Държавен вестник, бр. 22, 2002 г., стр. 142

С Т Р .  142
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  22
от другите активи, които се използват в дърводо-
бива и транспортирането на дървесината—товар-
ни автомобили, трактори-влекачи, резачки и т.н.
Въжената линия може да бъде продадена само
като се демонтира и получените отпадъци се про-
дадат като вторични суровини.
Има значителна вероятност:
—стойността в употреба да е различна от стой-
ността на вторичните суровини, т.е. от нетната
продажна цена на въжената линия;
—стойността в употреба не може да се опреде-
ли отделно от стойността на другите активи на
обекта, генериращ парични постъпления—дей-
ността “дърводобив”.
В такъв случай предприятието следва да опреде-
ли възстановимата стойност на генериращия парич-
ни постъпления обект от активи—дърводобивът.
9.3. Стойността в употреба на генериращия
парични постъпления обект на активи се определя
от постъпленията, получени от контрагенти из-
вън предприятието.
9.4. Ако за продукцията или за услугите, произ-
ведени от групата активи, има действащ пазар, тази
група може да се определи като генерираща са-
мостоятелно парични постъпления и в случаите,
когато част или цялата продукция или услуги се
използва за вътрешно потребление.
9.5. При определяне дали паричните постъпле-
ния от група активи са в значителна степен неза-
висими от паричните постъпления от други акти-
ви се отчитат различни фактори, в това число как
управлението контролира дейността на предприя-
тието; неговите решения за продължаване, огра-
ничаване или прекратяване използването на акти-
вите или на дейността на предприятието като цяло.
9.6. Генериращите парични постъпления обек-
ти се определят като такива последователно за
всеки отчетен период и за всеки обект, който гене-
рира самостоятелно парични постъпления.
9.7. Възстановимата стойност на генерира-
щия парични постъпления обект е по-високата
между нетната му продажна цена и стойността
му в употреба.
9.8. Стойността в употреба на генериращ па-
рични постъпления обект включва стойността в
употреба само на онези активи, които участват
пряко и последователно в генерирането на парич-
ни постъпления.
9.9. По принцип при определяне на възстанови-
мата стойност на генериращ парични постъпле-
ния обект не се взема под внимание стойността на
признатите пасиви. Това обаче може да се наложи,
ако при придобиване на някой актив, който е вклю-
чен в съответния обект, са поети определени за-
дължения. В такъв случай при определяне на нет-
ната продажна цена се включват сумата, която би
се получила при продажбата, плюс поетия от купу-
вача пасив, минус разходите за продажбата. За да
се постигне съпоставимост между балансовата и
възстановимата стойност на съответния актив,
поетият пасив се намалява от балансовата стой-
ност на този актив.
Пример. Дърводобивно предприятие е закупи-
ло 2000 дка гора за 100 000 лв. Съгласно действа-
щата нормативна уредба предприятието е длъжно
да провежда лесокултурни мероприятия (залеся-
ване) върху площите, от които се извършва дърво-
добив. Предприятието е отчело такива разходи в
размер 20 000 лв. като провизии за нормативни
потенциални задължения—по реда на НСС 37—
Провизии, условни задължения и условни активи.
Следователно при определяне на балансовата стой-
ност на гората тази сума следва да се приспадне
(100 000—20 000 = 80 000). Генериращият парични
постъпления обект включва: горските площи, въ-
жената линия, пътищата и другата наземна и под-
земна инфраструктура, обслужваща пряко дърво-
добива от тези площи. Общата балансова стойност
на обекта е 120 000 лв. (80 000 лв. горски площи
плюс 40 000 лв. други активи).
В края на третата година предприятието прове-
рява дали обектът не е намалил възстановимата
си стойност под балансовата и дали не е необходи-
мо да се извърши обезценка. Установява се, че
стойността в употреба на целия обект е 100 000 лв.
В същото време е получено предложение за заку-
пуване на целия обект за 90 000 лв., като се поеме
и задължението за лесокултурни мероприятия (за-
лесяване). Нетната продажна цена на обекта е
110 000 лв.—90 000 лв. плюс поетите разходи за
лесокултурни мероприятия, определени на
20 000 лв. Възстановимата стойност на обекта е
нетната му продажна цена—110 000 лв., защото е
по-висока от стойността в употреба—100 000 лв.
Тя е спаднала под балансовата стойност на обекта
(120 000 лв.). Следователно трябва да се извърши
обезценка за 10 000 лв.
Обезценка на положителна репутация
10.1. Положителната репутация представлява
превишение на разходите за придобиването над
дела на придобиващия в справедливите стойнос-
ти на придобитите разграничими активи и паси-
ви. От нея придобиващият очаква бъдеща иконо-
мическа изгода. Възстановимата стойност на по-
ложителната репутация като отделен актив не
може да бъде установена.
10.2. Ако има признаци за понижаване на стой-
ността на една положителна репутация, нейната
възстановима стойност следва да се определи за ге-
нериращия парични постъпления обект на активи,
към който може да се включи положителната репу-
тация. Така определена, възстановимата стойност
на положителната репутация се сравнява с нейната
балансова стойност. Ако последната е по-висока, се
отразява обезценка на положителната репутация.
10.3. При определяне на генериращия парич-
ни постъпления обект на активи, към който може
да се включи положителната репутация, пред-
приятията извършват проверка “отдолу—нагоре”
и ако тя не даде резултат, се извършва проверка
“отгоре—надолу”.
10.4. При проверката “отдолу—нагоре” се започ-
ва от най-малката разграничима група от активи,
генерираща самостоятелно парични потоци, към
която може да се включи положителната репута-
ция. Последователно се разширява кръгът на акти-
вите, включващи се в групата. Така се определя
оптималната съвкупност от активи, самостоятел-
но генериращи парични потоци, в която съвкупност
може да се включи положителната репутация.
След като се определи тази съвкупност от ак-
тиви, нейната балансова стойност се сравнява с
възстановимата є стойност. Ако възстановимата