Държавен вестник, бр. 42, 2005 г., стр. 25

Б Р О Й  42
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  25
Индустрията произвежда 30% от брутната
добавена стойност и е най-динамично развиващият
се сектор в страната през 2003 г. (7,1% реално уве-
личение на брутната добавена стойност). В номи-
нално изражение секторът има най-високо участие
в брутната добавена стойност на Югозападния ра-
йон (36,1%), където единствено се наблюдава трай-
на тенденция за увеличаване на нейния относителен
дял, следван от Северозападния (34,7%) и Южния
централен (34,3%) район. В Североизточния и Север-
ния  централен район секторът показва променливо
участие, близко до това на селското стопанство, като
за 2003 г. нейният дял в тези райони е по-нисък от
дела на селското стопанство (фиг. 7).
С най-висок принос в брутната добавена стой-
ност от индустрията в страната е Югозападният
район (38,1% – 2003 г.), който почти два пъти над-
вишава приноса на следващия по участие район –
Южен централен (20,3%), а с най-нисък – Севе-
розападен (5,8%). Нисък е и делът на Северния цен-
трален (12,7%) и Североизточния район (14,1%), като
се имат предвид потенциалите на тези райони.
България
0%
20%
40%
60%
80%
100%
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
Аграрен
Промишлен
Услуги
Югозападен
Южен 
централен
Югоизточен
Северо-
източен
Северен 
централен
Северозападен
България
Фиг.7. Тенденции в структурата на брутната
добавена стойност по текущи цени, по райони
за планиране за периода 1997 – 2003 г., НСИ
Изоставането на индустриалния сектор в Севе-
розападния (особено ако се изключи приносът на
АЕЦ „Козлодуй“), в Североизточния и в Северния
централен район налага в тях да се приложат мер-
ки за стабилизиране и ново индустриално разви-
тие с по-висока добавена стойност.
Селското стопанство през 2003 г. произведе
11,4 % от брутната добавена стойност в страната.
С най-високо участие на този сектор са Североиз-
точният (22,2%), Северният централен (21,2 %) и
Югоизточният (18,8 %) райони за планиране. Този
сектор се характеризира със свръхзаетост, фраг-
ментация на земеделските стопанства, ниска
ефективност и ниско ниво на комерсиализирано
производство. Най-голям брой индивидуални фер-
мери/арендатори има в посочените райони с най-
висок дял на отрасъла.
0
2000000
4000000
6000000
8000000
10000000
12000000
14000000
Северозападен
Северен
централен
Североизточен
Югоизточен
Южен
централен
Югозападен
0,0
2,0
4,0
6,0
8,0
10,0
12,0
14,0
О бработ ваем а зем я
П оливна площ
в т .ч. годна за напояване
О бр. зем я дка./човек
Фиг.8. Обработваема земя и поливни площи,
2002 г., Агенция по кадастър
Към 2003 г. делът на обработваемата земя от
общата площ във всички северни райони и в Юго-
източния район е по-голям от средния за страната
(44,8%). С най-висока стойност е показателят в Се-
вероизточния район – 59,5%, а с най-ниска в Юго-
западния район – 25,9% (фиг. 8). Всичко това в
голяма степен корелира с размера на получената
добавена стойност от отрасъла в тези райони.
Селското стопанство във всички райони за
планиране е изправено пред редица ограничите-
ли: разпокъсана собственост, намаляване на по-
ливните площи; остарели съоръжения, недос-
татъчни инвестиции и нови технологии, недоста-
тъчно интегриране с хранително-вкусовата про-
мишленост и др.
Структурата на икономиката във всички райо-
ни на страната се характеризира с най-голям отно-
сителен дял и тенденция на нарастване на услуги-
те (фиг. 7). Изключение от тази тенденция прави