Държавен вестник, бр. 94, 2023 г., стр. 42

СТР.  42	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  94
бовки до 10 t, падащи от височина около 
10 m, и съответно над 3 m при използване 
на свръхтежки до 20 t трамбовки, падащи 
от по-големи височини. При използване на 
машини с ударно-импулсно действие уплътни­
телният ефект може да достигне до 4÷5 m. За 
уплътняване на пропадъчни почви са валидни 
методите и изискванията, посочени в глава 
девета на наредбата. 
(2) При извършване на дейностите по уп­
лътняване на льос с трамбоване се спазват 
следните изисквания:
1. не се допуска уплътняване на замръзнала 
льосова почва;
2. определя се пробно големината на 
„отказа“ на трамбовката и според него се 
определя броят на ударите є за постигане на 
необходимия резултат;
3. контролират се технологията, обхватът 
и ефектът на уплътняване, в т.ч. обемната 
плътност на почвения скелет в дълбочината 
след уплътняването; изисква се минимална 
обемна плътност на почвения скелет след 
уплътняването 1,6 g/сm3 (Мg/m3), ако не е 
предписано друго в проекта, в ПБЗ и/или 
в ПОИС.
Чл. 163. (1) Дълбочинно уплътняване на 
земна основа от естествени пропадъчни почви 
чрез предварително заливане (оводняване), 
включително и чрез взривяване под вода, се 
допуска, ако е предвидено в отделен проект, 
при спазване на следните изисквания:
1. строителните ями, в които ще се прилага 
методът, се изкопават до 5÷10 сm над про­
ектната „кота дъно“; по контура се оформят 
тесни траншеи, дълбоки 1÷1,5 m; 
2. взривните заряди се залагат в обсадени 
сондажи, достигащи дълбочини, определени 
в проектите;
3. строителните ями се заливат с вода, чи­
ето ниво се поддържа постоянно над дъното;
4. около строителните ями се поставят 
репери за следене на сляганията на дъно­
то, като най-малко четири репера са извън 
овод­няваната яма, достатъчно отдалечени от 
периметъра на намокряне; измерванията се 
правят най-малко веднъж на 5 дни; 
5. дълбочината на достигнатото намокряне 
се установява чрез сондиране до предполага­
емите дълбочини на пропадане, като се вземат 
проби за проверка на водните съдържания от 
всеки метър премината дълбочина;
6. взривните уплътнителни работи се изпъл­
няват в съответствие с посочените в проекта 
изисквания; взривяването се осъществява в 
съответствие с изискванията на Правилника по 
безопасността на труда при взривните работи 
(Заповед № 294 от 1996 г. на министъра на 
труда и социалните грижи) (ДВ, бр. 3 от 1997 г.) 
и Наредбата за съществените изисквания и 
оценяване на съответствието на взривните 
вещества за граждански цели, приета с ПМС 
№ 47 от 2016 г. (ДВ, бр. 23 от 2016 г.); 
7. приема се, че земната основа е уплътне­
на и позволява фундиране, когато слягането 
след взривяване е условно стабилизирано на 
по-малко от 1 сm за една седмица;
8. след изчакване на условното стабилизи­
ране на слягането горният почвен пласт при 
дъното на строителната яма повърхностно се 
изсушава, подравнява и валира съгласно изиск-
ванията на проекта; над него се изпълнява 
почвена възглавница с плътност и дебелина, 
указани в проекта.
(2) Не се допуска оставянето в сондажите 
по т. 2 на невзривени заряди.
Чл. 164. (1) Качеството на уплътняването 
на земната основа при пропадъчни почви, 
независимо от приложения метод на уплътня­
ване, се контролира лабораторно или на място 
чрез определяне на обема на макропорите, 
обемната плътност на почвения скелет и/или 
модула на деформация, респ. чрез изменението 
на коефициента на пропадъчност. На всеки 
300 m2 уплътнена площ се вземат проби (или 
правят изпитвания) в дълбочина: при уплът­
няване чрез трамбоване – през 0,25÷0,50 m, а 
при импулсно уплътняване – на всеки 1,0 m 
от цялата уплътнена площ.
(2) Допуска се качеството на уплътняване­
то да се контролира чрез отказа, определен 
най-малко веднъж на всеки 100 m2 уплътнена 
земна основа, когато е възможно да бъде из­
мерен при уплътняване с тежки трамбовки. 
Допускат се и контролни пенетрационни 
изпитвания с различни уреди (динамични 
или статични) съгласно БДС EN ISO 22476-3 
„Геотехнически изследвания и изпитвания. 
Полеви изпитвания. Част 3: Стандартизи­
рано пенетрационно изпитване“ и БДС EN 
ISO 22476-1 „Геотехнически изследвания и 
изпитвания. Полеви изпитвания. Част 1: Из­
питване на проникване с електрически конус 
и с пиезоелектрически конус“.
(3) Обратните засипки при строителство 
в льосови почви се изпълняват от уплътне­
ни свързани почви: льос, глина, като не се 
допуска влагането в тях на дрениращи мате­
риали: строителни отпадъци, сгурии, пясък 
и чакъл. Върху обратните засипки се полагат 
водонепропускливи настилки от глина, бетон 
или други подходящи строителни материали.
Чл. 165. (1) Върху естествена льосова 
основа плоскостни фундаменти с размери 
на основната им плоскост, които осигуряват 
натоварване на льосовата основа, по-малко от 
стойностите на първоначалното натоварване 
на пропадане на льосовата почва, могат да се 
изпълняват без заздравителни работи. 
(2) В случаите по ал. 1 се спазват изисква­
нията при фундиране на плоскостни фунда­
менти от наредбата, глава 7.