Държавен вестник, бр. 97, 2012 г., стр. 136

СТР.  136	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  97
Таксата за заустване на отпадъчни води е 
структуроопределяща за приходите от таксите 
за разрешено водоползване на воден обект, като 
тя формира над 93 %, а в някои години и 99 % 
от всички приходи от тази група такси. Тъй като 
тя се заплаща също от В и К операторите, за 
нейната динамика са валидни същите изводи, 
които вече бяха направени по-горе за таксата за 
водовземане за питейно-битови нужди.
Таксите за водовземане от минерални води – из­
ключителна държавна собственост са с най-нисък 
дял от всички групи такси. В рамките на групата 
с най-големи дялове са таксите водовземане за 
спорт, отдих, за битови и хигиенни нужди и за 
питейно-битово водоснабдяване от населението, 
когато няма др. алтернатива. Постъпленията от 
последната са най-високи в Черноморския басейн, 
където в района на к.к. Албена водоснабдяването 
се извършва с минерални води. 
Анализът на разходите за водни проекти, 
финансирани с приходи от такси и равнището 
на постъпленията от такси, показва, че е на­
лице значително разминаване, като в резултат 
направените разходи от ПУДООС значително 
надвишават постъпленията от такси през същата 
година. Допълнителните проучвания в тази връзка 
показаха, че с решения на УС на ПУДООС проекти 
във водния сектор са били финансирани не само 
с приходи от такси по Закона за водите, но и с 
приходи от такси от други направления – напр. 
отпадъци и въздух. 
7.3.4. Публично финансиране от републиканския 
бюджет и бюджетите на общините 
Публичното финансиране на водния сектор в 
България се осигурява посредством:
· Общи трансфери от републиканския бюджет 
към бюджетите на МОСВ, МРРБ и всички други 
институции, имащи функции по управлението 
на водите. Тези средства се одобряват ежегодно 
със Закона за държавния бюджет на Република 
България, като в хода на изпълнението на бюджета 
в рамките на годината са възможни актуализации. 
Средствата от този източник служат за финан­
сиране на разходите за заплати и осигурителни 
плащания, материална издръжка и капиталови 
разходи на споменатите институции.
· Национално публично съфинансиране на 
проекти по линия на ЕС. Размерът на тези 
средства се определя като от % на съфинанси­
ране по съответния фонд на ЕС (Структурни и 
Кохезионен фондове), който финансира дадените 
проекти. При проектите от водния сектор това 
е Кохезионният фонд, при който процентът на 
националното публично съфинансиране е 20 % от 
допустимите разходи по проекта след прилагане 
на % на финансовия дефицит. Тези средства са 
разгледани общо със средствата по линия на ЕС 
в анализа в т. 7.3.2 по-горе. 
· Целеви субсидии от републиканския бюджет 
за инвестиции на общините във водни проекти. 
Всяка година със Закона за държавния бюджет на 
Република България държавата определя обема 
на целевите субсидии за инвестиции за общините, 
които съдържат няколко елемента: (1) целева суб­
сидия за екологични обекти, поименно описани 
в приложение към Закона за държавния бюджет; 
(2) целева субсидия за други обекти от местно 
значение; (3) целева субсидия за изграждане и 
основен ремонт на общински пътища, въведена 
през последните години. Целта на целевата суб­
сидия за екологични обекти е финансирането 
на екологични обекти с национално значение (в 
сферата на управлението на водите, отпадъците 
и т.н.), свързани с изпълнението на секторните 
политики в областта на околната среда. При 
изготвяне на окончателния поименен списък 
Министерството на финансите изисква и отчита 
предложенията на Министерството на околната 
среда и водите за съответствието на предлага­
ните обекти за финансиране с приоритетите на 
националната екологична политика. Приложения 
с такива екологични обекти има към всички 
Закони за държавния бюджет от 1994 г. до 2010 г. 
Данните показват, че субсидията за водни обекти 
има доминиращ дял в общия размер на целевата 
субсидия за инвестиции в екологични обекти. Тя 
нараства и с по-бързи темпове в сравнение с об­
щия размер на целевата субсидия за екологични 
проекти, като в края на анализирания период на 
практика цялата целева субсидия се изразходва 
за водни проекти. Тези проекти са за изграждане 
на водоснабдителни и канализационни системи 
и ПСОВ, като процентното съотношение между 
финансирането на различните дейности варира 
всяка година в зависимост от редица субективни 
фактори.
· Собствени средства на общините. Това са 
средства, които общините инвестират в инфра­
структура с източник постъпленията от местни 
данъци, продажба на активи и постъпления, 
свързани с управлението на общинската соб­
ственост – наеми, дивиденти и т.н. Приходите на 
общините от такси са също собствени приходи, но 
те са с целево предназначение и се изразходват за 
финансирането на разходите за предоставянето на 
съответните услуги. Делът на собствените сред­
ства на общините в общия размер на общинските 
инвестиции е в диапазона около и над 70 %. През 
2009 г. той намалява поради ефекта на финансо­
вата криза и регистрирания спад в собствените 
приходи на общините за 2009 г. спрямо 2008 г. 
Повече собствени средства за инвестиции заде­
лят общините с по-висока местна приходна база 
(измервана като собствени приходи на 1 жител), 
докато по-бедните общини разчитат основно на 
целеви средства от държавата за финансиране на 
инвестиционната си дейност.
7.3.5. Собствени средства на бизнеса
Собствените средства обединяват средствата, 
които В и К операторите, „Напоителни систе­
ми“ – ЕАД, НЕК – ЕАД и други фирми (най-
вече индустриално ориентирани и стопанисващи