Държавен вестник, бр. 14, 2008 г., стр. 6

С Т Р .  6
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  14
17 години са 781, като 227 от тях са новооткри-
ти. През 2006 г. на 100 000 деца новооткритите
случаи средногодишно са 16,6.
В сравнение с 2000 г. през 2003 г. регистри-
раните заболявания от злокачествени новооб-
разувания при децата от 0 до 17 навършени го-
дини се увеличават с 26 %. Новооткритите зло-
качествени новообразувания от 135 през 2000 г.
нарастват на 148 през 2005 г., което предполага
връзката на тези заболявания с храненето и
грижите, които се полагат за отглеждането на
детето, както и с достъпа до здравни грижи при
децата от семейства с различен социално-ико-
номически статус и етническа принадлежност.
През последните 10 години в редица пред-
ставителни за страната изследвания и статис-
тически данни бяха констатирани изключител-
но тревожни тенденции по отношение на здра-
вето на децата и младите хора, свързани с тях-
ното поведението, като:
• рисково сексуално поведение, висока чес-
тота на ранната бременност (до 19 г.) и уве-
личаване броя на абортите в същата въз-
раст;
• широко разпространение на употребата и
злоупотребата с психоактивни вещества
(цигари, алкохол, наркотици, лекарствени
средства);
• разпространяване на агресивността и на-
силието;
• нарастване броя на сърдечно-съдовите за-
болявания и смъртността от тях.
По брой на ражданията и абортите на мо-
мичета във възрастта от 15 до 19 години Бъл-
гария заедно с Русия е на първо място в Европа
(на 1000 жени—36,1 % раждания на момичета
до 19 години и 35,8 % аборта в същата въз-
раст). Броят на официално регистрираните
случаи на заразяване със сифилис на млади хора
до 17 години е нараснал от 4,4 на 100,000 през
1990 г. на 36,7 на 100,000 през 2001 г. Тревожно
нараства и броят на младите хора, заразени с
ХИВ. Осем процента от ХИВ-позитивните лица
са на възраст от 15 до 19 години, 46 % са на
възраст от 20 до 29 години.
Проучване на здравния риск при деца в пре-
дучилищна възраст показва, че само 28 % от
децата живеят в среда без тютюнев дим8 . Освен
това вече е доказано, че бебетата на майки пу-
шачки се раждат със значително по-ниско тегло
и ръст и с ясно изразена хипотрофия. Активното
и пасивното тютюнопушене от страна на майка-
та през време на бременността са свързани с
намалени функционални показатели на диша-
нето при 4—7-годишните изследвани деца.
Психичното здраве на децата е друг значим
обществен проблем за страните от ЕС, включи-
телно за България. Двадесет процента от деца-
та и юношите страдат от развитийни, емоцио-
нални и поведенчески проблеми, а около 12 %—
от психични разстройства9 . Психично-здравно-
то благополучие на децата зависи от осигурява-
не на благоприятни условия за емоционалното
им развитие. Тези условия предполагат родите-
лите и училището да осигурят отношения на
доверие, което постепенно да позволи изявата
на естествените таланти и формирането на лич-
ността и светогледа на децата през призмата на
умения за разбирателство, общуване и капаци-
тет за социално участие. По този начин зависи-
мостта, характерна за ранното детство, се транс-
формира в автономност и готовност за живот в
общности. Задачите около развитието се изпъл-
няват от родителите, а впоследствие—и от учи-
лището. На настоящия етап капацитетът на
българските семейства и училища да предоста-
вят отношения, чрез които децата да постигат
самостоятелност и психично здраве, е нисък.
Този проблем изисква изграждане на полити-
ки, стратегии и нормативна база, позволяващи
въвеждане на услуги за деца, родители и пред-
ставители на училището.
Образование
Процесите на икономическа и културна гло-
бализация поставят все по-настоятелно проб-
лема за качеството на образованието. Нараст-
ващата взаимосвързаност на икономиките и
обществата, предизвикана от бума на инфор-
мационните технологии и все по-свободното
движение на капитала, обвързва все по-видимо
просперитета на страната и индивида със зна-
нието и технологиите, със способността за уче-
не и за осмисляне на опита.
Изключително неблагоприятно въздействие
върху бъдещото развитие оказват и увеличава-
нето на неграмотността и влошаването на об-
разователната структура сред младите хора до
24 години. Всеки пети от тях има по-ниско от
средно образование. Неграмотността в редица
случаи се съпровожда със социални рискове—
безработица, бедност, липса или недостатъчни
грижи за здравето и образованието на детето,
отклоняващо се понякога поведение. Всичко
това оказва отрицателно въздействие по отно-
шение на децата и тяхното развитие.
По данни на Националния статистически ин-
ститут записаните в детските градини деца през
2005 г. са 206 243, в начален етап (I—IV кл.)—
273 045, в прогимназиален етап (V—VIII кл.)—
295 160, в гимназиален етап (IХ—ХIII кл.)—
367 35010.
Тревожен е фактът, че при съществуващата
обща тенденция за намаляване на раждаемост-
та относителният дял на децата, непосещава-
щи училище, остава висок през последните го-
8 Изследване на Министерството на здравеопаз-
ването.
9 Съгласно СЗО, 2005: “Declaration and Action Plan
on Child and Adolescent Mental Health”, WHO
Ministerial conference, Helsinki, Finland 2005.
10 Република България, НСИ, “Статистически
справочник” 2006 г.