Държавен вестник, бр. 50, 2002 г., стр. 5

Б Р О Й  50
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  5
та злополука, увредена част на тялото и последиците от
трудовата злополука (брой изгубени дни или степен на
загубена работоспособност).
Информация за предприетите мерки
В схемата, която следва, са представени логиката
на ССТЗ и характеристиките на трудовата злополука.
Схема: Логика на Статистическата система
“Трудови злополуки” и характеристики на
трудовата злополука
Инфор-
ПРЕДПРИЯТИЕ
мация
- икономическа дейност
за осигу-
- големина на предприятието
рителя,
- административно-
услови-
  териториална
ята на
  идентификация на
труд и
  предприятието и
постра-
- време на злополуката
далия
ИЗЛАГАНЕ НА
ОРГАНИЗАЦИЯ
ОПАСНОСТ
НА РАБОТАТА
УСЛОВИЯ НА ТРУД
- Място на злополуката
НАЕТО ЛИЦЕ
РАБОТНО МЯСТО
- професия
- Вид работа
- възраст и пол
- Работно място
- гражданство
  при настъпване
- статус в заетостта
  на  злополуката
- правоспособност
Инфор- ПОСЛЕДОВАТЕЛНОСТ НА СЪБИТИЯТА
мация
- Специфично физическо действие и
за зло-
  свързания с него материален фактор
полу-
- Отклонение и свързания с него
ката
   материален фактор
- Начин на увреждане и свързания
  с него материален фактор
Увреж-
ПОСТРАДАЛ
дане и
- вид на увреждането
после-
- увредена част на тялото
дици
- загубени дни
Пред-
- Мерки, свързани с човешкия фактор
приети - Мерки, свързани с материалния фактор
мерки
Законодателна уредба и организация на ССТЗ
1. Националното законодателство за регулиране
дейността по осигуряването за трудова злополука се
състои от: Кодекса за задължително обществено осигу-
ряване (КЗОО), глава пета, и Наредбата за установява-
не, разследване, регистриране и отчитане на трудовите
злополуки (НУРРОТЗ).
2. Българската система се основава на декларира-
нето (официалното съобщаване) на злополуката пред
органа, който администрира обществените осигурител-
ни фондове, вкл. и тези за трудови злополуки и профе-
сионални заболявания, което гарантира правото на
обезщетения, помощи и пенсии на пострадалите от
трудови злополуки или техните наследници. Системата
за трудови злополуки, изградена на осигурителния прин-
цип, не само поради законовата си задължителност, но
и поради икономическия стимул за осигурителите и
наетите лица за съобщаване и уведомяване за злополу-
ките на компетентния орган (Националния осигурите-
лен институт), осигурява много високо ниво на регист-
риране и отчитане на трудовите злополуки. Това съвпа-
да и с преобладаващата практика за статистика на тру-
довите злополуки и в страните от ЕС по система, бази-
рана на осигуряването (insurance based system) чрез
обществени или частни осигурители.
3. Статистическата система “Трудови злополуки”
се изгражда в Националния осигурителен институт при
следната схема на работата по получаването, обработ-
ката и използването на информацията: деклариране
на трудовата злополука (от осигурителя или пострада-
лото лице) в законово установените срокове чрез Дек-
ларация за трудова злополука в териториалните поде-
ления на Националния осигурителен институт, вклю-
чително деклариране на продължителността на нера-
ботоспособността чрез болничен лист. Производство
за разследване на трудова злополука може да се отк-
рие и по инициатива на контролните органи на НОИ,
когато са налице достатъчно данни за настъпила тру-
дова злополука (чл.7, ал. 3 НУРРОТЗ); получаване на
актуална информация от регистър БУЛСТАТ за  оси-
гурителите, техния адрес и икономическа дейност;
разследване за трудова злополука: издаване на разпо-
реждане за приемане или неприемане на злополуката
за трудова; съдебно решение във връзка с приемането
или неприемането на злополуката за трудова; комп-
лектоване на Досие за трудовата злополука—болни-
чен лист; експертно решение; други документи, свър-
зани със злополуката; получаване на допълнителна
информация от Регистъра на осигурените лица и На-
ционалния статистически институт;  обработка на
информацията; подготовка на изходите и предоставя-
не на регламентираната и нерегламентираната инфор-
мация на съответните служби в НОИ, в МТСП и НСИ.
4. Определенията за “работодател”, “предприятие”
и “работно място” в ССТЗ са по  смисъла на Кодекса на
труда.
5. Определенията за “осигурени лица”, “осигурител”
и “трудова злополука” в ССТЗ са по смисъла на Кодек-
са за задължително обществено осигуряване.
6. Съгласно чл. 55 от Кодекса за задължително об-
ществено осигуряване  трудова злополука е всяко вне-
запно увреждане на здравето, станало през време и във
връзка или по повод на извършваната работа, както и
при всяка работа, извършена в интерес на предприяти-
ето, когато е причинило неработоспособност или смърт.
Трудова е и злополуката, станала с осигурен по чл. 4, ал.
1 и 2 КЗОО по време на обичайния път при отиване или
при връщане от работното място до: основното място
на живеене или до друго допълнително място на живе-
ене с постоянен характер; мястото, където осигуреният
обикновено се храни през работния ден; мястото за
получаване на възнаграждение. Не е налице трудова
злополука, когато пострадалият умишлено е увредил
здравето си.
Показатели за трудовите злополуки
Съгласно  чл. 17 от Наредбата за установяване, раз-
следване, регистриране и отчитане на трудовите злопо-
луки се установяват следните показатели за отчитане
на трудовите злополуки, както и начинът на тяхното
изчисляване:
Коефициент на честота (Кч)
Коефициентът на честота се получава, като се
раздели броят на трудовите злополуки, станали през
отчетния период, на средносписъчния брой на пер-
сонала през същия период и полученото частно се
умножи по 1000.
Индекс на честота (Ич)
Индексът на честота се получава, като броят на
трудовите злополуки, станали през отчетния период, се
раздели на общия брой отработени часове през отчет-
ния период и частното се умножи по 1 000 000.
Коефициент на тежест (КТ)
Коефициентът на тежест се изчислява, като загубени-
те дни от трудови злополуки, станали през отчетния пери-
од, се разделят на средносписъчния брой на персонала.
Индекс на тежест (ИТ)
Индексът на тежест се изчислява, като загубените дни
от трудови злополуки, станали през отчетния период, се
разделят на общия брой отработени часове през отчетния
период и полученото частно се умножи по 1 000 000.