Държавен вестник, бр. 70, 2014 г., стр. 19

БРОЙ  70	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  19  
Изключение представлява вродената тежка 
апластична анемия, при която може да се 
приеме напълно съвместим неродствен донор 
при млади пациенти (<40 г.) с много неблаго­
приятна прогноза. При Fanconi и таласемия 
може да се трансплантира кръв от пъпна връв 
със значително повишен риск. Индикациите за 
трансплантация се преценяват индивидуално, 
в зависимост от тежестта на заболяването, 
рисковете от манипулацията, в контекста на 
очаквания дълготраен ефект (например прог­
ностичен клас по Pesaro при таласемия, риск 
от друго малигнено заболяване при Fanconi).
20. Значимост на клетъчните тестове, на 
серологичната кросмач реакция и на тестува­
нето на второстепенни антигени на тъканна­
та съвместимост, цитокинови гени, техните 
промотори и KIR гените
20.1. В случай че донор и реципиент са 
HLA-различни, се препоръчва изследване на 
алоантитела и кросмач проба с цел да се из­
ключат/докажат при пациента преформирани 
специфични за донора антитела.
20.2. При положителна кръстосана проба 
трансплантационният екип преценява най-
приемливия сред потенциалните донори.
20.3. Тестуването на второстепенни анти­
гени на тъканна съвместимост (mHAg) не се 
препоръчва за избор на донор поради това, че 
повечето от тях не са достатъчно дефинирани 
при човека.
20.4. Клиничното значение на изследването 
на вече дефинираните mHAg (например CD31, 
HA-1 до HA-P) не е с доказано значение при 
избора на донор.
20.5. Изследването на полиморфизма на 
цитокиновите гени, техните промотори и 
KIR гените не се прилага като задължителен 
критерий при имуногенетичен избор на донор.
20.6. Препоръчва се извършването на KIR 
генотипизиране при наличие на повече от 
един HLA-подходящ донор.
21. Изследване на химеризъм
21.1. Химеризъм след трансплантация на 
хемопоетични стволови клетки е съотноше­
нието на клетки на донора и реципиента. 
Преди трансплантацията трябва да се запази 
ДНК на донора и реципиента за изследване 
на химеризъм в следтрансплантационния 
период, което се извършва на две седмици 
до 2-рия месец, на 3-тия месец и след това 
на тримесечни интервали до 18-ия месец. 
В зависимост от кондициониращия режим 
клиничното състояние на пациента и резулта­
тите от химеризма се извършват и междинни 
изследвания.
21.2. Определянето на химеризъм се из­
вършва от акредитирана от Европейската 
федерация по имуногенетика структура по 
утвърдени и валидирани методи.
21.3. Полиморфните генетични системи, 
използвани за определяне на химеризъм, се 
документират.
21.4. При използване на разработени от 
структурата по клинична имунология оли­
гонуклеотиди/проби тяхната секвенция и 
специфичност се документират.
21.5. ДНК пробите от реципиента преди 
трансплантация и донорът се изследват за 
определяне на информативните алели.
21.6. Оптимални граници на количеството 
и чистотата на ДНК се определят и докумен­
тират. Проби, излизащи извън тези граници, 
се документират.
21.7. За информативни се приемат тези 
локуси, за които донорът и реципентът имат 
различни (специфични) алелни профили. При 
използването на STR (къси тандемни повто­
ри) базираният метод е необходимо да има 
най-малко 3 информативни локуса с оглед 
получаване на надеждни резултати (при гене­
тично близки индивиди би могло да се прие­
ме резултат с по-малък брой информативни 
локуси). При използването на SNP (единични 
нуклеотидни полиморфизми) базиран метод 
са необходими два информативни локусa, по 
един за донора и реципиента.
5566
МИНИСТЕРСТВО
НА ОКОЛНАТА СРЕДА
И ВОДИТЕ
НАРЕДБА № 3
от 5 август 2014 г.
за изискванията за реда и начина за ин­
вентаризация на оборудване, съдържащо 
полихлорирани бифенили, маркирането и 
почистването му, както и за третирането и 
транспортирането на отпадъци, съдържащи 
полихлорирани бифенили
Г л а в а  п ъ р в а
ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
Чл. 1. С наредбата се определят:
1. редът и начинът за инвентаризация и 
маркиране на оборудване, съдържащо поли­
хлорирани бифенили (ПХБ);
2. редът и начинът за почистване на оборуд­
ване, съдържащо ПХБ, с оглед предотвратяване 
на вредното му въздействие върху човешкото 
здраве и околната среда;
3. изискванията за третиране и транспор­
тиране на отпадъци, съдържащи ПХБ.
Чл. 2. Лицата, извършващи дейностите по 
обезвреждане на ПХБ и на отпадъци, съдър­
жащи ПХБ, трябва да притежават:
1. разрешение по чл. 67 от Закона за уп­
равление на отпадъците (ЗУО) или 
2. комплексно разрешително, издадено 
съгласно глава седма, раздел II от Закона за 
опазване на околната среда (ЗООС).
Чл. 3. Забранява се: