Държавен вестник, бр. 104, 2023 г., стр. 27

БРОЙ  104	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  27  
Свързаността на разпоредбите на чл. 212, 
ал. 4 и на чл. 268, ал. 4 и 5 ИК с оглед на 
предмета на оспорването и приведените в 
искането доводи дават основание на съда 
да ги разгледа и да се произнесе за тяхното 
съответствие с Конституцията едновременно.
В искането се излагат аргументи, че „в на­
рушение на формалните аспекти на принципа 
на правовата държава, които изискват яснота 
и непротиворечивост на разпоредбите, с осъ­
ществената със ЗИДИК промяна се въвеждат 
две различни понятия за бюлетините, които 
се използват при машинното гласуване. В 
чл. 206 ИК се използва понятието „бюлетина 
за машинно гласуване“, а в чл. 212, ал. 4 ИК 
се въвежда понятието „бюлетина от машин­
но гласуване“, което замества разписката“. 
Твърди се, че е налице съществена разлика 
между двете понятия, която се изразява в 
това, че „бюлетина за машинно гласуване“ 
е бюлетината, която се визуализира елек­
тронно върху машината за гласуване и е 
със същото съдържание по образец като 
хартиената бюлетина. От друга страна, сочи 
вносителят, „бюлетината от машинно гласу­
ване“ е разпечатаната разписка от машината, 
която е с различно съдържание и размер от 
хартиената бюлетина. Подчертава се, че „в 
новата редакция на чл. 268 ИК – двата вида 
бюлетини за/от машинното гласуване са с 
различно съдържание – относно „бюлетина за 
машинно гласуване“ (по ал. 2) е предвидено, 
че е идентична с хартиената бюлетина, а за 
„бюлетината от машинното гласуване“ (ал. 4) 
е предвидено, че се отпечатва бюлетина, върху 
която е изписан отразеният вот“. Приема се, 
че „след изменението със ЗИДИК законът 
използва три различни понятия за бюлетини 
за две различни форми на гласуване, което 
води до объркване и вътрешна противоречи­
вост на новите законови редакции“.
Конституционният съд намира, че из­
ползваните различни словесни конструкции 
при промяната в посочените разпоредби от 
ИК – „бюлетина за машинно гласуване“ и 
„бюлетина от машинно гласуване“, ясно ги 
разграничават съобразно тяхното предназна­
чение в процеса на изразяване на свободната 
воля на избирателите чрез законово установе­
ния способ на гласуване, какъвто е машинно 
гласуване (чл. 206, ал. 1 ИК) – еднакво леги­
тимен с алтернативния способ на гласуване 
с хартиена бюлетина. Всеки избирател извън 
изключенията, предвидени в чл. 212, ал. 5 и 
чл. 269 ИК, еднакво с всеки от останалите 
има възможност да избере дали да гласува 
с „бюлетина за машинно гласуване“, или с 
„хартиена бюлетина“. И в двата случая изби­
рателят гласува (изразява своята воля), като 
използва бюлетина – хартиена бюлетина или 
такава, която е специфична за устройството, 
чрез което се гласува (машина) – тя е бюле­
тина, предназначена „за“ машинно гласуване, 
проектирана по същия начин както хартиена­
та бюлетина (чл. 212, ал. 3, изр. първо ИК). 
След произвеждане на гласуването системата 
отпечатва бюлетина, която не би могла да е 
друга освен такава от извършеното машинно 
гласуване – бюлетина „от“ машинно гласува­
не, която се пуска в специално предназначена, 
отделна кутия за бюлетините от машинното 
гласуване. В предходната редакция на чл. 212, 
ал. 4 законодателят е използвал различно 
обозначение за хартиения носител, отпечат­
ван от системата, каквато е техническото 
устройство. С направените промени в чл. 212, 
ал. 4 ИК изразът „бюлетина от машинно 
гласуване“ е предпочетен пред използвания 
дотогава – „контролна разписка“. Новата 
терминология („бюлетина от машинно гла­
суване“ вместо „контролна разписка“) не е в 
състояние да доведе до промени в механизма 
за гласуване по начин да препятства свобод­
ното формиране и изразяване на волята, да 
обърка и затрудни избирателя в процеса на 
гласуване и така да постави предпочелите 
гласуване с машина избиратели в неравнос­
тойно положение спрямо тези, гласуващи с 
хартиена бюлетина. Също така, начинът на 
преброяване на бюлетините и отчитане на 
гласовете при двата способа на гласуване по 
чл. 206, ал. 1 ИК е еднакъв – СИК извършва 
преброяването и на бюлетините от гласуване 
с хартиена бюлетина, и на бюлетините от 
машинно гласуване, с отразения на тях вот 
на всеки избирател, включително и отбеляза­
ните предпочитания (преференциите) (чл. 280, 
ал. 1 ИК).
Изложените съображения принципно се 
отнасят и до оспорените разпоредби на чл. 268, 
ал. 5 и 4 ИК. За всички избиратели, попадащи 
в една и съща група субекти, според избрания 
способ на гласуване – с техническо устройство 
за машинно гласуване – се създава обща бюле­
тина върху визуален или тактилен терминал и 
тази бюлетина е проектирана по същия начин 
както хартиената бюлетина (чл. 212, ал. 2 и 
3 ИК). По смисъла на чл. 268, ал. 4 ИК във 
връзка с чл. 212, ал. 2 и 3 ИК на същата тази 
бюлетина „за“ машинно гласуване на екрана 
на устройството се визуализира еднозначно 
вотът на избирателя след потвърждаване на 
избора. Така визуализираният вот се записва 
на записващо техническо устройство и, след 
съобщението за приключване на гласуването, 
се отпечатва бюлетина, върху която е изписан 
отразеният вот. Използваната конструкция в 
чл. 268, ал. 5 – „След пускане на бюлетината“, 
с употреба на членувана с пълен член думата 
„бюлетина“, не оставя съмнение, че става дума 
не за друга, а единствено за отпечатаната 
на хартиен носител бюлетина „от“ машинно 
гласуване, обективираща подадения вот. Как­
то бе посочено по-горе, в предхождащата, 
обсъжданите тук оспорени изменения в ИК, 
редакция на чл. 212, ал. 4 ИК се използва 
терминът „контролна разписка“, която също 
е различна от визуализираната на екрана на