Държавен вестник, бр. 69, 2010 г., стр. 56

СТР.  56	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  69
4.4. Екипът по контрол на инфекциите 
трябва да идентифицира възможно най-рано 
хранителния взрив и да предприеме мерки за 
контрол на взрива съгласно раздел V.
4.5. При приготвяне на храната се спазват 
строго следните изисквания:
4.5.1. Поддържане на чиста работна среда.
4.5.2. Осигуряване на разделност и поточност 
при обработка на хранителните продукти до 
готова кулинарна продукция, за да се предот­
врати кръстосаната контаминация.
4.5.3. Използване на подходяща техника на 
обработка с цел предпазване на храната от 
микробна контаминация.
4.5.4. Поддържане на съзнателна лична 
хигиена сред кухненските работници, особено 
хигиена на ръцете.
4.5.5. Персоналът сменя работните си дрехи 
поне веднъж дневно и носи средства за покри­
ване на косата, а където е необходимо – пред­
пазно облекло и ръкавици.
4.5.6. Не се допуска приготвяне на храна от 
персонал със симптоми на инфекциозно забо­
ляване (грип, диария, повръщане, заболявания 
на гърлото и кожата).
4.5.7. Количеството на бързо развалящите 
се стоки не трябва да надхвърля количеството, 
необходимо за ежедневна  консумация.
4.5.8. Сухите храни, стерилизирани и консер­
вирани, се складират в сухи, добре вентилирани 
складове на рафтове и скари.
4.5.9. Складирането и приготвянето на 
замразените храни следва инструкциите на 
производителя.
4.5.10. Пробите готова храна се съхраняват за 
период от 48 часа в химически чисти, изварени 
при 100 °C за 30 минути съдове, в размер на 
една порция, позволяваща  тестване в случай 
на епидемичен взрив.
4.5.11. Кухненският персонал трябва да бъде 
първоначално и периодично инструктиран за 
безопасна работа, както и да спазва изискванията 
на Наредба № 15 от 27.06.2006 г. за здравните 
изисквания към лицата, работещи в детските 
заведения, специализираните институции за 
деца и възрастни, водоснабдителните обекти, 
предприятията, които произвеждат или тър­
гуват с храни, бръснарските, фризьорските и 
козметичните салони, издадена от министъра 
на здравеопазването  (ДВ, бр. 57 от 2006 г.).
5. Лечебните заведения се поддържат сво­
бодни от членестоноги и гризачи с епидеми­
ологично значение.
Раздел Х
Цели, задачи и методи за надзор 
1. Цел. Чрез надзора се установяват прио­
ритетите за профилактиката на инфекциите в 
лечебното заведение. Чрез надзора се постига 
засилване на вниманието на персонала върху 
проблема ВБИ.
2. Задачи и методи. В зависимост от преобла­
даващия тип пациенти специфичните проблеми 
и съотношението на разходи и потенциалната 
полза се прилага най-целесъобразният метод.
2.1. Задача 1. Идентифициране на рисковите 
сектори/отделения/клиники в лечебното заве­
дение, както и определяне на специфичните 
проблеми
За тази цел са подходящи преди всичко 
проучвания на заболяемостта и проучвания на 
болестността (превалентността) 
2.1.1. Проучвания на заболяемостта: 
Текущи проучвания на заболяемостта се 
извършват само в рискови отделения/сектори, 
където съществува потенциал за предотвратява­
не на инфекциите и благоприятно съотношение 
между разходи и ползи от надзора – напр. в 
звената за интензивно лечение, в отделенията/
клиниките по хематология и онкология, в от­
деленията/клиниките с хирургичен профил (за 
проучване нивото на раневите инфекции/ИХМ). 
В другите отделения са подходящи периодични 
проучвания на заболяемостта (напр. ежемесеч­
но регистриране на данни за уроинфекциите 
при пациенти с уретрални катетри в различни 
звена с хирургичен или вътрешен профил). 
Възможен е и ротационният подход (напр. 
случаите със сепсис, при пациенти с централен 
венозен катетър (ЦВК), биват проучвани през 
първото полугодие във вътрешните отделения/
клиники, а през второто полугодие – в звената 
с хирургичен профил).
2.1.2.Проучвания на болестност (превалент­
ност) от ВБИ:
На ниво сектори и отделения/клиники, в 
зависимост от тяхната големина, са необхо­
дими проучвания на превалентността, за да 
може правилно да бъде описана ситуацията. 
Целесъобразно е ограничаването върху избрани 
видове ВБИ от особен интерес (напр. само 
уроинфекциите, при пациенти с уретрален ка­
тетър, през последните седем дни).
Тъй като става дума основно за идентифика­
ция на сектори или отделения/клиники с пови­
шен риск от ВБИ, би трябвало да се използват 
методи на надзор, които най-добре съответстват 
на конкретните условия в болницата.
Ако рисковите отделения на дадена болница 
са идентифицирани, може да не се провеждат 
проучвания по смисъла на Задача 1. В този 
случай усилията   се концентрират върху про­
учвания по смисъла на Задача 2. 
2.2. Задача 2. Анализ на рисковите факто­
ри за ВБИ, определяне на мерки и оценка на 
предприетите мерки
2.2.1. За откриване източниците на инфекция 
или пътищата на предаване могат да бъдат про­
ведени по-нататъшни аналитични проучвания. 
Те предлагат възможността чрез разширяване 
на набора от наблюдавани рискови фактори 
евентуално да се открият и анализират други 
съществени проблеми, неразкрити от реша­