Държавен вестник, бр. 26, 2019 г., стр. 62

СТР.  62	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  26
Обект на анализа
Принципи на добра практика
Въпроси за критична оценка
Входни данни в модела
Идентифициране на 
входните данни
Моделът трябва да използва най-добри­
те налични данни (епидемиологични, 
разходи клинични), съответстващи на 
познанието и ситуацията в България. 
Входните данни трябва да са получени от 
обективни източници. Ключови данни са:
 ефективност и безопасност на срав­
няваните интервенции,
 полезност на здравните състояния,
 променливи, при които дори и малки 
промени в стойността оказват значително 
въздействие върху резултатите.
Източниците на данни могат да бъдат 
от клинични проучвания, неклинични, 
икономически бази данни, систематични 
обзори и др. Източниците трябва да бъдат 
посочени и обосновани.
Представени ли са източниците на 
данни в модела?
Приложен ли е подходящ метод за 
търсене на данни? 
Определен ли е параметърът на вари­
ране на данните? Нещо подсказва ли, 
че данните са използвани селективно?
Има ли данни, основани на експертно 
мнение (ако да, как са подбрани екс­
пертите, брой, метод за събиране на 
информация, конфликт на интереси)?
Моделиране на дан­
ните
Моделирането на данни трябва да се 
провежда чрез общоприетите статисти­
чески методи.
Описани ли са използваните методи? 
Съпоставими ли са с общоприетите 
биостатистически и епидемиологични 
методи?
Включване на данни­
те в модела
Мерните единици, времевите интерва­
ли и характеристиките на популацията 
трябва да са взаимно съпоставими в 
целия модел. За стандартизиране или 
елиминиране на ефектите на времето 
може да се прилага метод на корекции 
с половин цикъл.
Описани ли са мерните единици, вре­
мевите интервали, характеристиките 
на населението и съпоставими ли са 
за алтернативите?
Приложен ли е метод за корекции с 
половин цикъл?
Анализ на чувствителността
Анализ на чувстви­
телността
Всеки модел трябва да има анализ на 
чувствителността на ключовите па­
раметри и той трябва да е обоснован. 
Анализът на чувствителността включва 
детерминистичен анализ на ключовите 
параметри или вероятностен анализ. 
Липсата на анализ на чувствителността 
трябва да е обоснована.
Проведен ли е анализ на чувствител­
ността за всички несигурни параме­
три? Дефинирани ли са интервалите 
на проверка на вариране? Проведен 
ли е вероятностен или детерминис­
тичен анализ на чувствителността? 
Липсата на вероятностен анализ за 
чувствителността оправдана ли е?
3.13. Представяне на резултатите от приложения аналитичен метод.
Когато приложената аналитична техника е разход-ефективност или разход-полезност, резултатите 
се представят като съотношение разход-ефективност или инкрементално съотношение на нарастване 
на разходите и резултатите.
При представянето им се спазват общоприетите правила на подреждане на алтернативите във въз­
ходящ ред на резултатите и се изчислява инкременталното съотношение на разходите (ICER) за всяка 
от терапиите по отношение на съответната алтернатива за сравнение, представен в следната таблица:
Алтернатива
Общо 
разхо­
ди
Общ 
брой 
години 
живот
Общ 
брой 
QALY’s
Допъл­
нителни 
разходи
Спечелени 
години 
живот 
(LYG)
Спече­
лени 
QALY
ICER в срав­
нение със съ­
ответната ал­
тернатива или 
(QALY’s)
Нетна 
здравна пол­
за NHB
(Net Health 
Benefit)
Алтернатива 1  
 
 
 
 
 
 
 
Алтернатива 2  
 
 
 
 
 
 
 
Алтернатива 3  
 
 
 
 
 
 
 
…….