Държавен вестник, бр. 24, 2017 г., стр. 157

БРОЙ  24	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  157  
нормативен акт с материалноправните разпо­
редби, включително и принципите по чл. 52, 
ал. 1 – 3 от Конституцията на Република Бъл­
гария. При така констатираните съществени 
нарушения на административнопроизвод­
ствените правила съдът е стигнал до извод, 
че оспорената глава четвърта от наредбата е 
незаконосъобразна, поради което я е отменил.
Решение е правилно. 
Съгласно чл. 80 АПК за неуредените въп-
роси за подзаконовите административни ак­
тове се прилагат разпоредбите на Закона за 
нормативните актове. В този закон (ЗНА) 
с глава трета е уредена процедура по изра­
ботване на проекти на нормативни актове. 
Според чл. 26, ал. 1 ЗНА изработването на 
проект на нормативен акт се извършва при 
зачитане на изрично посочени принципи, сред 
които и принципът на обоснованост (пр. 1 от 
посочената правна норма). А разпоредбата на 
чл. 28 ЗНА урежда изисквания за мотивите 
към подзаконовите административни актове. 
Нормата разписва, че проектът на нормативен 
акт заедно с мотивите се внася за обсъждане 
и приемане от компетентния орган. Мотивите 
съдържат: причините, които налагат приема­
нето; целите, които се поставят; финансовите 
и други средства, необходими за прилагането 
на новата уредба; очакваните резултати от 
прилагането, включително финансовите, ако 
има такива, и анализ за съответствие с правото 
на Европейския съюз. Нормата на чл. 28, ал. 3 
ЗНА изрично разписва, че проект на нормати­
вен акт, към който не са приложени мотиви 
според посочените изисквания, не се обсъжда 
от компетентния орган.
В случая се установява, че тези процесуални 
правила не са спазени. Правилни са изводите 
на тричленния състав на ВАС, че мотивите към 
проекта на процесната наредба не съдържат 
задължителното съдържание по чл. 28, ал. 2, 
т. 3, 4 и 5 ЗНА – финансовите и други средства, 
необходими за прилагането на новата уредба 
(т. 3); очакваните резултати от прилагането, 
включително финансовите, ако има такива 
(т. 4), и анализ за съответствие с правото на 
Европейския съюз (т. 5). Не е спазен и прин­
ципът за обоснованост по чл. 26, ал. 1 ЗНА. 
Законът за нормативните актове придава 
важно значение на мотивирането на предло­
жението за приемане на нормативен акт. Мо­
тивите за изработването на нормативния акт 
осигуряват реализиране на предоставената 
от закона възможност на заинтересованите 
лица за изразяване на мнения и становища 
и те задължително следва да бъдат налице 
при обсъждането им и при запознаването на 
заинтересованите страни с проекта. Мотивите 
дават представа как е формирана волята на 
вносителя на акта, поради което те са от съ­
ществено значение за адресатите на акта, така 
че последните да могат да разберат фактите 
и причините, накарали вносителя на акта да 
възприеме съответния вариант на уредба при 
определяне на медицинския стандарт „Спешна 
медицина“.
С утвърждаването им от министъра на 
здравеопазването той приема не само пред­
ложения вариант за уредба, но и се съгласява 
с мотивите за него. В случая към проекта за 
наредбата липсва посоченото задължително 
съдържание на мотивите. 
Липсата на мотиви към проекта за приемане 
на оспорената наредба осуетява възможността 
да бъде извършен съдебен контрол за нейната 
законосъобразност. Освен че не са ясни об­
стоятелствата по чл. 28, ал. 2, т. 3, 4 и 5 ЗНА, 
не може да бъде проверено дали оспорваната 
наредба е приета при зачитане принципа на 
обоснованост според изискването на чл. 26, 
ал. 1 ЗНА. Законовото изискване към съ­
държанието на мотивите, респ. доклада към 
проекта за нормативен акт, не е самоцелно, а 
представлява гаранция за спазване принципите 
за законност, последователност, предвидимост, 
пропорционалност, публичност и прозрачност 
по глава втора от АПК. 
Законосъобразен е изводът в проверявано­
то съдебно решение за липса на мотиви при 
приемането на атакуваната наредба в разрез 
с императивната норма на чл. 28, ал. 2 ЗНА. 
Подзаконовото нормативно регулиране е 
конституционно призната функция на висшите 
органи на изпълнителната власт, осъществявана 
в публичен интерес – чл. 115 КРБ. Дейността 
по издаване на нормативни административни 
актове, бидейки същностен белег на държавно­
то управление и основен правен регулатор, се 
подчинява на общите принципи на чл. 4, 8 и 
12 АПК – законност, равенство и достъпност, 
публичност и прозрачност. Спазването на пред­
видената процедура е императивно задължение 
на натоварените с нормотворчески правомо­
щия административни органи, обезпечаващо 
законосъобразното формиране на управленски 
решения и приемането на регулиращите опре­
делени обществени отношения правни норми 
по разумен, компетентен и стабилен начин. 
Нормотворческият процес се основава и на 
принципите на обоснованост, стабилност, от­
критост и съгласуваност – чл. 26, ал. 1 ЗНА. 
В тази връзка ЗНА придава изключително 
значение на мотивирането на предложението за 
приемане на нормативен акт и възможността за 
предварителното му разгласяване и обсъждане 
с всички заинтересовани преди внасянето му 
за обсъждане и приемане от компетентния 
орган, за да се гарантират горепосочените 
принципи, които формулират и целите на 
изискването. По силата на чл. 28, ал. 2 ЗНА 
мотивите, съответно докладът, към него тряб­
ва да съдържат: 1) причините, които налагат 
приемането; 2) целите, които се поставят; 3) 
финансовите и други средства, необходими