Държавен вестник, бр. 86, 2024 г., стр. 38

СТР.  38	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  86
2.3.1. от 1 ноември до 20 февруари за Южна 
България (общини и части от тях, определени 
като нитратно уязвими зони и попадащи в 
областите: Благоевград, Бургас, Пазарджик, 
Пловдив, Сливен, Стара Загора, Хасково, 
Ямбол);
2.3.2. от 1 ноември до 25 февруари за 
Северна България (общини и части от тях, 
определени като нитратно уязвими зони и 
попадащи в областите: Варна, Враца, Вели­
ко Търново, Видин, Габрово, Добрич, Ловеч, 
Монтана, Плевен, Разград, Русе, Силистра, 
Търговище и Шумен);
2.3.3. от 1 ноември до 5 февруари на площи 
с едногодишни култури, засети през есента 
(есенници);
2.3.4. от 1 ноември до 25 февруари на 
свободни площи, подготвени за засяване и 
засаждане на земеделски култури;
2.3.5. от 15 ноември до 25 февруари при 
създаване на нови овощни насаждения.
2.4. Азотосъдържащите (органични и ми­
нерални/неорганични) торове следва да се 
разпределят равномерно върху почвата със 
специализирана техника.
2.5. Забранява се внасянето на пресен 
оборски тор.
2.6. Твърдият оборски тор да се съхранява 
при обикновени условия най-малко 6 месеца 
преди внасянето му в почвата, а течният 
оборски тор да бъде внасян в почвата след 
4-месечно съхранение.
2.7. След производството на биогаз вторич­
ният продукт (органична маса) от оборския 
тор може да се внася в почвата, без срокове 
за съхранение, като се спазват периодите на 
забрана от т. 2.3.
2.8. Органичните торове да се заорават 
в почвата в деня на разпръскването върху 
почвената повърхност с подходяща почвооб­
работваща техника.
2.9. За да се избегне рискът от излишък 
на нитрати в растенията и почвата, се пред­
приема следното:
2.9.1. при всички култури, ливади и посто­
янни пасища количеството внесени азотни 
съединения от органичен и минерален тор 
през годината не трябва да надвишава 17 кг 
азот на декар;
2.9.2. препоръките за торене се изготвят 
на базата на баланс между необходимото 
количество азот за развитието на културите 
и азота, който може да бъде доставен на кул­
турите от почвата и чрез наторяване, като се 
вземе предвид:
2.9.2.1. количеството азот, съдържащо се в 
почвата преди засаждане/засяване;
2.9.2.2. количествата азот, постъпващи от 
минерализация на органичното вещество;
2.9.2.3. внесените в почвата азотни съеди­
нения от органични торове;
2.9.2.4. внесените в почвата азотни съеди­
нения от минерални торове.
2.10. Нормите за торене с азот се определят 
по следния начин:
2.10.1. след извършване на агрохимичен 
анализ на почвата и анализ на органичния 
тор, като се използва софтуер за изчисляване 
на азотния баланс (наличен на https://www.
naas.government.bg/biblioteka/p3978/instrument-
za-balansirano-torene или в Практическото 
ръководство за същността на баланса на азота 
и фосфора на ниво ферма, или от 2025 г. чрез 
приложението https://fastplatform.eu/ FaST, 
или друго приложение за балансирано или 
прецизно торене);
2.10.2. при липса на достъп до софтуер 
се използват посочените в табл. 1 стойно­
сти на препоръчителна норма на торене с 
азотни торове за постигане на съответния 
референтен среден добив от дадена култура 
според необходимостта є от хранителни ве­
щества при отчитане на механичния състав 
на почвата.
Таблица 1. Норми на торене с азот на основни земеделски култури при статистически средни 
добиви, които могат да бъдат използвани (включително от оборски тор и привнасянето на 
азотни съединения от химически и други торове) в нитратно уязвимите зони:
№
Култури
Референт­
ни средни 
добиви за 
страната
Групи почви според механичния състав
Тежки почви
Средни почви
Леки почви**
необходимо коли­
чество азот в кг/
дка за референтни­
те средни добиви
необходимо коли­
чество азот в кг/
дка за референтни­
те средни добиви
необходимо коли­
чество азот в кг/
дка за референтни­
те средни добиви
1
2
3
4
1.
Пшеница
499
11,2
9,3
9,3
2.
Ечемик
473
10,8
9,0
9,0
3.
Овес
230
5,2
4,3
4,3
4.
Ръж
191
4,1
3,5
3,5
5.
Тритикале
294
7,3
6,1
6,1
6.
Ориз
571
10,7
8,9
8,9
7.
Царевица за зърно
782
8,4
7
7