Държавен вестник, бр. 2, 2021 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  2
за висше образование, което трябва да е все 
по-ориентирано към придобиването на кон­
кретни компетентности и умения – както 
професионални, така и функционални, свър­
зани с личностното развитие и реализацията.
С промени в ЗВО през 2018 г. беше дадена 
възможност до 10 на сто от общия хорариум 
на учебните часове от учебния план при обу­
чението в образователно-квалификационната 
степен „бакалавър“ и до 20 на сто от общия 
хорариум на учебните часове от учебния 
план при обучението в ОКС „магистър“ да 
бъдат провеждани от изявени специалисти от 
практиката. С промените в ЗВО на работода­
телите бе осигурена възможност за сключване 
на договори със студенти за провеждане на 
стаж по време на обучението и за осигуряване 
на работно място след дипломирането им. 
Разходите за подготовката на тези студенти 
ще се осигуряват напълно или частично от 
държавния бюджет, като при неизпълнение 
на договора се предвижда и възстановяване­
то им. Осигурена е възможност за активно 
участие на работодателите в процеса на обу­
чение, както и при изготвянето на учебните 
планове и програми.
Чрез ОПНОИР и национални програми 
бяха финансирани студентски стажове в реална 
работна среда за над 120 хиляди студенти, ко­
ето доведе до по-добро кариерно ориентиране 
на студентите и до по-информиран подбор на 
кадри от страна на фирмите и държавната 
администрация.
С промени в ЗВО през 2020 г. беше прието 
да се изготви Национална карта на висшето 
образование в Република България (НКВОРБ), 
определяща профилната и териториалната 
структура на институционалната мрежа за 
висше образование. До приемането є няма 
да бъде възможно откриването и преобразу­
ването на висши училища, както и на техни 
основни звена и филиали, с изключение на 
преобразуването им с цел консолидация и 
оптимизация.
Не беше реализирана идеята за създаване 
на обща информационна мрежа на кариерните 
центрове във ВУ, която би улеснила значително 
студентите и работодателите в контактите им, 
споделянето на добри практики и развитието 
на съвместни стратегии и политики.
В заключение, положените усилия сближиха 
академичните институции с бизнеса и другите 
работодатели, особено в областта на техничес-
ките науки, но са необходими още системни 
усилия за заздравяване и разширяване на тези 
връзки в другите професионални области, 
а също и за осигуряване на още по-добро 
динамично съответствие между търсенето 
и предлагането на висококвалифицирани 
специалисти.
По Цел 4. Стимулиране на научноизследо­
вателската дейност във ВУ и на развитието 
на иновации, ориентирани към пазарната 
икономика
Периодът 2015 – 2020 година се характери­
зира с началото на няколко мащабни програми 
за развитие на научната инфраструктура в 
научните организации, вкл. и в много от вис-
шите училища. Това включва финансирането 
на центрове за върхови постижения и центро­
ве за компетентност с общо финансиране от 
350 млн. лв. чрез ОПНОИР и 33 млн. лв. за 
периода 2018 – 2020 година чрез Националната 
пътна карта за научна инфраструктура. Над 
50 % от тези инвестиции се осъществяват 
във висши училища. Специално трябва да се 
отбележат правилата, заложени във всички 
тези програми, които стимулират развити­
ето на съвременна научна инфраструктура, 
споделена между няколко висши училища, 
с институтите на БАН, а в някои случаи и 
с институтите на ССА. Това са значителни 
средства, които променят качествено към 
по-добро възможностите за провеждане на 
научни изследвания във висшите училища. 
Подкрепата за тези научни инфраструктури 
трябва да продължи, за да се осигури тяхно­
то устойчиво развитие като активни научни 
центрове на европейско ниво и пълноценното 
им включване в научно-иновационната еко­
система на страната.
През отчетния период бяха подписани 
меморандуми за участие в няколко пан-ев­
ропейски инфраструктури: CLARIN, EATRIS, 
BBMRI, EPOS, DARIAH, Euro-Argo, ACTRIS, 
Euro-BioImaging и Европейската грид инфра­
структура – EGI.
От друга страна, през периода се усеща­
ше осезаемо липсата на достатъчно средства 
за развитие на научно-изследователски и 
иновационни дейности, които да допълнят 
инвестициите в научна инфраструктура. Об­
щите средства, отделяни за фундаментални и 
приложни научни изследвания (R&D) за 2018 г. 
са 0,8 % от БВП, което е значително по-ниско 
от заложената целева стойност от 1,5 % от 
БВП.2 Инвестираните публични средства в тази 
сфера са едва 0,21 % от БВП – една от най-
ниските стойности в ЕС и също значително 
по-ниски от заложената целева стойност от 
0,38 % съгласно Стратегията за развитие на 
научните изследвания в Република България 
за 2018 г. За сравнение, отделените средства 
за научни изследвания в България са 16,2 
евро/жител, докато средната стойност за ЕС 
е над 12 пъти по-висока (198,9 евро/жител).2 
Особено тревожен е фактът, че едва 6 % от 
инвестираните средства са насочени като 
институционално финансиране към ВУ, което 
е 3,7 пъти по-ниска стойност от средната за
2 Bulgaria: Country Needs and STI Policy Mix Assessment.
World Bank Report (September 2020).