Държавен вестник, бр. 33, 2006 г., стр. 6

С Т Р .  6
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  33
(5) Когато след допълнителна проверка се
установи, че направените възражения са ос-
нователни и по същество променят констата-
циите в акта за начет, образуваното произ-
водство по акта за начет се прекратява по ред,
определен в правилника за прилагане на за-
кона.
Чл. 23. Към имуществена отговорност по
този закон могат да бъдат привличани лицата,
които:
1. получават, събират, съхраняват, разход-
ват или отчитат имущество;
2. упражняват контрол върху лицата по т. 1;
3. упражняват контрол върху бюджетната,
финансово-стопанската и отчетната дейност на
проверяваната организация или лице;
4. управляват или се разпореждат с иму-
щество;
5. са посочени в чл. 21, ал. 3.
Чл. 24. Размерът на вредата по този закон се
определя към деня на причиняването є, а кога-
то този ден не може да се установи—към деня
на откриването на вредата. Размерът на вреда-
та се определя по по-високата от пазарната цена
или отчетната стойност.
Чл. 25. Вреда, причинена във валута, се въз-
становява в същата валута или в левове по най-
високия курс на Българската народна банка към
деня на причиняването, откриването или въз-
становяването.
Чл. 26. Отговорните за причиняването на
вредата лица дължат законна лихва от деня на
причиняването є, а ако този ден не може да се
установи—от деня на откриването є до деня на
възстановяването на вредата.
Чл. 27. (1) Имуществената отговорност,
включително лихвите, се погасяват с изтичане
на 5-годишна давност от деня на причиняване-
то на вредата, а ако този ден не може да се ус-
танови—от деня на откриването є.
(2) Давността по ал. 1, освен при условията
на Закона за задълженията и договорите, се
прекъсва и със съставянето на акт за начет.
(3) Независимо от спирането и прекъсване-
то на давността, имуществена отговорност по
този закон не се търси, ако са изтекли 10 години
от причиняване на вредата.
(4) Съставените актове за начет се разглеж-
дат от съда по реда на глава тридесет и първа
“Производство по финансови начети” от Граж-
данския процесуален кодекс.
(5) Организациите и лицата по чл. 4, т. 1—3
не могат да правят отказ от иска по акта за
начет, включително за лихвите.
Чл. 28. Длъжностните лица не носят иму-
ществена отговорност при изпълнение на неза-
конно или неправилно разпореждане на ръко-
водителя, в случаите когато са възразили пис-
мено срещу това разпореждане, освен ако из-
пълнението на разпореждането не съставлява
престъпление.
Чл. 29. Имуществената отговорност се из-
ключва, когато причинените вреди са настъпи-
ли поради: естествени фири, непреодолима сила
или случайно събитие, нормален производст-
вено-стопански риск, неизбежна отбрана в рам-
ките на необходимите предели или констати-
рани по надлежния ред вредоносни действия на
трети лица.
Чл. 30. Материалноотговорните лица се ос-
вобождават от имуществена отговорност, кога-
то установените липси могат да бъдат компен-
сирани с констатирани при финансовата инспек-
ция излишъци, ако са налице следните условия:
1. излишъците и липсите да са установени
при количествена проверка на стоките и мате-
риалите, които подлежат на отчитане;
2. да съществува причинно-следствена зави-
симост между липсите и излишъците, тоест
вредоносният факт едновременно да е причи-
нил и полза, която трябва да се приспадне от
вредата.
Чл. 31. (1) Министърът на отбраната и ми-
нистърът на вътрешните работи организират
звена за материални проверки в подчинените
им структури.
(2) Контролът по ал. 1 не изключва контро-
ла, осъществяван от органите на агенцията.
(3) Разпоредбите на тази глава се прилагат и
в случаите, когато служителите на звената по
ал. 1 извършват материални проверки в струк-
турите на съответното министерство.
Г л а в а  ч е т в ъ р т а
АДМИНИСТРАТИВНОНАКАЗАТЕЛНИ
РАЗПОРЕДБИ
Чл. 32. (1) При упражняването на инспекци-
онна дейност по този закон виновните длъж-
ностни лица, ако деянието не съставлява прес-
тъпление, се наказват:
1. за нарушение на нормативен акт, уреж-
дащ бюджетната, финансово-стопанската или
отчетната дейност, ако не е предвидено наказа-
ние в съответния нормативен акт—с глоба от
200 до 1000 лв.;
2. за неосигуряване на достъп на финансови-
те инспектори до служебните помещения и до
документацията—с глоба от 200 до 1000 лв.;
3. за непредставяне в определените срокове
на органите на агенцията на документи, завере-
ни копия от документи, сведения, справки, дек-
ларации за банковите сметки и писмени обяс-
нения—с глоба от 200 до 300 лв.;
4. за представяне на неточни сведения, справ-
ки, декларации, документи и заверени копия от
документи—с глоба от 200 до 400 лв.;
5. за други действия или бездействия, извън
случаите по т. 2—4, които възпрепятстват фи-
нансовите инспектори при изпълнение на пра-
вомощията им—с глоба от 200 до 1000 лв.
(2) В случаите по ал. 1, т. 1 на организациите
и лицата по чл. 4, т. 2—6 се налага и имущест-
вена санкция в размер от 500 до 2000 лв.
(3) При извършване на насрещни проверки
по този закон виновните лица носят админист-
ративнонаказателна отговорност за нарушения
по чл. 32, ал. 1, т. 2—5.