Държавен вестник, бр. 25, 2021 г., стр. 10

СТР.  10	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  25
ще се приложат правилата за дистанционно 
участие по електронен път в пленарните засе­
дания са въпроси, които Народното събрание 
има суверенното право да решава, отчитайки 
особеностите на всеки отделен случай, като 
държи сметка за гарантиране на конституци­
онно изискуемия минимум представителност 
при провеждане на заседанията на Народното 
събрание като реализация на политическото 
представителство. 
Изложеното позволява да се направи извод, 
че приетите от парламента правила за дистан­
ционно участие на народни представители, 
намиращи се в задължителна изолация или 
карантина поради COVID-19, са адекватна и 
пропорционална мярка за осигуряване на ре­
довната дейност на Народното събрание като 
постоянно действащ орган, за да се гарантират 
неговите основни функции – осъществяването 
на законодателна дейност и парламентарен 
контрол в условията на световна пандемия и 
обявена в страната извънредна епидемична 
обстановка. 
Относно твърдяното в искането противо­
речие с чл. 73 от Конституцията във връзка с 
§ 2 от допълнителните разпоредби на ПОДНС: 
Конституцията е нормативен акт от най-
висш ранг, съдържа правила с висока степен 
на абстрактност и основополагащи принципи 
и ценности, които са фундамент на по-подроб­
на нормативна уредба от актове с по-нисък 
нормативен ранг. Конституцията не обвързва 
законодателя с методически, технологични 
или технически изисквания, които да го 
ограничават при преценката как да уреди 
конкретни обществени отношения, стига да се 
съобрази с нейните общи начала и конкрет­
ни изисквания. Известно е поддържаното в 
доктрината разбиране, че конституционните 
разпоредби имат отворен характер и допускат 
привеждане на тяхното съдържание и обхват 
по пътя на тълкуването в съответствие с на­
стъпила съществена промяна в обществените 
отношения, оставайки в пределите на консти­
туционно закрепените ценности и принципи. 
Така с оглед на регламентарната автономия 
на Народното събрание да определя подробни 
правила за своята дейност (чл. 73) допустимо 
е от конституционноправна гледна точка то да 
приема и решения относно хипотези, неуреде­
ни в ПОДНС. Това е принципно положение, 
уредено в ПОДНС – § 2 от допълнителните 
разпоредби, и многократно потвърждавано в 
практиката на Конституционния съд, който 
отстоява разбирането, че ПОДНС е нормативен 
и кодифициращ акт, включващ устройствени, 
организационни, процедурни и технически по 
естеството си правила, спазването на които 
се контролира от конкретната легислатура. В 
този смисъл е практиката на Конституционния 
съд – Тълкувателно решение № 5 от 2010 г. по 
к.д. № 5 от 2010 г., Определение № 3 от 2007 г. 
по к.д. № 8 от 2007 г. Решенията по въпроси, 
които не са уредени с ПОДНС, представляват 
присъствие при дистанционно участие на 
народните представители. 
Установените с оспореното решение пра­
вила са предназначени да регулират общест­
вените отношения, породени от обявена с акт 
на оправомощен държавен орган извънредна 
епидемична обстановка поради епидемия от 
силно заразна болест (COVID-19). Правилата 
имат временен характер. Периодът на тях­
ното приложение е обвързан с периода на 
съществуване на извънредната епидемична 
обстановка и опасността за живота и здра­
вето на гражданите предвид реалния риск от 
заболяване. Изключено е приложението на 
оспореното решение при обичайните условия 
на организация и дейност на парламента и 
правилата, установени с него, не заместват 
общите правила на парламентарния процес 
по смисъла на Конституцията и ПОДНС. 
Правилата, установени с решението, имат и 
ограничен субектен обхват – само по отно­
шение на тези народни представители, които 
са поставени под задължителна изолация 
или карантина поради COVID-19 по реда на 
ал. 1, съответно – ал. 2 на чл. 61 от Закона за 
здравето. Правилата се прилагат по еднакъв 
начин към всички народни представители, 
поставени в задължителна изолация или 
карантина, за да им се осигури еднаква с 
останалите народни представители възмож­
ност за участие в парламентарните заседания, 
без да въвеждат привилегии или предимство, 
съответно изключение, за определени народни 
представители или парламентарни групи – те 
се отнасят за всеки народен представител, 
надлежно поставен в подобно положение. 
Ето защо оспореното решение не може да се 
разглежда като акт на дискриминация. То се 
отнася само до изрично определена категория 
народни представители, по отношение на кои-
то са приложени временно ограничителни 
мерки по време на извънредна епидемична 
обстановка – поставени са за определен пе-
риод от време под задължителна изолация или 
задължителна карантина поради COVID-19. 
Народните представители, за които няма 
необходимост от прилагане на такива огра­
ничителни мерки, с оспореното решение не 
могат да бъдат третирани по същия начин и 
участват по общия ред в парламентарните за­
седания и гласуването в Народното събрание. 
Конституционният съд обръща внимание, че 
не става дума за обща уредба на възможност 
за преминаване изцяло към дистанционна 
работа на парламента. В настоящия случай 
приетите с оспореното решение правила не 
водят до извод за противоречие с чл. 1, ал. 1 
от Конституцията. Освен това с оспореното 
решение изрично е предвидено, че дистанци­
онното участие не се прилага при тайното 
гласуване и закритите заседания. 
При какви обстоятелства, време и обхват 
по отношение на народните представители