Държавен вестник, бр. 93, 2021 г., стр. 23

БРОЙ  93	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  23  
ал. 1 за правовата държава, която се управлява 
според Конституцията и законите в страната“ 
(Решение № 8 от 2010 г. по к.д. № 2/2010 г.). 
Именно във връзка с това „принципът на 
правовата държава изисква съобразяване с 
решенията на Конституционния съд като част 
от действащото право и точното им изпълне-
ние“. Дадените от съда тълкувания и правни 
оценки трябва да се съобразяват в тяхната 
цялост, да не се изваждат от контекста и да 
не им се придава смисъл, какъвто решението 
не съдържа (Решение № 1 от 2013 г. по к.д. 
№ 5/2012 г.).
Въз основа на изложеното и на основание 
чл. 149, ал. 1, т. 1 от Конституцията Консти-
туционният съд
Р Е Ш И :
Понятието „пол“ според Конституцията 
следва да се разбира само в неговия биоло-
гичен смисъл.
Съдия Георги Ангелов подписа решението 
с особено мнение.
Съдия Филип Димитров подписа решението 
със становище по мотивите.
Председател:  
Борис Велчев 
ОСОБЕНО МНЕНИЕ
на съдия Георги Ангелов
по конституционно дело № 6 от 2021 г.
„Умът е като парашута – работи само когато 
е отворен“ – бил казал Айнщайн. Казаното 
се отнася и за обществата.
Българският Конституционен съд понякога, 
а напоследък все по-често, скача със затворен 
парашут – под акламациите на „българската 
народностна, духовна и културна традиция“ 
и „националната идентичност“. Сблъсъкът с 
действителността е неизбежен. Жертвите на 
домашно насилие и „прочистването“ на парк 
от изглеждащи като „педерасти“ са само ме-
дийно видимата му част. Не изглежда съдът 
да вижда, още по-малко да разбира, своята 
роля в този процес.
1. Контент-анализ.
Думата „пол“ е спомената в Конституция­
та само веднъж – в нейния чл. 6, ал. 2 като 
защитен признак за дискриминация. Думата 
„традиция“ присъства (като съгласувано про-
изводно) също веднъж – при определянето в 
чл. 13, ал. 4 на източноправославното вероиз-
поведание като традиционна религия в Репуб­
лика България. „Идентичност“ не присъства в 
Конституцията. Думите „свобода, хуманизъм, 
равенство, справедливост и търпимост“ са 
означени в преамбюла є като ценностите, на 
които тя се основава, а „правата на личността, 
нейното достойнство и сигурност“ – като вър-
ховен неин принцип. Повечето от тези думи 
са повторени нееднократно в по-сетнешни 
конституционни текстове. 
2. Формално-логически анализ.
Всяко понятие е абстракция (отделяне 
чрез мисълта на свойството от предмета).  
В собствения си тесен смисъл понятието „био­
логичен пол“ означава пол извън психиката 
(т. е. без условнорефлекторна дейност) и/или 
извън общността (групата, обществото, соци-
ума). В реалния свят първото не съществува, 
а второто съществува само при организми, 
които не живеят в общност. Доколкото всеки 
пол изисква поне психика, „биологичен пол“ 
е понятие с празно съдържание.
Човекът живее в общност, която по неизбеж-
ност го отразява (във философския смисъл), 
включително и като пол. Понятието „пол“ 
при човека следователно е комплексно и не 
може да бъде друго. То носи едновременно и 
свързано биологичния, психическия и соци-
алния си компонент.
3. Юридически анализ.
Ограничаването на обема на понятието 
„пол“ като защитен признак по чл. 6, ал. 2 от 
Конституцията до „биологичния пол“ пропуска 
тези разсъждения. Неговата цел всъщност е да 
увеличи незащитената от дискриминация зона 
и то я постига. Незащитени остават половото 
себевъзприятие (психичното) и произтичащото 
от него възприятие от обществото (социалното, 
не съвсем точно придобило гражданственост 
като ЛГБТИ+) с всички възможни юридически 
последици от това. По съдбата на тези пос­
ледици решението скромно не се произнася, 
оставяйки разрешаването им на обикновения 
законодател. За последния обаче, както и при 
всяко следващо конституционно оспорване по 
материята, настоящото тълкувателно решение 
ще е задължително.
Дали позицията на държавата „не ти забра-
нявам да се чувстваш както искаш, но не съм 
длъжна да го вземам предвид“ противоречи 
на Конституцията, не е трудно да се прецени.
Решението е само проявление на проблем, 
който е далеч по-дълбок. Той е социокултурно-
то състояние на българското общество, което 
на практика продължава да функционира по 
вертикалния (деонтичния, на йерархиите и 
свещеното), а не по хоризонталния (еписте-
мичния, на разума и съмнението) модел. 
Конституционосъобразното тълкуване, 
според мен, би трябвало да е: 
„Понятието „пол“ според Конституцията 
следва да се разбира в неговия биологичен, 
психичен и социален смисъл.“
––––––––––––––––––––––––
Бел.
От 1.04.2001 г., когато Кралство Нидерлан-
дия признава възможността за сключване на 
еднополови бракове, до 26.09.2021 г., когато 
Швейцарската Конфедерация го допуска на 
референдум с 64,1 % от гласоподавателите 
„за“, еднополовите бракове са разрешени в 
30 държави от всички континенти и с различни 
религии.