Държавен вестник, бр. 98, 2002 г., стр. 12

С Т Р .  12
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  98
Приложение № 2
към чл. 14, ал. 2
Диагностика на болестта африканска чума
по конете
Реактивите за извършване на описаните мето-
ди могат да бъдат получени от референтните лабо-
ратории за АЧК от Европейската общност или
референтните лаборатории на Международното
бюро по епизоотии.
Идентификация на вируса
За идентификацията на вируса на африканска-
та чума по конете се използват следните лабора-
торни техники и методи—ЕЛАЙЗА за бързо до-
казване на вируса, използвайки поликлонални
(ПКА) и моноклонални (МКА) антитела, полиме-
разно верижна реакция (PCR) и инокулиране на
клетъчни култури и новородени мишлета. Винаги
трябва да се правят всички тестове при съмнение
за АЧК, като се започне от бързите ЕЛАЙЗА или
PCR. Изолирането на вирус върху клетъчни култу-
ри и последвалото извършване на вирусно неутра-
лизационна реакция (ВНР) с оглед серотипизира-
нето на щама е необходимо да бъде направено от
самото начало на появата на болестта. Най-често
в лабораториите се прилага реакция ЕЛАЙЗА за
поставяне на бърза диагноза. От изключителна
важност при поставянето на диагноза АЧК е пра-
вилното вземане и транспортиране на пробите до
лабораторията.
Проби за изолиране на вируса
Стабилизирана кръв с антикоагулант, взета по
време на температурния стадий на болестта от бол-
ните животни, малки парченца (2—4 г) от далак,
бял дроб и лимфни възли от умрели животни. Про-
бите се съхраняват и транспортират при 4 °С.
1. Клетъчни култури
За изолиране на вируса на АЧК успешно се из-
ползват постоянна клетъчна линия от бъбрек на
хамстер (BHK 21) и постоянна клетъчна линия от
миши бъбрек (VERO). Кръвните проби с хепарин
се използват за инокулиране неразредени, като
след 60 мин. адсорбция клетките се промиват и се
добавя поддържаща среда. При заразяването на
клетъчните линии с органни суспензии от далак,
бял дроб и лимфен възел те трябва да бъдат 10 %,
приготвени с фосфатен буфер (PBS) или клетъч-
но културална среда, съдържаща антибиотици.
При наличие на вирус се поява цитопатичен ефект
на клетъчни култури (ЦПЕ) от два до осем дни
след заразяването. Задължително се извършват
три слепи пасажа преди поставянето на отрица-
телна диагноза.
2. Новородени мишлета
За изолиране на вируса се използва и интраце-
ребрално заразяване на 1—3-дневни новородени
мишлета най-малко от две семейства. При поло-
жителна реакция при животните се установяват
нервни признаци между 3-тия и 15-ия ден след ино-
кулацията. Мозъкът от всичките мишлета (по се-
мейства) се събира, хомогенизира и инокулира
повторно на нови най-малко шест новородени
мишлета. При този втори пасаж нервните призна-
ци трябва да се появят по-рано (от 2-рия до 5-ия
ден) при 100 % заразяемост.
“Реовириде”, което се характеризира с повише-
на телесна температура (40 °—41 °С), спазма-
тична кашлица, изтечения от ноздрите, зачер-
вяване на конюнктивата, белодробен едем и
висока смъртност. Предава се чрез ухапване от
кръвосмучещи насекоми от вида “Куликоидес”.
3. “Куликоиди (мокреци)” са дребни кръво-
смучещи насекоми от род “Куликоиде”, семейс-
тво “Кератопогониде”.
4. “Биотоп” е територия, където протича
развитието на ларвите на мокреците.
5. “Серопозитивно животно” е животно, ко-
ето е изследвано серологично за АЧК и резул-
татът от изследването е положителен.
6. “Държавен ветеринарен лекар” е ветери-
нарен лекар от системата на НВМС.
Заключителни разпоредби
§ 2. Тази наредба се издава на основание
чл. 23, ал. 2 ЗВД.
§ 3. Наредбата отменя Наредба № 7 от 1999 г.
за профилактика и борба с африканската чума
по конете (ДВ, бр. 24 от 1999 г.).
§ 4. Изпълнението на наредбата се възлага
на генералния директор на НВМС.
Министър: М. Дикме
Приложение № 1
към чл. 3, ал. 2
Съдържание на оперативния план за действие
при съмнение или възникване на болестта АЧК
1. Заповед на генералния директор на НВМС за
създаване на Национален координационен център
за контрол на мерките за ограничаване и ликвиди-
ране на болестта АЧК.
2. Заповед на директора на РВМС за създаване
на регионален координационен център за контрол
на мерките по чл. 1, т. 1.
3. Списък на ветеринарномедицинските спе-
циалисти с информация за квалификацията и за-
дълженията им при изпълнение на мерките по
чл. 1, т. 1.
4. Информация за възможностите на всеки ре-
гионален координационен център за незабавно
организиране на неговите членове при поява на
огнище на АЧК.
5. Списък на моторните превозни средства (ре-
гистрационни номера и шофьори), дезинфекци-
онна, дезинсекционна и друга техника, препарати
за дезинфекция и дезинсекция, инструменти и обо-
рудване, необходими за провеждане на мерките
по чл. 1, т. 1.
6. Инструкции, които посочват последовател-
ността на действията при предприемане на мерки-
те по чл. 1, т. 1, включително за начините на обез-
вреждане на труповете.
7. Програми за обучение на ветеринарномеди-
цинските специалисти, свързани с прилагане на
мерките по чл. 1, т. 1.
8. Изисквания към специализираната лабора-
тория за диагностика на АЧК.
9. Информация за количеството ваксина срещу
АЧК, необходима за принудителна ваксинация.