Държавен вестник, бр. 39, 2006 г., стр. 35

Б Р О Й  39
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  35
и типоксин, трийодтиронин-обратен, тиреогло-
булин) в кръвен серум или плазма по една от
утвърдените техники.
31.8. Лабораторията може да определя хипо-
физни хормони (адренокортикотропен хормон,
тиреоид-стимулиращ хормон, соматотропен
хормон, пролактин, фоликулостимулиращ хор-
мон, лутеинизиращ хормон) по една от утвър-
дените техники:
31.8.1. Полуколичествените методи на тест
ленти могат да се използват за скринингови цели
и първоначален диагностичен ориентир.
31.8.2. При отклонение на резултата от нор-
малните стойности лабораторията може да
анализира пробата по един от количествените
методи: ФИА, ИЛМА, ИРМА.
31.9. Лабораторията може да определя инсу-
лин и С-пептид и е препоръчително определя-
нето на глюкагон в серум или плазма по една от
утвърдените техники (ЕИА, МЕИА, РИА,
DELFIA) за количествено определяне. Полу-
количествените методи на тест ленти не се
препоръчват.
32. Имунохистохимично и имуноцитохимич-
но изследване.
32.1. Лабораторията е в състояние да иден-
тифицира и локализира антигени в тъканни
срези и цитологични препарати чрез съответно
имунохистохимично или имуноцитохимично
маркиране с антитела, използвани като специ-
фични реагенти в антиген-антитяло реакция и
последваща визуализация посредством флуорес-
центни бои или ензимни системи.
32.2. Всяко изследване включва положител-
на и отрицателна контрола.
32.3. Фоновото маркиране се намалява мак-
симално чрез специфично блокиране на ендо-
генните субстрати в зависимост от използвана-
та визуализираща система.
32.4. Като отрицателна контрола на неспе-
цифичното свързване на антителата се използ-
ват контролни изотипни антитела, специфични
спрямо антигени, които не се срещат и не могат
да бъдат индуцирани в тъкани на бозайници.
32.5. Като отрицателни контроли на иму-
нохистохимичното или имуноцитохимичното
изследване с цел оценка на наличието на ен-
догенен субстрат на визуализиращата систе-
ма в изследваните тъкани или клетки успо-
редно се инкубират препарати от изследва-
ния материал, при които е пропуснато пър-
вичното антитяло.
32.6. Като положителна контрола се изпол-
зват тъкани или клетки, за които е известно, че
са положителни за тествания антиген. При из-
следване на левкоцитни антигени хемопоетич-
ната тъкан предоставя вътрешни положителни
контроли за използваните анти-левкоцитни
антитела.
32.7. Лабораторията има възможности за
морфологично изследване. Лабораториите, ко-
ито не могат да проведат морфологичен ана-
лиз, създават добре функциониращ механи-
зъм за комуникация със звена, осъществява-
щи морфологична оценка на същия клиничен
материал.
32.8. Всяко несъответствие между данните
от морфологичното и имунофенотипното изс-
ледване следва да бъде изяснено.
32.9. Резултатите съдържат информация за
вида на положително и отрицателно оцветените
клетки и структури, описание на типа на оцветя-
ването (дифузно, фокално, цитоплазмено, ядре-
но, мембранно), а при необходимост и коментар
на контролите и използваните антитела.
II. Клинична имунология
1. Кабинет по клинична имунология в
амбулатория за специализирана извънбол-
нична медицинска помощ
1.1. Устройство
Кабинетът по клинична имунология е най-
малката структура, която може да бъде самос-
тоятелно звено или част от структурата на ле-
чебно заведение за специализирана извънбол-
нична помощ. Състои се от кабинет и манипу-
лационна.
Кабинетът се използва за преглед на паци-
ента—снемане на анамнеза, физикален статус
и попълване на медицинските документи.
Манипулационната служи за извършване на
специфични диагностични дейности—кожно-
алергични проби, кожни проби за забавен тип
свръхчувствителност, за провеждане на карди-
опулмонална ресусцитация при необходимост.
Манипулационната може да се обособи като
функционална част от кабинета или при необ-
ходимост да се помещава в отделна стая.
1.2. Оборудване
Кабинет: лекарско бюро, стол, шкаф за до-
кументи, медицинска кушетка, мивка с течаща
топла и студена вода, телефон, компютър и
принтер, медицински документи: амбулаторен
журнал, рецепти, бланки за назначаване на ла-
бораторни и рентгенови изследвания.
Манипулационна: хладилник за съхранение
на реактивите за кожно-алергичните проби и
пробите за забавен тип свръхчувствителност,
масичка за извършване на кожните проби, стол
за извършващия пробите, стол за пациента,
спешен шкаф с медикаменти, кислородна бу-
тилка, амбу, есмарх, ластични бинтове, масич-
ка за поставяне на спринцовки с алергени, шкаф,
мивка с течаща топла и студена вода, медицин-
ска кушетка.
1.3. Задължителни дейности
1.3.1. Прегледи:
—първичен преглед с описание на анамнеза
и статус и изработване на индивидуална диаг-
ностично-лечебна схема;
—първичен преглед в домашна обстановка;
—вторичен преглед и оценка на нов меди-
цински проблем;
—вторичен преглед в домашна обстановка;