31/2016 Sb.
Nařízení vlády o prokazování znalosti českého jazyka pro účely získání povolení k trvalému pobytu

31
NAŘÍZENÍ VLÁDY
ze dne 18. ledna 2016
o prokazování znalosti českého jazyka pro účely získání povolení k trvalému pobytu
Vláda nařizuje podle § 182a odst. 1 zákona č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění zákona č. 217/2002 Sb., zákona č. 379/2007 Sb. a zákona č. 314/2015 Sb.:

§ 1
Předmět úpravy
Toto nařízení upravuje pro účely získání povolení k trvalému pobytu na území České republiky
a) rozsah znalostí českého jazyka (dále jen „jazyk“) pro účely zkoušky z jazyka,
b) bližší pravidla organizace zkoušky z jazyka, včetně určování zadání zkoušky Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy (dále jen „ministerstvo“), organizačního řádu a zveřejňování informací o organizaci zkoušky,
c) vzor dokladu o absolvování zkoušky z jazyka (dále jen „doklad“),
d) strukturu a termíny předkládání přehledu o počtech zkoušených,
e) jazykové zkoušky rovnocenné pro účely získání povolení k trvalému pobytu a
f) nejvyšší možnou úplatu, splatnost úplaty a podmínky, kdy se úplata za zkoušku z jazyka nehradí.
§ 1a
Zkušební instituce
Zkušební institucí je právnická osoba oprávněná uskutečňovat zkoušku z jazyka podle zákona o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů.
§ 2
Rozsah znalosti jazyka
(1) Pro účely získání povolení k trvalému pobytu na území České republiky se požaduje znalost jazyka alespoň na úrovni A2 podle Společného evropského referenčního rámce pro jazyky.
(2) Rozsah znalosti jazyka podle odstavce 1 zahrnuje
a) porozumění hlavní myšlence jednoduchých a přehledných textů v písemné i ústní podobě, které se týkají každodenního života,
b) vedení rozhovoru o obecně známých skutečnostech a každodenních situacích,
c) pokládání a zodpovídání jednoduchých otázek, které se týkají každodenního života,
d) tvorbu krátkých vět, které se týkají každodenního života, a
e) psaní jednoduchých textů, které se týkají každodenního života.
Organizační zabezpečení zkoušky z jazyka
§ 3
Ministerstvo
a) zveřejňuje způsobem umožňujícím dálkový přístup alespoň 30 dnů přede dnem konání zkoušky z jazyka informace o zkoušce, včetně termínů konání zkoušky a její organizace,
b) vede a zveřejňuje způsobem umožňujícím dálkový přístup seznam zkušebních institucí,
c) zveřejňuje způsobem umožňujícím dálkový přístup informace o způsobu přihlašování na zkoušku z jazyka a vydávání osvědčení pro uchazeče, kteří úspěšně složili zkoušku,
d) zajišťuje vývoj zkušebních materiálů pro písemnou i ústní část zkoušky z jazyka, včetně pokynů k zadávání a hodnocení písemné i ústní části zkoušky, a jejich distribuci zkušebním institucím a
e) zajišťuje odborné školení a nejméně jednou za rok metodická setkání za účelem zvyšování kvality organizace zkoušky z jazyka a hodnocení znalostí jazyka při zkoušce pro osoby uvedené v § 5 odst. 1 písm. a) a b).
§ 4
Zkušební instituce zajišťuje vhodná opatření k podpoře odůvodněných zvláštních potřeb uchazečů, zejména ze zdravotních důvodů.
§ 5
(1) Zkušební instituce zajišťuje uskutečňování zkoušek osobami v těchto funkcích:
a) pedagogickým garantem zkoušky, který zajišťuje řádný průběh zkoušky ve zkušební instituci, rozhoduje ve sporných případech, dohlíží na správnost hodnocení a odpovídá za shodu listinné a elektronické podoby odpovědních listů,
b) zástupcem pedagogického garanta zkoušky, který v případě nepřítomnosti pedagogického garanta zkoušky zajišťuje činnosti uvedené v písmenu a),
c) zadavatelem písemné části zkoušky, který zadává písemnou část zkoušky a zajišťuje její řádný průběh,
d) hodnotitelem písemné části zkoušky, který vyhodnocuje všechny části písemné části zkoušky,
e) tazatelem ústní části zkoušky, který zadává otázky a úkoly ústní části zkoušky, a
f) hodnotitelem ústní části zkoušky.
(2) Osoba může zároveň vykonávat více funkcí, s výjimkou současného výkonu funkce tazatele ústní části zkoušky a funkce hodnotitele ústní části zkoušky.
(3) Osobou podle odstavce 1 může být pouze osoba, která
a) získala odbornou kvalifikaci v akreditovaném magisterském studijním programu v oblasti pedagogických věd zaměřeném na přípravu učitelů českého jazyka, nebo
b) splňuje předpoklad odborné kvalifikace učitele jazykové školy s právem státní jazykové zkoušky podle zákona o pedagogických pracovnících.
(4) Osoba podle odstavce 1 písm. a) a b) dále musí splňovat požadavek alespoň
a) pětileté pedagogické praxe ve výuce českého nebo cizího jazyka a
b) roční praxe při zajišťování uskutečňování zkoušky z jazyka, mezinárodně uznávané zkoušky z českého nebo cizího jazyka nebo státní jazykové zkoušky.
(5) Osoba podle odstavce 1 písm. d), e) a f) dále musí splňovat požadavek alespoň
a) roční pedagogické praxe ve výuce češtiny jako cizího jazyka, nebo
b) dvouleté praxe při zajišťování uskutečňování zkoušky z jazyka, mezinárodně uznávané zkoušky z českého nebo cizího jazyka nebo státní jazykové zkoušky.
(6) Zkušební instituce před konáním zkoušky z jazyka zajistí písemné prohlášení osob podle odstavce 1,
a) že neposkytnou žádnou informaci spojenou se zkouškou a
b) zda cíleně připravovaly některého z uchazečů ke složení zkoušky nebo zda by jejich poměr k některému z uchazečů mohl vyvolat důvodnou pochybnost o jejich nepodjatosti.
(7) Zkušební instituce předkládá ministerstvu přehled o počtu zkoušených uchazečů s rozdělením podle částí zkoušky a podle úspěšnosti uchazečů do 9 dnů ode dne konání zkoušky.
(8) Zkušební instituce převede do elektronické podoby
a) nevyhodnocené odpovědní listy bezprostředně po ukončení písemné části zkoušky,
b) vyplněné záznamové listy bezprostředně po ukončení ústní části zkoušky a
c) vyhodnocené odpovědní listy bezprostředně po jejich vyhodnocení.
(9) Po dobu, kdy nejsou odpovědní listy hodnoceny, se uchovávají v listinné podobě tak, aby nemohlo dojít k jejich dodatečnému pozměnění nebo k neoprávněné manipulaci s nimi.
§ 5a
Úplata
(1) Zkouška se koná za úplatu nejvýše 3 200 Kč.
(2) Doba splatnosti úplaty podle odstavce 1 trvá ode dne podání přihlášky do 8 dnů přede dnem konání zkoušky.
(3) Za první pokus u zkoušky z jazyka může za uchazeče hradit úplatu ústřední správní úřad. Pokud ústřední správní úřad hradí za uchazeče úplatu, pak se ustanovení odstavce 2 a § 6 odst. 4, pokud jde o neuhrazení úplaty za zkoušku v době splatnosti, nepoužijí.
Přihláška ke zkoušce a průběh zkoušky z jazyka
§ 6
(1) Uchazeč se přihlásí na zkoušku z jazyka osobně ve zkušební instituci anebo písemně nejpozději 14 dnů přede dnem jejího konání. Nejpozději 8 dnů přede dnem konání zkoušky se uchazeč dostaví do zkušební instituce s platným cestovním dokladem a podpisem stvrdí správnost povinných údajů na přihlášce, pokud tak neučinil při osobním přihlášení.
(2) Povinnými údaji jsou jméno, popřípadě jména, a příjmení, datum narození a státní občanství v souladu s údaji uvedenými v cestovním dokladu, číslo cestovního dokladu, adresa místa pobytu na území České republiky, údaje o případných zvláštních potřebách uchazeče vyplývajících z jeho zdravotního stavu nebo jiné skutečnosti hodné zvláštního zřetele a zvolený termín konání zkoušky.
(3) Zkušební instituce přidělí v den konání zkoušky z jazyka uchazeči nezaměnitelné centrálně generované registrační číslo (dále jen „registrační číslo“).
(4) Na uchazeče, který nedodrží lhůty podle odstavce 1, nepředloží platný cestovní doklad, nestvrdí podpisem správnost údajů na přihlášce, neuvede v přihlášce povinné údaje podle odstavce 2 nebo neuhradí úplatu za zkoušku v době splatnosti, se hledí, jako by nebyl na zkoušku přihlášen.
§ 7
(1) Uchazeč se může do 15 dnů přede dnem konání zkoušky z jazyka omluvit osobně nebo doručením písemné omluvy zkušební instituci, u které se na zkoušku přihlásil, bez udání důvodu. V době počínající čtrnáctým dnem přede dnem konání zkoušky z jazyka do dne konání zkoušky z jazyka se může ze zkoušky uchazeč omluvit pouze ze zdravotních nebo jiných závažných důvodů způsobem podle věty první současně s doložením těchto důvodů.
(2) Nemohl-li se uchazeč ve lhůtě uvedené v odstavci 1 větě první nebo v době uvedené v odstavci 1 větě druhé omluvit ze zdravotních nebo jiných závažných důvodů, může se dodatečně omluvit i bezprostředně poté, co pominula překážka, která účastníku bránila se zkoušky účastnit, nejpozději však do 6 měsíců ode dne konání zkoušky.
(3) Na uchazeče, který se omluvil podle odstavce 1 věty druhé, ale nedoložil zdravotní nebo jiné závažné důvody, se hledí, jako by u zkoušky neuspěl. Na uchazeče, který se ke zkoušce bez řádné omluvy nedostavil, se hledí, jako by u zkoušky neuspěl, dokud se neomluví a nedoloží zdravotní nebo jiné závažné důvody ve lhůtě podle odstavce 2.
(4) V případech podle odstavce 1 a 2 přísluší uchazeči náhradní termín.
§ 8
(1) Zkouška se skládá z
a) písemné části, která ověřuje znalost jazyka ve čtení, v poslechu a v psaní, a
b) ústní části, která se skládá z odpovědí na otázky a řešení úkolů na základě obrazového podkladu.
(2) Uchazeč koná obě části zkoušky ve stejném dni. Uchazeč koná nejdříve písemnou část zkoušky.
(3) Zkouška je neveřejná. Zkoušce mohou být přítomni inspektoři České školní inspekce, zaměstnanci ministerstva nebo Ministerstva vnitra anebo příslušníci Policie České republiky. Další osoby z řad odborné veřejnosti mohou být zkoušce přítomny pouze se souhlasem ministerstva.
(4) Průběh zkoušky se řídí organizačním řádem uvedeným v příloze č. 1 k tomuto nařízení.
(5) O zkouškách vede zkušební instituce dokumentaci tvořenou
a) přihláškou uchazeče, popřípadě také jiným potvrzením o zvláštních potřebách uchazečů podle § 4,
b) prezenční listinou uchazečů,
c) odpovědními listy, do kterých uchazeči zapisují řešení písemné části zkoušky,
d) záznamovým listem, do kterého se stručně zaznamenává průběh ústní části zkoušky a výsledky uchazeče při ústní části zkoušky,
e) protokolem o zkoušce, který shrnuje výsledky uchazeče v jednotlivých dovednostech,
f) protokolem o úpravě podmínek zkoušky pro uchazeče se zvláštními potřebami,
g) kopií osvědčení a
h) dokladem o převzetí osvědčení.
(6) Dokumentaci podle odstavce 5 ukládá zkušební instituce po dobu 5 let.
§ 9
(1) Výsledek zkoušky se hodnotí uvedením, zda uchazeč uspěl, nebo neuspěl.
(2) K úspěšnému složení zkoušky je třeba uspět v písemné i ústní části zkoušky alespoň z 60 %.
(3) Výsledek zkoušky uchazeče identifikovaného pouze registračním číslem zveřejní zkušební instituce způsobem umožňujícím dálkový přístup do 9 dnů ode dne konání zkoušky.
§ 10
Uchazeči, který se při zkoušce dopustí nepoctivého jednání nebo závažným způsobem nebo opakovaně poruší organizační řád, je příslušná část zkoušky ukončena s tím, že neuspěl.
§ 11
(1) Uchazeč, který neuspěl, koná při nové zkoušce vždy obě části zkoušky.
(2) V kalendářním roce může uchazeč zkoušku konat nejvýše třikrát.
§ 12
Osvědčení
(1) Dokladem o úspěšném vykonání zkoušky je osvědčení, které vydá zkušební instituce. Vzor tohoto osvědčení je uveden v příloze č. 2 k tomuto nařízení.
(2) Osvědčení se vyhotovuje na tiskopisu o rozměrech 210 x 297 mm opatřeném na každé straně šedým podtiskem s motivem malého státního znaku a lipových listů. Osvědčení bude opatřeno alespoň šestimístným jedinečným ochranným kódem.
(3) V záhlaví osvědčení se uvede název, sídlo zkušební instituce a označení příslušného zkušebního místa.
(4) Na osvědčení se dále uvede registrační číslo, jméno, příjmení a funkce odpovědné osoby zkušební instituce, která je pověřena podpisem osvědčení, případně jí určeného zástupce. Vydání osvědčení se stvrzuje podpisem této osoby a otiskem razítka zkušební instituce.
(5) Zkušební instituce ukládá kopii osvědčení po dobu 45 let ode dne konání zkoušky.
§ 13
Rovnocenné jazykové zkoušky
(1) Zkoušce z jazyka jsou pro účely získání povolení k trvalému pobytu postaveny naroveň
a) maturitní zkouška z českého jazyka1),
b) státní jazyková zkouška z českého jazyka vykonaná na jazykové škole s právem státní jazykové zkoušky2),
c) státní závěrečná zkouška, státní rigorózní zkouška či státní doktorská zkouška vykonaná na vysoké škole v rámci studijního programu uskutečňovaného v českém jazyce1),3),
d) zkouška z českého jazyka jako cizího jazyka pro úroveň A2 nebo vyšší, certifikovaná Asociací jazykových zkušebních institucí v Evropě (ALTE) a uskutečňovaná plnoprávným členem této asociace,
e) zkouška z českého jazyka vykonaná pro účely udělování státního občanství České republiky podle právního předpisu upravujícího prokazování znalosti českého jazyka a českých reálií pro účely udělování státního občanství České republiky a
f) aprobační zkouška vykonaná podle právního předpisu upravujícího podmínky získávání a uznávání odborné způsobilosti a specializované způsobilosti k výkonu zdravotnického povolání lékaře, zubního lékaře a farmaceuta.
(2) Pro účely získání povolení k trvalému pobytu je zkoušce z jazyka postavena naroveň zkouška z českého jazyka obdobná zkoušce podle odstavce 1 písm. b), pokud odpovídá alespoň rozsahu podle § 2, vykonaná v členském státě Evropské unie nebo Evropského hospodářského prostoru.

§ 14
Účinnost
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem jeho vyhlášení.

Předseda vlády:
Mgr. Sobotka v. r.
Ministryně školství, mládeže a tělovýchovy:
Mgr. Valachová, Ph.D., v. r.


Příloha č. 1 k nařízení vlády č. 31/2016 Sb.
Organizační řád pro zkoušku z jazyka pro účely získání povolení k trvalému pobytu
Obecná ustanovení
Čl. 1
Zkouškou z jazyka se ověřuje osvojení rozsahu znalosti jazyka potřebné k získání povolení k trvalému pobytu na území České republiky.
Čl. 2
Zkušební instituce dbá při výkonu oprávnění uskutečňovat zkoušky z jazyka o
a) dostatečnou informovanost uchazeče o organizaci a průběhu zkoušky a o jeho právech a povinnostech,
b) uspořádaný, přehledný, důstojný a spravedlivý průběh zkoušky a
c) respektování odůvodněných zvláštních potřeb jednotlivých uchazečů.
Čl. 3
1. Uchazeč se v den konání zkoušky registruje za použití přiděleného registračního čísla. Při registraci se ověřuje totožnost uchazeče z předloženého cestovního dokladu. Totožnost uchazeče se ověřuje před písemnou i ústní částí zkoušky. Uchazeč se podepisuje do prezenční listiny. Uchazeč, u kterého se objeví nesrovnalosti při ověřování totožnosti, které nelze na místě odstranit, je neprodleně vyřazen z daného zkušebního termínu; zkoušku může konat v náhradním termínu.
2. Uchazeč dodržuje při zkoušce dané pokyny, včetně pokynů k vypnutí elektronických zařízení a odložení zavazadel a dalších předmětů nepotřebných k vykonání zkoušky.
3. Uchazeč se při zkoušce zdržuje nepoctivého jednání a narušování průběhu zkoušky.
4. Poruší-li uchazeč některé z pravidel uvedených v odstavcích 2 a 3, je ze zkoušky vyloučen a hledí se na něho, jako by u zkoušky neuspěl.
Čl. 4
Ve zkušební instituci může v 1 termínu konat zkoušku z jazyka nejvýše 72 uchazečů.
Čl. 5
Zvláštní ustanovení pro písemnou část zkoušky
1. Písemná část zkoušky se skládá z dílčích testů z
a) čtení s porozuměním,
b) psaní a
c) poslechu s porozuměním.
2. Na 1 zadavatele připadá nejvýše 15 uchazečů. V 1 místnosti může konat zkoušku nejvýše 18 uchazečů. Každému uchazeči je vyhrazena samostatná lavice. Zadavatel je v místnosti přítomen po celou dobu trvání písemné části zkoušky.
3. Uchazeči začínají a ukončují práci na daný pokyn. Čas odevzdání zadání a odpovědního listu sdělí uchazeči zadavatel vhodným způsobem.
4. V průběhu písemné části zkoušky uchazeč
a) nesmí opustit zkušební místnost mimo dobu nařízené přestávky. Opuštění zkušební místnosti je považováno za ukončení zkoušky, nejde-li o opuštění zkušební místnosti ze zdravotních důvodů. Oprávněnost zdravotních důvodů posoudí zadavatel s přihlédnutím k písemnému doporučení ošetřujícího lékaře uchazeče,
b) nesmí používat nebo mít při sobě žádná elektronická zařízení, žádné knihy ani slovníky,
c) pracuje samostatně,
d) řešení zkoušky zapisuje pouze na odpovědní list, k tomu používá psací potřebu zapůjčenou od zkušební instituce, a
e) v příslušném čase odevzdá zadání a odpovědní list.
5. Písemná část zkoušky se skládá ze 2 částí oddělených přestávkou; první část v délce 65 minut tvoří dílčí testy podle odstavce 1 písm. a) a b), druhou část tvoří dílčí test podle odstavce 1 písm. c) v délce 35 až 40 minut podle nahrávky. Písemnou část zkoušky hodnotí hodnotitel, hodnocení zapíše do protokolu o zkoušce, který podepíše spolu s pedagogickým garantem zkoušky.
Čl. 6
Zvláštní ustanovení pro ústní část zkoušky
1. Ústní část zkoušky se skládá z
a) odpovědí na otázky a
b) řešení úkolu na základě obrazového podkladu.
2. Ústní část zkoušky se koná před zkušební komisí, kterou tvoří tazatel a 2 hodnotitelé; přítomen může být také pedagogický garant zkoušky nebo zástupce pedagogického garanta zkoušky.
3. Na 1 zkušební komisi připadá v 1 termínu nejvýše 18 uchazečů.
4. Uchazeči přistupují ke zkušební komisi v pořadí vylosovaném tazatelem před ústní částí zkoušky; zkušební komise může změnit pořadí z důvodu zvláštních potřeb uchazeče.
5. Varianta ústní části zkoušky je uchazeči přidělena automatizovaným způsobem v den zkoušky.
6. Ústní část zkoušky trvá nejdéle 15 minut, koná se bez přípravy.
7. Výsledek ústní části zkoušky hodnotí 2 hodnotitelé na základě výsledku uchazeče zaznamenaného v záznamovém listu. Hodnocení zapíší hodnotitelé nejprve do záznamového listu a následně do protokolu o zkoušce. Sporné případy posoudí podle záznamového listu nebo jiných relevantních informací pedagogický garant zkoušky a do protokolu o zkoušce zapíše stanovisko obsahující konečné hodnocení uchazeče a jeho důvody. Protokol o zkoušce podepíší všichni členové zkušební komise a pedagogický garant zkoušky.

Příloha č. 2 k nařízení vlády č. 31/2016 Sb.
Vzor dokladu prokazujícího požadovanou znalost českého jazyka pro účely získání povolení k trvalému pobytu na území České republiky podle části první hlavy IV zákona o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů

1) § 77 až 82 zákona č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon), ve znění pozdějších předpisů.
2) § 110 školského zákona, ve znění pozdějších předpisů.
3) § 45 odst. 3, § 46 odst. 3 a § 47 odst. 4 zákona č. 111/1998 Sb., o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů (zákon o vysokých školách).