Държавен вестник, бр. 25, 2021 г., стр. 5

БРОЙ  25	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  5  
Поддържа се, че не е налице нарушение на 
чл. 73 от Конституцията във връзка с § 2 от 
допълнителните разпоредби на ПОДНС във 
връзка с чл. 53, 54, 56, 59, 60 и 66 от ПОДНС, 
което да обоснове противоконституционност 
на оспореното решение. Дори да се приеме 
наличие на допуснато нарушение на чл. 54, 
ал. 3 и чл. 56, ал. 1 и 2 ПОДНС относно изис­
кването заседанията на Народното събрание 
да се провеждат по предварително приета 
програма, а промяната на дневния ред да 
се извършва в началото на заседанието, не­
спазването на тези изисквания се явява несъ­
ществено. Като се позовава на Решението на 
съда по к.д. № 26/1998 г., ДАЕУ посочва, че 
според практиката на Конституционния съд 
несъобразяването с разпоредби на ПОДНС 
не може да бъде основание да се обяви един 
акт на Народното събрание за противокон­
ституционен.
В писменото си мнение по предмета на 
делото проф. д-р Снежана Начева посочва, че 
Конституционният съд, за да се произнесе за 
конституционосъобразността на оспореното 
решение, трябва да изследва конституционно­
правния понятиен апарат – ключови изрази, 
съдържащи се в чл. 81 на Конституцията, като: 
„присъстват повече от половината народни 
представители“ (ал. 1); „повече от половината 
от присъстващите народни представители“ 
(ал. 2) и „гласуването е лично и явно“ (ал. 3). 
Подчертава необходимостта да се изясни 
обхватът на съдържанието на посочените 
ключови изрази, конституционно допусти­
мата рамка за ефективно функциониране 
на НС както в нормална обстановка, така 
и в „случай на форсмажор и отстраняване 
на неговите последици“, включително чрез 
използване на научно-техническите постиже­
ния. Подчертава, че с оспореното решение по 
изключение и само за два конкретни случая 
са приети правила, предвиждащи възможност 
за народните представители, поставени по 
надлежния ред под задължителна изолация 
или карантина, да присъстват и участват дис­
танционно по електронен път и в пленарните 
заседания на НС. Този начин на участие в 
пленарните заседания се явява предпоставка 
за ефективно изпълнение на законодателната 
дейност и парламентарния контрол както от 
НС, така и за продължаващата активност на 
всеки народен представител, поставен под 
задължителна изолация или карантина, по 
начин, ненарушаващ наложената му забрана 
по медицински съображения, свързани с об­
щественото здраве. 
Поддържа се, че оспореното решение не 
влиза в противоречие с ПОДНС, който се 
явява основание за издаването му и е израз 
на регламентарната автономия на НС, чрез 
която се осигурява ефективността на всяко 
Народно събрание при всякакви обстоятелства 
да урежда неуредени в Конституцията въпро­
си относно неговата организация и дейност. 
В правното си мнение по предмета на 
делото доц. д-р Атанас Славов приема, че 
дистанционното участие на депутати в пле­
нарните заседания на Народното събрание не 
противоречи на Конституцията. Доц. Славов 
подчертава, че НС е уредено като постоянно 
действащ орган. Като гаранция за този статут 
на парламента конституционният законодател 
е предвидил конституционното правомощие 
на НС да обявява война, военно или друго 
извънредно положение, като срокът на него­
вите пълномощия да бъде продължен и то да 
продължи да функционира до отпадане на тези 
обстоятелства (чл. 64, ал. 1 и 2 от Конститу­
цията). „Смисълът от тези конституционни 
разпоредби е да не се допуска, особено в 
условията на криза, концентрация на власт в 
правителството, което да я упражнява по един 
безконтролен и безотчетен начин“ се посочва 
в правното мнение. Изразено е виждането, че 
Решението от 6 ноември 2020 г. е адекватен 
отговор на необходимостта парламентът да 
продължи да функционира и в условията на 
обявената с решение на Министерския съвет 
извънредна епидемична обстановка и нало­
жени временни епидемични мерки. 
В правното си мнение доц. д-р Славов 
излага съображения за необходимостта Кон­
ституционният съд да прецени дали приетите 
с оспореното решение правила за дистанци­
онно участие и гласуване са съобразени с 
конституционните изисквания за формиране 
на кворум, участие и гласуване от народните 
представители. Поддържа, че правилата дават 
възможност за дистанционното участие по 
електронен път в пленарните заседания, което 
се осъществява чрез интернет платформа за 
видеоконферентна връзка, осигуряваща пряко 
и виртуално участие, възможност за регистра­
ция за участие в пленарно заседание с оглед 
проверка на кворума, участие в пленарния 
дебат, както и за участие в гласуване (лично, 
явно и устно заявяване на вота). Изрично е 
предвидено, че правилата не се прилагат при 
тайно гласуване и за закритите заседания 
на Народното събрание. Във връзка с това 
отбелязва, че Конституцията е технически и 
технологично неутрална – липсва конституци­
онен стандарт, който да задължава държавните 
органи да въвеждат или ползват определени 
технологични ресурси. Подчертава, че към 
момента на постановяване на оспореното 
решение и други конституционно установени 
органи, като Министерският съвет и Висшият 
съдебен съвет, прилагат технологични плат­
форми за дистанционно участие и вземане на 
решения, каквато практика съществува и в 
институциите на Европейския съюз.