Държавен вестник, бр. 38, 2009 г., стр. 48

С Т Р .  48
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  38
11.18. Производствените етапи след събиране
на културите може да се извършват едновременно
в една и съща зона след вземане на мерки срещу
кръстосано замърсяване. За убити ваксини и ток-
соиди такива паралелни манипулации са допусти-
ми само след инактивация или детоксификация.
11.19. Зони с положително налягане следва да
се използват при производството на стерилни про-
дукти, но в определени области (вътре в тези зони,
на мястото на експозиция на патогени) се създава
отрицателно налягане за избягване на разпростра-
нение на патогени. Когато налягането в зоните за
асептична работа с патогени е отрицателно, тези
зони или боксове трябва да са заобиколени от об-
ласти с положително налягане, изисквани при
производство на стерилни продукти.
11.20. Системите за филтриране на въздуха тряб-
ва да са съобразени с производствената зона по от-
ношение на рециркулацията—не се допуска рецир-
кулация на въздух от области, в които се извършва
обработка на живи патогенни микроорганизми.
11.21. Проектирането и изграждането на про-
изводствените зони и оборудването трябва да поз-
воляват ефективно почистване и деконтаминация
(например фумигация). Методите и процедурите
за почистване следва да бъдат валидирани.
11.22. Оборудването, използвано при обработ-
ка на живи микроорганизми, следва да е констру-
ирано така, че да предпазва културите от външна
контаминация по време на работа.
11.23. Тръбните системи, вентилите и вента
филтрите трябва да са конструирани така, че да
улесняват почистването и стерилизацията. Жела-
телно е използване на системи за “почистване на
място” и “стерилизация на място”. Вентилите на
ферментационните съдове трябва да могат да се
стерилизират с пара. Вента филтрите трябва да са
хидрофобни и валидирани по отношение продъл-
жителността на употребата им.
11.24. Херметичността (отсъствието на риск от
теч) на основното оборудване трябва да е конст-
руктивно осигурена и да се доказва с изпитване.
11.25. Отпадъчните води, които могат да съ-
държат патогенни микрорганизми, трябва да се де-
контаминират ефективно.
11.26. Поради спецификата на продуктите и
процесите някои помощни вещества или реактиви
се налага да се измерват/претеглят по време на
работа (например буфери). В тези случаи е допус-
тимо малки запаси от тях да се съхраняват в про-
изводствените зони.
Вивариум и грижи за опитните животни
11.27. При производството на редица биологич-
ни продукти се използват опитни животни. За про-
изводството на полиомиелитна ваксина се изпол-
зват маймуни; за противозмийски серум—коне и
кози;  за противобясна ваксина—зайци, мишки и
хамстери; за серумен гонадотропин—коне. Освен
това животни се използват и в качествения конт-
рол на повечето серуми и ваксини, например за
ваксина против коклюш—мишки; при тест за пи-
рогенност—зайци; за БЦЖ ваксина—морски свин-
чета.
11.28. Общите изисквания за вивариумите, гри-
жата за опитните животни и карантинирането им
са описани в Наредба № 15 от 2006 г. за минимал-
ните изисквания за защита и хуманно отношение
към опитните животни и изискванията към обек-
тите за използването, отглеждането и/или достав-
ката им (ДВ, бр. 17 от 2006 г.). Помещенията за
животните при производството и контрола на био-
логични лекарствени продукти трябва да бъдат
отделени от зоните за производство и контрол.
Здравният статус на животните, които се използ-
ват за получаване на някои от изходните матери-
али за производството, както и тези за качествен
контрол трябва да се подлагат на постоянен мони-
торинг. Този мониторинг следва да се документи-
ра. Персоналът в тези зони трябва да използва
специално предпазно облекло, както и специални
съблекални и санитарни помещения. Изисквания-
та към дейностите по производство и качествен
контрол, за които се използват маймуни, са дефи-
нирани в Изискванията за биологични материали
№ 7 на СЗО.
Документация
11.29. Спецификациите за биологични изходни
материали могат да изискват допълнителна доку-
ментация за произхода, източника, методите на
производство и контрол. В особена степен това
важи за микробиологичния контрол.
11.30. Спецификациите са рутинно изискване и
за междинни и насипни лекарствени продукти.
П р о и з в о д с т в о
Изходни материали
11.31. Източниците, произходът и пригодност-
та на изходните материали трябва да са ясно дефи-
нирани. В случаите, когато входящият контрол
изисква продължително време, е допустимо включ-
ването на изходните материали в производството
преди излизане на резултатите от анализа. В тези
случаи освобождаването на готовия продукт зави-
си от тези резултати.
11.32. Когато се изисква стерилизация на из-
ходните материали, тя следва, когато е възможно,
да се извърши с топлинен метод. Ако е необходи-
мо, се допускат други подходящи методи за инак-
тивация на биологичните материали (например
облъчване).
Основен посевен щам и клетъчни банки
11.33. В резултат на многократно генериране
на субкултури могат да настъпят нежелани проме-
ни в основния щам. С цел да се избегнат такива
производството на биологични лекарствени про-
дукти (получени от микробиологични култури,
клетъчни култури или чрез пропагация в ембрио-
ни и животни) трябва да се основава на система,
включваща основни щамове, работни щамове и/
или клетъчни банки.
11.34. Броят на поколенията, пасажите меж-
ду основния щам или клетъчната банка и гото-
вия продукт, трябва да съответства на досието за
разрешаване за употреба. Повишаване интензив-
ността на процеса не бива да нарушава тази вза-
имовръзка.
11.35. Основните щамове и клетъчните бан-
ки трябва да се охарактеризират и изследват за
контаминация. Пригодността им се доказва прак-
тически с поддържане на постоянни показатели
за качеството на готовия продукт. Основните ща-
мове и клетъчните банки трябва да се получа-