Държавен вестник, бр. 43, 2000 г., стр. 28

С Т Р .  2 8
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й 43
Чл. 46. (1) Контролът за състоянието на
баражите се извършва ежегодно през октомври
и след всяко прииждане на пороя.
(2) За констатираните повреди се съставя про-
токол, в който се посочва необходимият ремонт.
(3) След всяко по-голямо прииждане на пороя
се вземат данни за дълбочината на течния поток
при преливниците на баражите, въз основа на
който се определя максималният воден отток.
Г л а в а  п е т а
ЛЕСОМЕЛИОРАТИВНИ МЕРОПРИЯТИЯ
Раздел I
Оценка на ерозията
Чл. 47. (1) Предмет на оценка са последиците
от ерозията и проявите на ерозионни процеси.
(2) В зависимост от големината на водосбо-
ра или поройната горска земя оценката на еро-
зията се извършва чрез дистанционни методи с
помощта на аерофотоснимки или само чрез
директно проучване на терена.
(3) Резултатите от проучването се отразяват
в карта на ерозията.
Чл. 48. (1) Оценката на последиците от еро-
зията отразява съкращаването на мощността
на почвените хоризонти. В зависимост от мор-
фологичния им строеж почвите биват с три или
с два генетични хоризонта.
(2) За почвите с три генетични хоризонта се
обособяват следните степени на ерозираност:
1. слабо ерозирани почви—ерозира се хумус-
ният хоризонт (А);
2. средно ерозирани почви—ерозира се пре-
ходният хоризонт (В);
3. силно ерозирани почви—ерозира се ске-
летният хоризонт (С);
4. много силно ерозирани почви—ерозира се
основната скала (D).
(3) При почвите с два генетични хоризонта се
разграничават следните степени на ерозираност:
1. слабо ерозирани почви—ерозира се пър-
вата половина на хумусния хоризонт (А);
2. средно ерозирани почви—ерозира се вто-
рата половина на хумусния хоризонт (А);
3. силно ерозирани почви—ерозира се ске-
летният хоризонт (АС);
4. много силно ерозирани почви—ерозира се
основната скала (D).
(4) След степента на ерозираност в скоби се
отбелязва сумарната мощност на почвените
хоризонти.
(5) За много силно ерозираните почви се
посочват видът на основната скала и посоката
на пукнатините.
Чл. 49. (1) Според проявите на ерозионни
процеси всички почви независимо от тяхната
степен на ерозираност се разделят на ерозира-
щи се и неерозиращи се.
(2) При ерозиращите се почви по повърх-
ността се наблюдават признаци на ерозия, из-
разени чрез наличието на ерозионни форми
(ерозионни бразди и ровини).
(3) При неерозиращите се почви по повърх-
ността не се наблюдават признаци на ерозия.
Раздел II
Противоерозионни залесявания
Чл. 50. (1) Изборът на видовете за залесява-
не, типовете горски култури, начинът и дълбо-
чината на почвоподготовката, гъстотата, мето-
дите и сезоните за залесяване, начините за от-
глеждане на културите, както и сроковете за
инвентаризация се съобразяват с утежнените
екологични условия, при които се провеждат
противоерозионните залесявания.
(2) За възстановяване на растителността в
поройните горски земи освен традиционни се
прилагат и специализирани технологии за под-
готовка на почвата, залесяване, отглеждане на
културите и други, съчетани с изграждане на
укрепителни съоръжения.
(3) Противоерозионните залесявания се про-
веждат след изграждането на съответните хид-
ротехнически съоръжения, осигуряващи необ-
ходимата стабилност на терена.
(4) При овладяване на ровини се допуска
тяхното едновременно провеждане.
Чл. 51. (1) Противоерозионните залесявания
биват цялостни (масивни) и частични (поясни).
(2) Цялостни залесявания се извършват в
ерозирани или ерозиращи се земи от горския
фонд за регулиране на водния отток.
(3) Поясни залесявания се провеждат за ре-
гулиране на повърхностния воден отток, за трай-
но фиксиране на поройното легло при корекци-
онни мероприятия и за подобряване на еколо-
гичната обстановка.
Чл. 52. (1) Водорегулиращи горски пояси се
създават в най-долната част на склона (край-
брегови пояси) или по склона (склонови пояси).
(2) Широчината на крайбреговите пояси се
определя в зависимост от дължината на склона
и неговия наклон. Минималната широчина на
поясите е 10 м.
(3) Поясите се създават едновременно със
залесяването на бреговите земи.
(4) Когато бреговите земи не са достигна-
ли профила на равновесие, крайбреговите
пояси се залагат на разстояние от бреговия
ръб, което осигурява тяхната защита до фор-
миране на траен профил.
(5) Склонови пояси се създават на склонове
с дължина над 100 м, като се залагат по посока
на хоризонталите.
(6) Широчината на склоновите пояси се оп-
ределя чрез формули или се приема около 30 м.
Чл. 53. (1) Корекционни горски пояси се
създават в разливищата на пороите по проте-
жение на бреговете на коригираното легло.
(2) Трасето на коригираното легло в макси-
мална степен следва естественото легло, което
предпазва от опасно нарастване на скоростта
на водното течение.
Чл. 54. (1) Напречният профил на коригира-
ното легло се оформя механизирано, като му се
придава трапецовидна форма. Той се фиксира
чрез изграждането на надлъжни и напречни
плетове, отбивала (шпори) и леси.