Държавен вестник, бр. 99, 2011 г., стр. 90

СТР.  90	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  99
чл. 104, ал. 1 ИК), и се прави изводът, че 
дори в отпуск министърът си е министър със 
своите правомощия, в т. ч. и при провежда­
нето на избори. По съдържанието на чл. 104, 
ал. 4 ИК, но като текст в Закона за избиране 
на народни представители (отм.) Конститу­
ционният съд в своето Решение № 9/2001 г. 
по к.д. № 9/2001 г. е дал задължително тъл­
куване на чл. 65, ал. 2 от Конституцията: 
министрите могат да изпълняват функциите 
си и в случаите на регистрирането им като 
кандидати на избори. Това тълкуване обаче 
се отнася само за хипотезата на министър –
кандидат на изборите, и не поставя преграда 
пред министри да ползват отпуск през време 
на предизборната кампания като кандида­
ти или без да са такива. Въпросът за това, 
дали министър е упражнявал правото си на 
отпуск, а в същото време е бил председател 
на предизборен щаб, може да е предмет на 
специфичната политическа отговорност на 
министрите пред парламента, а чрез него – и 
пред народа, но не води до заключението, че 
проведените избори за президент и вицепре­
зидент са незаконни на това основание.
8. По доводите за удължаване на изборния ден
В искането се поддържа, че Централната 
избирателна комисия неправомерно е удължи­
ла времетраенето на изборния ден, от което 
се прави извод за настъпили противозаконни 
последици – недействителност на гласовете, 
подадени в рамките на удължението, и скъ­
сяване на времетраенето на предизборната 
кампания преди втория тур – преценявани 
като „съществено опорочаване на изборите“. 
Поддържа се, че е налице нарушение на чл. 184 
ИК, както и на Конституцията – принципа 
за равно избирателно право (чл. 10). Иска­
нето се подкрепя от Института за развитие 
на публичната среда. Институтът за модерна 
политика отчита „формалното нарушаване 
на буквата на ИК“, но смята, че обявеното 
удължаване на изборния ден не може да се 
оцени поначало като такова, което води до 
незаконност на изборите, и отбелязва, че целта 
на удължаването – да се даде възможност на 
чакащите избиратели пред определени секции 
да упражнят правото си на глас – е легитим­
на. Министерският съвет и министърът на 
регионалното развитие и благоустройството 
не подкрепят искането в тази му част.
Фактът, че при произвеждането на първия 
тур на президентските избори ЦИК със свое 
Решение № 1331-ПВР/МИ от 23.10.2011 г. е 
постановила „удължаване на изборния ден“, а 
с друго свое решение от същия ден – Решение 
№ 1336-ПВР/МИ от 23.10.2011 г. е обявила 
21.00 ч. за край на изборния ден в страната, е 
извън съмнение. Извън съмнение са и разпо­
редбите на чл. 184 ИК за това, че избирателите 
гласуват до 19.00 ч., а ако тогава има чакащи 
пред секцията, те гласуват до 20.00 ч. Съдът 
държи да отбележи, че уредбата на чл. 184 е 
от корпуса на кодекса. Същият кодекс в до­
пълнителните си разпоредби съдържа изрична 
специална уредба (§ 5) за случаите, когато 
едновременно се провеждат комбинирани 
избори, в т. ч. президентски и местни заед­
но. Самото присъствие на такава специална 
уредба в допълнителните разпоредби на ИК 
свидетелства недвусмислено, че разпоредбите 
от корпуса на кодекса регулират провеждането 
на един вид избори. Действително, съгласно 
споменатия § 5 от допълнителните разпоредби 
на ИК относно комбинираните избори, ЦИК 
няма правомощие да удължи изборния ден 
(пропуск на законодателя е да остави такава 
хипотеза без изрична уредба).
В становището си, представено по това 
дело, ЦИК посочва, че решението е било пос­
тановено при наличие на множество сигнали 
от цялата страна за това, че произвеждането 
на два избора на една и съща дата въпреки 
обособяването на две избирателни кабини и 
предоставянето на две изборни урни в избира­
телните секции затруднява и забавя изборния 
процес, както и че пред множество секции в 
страната има струпване на избиратели, които 
желаят да гласуват, което не би могло да се 
извърши в рамките на установеното време. 
При това положение ЦИК, аргументирайки се 
с конституционно закрепеното право на глас, 
отчитайки правната природа на същото като 
субективно и неотменно право на гражданите 
да избират държавни и местни органи и в 
кръга на правомощията си по чл. 26, ал. 1, 
т. 1 ИК, е удължила изборния ден.
Конституционният съд приема изложе­
ното разбиране, че въпросното удължаване 
на изборния ден е осъществено с цел да се 
даде възможност на чакащите избиратели да 
упражнят основното си политическо право 
по Конституцията – избирателното. Няма 
съмнение обаче, че е налице нарушение на 
конкретна законова разпоредба. Съдът за­
ключава, че това нарушение не е от такъв 
характер, че да доведе до решаваща промяна 
на крайния изборен резултат.
По установените факти, тяхната преценка 
и изложените съображения, на основание 
чл. 149, ал. 1, т. 7 от Конституцията и чл. 14, 
ал. 4 от Закона за Конституционния съд Кон­
ституционният съд
Р Е Ш И :
Отхвърля искането на 71 народни пред­
ставители от 41-вото Народно събрание за 
обявяване на избора на Росен Асенов Плев­
нелиев и Маргарита Стефанова Попова за