98/1957 Ú. l.
Vzorové stanovy JZD schválené III. celostátním sjezdem JZD a vládou republiky Československé 

98.
Vzorové stanovy JZD
schválené III. celostátním sjezdem JZD a vládou republiky Československé
dne 3. května 1957.

I. Účel a úkoly.
Čl. 1.
(1) Pracující rolníci v obci…………., okres……………, se dobrovolně sdružují v jednotné zemědělské družstvo, aby scelením půdy, společnými výrobními prostředky a společně organisovanou prací vybudovali společné družstevní hospodářství, překonali zaostalost zemědělské malovýroby a vybudovali vysoce produktivní zemědělskou velkovýrobu, zvýšili výrobnost své práce, dosáhli vítězství nad kulaky a všemi vykořisťovateli a zajistili tak bohatší, kulturnější a radostnější život na vesnici.
(2) Cesta jednotných zemědělských družstev, cesta socialismu, je jedině správná cesta pro pracující rolníky. Členové družstva se zavazují upevňovat své družstvo, poctivě pracovat a rozdělovat důchody z družstevního hospodářství podle množství a jakosti vykonané práce, chránit společný družstevní majetek, plnit povinnosti ke svému lidově demokratickému státu, zvyšovat hektarové výnosy i stavy a užitkovost hospodářských zvířat při současném snižování nákladů, využívat ve svém družstevním hospodářství strojní techniky a výrobní pomoci strojních a traktorových stanic a učinit tak své družstvo socialistickým a všechny družstevníky zámožnými.
II. Půda a ostatní výrobní prostředky.
Čl. 2.
(1) Členové družstva sdružují veškeré své pozemky ke společnému družstevnímu hospodaření; do společného hospodaření budou zahrnuty i ostatní pozemky, na kterých členové až dosud hospodařili, jakož i pozemky, které později získají. Do společného hospodářství připadají též pozemky dané družstvu státem do trvalého a bezplatného užívání nebo půda daná do užívání podle jiných právních předpisů. Všechny meze, které dosud oddělovaly jednotlivé pozemky (kromě zábran proti splavování půdy), se rozorají a utvoří se velké scelené lány, na kterých budou členové společně hospodařit. Úroda na společně obhospodařované půdě je společným družstevním majetkem. Dosavadní vlastnictví ke sdruženým pozemkům zůstává zachováno.
(2) Člen při vstupu do družstva odevzdá do společného hospodářství živý a mrtvý inventář, t. j. tažná zvířata (koně a voly) a ostatní hospodářská zvířata kromě drobného hospodářského zvířectva a kromě zvířat, která si ponechá pro záhumenkové osobní hospodářství, hospodářské stroje (secí a žací stroje, mlátičky, výfuky a jiné stroje potřebné pro společné hospodářství), vozy a nářadí a dále ty hospodářské budovy, které družstvo potřebuje pro společné hospodářství.
(3) Člen je povinen odevzdat do společného hospodaření osivo a sadbu podle výměry, se kterou přistoupil ke společnému hospodaření, a zásoby krmiv, kterých bude třeba do nejbližší sklizně a které odpovídají stanovenému plánu jeho hospodařského zvířectva, a není-li stanoven plán, stavu připadajícímu na výměru jeho hospodářství podle průměru na 1 ha zemědělské půdy v obci. Tyto zásoby jsou povinným vkladem člena do osivového a krmivového fondu družstva.
Čl. 3.
(1) O pozemcích sdružených ke společnému hospodaření se sepíše s každým členem zápis. V zápise bude vyznačena výměra, druh a katastrální čísla sdružených pozemků.
(2) Odevzdaný živý a mrtvý inventář, osivo, sadba, krmiva a převzaté hospodářské budovy ocení komise zvolená členskou schůzí. K ocenění bude přizván člen družstva, který je odevzdává. Ocenění se provede podle platných cenových předpisů a schvaluje je členská schůze.
(3) O ocenění se vyhotoví zápis, v němž se uvedou převzaté kusy mrtvého a živého inventáře, osivo, sadba, krmiva a budovy a jejich ocenění. U živého inventáře se uvede ještě druh, stáří, váha a jakost a u osiv, sadby a krmiv druh a množství.
Čl. 4.
(1) Dvacet procent přejímací ceny živého a mrtvého inventáře a hospodářských budov je povinným vkladem člena do nedělitelného fondu. Zbývající část přejímací ceny živého a mrtvého inventáře splatí družstvo v ročních splátkách z částky, kterou pro tento účel podle usnesení členské schůze každoročně oddělí ve výši nejméně 2 % a nejvýše 10 % čistých peněžních příjmů až do úplného zaplacení. Pokud členská schůze rozhodne, bude z této částky vyplácena i náhrada za užívání půdy. Zbývající část přejímací ceny hospodářských budov je jeho členským podílem.
(2) Členská schůze může kulaku, který byl výjimečně přijat za člena, stanovit vyšší povinný vklad do nedělitelného fondu než ostatním členům. Případná náhrada za užívání půdy se kulaku nevyplácí.
(3) Hovězí dobytek, prasata a ovce, které člen družstva choval nad stanovený plán, a nejsou-li určeni ukazatelé plánu, které choval nad průměrný stav připadající na výměru jeho hospodářství podle průměru na 1 ha zemědělské půdy v obci, zaplatí družstvo hotově po odvedení do družstevní stáje, a to beze srážky do nedělitelného fondu. Přinese-li člen větší množství osiv, sadby a krmiv než to, které odpovídá výměře jeho půdy nebo plánovanému stavu dobytka, který odevzdal do společného hospodaření, zaplatí mu družstvo osiva, sadbu a krmiva přesahující povinné množství hotově.
Čl. 5.
Členům, kteří neodevzdali stanovené stavy hospodářských zvířat a přiměřené zásoby krmiv, osiv a sadby, srazí družstvo částku odpovídající 20 % ceny chybějících kusů a plnou cenu chybějících zásob z částky, která jim má být splacena za odevzdaný živý a mrtvý inventář a přidělí je příslušné mu fondu.
Čl. 6.
Vystoupí-li člen z družstva nebo bude-li z něho vyloučen, vrátí mu družstvo pozemky do soukromého hospodaření. Jestliže by vrácení pozemků narušilo společné hospodaření, budou mu odděleny jiné pozemky stejné výměry s přihlédnutím k druhu a bonitě. Vrácení nebo oddělení se provede až po sklizni. Vystoupivšímu nebo vyloučenému členu vrátí družstvo budovy v hodnotě jeho členského podílu, živý a mrtvý inventář v hodnotě zůstatku jeho pohledávky za tyto výrobní prostředky a příslušné množství osiv, sadby a krmiv. Stejně se postupuje, nestane-li se dědic členem družstva.
III. Záhumenkové hospodářství.
Čl. 7.
(1) Základem úspěšného rozvoje družstva, růstu výroby a tím i příjmů družstevníků je poctivá práce všech členů ve společném hospodářství. K doplnění osobních potřeb rodiny člena družstva slouží záhumenkové hospodářství.
(2) Družstvo přidělí rodině člena jednotného zemědělského družstva do užívání záhumenek. Nejvyšší přípustná výměra záhumenku činí 0,5 ha včetně zahrady nebo ovocného sadu a v pastvinářských oblastech se schválením rady okresního národního výboru nejvíce 1 ha, z čehož orná půda včetně zahrady nebo ovocného sadu nesmí přesahovat 0,5 ha. Celková výměra speciálních plodin (zelenina, víno a pod.) na záhumenku nesmí přesahovat 0,1 ha.
(3) Rodina člena může mít v osobním vlastnictví jednu krávu, jedno až dvě prasata na výkrm, nejvýše 10 včelstev, kozy, ovce a drobné hospodářské zvířectvo (slepice, husy, králíky a pod.) v počtu stanoveném usnesením členské schůze. Počet hospodářského zvířectva v osobním hospodářsví nesmí být na újmu rozvoje společného hospodářství a růstu jeho tržní produkce.
IV. Činnost družstva.
Čl. 8.
(1) Všichni družstevníci se zavazují dodržovat zásadu družstevní demokracie při společném hospodaření a při řízení družstevních záležitostí. Orgány družstva jsou povinny vést družstevníky k uvědomělé pracovní kázni, k odpovědnosti za práci, ke zvýšené ochraně družstevního majetku a k aktivní účasti při řešení všech otázek družstevního života k vzájemnému prospěchu družstevníků, družstva a celé společnosti. Družstevníci se zavazují hospodařit podle celoročního výrobního plánu a výhledových plánů, vypracovaných na podkladě úkolů stanovených státním plánem rozvoje zemědělské výroby, přírodních a ekonomických podmínek a výrobního zaměření družstva tak, aby mohli plnit svoje povinnosti vůči státu a zvyšovat svou životní úroveň.
(2) Hlavní činností družstva je socialistická, zemědělská velkovýroba.
(3) Představenstvo a všichni členové družstva jsou povinni především:
a) zvyšovat výnosy družstevních polí, zejména také na málo využité půdě, zaváděním a zachováváním správných osevních postupů, přísným dodržováním všech agrotechnických pravidel a lhůt, zřizováním a údržbou melioračních zařízení, bojem proti škůdcům a chorobám zemědělských plodin a správným hnojením a kompostováním;
b) vybírat k setí a sázení nejlepší osiva a sádě, především z vlastních semenářských dílců, řádně vyčištěné, vytříděné a mořené, rozšiřovat používání uznaných osiv a sádí, pečlivě je chránit před odcizením a zkázou a uskladňovat je v čistých a dobře větraných prostorách;
c) rozšiřovat ornou půdu obděláváním půdy ležící ladem;
d) plně využít všech tažných sil, všeho inventáře a budov, zemědělského nářadí, osiv a sádí i jiných výrobních prostředků, které patří družstvu, stejně i všech traktorů, mlátiček, motorů, kombajnů a jiných strojů, jimiž stát poskytuje prostřednictvím strojních a traktorových stanic pomoc družstvům, pečovat o řádné udržování společného živého a mrtvého inventáře a budov, a zajistit, aby v družstevním hospodářství byl dobytek i inventář stále v dobrém stavu a pečovat o lesy sdružené členy družstva;
e) zvyšovat stavy společného dobytka, zlepšovat jeho chov i užitkovost, zavést a dodržovat správnou krmnou techniku a kontrolu užitkovosti zvířat, zlepšovat odchov, dodržovat zootechnické zásady a veterinární předpisy a účinně předcházet a potírat nemoci hospodářských zvířat;
f) rozšiřovat pěstování pícnin, zavádět plynulé zelené pásy krmiv, zlepšovat louky a pastviny a všestranně pečovat o rozšiřování vlastní krmivové základny;
g) společně budovat stavby potřebné pro družstevní hospodářství, především stavby pro společné ustájení hospodářských zvířat, a vybavit je potřebnou mechanisací; stavby provádět hlavně svépomocí, vlastními pracovními silami a využívat materiálu z místních zdrojů;
h) v zájmu rozvoje základní, t. j. zemědělské výroby družstva provozovat podle místních poměrů různá pomocná hospodářská odvětví (kovářství, kolářství a pod.) a přidruženou výrobu, na př. výrobu stavebního materiálu (zřizováním a obnovováním pískoven, kamenolomů, vápenek a štěrkoven, cihelen a pod.), sdružovat se k tomu účelu a k provádění investiční výstavby svépomocí s okolními družstvy pro lepší využití pracovních sil a výrobních prostředků;
ch) rozvíjet, sledovat a hodnotit socialistickou soutěž uvnitř jednotného zemědělského družstva a soutěžit s jinými družstvy v zájmu zvyšování intensity a zhospodárnění zemědělské výroby;
i) získávat ženy pro práci v družstvu, přibírat je ke správě družstva a na odpovědná místa v družstvu a umožňovat jim účast na práci v družstvu zřizováním jídelen, jeslí, mateřských škol, prádelen a jiných zařízení;
j) získávat mládež pro činnou účast v družstevní zemědělské výrobě, pečovat o její politický a odborný růst, aby se po dovršení 15 let stala platnými členy družstva, a podle potřeby jí zajistit i vhodné ubytování a stravování a pečovat o rozvoj a uplatňování jejích schopností a nadání pro práci v družstvu a vyzdvihovat schopné mladé družstevníky a družstevnice na odpovědné funkce;
k) pečovat o zvyšování odborné kvalifikace svých členů, zejména organisováním družstevních škol přímo v družstvu; nejlepší a nejschopnější družstevníky vybírat a vysílat ke školení na kvalifikované pracovníky; zejména dbát o řádné školení předsedy a vedoucích pracovníků;
l) pečovat o zvyšování kulturní úrovně družstevníků pomocí tisku, zejména odborných časopisů, knih, zřizováním čítáren, knihoven, lázní a p., vytvářet podmínky pro kulturní práci; dbát o bezpečnost práce na všech pracovištích a organisovat širokou osvětovou práci mezi družstevníky se zvláštním zřetelem ke kulturním potřebám pracujících vesnických žen a mládeže.
(4) Aby družstvo mohlo s úspěchem plnit tyto úkoly, bude všestranně využívat ve své práci bohatých zkušeností sovětských kolchozníků i poznatků pokrokové zemědělské vědy a techniky a rovněž tak zkušeností předních jednotných zemědělských družstev a státních statků.
V. Členství.
Čl. 9.
(1) Členy družstva přijímá členská schůze na základě písemné přihlášky uchazeče a na návrh představenstva. Členy družstva se mohou stát pracující (muži a ženy), kteří dovršili 15 let.
(2) Ve výjimečných jednotlivých případech, tam, kde se družstvo dostatečně upevnilo, smí se stát členem družstva se souhlasem rady okresního národního výboru kulak, u něhož jsou všechny předpoklady, že bude v družstvu řádně a poctivě pracovat. Po dobu 5 let nesmí v družstvu zastávat žádné funkce.
Čl. 10.
(1) Jestliže člen hrubě porušuje stanovy, porušuje pracovní kázeň, poškozuje družstevní majetek nebo jinak poškozuje společné hospodářství a nápravná opatření uvedená v článku 19 vzorových stanov se minula účinkem, navrhne představenstvo členské schůzi vyloučení takového člena. Člen může být vyloučen také tehdy, jestliže se těžce prohřešil proti zájmům státu a pracujícího lidu.
(2) O vyloučení člena rozhoduje pouze členská schůze za přítomnosti nejméně dvou třetin všech členů.
(3) Na požádání vyloučeného člena je rada okresního národního výboru povinna přezkoumat usnesení členské schůze o vyloučení. V odůvodněných případech doporučí členské schůzi, aby případ znovu projednala a rozhodla s konečnou platností.
(4) Člen může z družstva vystoupit jen po sklizní, musí to však představenstvu oznámit písemně aspoň šest měsíců předem.
(5) S vyloučeným nebo vystoupivším členem provede představenstvo řádné vyúčtování.
VI. Rozdělení zemědělských výrobků a příjmů družstva.
Čl. 11.
Rostlinných a živočišných výrobků použije družstvo takto:
a) splní dodávkovou povinnost státu, uhradí strojní a traktorové stanici podle smlouvy odměnu v naturáliích za vykonané práce a splní jiné smluvní závazky vůči hospodářským organisacím;
b) přidělí potřebné osivo a sadbu fondu osiv;
c) přidělí celoroční potřebu krmiv fondu krmiv a část osiv, sadby a krmiv přidělí zajišťovacím fondům osiv a krmiv; podle potřeby přidělí část výrobků do jiných fondů, zejména do sociálního fondu;
d) členská schůze rozhodne, jaké množství rostlinných a živočišných výrobků bude po splnění jiných závazků dáno na státní nákup a kolik bude rozděleno na pracovní jednotky.
Čl. 12.
Peněžních příjmů použije družstvo takto:
a) zaplatí daně, splátky na půjčky, úroky, pojistné a pod.;
b) uhradí výrobní a správní náklady, práci STS, nákup osiv, strojených hnojiv a jiných věcných potřeb, běžné opravy strojů, nářadí, budov a pod.;
c) oddělí částky určené k založení nebo doplnění společných družstevních fondů, po případě k úhradě splátek podle čl. 4 vzorových stanov;
d) ostatní část peněžních příjmů rozdělí mezi členy podle množství a kvality jejich práce, t. j. proplatí odměnu za odpracované pracovní jednotky a prémie.
Čl. 13.
(1) Představenstvo předloží členské schůzi k projednání návrh celoročního výrobního plánu včetně celoročního rozpočtu, který členská schůze schválí nejpozději do konce února. Představenstvo smí hradit výdaje jen do výše položek stanovených rozpočtem a nesmí libovolně přesunovat prostředky z jedné položky na druhou; k takovému přesunu je třeba schválení členské schůze.
(2) Volné peněžní prostředky ukládá družstvo u peněžních ústavů; peněžní prostředky nedělitelného fondu ukládá na zvláštním úctě.
Čl. 14.
(1) Družstvo založí a bude doplňovat tyto fondy:
a) Nedělitelný fond.
Nedělitelný fond slouží k úhradě opotřebovaných základních prostředků, k výstavbě, k rozšíření a zvelebení družstevního hospodářství, k úhradě generálních oprav a nesmí ho být použito k rozdělení mezi členy.
Do nedělitelného fondu přiděluje družstvo každoročně nejméně 7 % z celkových peněžních příjmů.
b) Fond osiv a sadby a fond krmiv.
Ze sklizně oddělí družstvo každoročně do fondu osiv a sadby množství, kterého bude třeba pro osev a sadbu v příštím roce, a do fondu krmiv krmiva, kterých bude do příští sklizně třeba ke krmení všech zvířat ve společném družstevním hospodářství. Pro případ neúrody oddělí část výrobků do nedotknutelných a každoročně obnovovaných zajišťovacích fondů osiv a krmiv; příděl do zajišťovacích fondů má činit nejméně 10—15 % množství přiděleného základnímu fondu osiv a sadby a fondu krmiv. Členská schůze každoročně rozhodne na návrh představenstva, jaká část roční potřeby osiv, sadby a krmiv bude odvedena do zajišťovacích fondů. Prodej zásob, náležejících základnímu a zajišťovacímu fondu osiv a sadby a fondu krmiv, je zakázán.
c) Sociální fond.
Družstvo zřizuje a doplňuje sociální fond k zajištění sociální péče o členy. Z prostředků sociálního fondu hradí družstvo pojistné nemocenského pojištění členů družstva, poskytuje podle ustanovení domácího pracovního řádu výpomoc členům nebo jejich rodinným příslušníkům v případě nezaviněné pracovní neschopnosti a poskytuje jiné sociální příspěvky, po případě jich použije k jiným sociálním účelům ve prospěch družstevníků. Pro tyto účely družstvo oddělí každoročně do sociálního fondu podle svých možností a potřeb nejméně 3 % z celkových peněžních příjmů a potřebnou část naturálií.
d) Kulturní fond.
Družstvo zřizuje kulturní fond, z jehož prostředků bude hradit výdaje na kulturní potřeby, jako odborně politickou výchovu členů, pořádání zájezdů, opatřování odborné literatury a pod. K tomu účelu oddělí každoročně nejméně 1 % z celkových peněžních příjmů.
(2) Kromě těchto fondů může družstvo zřídit provozní zajišťovací fond, do něhož přidělí podle usnesení členské schůze část peněžních prostředků jako reservu pro případy nepředvídaných výdajů.
VII. Organisace a odměňování práce, pracovní kázeň
Čl. 15.
(1) Všechny práce v družstevním hospodářství vykonávají členové družstva osobně podle pravidel domácího řádu schváleného členskou schůzí.
(2) Mládež, která po skončení povinné školní docházky trvale pracuje v družstvu, je odměňována podle stejných zásad jako členové družstva. Této mládeži i družstevníkům mladším 16 let (u děvčat 18 let) nesmějí být svěřovány pracovní úkoly, které neodpovídají jejich věku a tělesné a duševní vyspělosti.
(3) Do pracovního poměru za mzdu smějí být přijaty pouze takové osoby, které mají zvláštní znalosti a odbornou průpravu (agronom, účetní a pod.), nemůže-li družstvo tyto pracovníky získat mezi svými členy.
(4) Dočasné zaměstnání pracovních sil za mzdu je přípustné jen výjimečně, jestliže členové družstva při plném pracovním využití nemohou sami včas vykonat špičkové práce; pracovní síly za mzdu je možno přijímat též na práce stavební, nelze-li je vykonat vlastními pracovními silami.
Čl. 16.
(1) Představenstvo se schválením členské schůze zařaďuje členy družstva do stálých výrobních skupin a ustanovuje a odvolává vedoucí těchto skupin. Stálá výrobní skupina je základní výrobní a organisační jednotkou v družstevním hospodářství.
(2) Každé výrobní skupině v rostlinné výrobě přidělí představenstvo hony nebo jejich dílce na dobu celého osevního postupu, potřebné nářadí, potahy, družstevní stroje a po případě hospodářské budovy. Pro pěstování plodin, které vyžadují mimořádnou péči nebo zatím mnoho ruční práce, jsou v rámci skupiny ustaveny čety.
(3) Živočišná výroba je organisována podle jednotlivých chovů hospodářských zvířat. Chov se zřizuje pro každý druh hospodářských zvířat (skotu, prasat, ovcí, drůbeže a pod.), po případě jako smíšený chov pro několik druhů hospodářských zvířat. V chovu zajišťuje výrobu jedna nebo více stálých chovatelských skupin, které se zřizují nejméně na dobu tří let. Představenstvo svěří jednotlivým stálým chovatelským skupinám hospodářská zvířata, potřebný inventář, stáje a potřebné budovy, po případě i potahy. Podle místních podmínek určí družstvo pracovníky pro přísun krmiva, steliva a jiných potřeb pro celou živočišnou výrobu nebo jednotlivé chovy.
(4) Podle potřeby ustaví představenstvo stavební skupinu a skupinu pro pomocnou, po případě skupinu pro přidruženou výrobu.
(5) Pracovní úkoly jednotlivých členů skupiny určuje vedoucí skupiny.
Čl. 17.
(1) Každý člen družstva se podílí na výrobě a na konečných hospodářských výsledcích společného hospodaření družstva podle socialistické zásady odměňování „každý podle svých schopností — každému podle „ jeho práce”.
(2) Všechny zemědělské práce v družstvu se provádějí úkolově. Družstvo stanoví výkonové normy, jejich ohodnocení v pracovních jednotkách podle tříd a úkolové sazby za jednotku práce nebo za jednotku výrobku.
(3) Základní odměnu dostanou družstevníci podle vykonané práce a dosažené výroby v pracovních jednotkách podle schválených úkolových sazeb.
(4) Družstvo přizná výrobní skupině, četě a jednotlivým družstevníkům, kteří dosáhli lepších než plánovaných výrobních ukazatelů nebo jiných pracovních a výrobních výsledků zvlášť důležitých pro rozvoj družstva, prémie. Družstvo stanoví druh a výši prémií za zvýšení celkových hospodářských výsledků družstva předsedovi družstva, vedoucím chovů, skupin a čet a jiným funkcionářům družstva.
(5) Členská schůze určí počet pracovních jednotek, které každý člen družstva je povinen odpracovat; povinný počet pracovních jednotek nesmí být menší než 150 a u matek s malými dětmi 120 pracovních jednotek za rok. Představenstvo rozhodne, jaký počet pracovních jednotek musí člen odpracovat v jednotlivých obdobích tak, aby bylo zajištěno zvládnutí prací v agrotechnických lhůtách.
(6) Těhotným a kojícím ženám je třeba přidělovat lehčí práci a po dobu 18 týdnů, z toho 4 týdny před porodem, je zprostit práce vůbec; za tuto dobu bude jim přiznána podle usnesení členské schůze z prostředků sociálního fondu částka odpovídající hodnotě nejméně 17 % z počtu pracovních jednotek, odpracovaných za posledních 12 měsíců.
(7) Družstevníkům bude družstvo po dobu jejich školení z prostředků kulturního fondu a rodině družstevníka po dobu jeho vojenského cvičení z prostředků sociálního fondu poskytovat částku v hodnotě 0,5 až 2 pracovní jednotky denně podle usnesení členské schůze.
Čl. 18.
(1) Na odpracované pracovní jednotky družstvo poskytuje členům během roku zálohy v hotovosti do výše 50 % částky, která pravděpodobně připadne na pracovní jednotku v penězích. Členská schůze může se schválením rady okresního národního výboru ve zcela výjimečných sociálních případech, a dovoluje-li to finanční stav družstva povolit členům na jednotlivá výplatní období zálohu na pracovní jednotku až do výše 70 % její pravděpodobné peněžní hodnoty.
(2) Výši a druh záloh v naturáliích určí představenstvo podle stavu sklizně, a to tak, aby na zbývající počet pracovních jednotek, které od sklizně do konce roku budou odpracovány, a na jiné závazky družstva zbylo dostatečné množství naturálií. Dokud není úplně splněna dodávka státu, může družstvo vydávat členům zálohy obilí a brambor na odpracované pracovní jednotky tak, aby celkové množství vydaných záloh nepřevyšovalo u zrna 15 % a u brambor 10 % z dodaného množství.
(3) Poskytnuté zálohy zúčtuje družstvo se členy při konečném vyúčtování na konci roku.
Čl. 19.
(1) Každý člen družstva je povinen osobně v družstvu pracovat a vykonávat svou práci přesně a pečlivě, řídit se pokyny předsedy družstva, vedoucích chovů a výrobních skupin a čet, dodržovat pracovní kázeň a plnit své úkoly tak, aby bylo dosaženo vysokých výnosů, vysoké užitkovosti hospodářských zvířat a plného využití strojů a potahů.
(2) Jestliže člen družstva zanedbává práci v družstvu, svěřenou práci vykonává nedbale nebo porušuje pracovní kázeň, může mu představenstvo odepřít přiznání pracovních jednotek za špatně provedenou práci, udělit výstrahu, důtku, pokárání před členskou schůzí, potrestat jej ztrátou až pěti pracovních jednotek, přeřadit jej na méně důležitou práci nebo odvolat z funkce.
(3) Jestliže tato opatření, sledující nápravu člena, zůstanou bez účinku, navrhne představenstvo členské schůzi vyloučení takového člena.
Čl. 20.
(1) Každý člen je povinen chránit družstevní majetek a hospodárně s ním nakládat. Členu družstva, který úmyslně nebo z nedbalosti poškodí družstevní majetek, předepíše představenstvo vzniklou škodu k náhradě.
(2) Rozkrádání a jiné úmyslné poškozování společného družstevního majetku a strojů STS se považuje za vážné porušování společných zájmů družstva a za pomoc nepřátelům výstavby socialismu. Osoby, které se provinily takovým jednáním, budou oznámeny k trestnímu stíhání. Usnese-li se na tom členská schůze, mohou být se schválením rady okresního národního výboru případy drobného rozkrádání a jiného úmyslného poškozování majetku družstva potrestány představenstvem družstva, a to důtkou, veřejnou důtkou nebo veřejnou důtkou s pokutou, postačí-li takové potrestání k výchově člena družstva a jsou-li splněny ostatní podmínky stanovené zákonem o kárném (disciplinárním) stíhání rozkrádání a poškozování majetku v socialistickém vlastnictví.
VIII. Správa družstva.
Čl. 21.
(1) Záležitosti družstva spravuje členská schůze; v období mezi členskými schůzemi řídí správu družstva představenstvo volené členskou schůzí. Členská schůze je nejvyšším orgánem družstva. Rozhoduje o všech jeho záležitostech, dbajíc při tom platných zákonů státu.
(2) Členská schůze:
a) přijímá stanovy družstva, vypracované podle vzorových stanov; stanovy družstva potvrzuje rada okresního národního výboru;
b) schvaluje domácí pracovní řád, vypracovaný podle vzoru domácího pracovního řádu;
c) volí z řad členu družstva předsedu, jeho zástupce, ostatní členy představenstva a revisní komisi;
d) přijímá a vylučuje členy;
e) schvaluje výhledový plán rozvoje družstva, celoroční výrobní plán včetně rozpočtu a celoroční smlouvu se strojní a traktorovou stanicí;
f) schvaluje výkonové normy, hodnocení prací v pracovních jednotkách a usnáší se o výši prémií;
g) schvaluje rozdělování zemědělských výrobků a příjmů družstva, příděly společným fondům, výroční zprávu a účetní závěrku;
h) schvaluje zprávu revisní komise;
ch) schvaluje uzavírání půjček u peněžních ústavů a výplaty ze sociálního fondu a z kulturního fondu a zvláštním usnesením zmocňuje představenstvo k uzavírání půjček do částky 20 000 Kčs; uzavření takové půjčky dodatečně oznámí představenstvo členské schůzi;
i) rozhoduje o všech ostatních věcech, k nimž je podle stanov třeba jejího schválení.
(3) Rozhodnutí představenstva o všech otázkách, jejichž rozhodnutí je výslovně vyhrazeno členské schůzi, jsou bez schválení členské schůze neplatná. Členská schůze se může platně usnášet, je-li přítomna nejméně jedna polovina členů. K platnosti rozhodnutí o přijetí stanov, domácího pracovního řádu, o volbě a odvolání předsedy družstva, členů představenstva a revisní komise, o vyloučení člena z družstva, o rozdělení zemědělských výrobků a příjmů družstva, o schválení celoročního výrobního plánu a o schválení účetní závěrky je třeba, aby na členské schůzi byly přítomny nejméně dvě třetiny všech členů. Nedostavila-li se ve stanovenou hodinu na řádně svolanou členskou schůzi nutná dvoutřetinová většina všech členů, je členská schůze oprávněna po uplynutí jedné hodiny usnášet se o těchto otázkách za přítomnosti nejméně poloviny všech členů.
(4) K platnosti usnesení členské schůze je třeba souhlasu nadpoloviční většiny přítomných členů, zjištěného veřejným hlasováním. K platnosti usnesení členské schůze, která rozhoduje o přijetí kulaka nebo jeho rodinného příslušníka za člena družstva, je třeba souhlasu nejméně dvou třetin všech členů družstva a schválení rady okresního národního výboru.
(5) Členskou schůzi svolává předseda družstva podle potřeby, nejméně však jednou měsíčně, a to aspoň dva dny předem způsobem v místě obvyklým s určením místa, času a pořadu jednání. Předseda družstva je povinen svolat členskou schůzi, požádá-li o to nejméně jedna třetina všech členů.
Čl. 22.
(1) Členská schůze volí na dobu dvou let představenstvo, čítající pět až devět členů, podle velikosti družstva. Představenstvo jako výkonný orgán družstva je plně odpovědno členské schůzi za celkové vedení správy a činnosti družstva a za plnění jeho závazků vůči státu.
(2) Představenstvo rozhoduje ve všech věcech, které nejsou výslovně vyhrazeny jiným orgánům družstva.
(3) Představenstvo je schopné usnášení, je-li přítomna nadpoloviční většina členů představenstva a předseda nebo jeho zástupce. Usnesení představenstva je platné, hlasuje-li pro ně nadpoloviční většina přítomných členů představenstva. Při rovnosti hlasů, po opětovném hlasování o návrhu rozhoduje hlas předsedy.
(4) Předstvenstvo se schází podle potřeby, nejméně jednou za 14 dní.
Čl. 23.
Členská schůze volí předsedu družstva, který je zároveň předsedou představenstva. Předseda řídí každodenní práci družstva a dohlíží, aby vedoucí skupin a ostatní vedoucí pracovníci družstva plnili své povinnosti. Zastupuje družstvo před úřady, soudy a před veřejností. Písemnosti finanční povahy podpisuje předseda a účetní, ostatní písemnosti podpisuje předseda a jeden člen představenstva.
Čl. 24.
(1) Účetnictví družstva vede účetní, jmenovaný představenstvem se schválením členské schůze.
(2) Účetní je povinen vést účetnictví družstva běžně a dochvilně podle jednotné osnovy platné pro jednotná zemědělská družstva a vést veškeré předepsané účetní knihy. Účetní je podřízen předsedovi a představenstvu družstva. Účetní není oprávněn samostatně rozhodovat o použití finančních prostředků družstva, o výplaty záloh, ani o použití fondů.
(3) Pokladník má na starosti hospodaření hotovými penězi a běžně zaznamenává příjem a vydání hotových peněz v pokladní knize na podkladě řádných dokladů.
(4) Skladník družstva má v evidenci a pečuje o veškeré zásoby uskladněné v družstvu, dbá o jejich řádné a bezpečné uložení a hospodaření s nimi.
(5) Práva a povinnosti pokladníka a skladníka jsou určeny domácím pracovním řádem.
Čl. 25.
(1) Členská schůze volí revisní komisi na dobu dvou let v počtu tří až pěti členů. Volbu revisní komise potvrzuje rada okresního národního výboru. Revisní komise si zvolí předsedu. Členové představenstva, účetní, pokladník, skladník a vedoucí jednotlivých výrobních úseků nemohou být členy revisní komise.
(2) Revisní komise jako dohlédací orgán družstva kontroluje veškerou výrobní, hospodářskou a finanční činnost družstva. Jednou za čtvrt roku provede
a) kontrolu plnění výrobních úkolů a ostatních činností družstva v rostlinné, živočišné, pomocné a přidružené výrobě a investiční výstavbě;
b) kontrolu dodávkové povinnosti vůči státu a plnění závazků družstva;
c) kontrolu plnění celoročního rozpočtu;
d) kontrolu knihy evidence pracovních jednotek, výplatních listin a plánu spotřeby pracovních jednotek;
e) kontrolu věcné správnosti o dochvilnosti účetních dokladů a zápisů v příslušných knihách;
f) kontrolu včasné úhrady pohledávek družstva za členy a odběrateli;
g) kontrolu stavu družstevního majetku (budovy, inventář, dobytek, stroje, zásoby atd.).
(3) Měsíčně provádí kontrolu pokladní hotovosti a kontrolu výkazu a zápisu pracovních jednotek. Namátkově provádí kontrolu a prověrku hospodaření všech úseků činnosti družstva.
(4) Revisní komise se účastní plně i pří výroční inventuře a ke konci roku provede úplnou revisi celého hospodářství družstva.
(5) Při každé revisi kontroluje revisní komise, zda funkcionáři dodržují při správě družstevních záležitostí zákony a jiné předpisy, stanovy družstva a usnesení členských schůzi.
(6) O každé revisi sepíše revisní komise nález, v němž uvede vše, co zjistila, kdo odpovídá za zjištěné závady a jaká opatření navrhuje k zjednání nápravy. Ke zjednání nápravy a odstranění zjištěných závad a nepořádků projedná se revisní nález na schůzi představenstva za účasti revisní komise. V naléhavých případech na požádání revisní komise svolá předseda družstva mimořádnou schůzi představenstva. O výsledku revise podává revisní komise zprávu členské schůzi. Revisní komise může žádat o svolání mimořádné členské schůze, je-li to žádoucí v zájmu družstva.
(7) Člen družstva má právo i povinnost obrátit se na revisní komisi ve všech věcech, týkajících se záležitostí družstva a družstevníků. Revisní komise je povinna věc přešetřit, žádat nápravu a o výsledku uvědomit člena na členské schůzi.
(8) Všichni funkcionáři a členové družstva jsou povinni poskytnout revisní komisi požadovaná vysvětlení a informace. Schůze revisní komise se koná podle potřeby, nejméně však jednou za měsíc; svolává ji předseda. Revisní komise se usnáší většinou hlasů. Při rovnosti hlasů, po opětovném hlasování o návrhu, rozhoduje hlas předsedy revisní komise. Revisní komise odpovídá za svou činnost členské schůzi.
IX. Závěrečné ustanovení.
Čl. 26.
Tyto vzorové stanovy jsou pro členy družstva základním zákonem jejich společného hospodaření. Podle těchto vzorových stanov družstevníci vypracují a na svých členských schůzích přijmou stanovy družstva. Přesné dodržování stanov je jednou ze základních podmínek upevnění a rozvoje družstva, neboť ukazují družstevníkům správnou cestu, jak vést a spravovat společné družstevní hospodaření tak, aby se družstvo stalo socialistickým a jeho členové zámožnými.