Държавен вестник, бр. 9, 2000 г., стр. 5

Б Р О Й 9
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  5
когато чрез печатно произведение или чрез
радио- или телевизионно предаване обидата
или клеветата стават достояние на неограни-
чен брой граждани, у които създават невярна
или изопачаваща представа за факти и обсто-
ятелства и по този начин може да се манипу-
лира общественото мнение. Затова смятам,
че наказателната отговорност за престъпле-
нието обида или клевета не може да бъде
пречка в работата на журналиста, който чес-
тно, принципно и обективно осъществява
професионалните си задължения, но несъраз-
мерно високият размер на наказанието пос-
тавя под съмнение както обективността на
българския законодател, така и очаквания от
това наказание ефект.
Уважаеми госпожи и господа народни пред-
ставители,
Неслучайно изложих по-обстойно и двете
страни на проблема: както необходимостта
от създаване на необходимите законови га-
ранции в конституционноустановените рам-
ки за упражняване правото на свободно изра-
зяване на мнение, разпространяването му и
получаването на информация, така и необхо-
димостта от осигуряване в достатъчна степен
защитата на честта, доброто име и достойн-
ството на всеки български гражданин. Мис-
ля, че тази защита може да се реализира и без
установяване на непосилно висок размер на
глобите като наказателна отговорност. Още
повече, че независимо от определения размер
в Наказателния кодекс на наказанието глоба
пострадалият или неговите наследници, кои-
то са претърпели вреди от престъплението,
могат да предявят като граждански ищци в
наказателното производство граждански иск
за обезщетение за вредите. Обезщетение за
претърпени неимуществени вреди може да се
търси и по гражданскоправен ред.
Ето защо смятам, че размерът на наказа-
нието глоба, определен в § 4, 5 и 6, е несъот-
ветен на тежестта на извършеното деяние и
си позволявам да изразя мнение, че минимал-
ният размер на наказанието глоба (в § 5 и 6)
следва да бъде значително по-нисък, а макси-
малният размер (в § 4, 5 и 6)—да бъде чувст-
вително намален.
Намаляването на минималния и на макси-
малния размер ще даде възможност на съда при
определяне на наказанието във всеки конкре-
тен случай да прецени както степента на об-
ществена опасност на конкретното деяние и
извършител, подбудите за извършване на дея-
нието и другите смекчаващи и отегчаващи ви-
ната обстоятелства, така и да се съобрази с
имотното състояние, с доходите и семейните
задължения на дееца в съответствие с разпо-
редбите на чл. 47 и 54 от Наказателния кодекс.
Смятам, че максималният размер на гло-
бата по чл. 148, ал. 2 и след намаляването му
следва да бъде относително по-висок от този
по ал. 1, тъй като е предопределен както от
по-високата степен на обществена опасност
на престъплението клевета, така и от обстоя-
телството, че в тази разпоредба законодате-
лят установява еднакво наказание както за
клевета, извършена при условията на ал. 1,
така и за клевета, от която са настъпили теж-
ки последици. Смятам, че двете хипотези,
обединени в ал. 2, не регламентират деяния с
еднаква степен на обществена опасност, по-
ради което си позволявам да предложа на
народните представители при следващо изме-
нение на Наказателния кодекс да ги обособят
в различни състави. Правя това предложение,
като отчитам, че нямам право на законода-
телна инициатива и че не мога сега да оспоря
тази част от разпоредбата, тъй като тя не е
предмет на настоящото изменение на Нака-
зателния кодекс.
2. Параграф 3 (чл. 116, ал. 1, т. 10); § 8
(чл. 152, ал. 3); § 11 (чл. 199, ал. 1); § 12
(чл. 213а, ал. 2); § 25, т. 1 (чл. 354а, ал. 3)
В разпоредбата на чл. 116, ал. 1 са устано-
вени най-тежко наказуемите състави на прес-
тъплението убийство, като убийство на бре-
менна жена, на малолетно лице или на повече
от едно лице; на лице, което се намира в без-
помощно състояние; по начин или със средс-
тва, опасни за живота на мнозина, по особено
мъчителен начин за убития или с особена
жестокост; представляващо опасен рецидив и
други. За тези най-тежки случаи на убийство
законодателят е предвидил налагане на най-
тежките наказания, установени в Наказател-
ния кодекс—лишаване от свобода от петнаде-
сет до двадесет години, доживотен затвор или
доживотен затвор без замяна. С § 3 от Закона
за изменение и допълнение на Наказателния
кодекс към тези квалифицирани състави се
добавя и убийство, извършено след употреба
на наркотични вещества или техни аналози.
В разпоредбата на чл. 152, ал. 3 са устано-
вени по-тежко наказуеми състави на престъп-
лението изнасилване, като изнасилване, из-
вършено от две или повече лица; от което е
причинена средна телесна повреда; ако е пос-
ледвал опит за самоубийство; ако представ-
лява опасен рецидив. За тези по-тежки случаи
на престъплението изнасилване законодате-
лят е предвидил налагане на наказание лиша-
ване от свобода от три до петнадесет години.
С § 8 от Закона за изменение и допълнение на
Наказателния кодекс към тези квалифицира-
ни случаи по чл. 152, ал. 3 се добавя и изна-
силване, извършено след употреба на нарко-
тични вещества или техни аналози.