Държавен вестник, бр. 7, 2004 г., стр. 65

Б Р О Й  7
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  65
(2) Мястото за изграждане се избира така,
че баражът да изпълни своето предназначение—
заздравяване на хидрографската система и съ-
седните є склонови земи или задържане на
наносите пред защитавания обект.
(3) За изграждането на всеки бараж се из-
готвя отделен работен проект. Мястото му се
отбелязва в лесоустройствените карти на ДЛ
или ДДивС.
Чл. 26. (1) Строителните материали за из-
граждане на баражите се избират с оглед на не-
обходимата трайност на съоръжението.
(2) Баражите се изграждат от каменна зида-
рия с циментово-пясъчен разтвор, бетон, буто-
бетон, стоманобетон, дървен материал и габи-
они, както и от комбинации между някои стро-
ителни материали, от които се изграждат от-
делни части на баражите.
(3) За бутобетон и каменна зидария на ци-
ментово-пясъчен разтвор се използва неизвет-
рял ломен камък. Циментово-пясъчният разтвор
е с марка не по-ниска от 10 МПа. Класът на бу-
тобетона не трябва да бъде по-нисък от В 7,5.
(4) Бетонните и монолитните стоманобетон-
ни баражи се изграждат от обикновен бетон с
клас по якост на натиск от В 10 до В 25, а сгло-
бяемите стоманобетонни конструкции—от В 15
до В 35. За подложен бетон се използва бетон
клас В 7,5.
(5) Основни показатели на бетона и съответ-
ните класове, които се предписват при проекти-
ране на бетонни и стоманобетонни баражи, са:
1. клас по якост на натиск—класове от B 7,5
до В 35;
2. клас по мразоустойчивост—класове F 50 и
F 75;
3. клас по водонепропускливост—класове
W 0,4; W 0,6; W 0,8;
4. клас по консистенция—К1 (бетон за ради-
ето, фундамента, контрабаража и за подложен
бетон) и К2—бетон за баража.
Чл. 27. (1) За армиране на баражите се из-
ползват горещовалцувани стомани клас A-I
(гладка) и клас А-III (с периодичен профил).
(2) При армиране със стомана клас A-III про-
ектният клас на бетона по якост на натиск не
може да бъде по-нисък от B 15.
Чл. 28. (1) Височината на заздравителните
баражи се определя въз основа на дължината
на участъка за укрепяване и необходимото из-
дигане на поройното легло.
(2) Височината на задръжните баражи се
определя с оглед осигуряването на максимално
укрепяване на пороя.
(3) Проектният наносен наклон се опреде-
ля въз основа на реално формирани наклони
при сходни условия, като се отчитат съществу-
ващите различия при тяхното формиране, или
чрез формули.
Чл. 29. (1) Размерите на преливника трябва
да гарантират преминаването на максимален
воден отток, увеличен с 2—10 %.
(2) Оптималната дълбочина на преливни-
ка е 1,0—1,5 м. При по-голяма дълбочина ней-
ното влияние се компенсира с по-голямо вко-
паване на основата или по-голяма дебелина
на радието.
(3) Широчината на преливника се избира в
зависимост от устойчивостта на поройното лег-
ло след баража срещу подравяне, от състояни-
ето на бреговете преди баража и от характера
на напречния профил, в който се проектира
баражът.
(4) Широчината на преливника на контра-
баража е по-голяма или равна на тази на пре-
ливника на баража.
Чл. 30. (1) Максималният воден отток се
определя въз основа на максималното напреч-
но сечение на водния поток и неговата средна
скорост по време на върха на високата вълна.
(2) Максималният воден отток се опреде-
ля в участъци, в които движението е близко
до равномерното—успоредни брегове, постоя-
нен наклон и грапавина на леглото и се нами-
рат в близост до мястото, в което се проекти-
ра баражът.
(3) В порои, в които има изградени напреч-
ни укрепителни съоръжения, максималният
воден отток може да се определя по размерите
на преливника и дълбочината на водния поток
при него.
Чл. 31. Дължината на радието следва да оси-
гури успокояване на водния поток в участъка
между баража и контрабаража. То се постига,
като разстоянието, на което падат най-горни-
те струи от течния поток, се завиши с около
два метра.
Чл. 32. При проектирането на всякакъв вид
баражи се спазват следните изисквания:
1. вкопаването на основата е най-малко един
метър;
2. дължината на основата е най-малко с два
метра по-голяма от широчината на преливника
при венеца;
3. най-късото разстояние между теренната
линия и стъпалата е един метър;
4. крилете се вкопават в бреговете най-мал-
ко един метър;
5. височината на крилете е най-малко равна
на дълбочината на преливника;
6. водоотточните канали се разполагат си-
метрично под основата на преливника.
Чл. 33. За укрепяване на хидрографската сис-
тема на пороите се изграждат праволинейни или
криволинейни баражи, които според използва-
ните материали са: каменни, бетонни, дървени
(сандрачни), стоманобетонни и др.
Чл. 34. (1) Всички типове праволинейни ба-
ражи с изключение на монолитните стомано-
бетонни баражи се оразмеряват като гравита-
ционни масивни подпорни стени.
(2) Оразмеряването се извършва за вертика-
лен резен от баража с широчина един метър в
най-ниската част на напречния профил.