Държавен вестник, бр. 59, 2024 г., стр. 3

БРОЙ  59	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  3  
КОНСТИТУЦИОНЕН СЪД
РЕШЕНИЕ № 12
от 9 юли 2024 г.
по конституционно дело № 3 от 2024 г.
Конституционният съд в състав: предсе­
дател: Павлина Панова, членове: Мариана 
Карагьозова-Финкова, Константин Пенчев, 
Филип Димитров, Таня Райковска, Надежда 
Джелепова, Атанас Семов, Красимир Влахов, 
Янаки Стоилов, Соня Янкулова, при участие­
то на секретар-протоколиста Наталия Такева 
разгледа в закрито заседание на 9.07.2024 г. 
конституционно дело № 3/2024 г., докладвано 
от съдия Константин Пенчев.
Производството е по чл. 149, ал. 1, т. 2 от 
Конституцията на Република България във 
фазата за решаване на делото по същество.
Конституционният съд е сезиран с искане 
от президента на Република България, по 
което е образувано к. д. № 3/2024 г., и с ис­
кане от 68 народни представители от 49-ото 
Народно събрание, по което е образувано 
к. д. № 4/2024 г. за установяване на противо­
конституционност на Решение за избиране на 
съдия в Конституционния съд на Република 
България относно Десислава Вълчева Ата­
насова и на Решение за избиране на съдия в 
Конституционния съд на Република България 
относно Борислав Николов Белазелков, при­
ети от 49-oтo Hapoднo събрание на 19 януари 
2024 г. (ДB, бp. 7 от 23.01.2024 г.).
Според президента оспорените решения са 
приети в нарушение на „принципа на обос­
нованост“ при избора на конституционни 
съдии. Поддържа се, че оспорените решения 
на Народното събрание не са приети при от­
крита публична и прозрачна процедура, както 
изисква чл. 91б, ал. 1 от Конституцията, което 
делегитимира самия избор.
В искането вносителят аргументира и до­
пуснато нарушение на чл. 5, ал. 1 и 2, чл. 147, 
ал. 2 и чл. 148, ал. 1, т. 1 от Конституцията. 
Според него с определянето на продължител­
ността на срока, за който се избират лицата за 
конституционни съдии, Народното събрание е 
надхвърлило своята компетентност. Вносителят 
застава на позицията, че Народното събрание 
не може да определя срока на пълномощията 
на избрани от него конституционни съдии 
извън конституционно определените срокове.
В искането на президента се посочва, че 
въпросът относно продължителността на срока 
на овластяване (неговото начало и край) на 
конституционен съдия, избран след предвидения 
по смисъла на чл. 147, ал. 2 от Конституцията 
момент, съобразен с периодичното обновя­
ване на състава на Конституционния съд, е 
решен дефинитивно от Конституционния съд 
с Тълкувателно решение № 1 от 2024 г. по 
к. д. № 17/2023 г. и опитът да се преодолеят и 
заобиколят предвидимите и сигурни последи­
ци на постановения и публично оповестен (в 
„Държавен вестник“ и на страницата на Кон­
ституционния съд в интернет) тълкувателен акт 
е недопустим в една правова държава.
В искането на народните представители се 
посочва, че текстът в двете оспорени решения 
на Народното събрание, а именно „за срок 
от 9 години“, влиза в пряко противоречие 
с Тълкувателно решение № 1 от 2024 г. по 
к. д. № 17/2023 г. (ДВ, бр. 5 от 2024 г.), което 
указва, че конституционен съдия, избран или 
назначен след предвиденото в чл. 147, ал. 2, 
изр. трето от Конституцията обновяване на 
състава на Конституционния съд, упражнява 
правомощията си само за оставащия срок от 
мандата, считано от конституционно дължимия 
момент за обновяването на състава на съда.
В искането народните представители ар­
гументират и допуснато нарушение на чл. 4, 
ал. 1 и чл. 91б, ал. 1 от Конституцията, като 
приемат, че процедурата по избор на двама 
конституционни съдии е проведена без никаква 
прозрачност и легитимност на този процес и 
подменя из основи преценката на народните 
представители по отношение избора на двама 
конституционни съдии, обективиран в оспо­
рените решения.
С определения от 13.02.2024 г. Конституцион­
ният съд е допуснал за разглеждане по същество 
искането на президента на Република България 
и искането на 68 народни представители за 
установяване на противоконституционност на 
решенията зa избор нa кoнcтитyциoнни cъдии, 
пpиeти oт 49-oтo Hapoднo cъбpaниe нa 19 янyapи 
2024 г. (ДB, бp. 7 oт 2024 г.). С определението 
по конституционно дело № 4/2024 г. то е присъ­
единено към конституционно дело № 3/2024 г. 
за съвместно разглеждане и решаване, тъй като 
неговият предмет попада изцяло в предметния 
обхват на образуваното по искането на прези­
дента на Република България дело.
Като заинтересувани страни по делото съдът 
е конституирал Десислава Вълчева Атанасова 
и Борислав Николов Белазелков.
От конституираните и поканени по реда на 
чл. 20а ПОДКС становища и правни мнения 
са представили Съюзът на юристите в Бъл­
гария, проф. д-р Пенчо Пенев, доц. д-р Бо­
рислав Цеков, доц. д-р Деяна Марчева, д-р Ди­-
лян Начев и д-р Димитър Ханев.
В становището на Съюза на юристите са 
развити аргументи, че само решението на 
Народното събрание за избиране на Десислава 
Атанасова за конституционен съдия противо­
речи на Конституцията.
В правното си мнение проф. д-р Пенчо Пенев 
излага разбирането, че Конституционният съд 
не може да преценява и да се произнася относ­
но притежаването на високи професионални и 
нравствени качества от избраните за конститу­
ционни съдии и че тази преценка принадлежи на 
назначаващия, респ. избиращия, орган. Според 
него в контекста на проведените „обсъждания 
пред конституционната комисия с участието