Държавен вестник, бр. 32, 2011 г., стр. 24

СТР.  24	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  32
Приложение № 3
към чл. 11, ал. 2 
МЕТОДИКА
за определяне на безопасните разстояния при взрив (в метри)
Разстоянието, на което възникващите при взрив взривна и въздушна ударна вълна загубват способ­
ността си да нанасят поражение с определена интензивност на разположените около него обекти и 
съоръжения, се определя по формулата:
R = K√q, 
където R е безопасното разстояние в метри;
q е масата на активното взривно вещество (ВВ) на заряда в килограми, отнесено към тротила.
Активното взривно вещество за боеприпасите се определя като сума на разривния заряд и 50 на сто 
от метателния заряд. Коефициентите за привеждането на различните видове взривни вещества и барути 
към тротила са:
– тротил	
 – 1,0;
– хексоген	
 – 1,8 – 2,0;
– аматол	
 – 0,7 – 0,8;
– тетрил	
 – 1,1 – 1,2;
– тен	
 – 1,8 – 2,0;
– октоген	
 – 1,8 – 2,0;
– пикринова киселина	  – 1,1 – 1,2;
– барут	
 – 0,4 – 0,5.
К е коефициентът, зависещ от характера на поражението (разрушението) на обекта, от условията 
на разположението на заряда (ВВ) и от характера на терена и местността между взрива и обекта. Ко­
ефициентът К се определя експериментално и неговите значения за различните видове разрушения са 
дадени в долната таблица.
Значение на коефициента К при открито разположение на боеприпасите и ВВ
№
по 
ред
Характеристика на поражението (разрушението) на обектите (съоръженията)
К
1.
Пълна липса на повреди по остъкляването на сградите и транспортните средства (ав­
тобуси, влакове, кораби)
50 – 80
2.
Случайно повреждане на остъкляването на сградите и транспортните средства (авто­
буси, влакове, кораби)
10 – 15
3.
Пълно разрушаване на остъкляването на сградите и повреждане на рамките на про­
зорците, вратите, леките прегради и покривите
5 – 8
4.
Пълно повреждане на остъкляването на транспортните средства (автобуси, влакове, 
кораби)
3 – 4
5.
Леки повреди на въздушните електропроводи (огъване на стълбове)
25 – 30
6.
Разрушаване на бараки, навеси, вътрешни преградни стени на сградите, рамките на 
вратите и прозорците и керемидените покриви
2 – 3
7.
Разрушаване на полумасивни каменни, тухлени и дървени постройки, обръщане на транс­
портните средства (автобуси, влакове, кораби) и скъсване на въздушни електропроводи
1,5 – 2,0
8.
Разрушаване на масивни тухлени постройки и предаване на детонация по влияние
0,8 – 1,0
9.
Разрушаване на масивни постройки с железобетонна и бетонна конструкция
0,3 – 0,5
При определяне на безопасното разстояние трябва да се отчитат също и местните условия – най-вече 
характерът и релефът на местността между склада (взрива) и застрашения обект. Разпространението на 
взривната и въздушната ударна вълна при определени условия на взрива може да има насочено действие 
и там разстоянието на разрушаващото действие е 1,5 – 2 пъти по-голямо или по-малко. Ако между склада 
(взрива) и застрашения обект има преграда (гъста гора, хълм, здрава стена, земен вал) или хранили­
щето е вкопано в земята, безопасното разстояние, изчислено по формулата, се намалява 1,5 – 2 пъти, а 
при наличие на просека на гора и дефиле се увеличава 1,5 – 2 пъти. В направление на необвалованата 
страна на хранилището действието на взривната и въздушната ударна вълна е 1,5 – 2 пъти по-голямо. 
Това изисква хранилищата да са четиристранно обваловани или вкопани. Необвалованата страна на 
хранилищата не трябва да е насочена към стопанските и битовите сгради на склада (базата) или към 
други хранилища и обекти.