Държавен вестник, бр. 22, 2014 г., стр. 33

БРОЙ  22	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  33  
до 31 януари заявление до министъра на 
земеделието и храните. В заявлението се по­
сочват причините за искането, постоянните 
пасища, за които се иска преобразуване или 
разораване, и площите в стопанството, които 
ще бъдат преобразувани в постоянно пасище. 
(2) Министърът на земеделието и храните 
разрешава със заповед преобразуване или разо­
раване на постоянни пасища, когато площите 
в стопанството, които ще бъдат преобразувани 
в постоянно пасище, са равни или по-големи 
по размер от постоянните пасища, които се 
преобразуват или разорават. 
(3) Площите, преобразувани в постоянно 
пасище, се считат за постоянно пасище от 
първия ден на преобразуването и се използ­
ват за отглеждане на трева или друг тревен 
фураж най-малко пет последователни години 
считано от датата на тяхното преобразуване. 
Чл. 16и. (1) Разплащателната агенция кон­
тролира по реда на чл. 37 ЗПЗП спазването на 
забраната за преобразуването и разораването 
от земеделските стопани на постоянните па­
сища, включени в слой „Постоянни пасища“, 
без получено разрешение по чл. 16з, ал. 2.
(2) Когато при извършване на теренна 
проверка по чл. 16а, ал. 4 бъде установено 
преобразуване или разораване на постоянни 
пасища, констатацията се отразява в контрол­
ния доклад за проверката.
(3) Министърът на земеделието и храните 
може да възложи със заповед извършването 
на контрол по ал. 1 и на общинските служби 
по земеделие.“
§ 3. В § 1 на допълнителните разпоредби 
се създава т. 3:
„3. „Постоянни пасища“ са продуктивните 
пасища; слабопродуктивни пасища, ливадите 
и мерите.“
Преходни и заключителни разпоредби
§ 4. Параграф 2 влиза в сила от 1 октом­
ври 2014 г.
§ 5. В Наредба № 5 от 2010 г. за условията за 
допустимост за подпомагане на земеделските 
парцели по схеми за плащане на площ и за 
общите и регионални критерии за постоянни 
пасища (обн., ДВ, бр. 22 от 2010 г.; изм., бр. 34 
от 2010 г., бр. 56 от 2011 г.; изм. и доп., бр. 21 
от 2012 г.; изм., бр. 23 от 2013 г.) се правят 
следните изменения и допълнения:
1. В чл. 1, ал. 2 се правят следните изме­
нения и допълнения:
а) в т. 2 думите „на площ“ се заменят с „и 
схеми за специфично подпомагане“;
б) създава се т. 5:
„5. мярката за подпомагане по Наредба № 3 
от 2011 г. за условията и реда за прилагане 
на мярка 213 „Плащания по Натура 2000 и 
плащания, свързани с Директива 2000/60/
ЕО – за земеделски земи“ от Програмата 
за развитие на селските райони за периода 
2007 – 2013 г. (ДВ, бр. 18 от 2011 г.).“
2. В чл. 6 думата „нискостеблени“ се за­
личава.
3. В допълнителните разпоредби се правят 
следните изменения:
а) в § 1 т. 3 се изменя така:
„3. Дървесни култури с кратък цикъл на 
ротация“ са трите вида с код по КН 0602 90 41, 
които се състоят от дървесни многогодишни 
култури, чиито корени или дънери остават в 
почвата след прибиране на реколтата, като 
през следващия сезон се появяват нови издън­
ки, и които фигурират в списък на видовете, 
приети за използване като нискостеблени 
дървесни култури с кратък цикъл на ротация, 
и техния максимален цикъл на реколтиране, 
определени в приложението.“;
б) в § 2 думите „Условията за поддържане 
на земята в добро земеделско и екологично 
състояние“ се заменят с „изискванията за 
кръстосано съответствие“.
4. Създава се приложение към § 1, т. 3 от 
допълнителните разпоредби:
„Приложение
към § 1, т. 3
Дървесни култури с кратък цикъл на ротация
1. Тополи (Populus ssp.)
• Черна топола (Populus nigra)
• Бяла топола (Populus alba)
• Трепетлика (Populus tremula)
Максимален цикъл на реколтиране – 6 години.
2. Върби (Salix spp.)
• Бяла върба (S. alba)
• Тритичинкова върба (S. triandra)
• Трошлива върба (S. fragilis)
• Ракита (S. purpurea)
• Ива (S. caprea)
Максимален цикъл на реколтиране – 6 го­
дини.
3. Черна елша (Alnus glutinosa)
Максимален цикъл на реколтиране – 20 го­
дини.
4. Сребролистна липа (Tilia tomentosa)
Максимален цикъл на реколтиране – 20 го­
дини.
5. Полски бряст (Ulmus minor)
Максимален цикъл на реколтиране – 20 го­
дини.
6. Леска (Corylus avellana)
Максимален цикъл на реколтиране – 20 го­
дини.
7. Източен чинар (Platanus orientalis)
Максимален цикъл на реколтиране – 20 го­
дини.“
§ 6. В Наредба № 3 от 1999 г. за създаване 
и поддържане на регистър на земеделските 
производители (обн., ДВ, бр. 10 от 1999 г.; 
изм., бр. 106 от 2000 г.; доп., бр. 99 от 2001 г.; 
изм., бр. 39 от 2002 г., бр. 1 от 2003 г., бр. 20 
от 2005 г., бр. 3, 23 и 48 от 2007 г., бр. 2 от 
2008 г., бр. 3, 79 и 89 от 2011 г.; доп., бр. 23 
от 2012 г.; изм. и доп., бр. 110 от 2013 г.) се 
създава раздел VІ „База данни за тютюно­
производителите“: