216/1955 Ú. l.
Vyhláška státního úřadu plánovacího o hospodaření s průmyslovými diamanty.

216.
VYHLÁŠKA
státního úřadu plánovacího
ze dne 26. listopadu 1955
o hospodaření s průmyslovými diamanty.
Státní úřad plánovací stanoví v dohodě se zúčastněnými ministerstvy podle § 8 odst. 3 vládního nařízení č. 201/1950 Sb., o hmotném zásobování:

§ 1.
(1) Výrobci i spotřebitelé surových průmyslových diamantů, diamantového boartu, diamantového prášku a diamantových nástrojů (dále jen „průmyslové diamanty“) jsou povinni průmyslových diamantů hospodárně využívat a v největší míře je nahrazovat jiným vhodným materiálem.
(2) Průmyslových diamantů se smí používat jen v případech uvedených v příloze k této vyhlášce. Výjimky z tohoto ustanovení může v odůvodněných případech povolit ministerstvo nadřízené spotřebiteli průmyslových diamantů.
§ 2.
(1) Výrobci průmyslových diamantů jsou povinni připojit k dodávce každého průmyslového diamantu dva evidenční listy jako podklad pro vedení evidence průmyslových diamantů, jejich životnosti a příčin vyřazení z provozu (odstavce 2 a 4). Tato povinnost se vztahuje i na podniky zahraničního obchodu, pokud průmyslové diamanty dovážejí.
(2) Spotřebitelé průmyslových diamantů jsou povinni oba evidenční listy běžně vyplňovat. Jednoho z evidenčních listů používají jako podkladu pro evidenci své vlastní, spotřeby průmyslových diamantů, jejich životnosti a příčin vyřazení z provozu.
(3) Průmyslové diamanty, které bylo během čtvrtletí nutno pro technickou neupotřebitelnost vyřadit z provozu, vrátí spotřebitel výrobci, a to vždy najednou během měsíce následujícího po ukončení čtvrtletí; pokud však jde o diamantový prášek nebo o nástroje s diamantovým práškem, rozhodne výrobce podle míry jejich opotřebení, zda budou vykoupeny nebo regenerovány a spotřebiteli vráceny. Zároveň s vyřazenými průmyslovými diamanty vrátí spotřebitel výrobci i řádně vyplněný druhý evidenční list.
(4) Aby bylo možno řádně vyhodnotit jakost průmyslových diamantů a hospodárnost jejich používání, jsou výrobci povinni vést na podkladě evidenčních listů, které jim spotřebitelé vrátili, celkovou evidenci spotřeby průmyslových diamantů, které vyrobili, jejich životnosti a příčin vyřazení z provozu.
(5) Výrobci vyhodnotí průmyslové diamanty vrácené podle odstavce 3 aspoň jednou za čtvrt roku a rozhodnou o tom, ve kterém podniku budou tyto diamanty zpracovány. Podnik, kterému budou průmyslové diamanty takto odevzdány, povede o nich zvláštní evidenci; o množství těchto diamantů mu bude zmenšen bilanční příděl.
§ 3.
(1) S výjimkou uvedenou v odstavci 2 jsou výrobci průmyslových diamantů povinni zaplatit spotřebiteli cenu vrácených průmyslových diamantů do 3 měsíců ode dne, kdy je obdrželi.
(2) Cenu vráceného diamantového prášku nebo cenu vrácených nástrojů, které diamantový prášek obsahují, výrobce spotřebiteli zaplatí jen tehdy, jestliže je vykupuje. Jestliže výrobce diamantový prášek (nástroj) nevykupuje, je povinen jej za úplatu regenerovat a do 4 měsíců ode dne, kdy jej obdržel, vrátit spotřebiteli.
§ 4.
(1) S výjimkou uvedenou v odstavci 2 hospodaří ve spotřebitelském podniku s průmyslovými diamanty hlavní technolog.
(2) S diamantovými vrtacími korunkami hospodaří ve spotřebitelském těžebním podniku vedoucí technického odboru vlastníka vrtací soupravy a ve spotřebitelském průzkumném podniku vedoucí vrtných prací vlastníka vrtací soupravy.
(3) Hospodaření s diamantovými vrtacími korunkami ve spotřebitelském podniku kontroluje hlavní geolog nadřízeného ministerstva. Hospodaření s ostatními průmyslovými diamanty ve spotřebitelském podniku kontroluje hlavní technolog nadřízeného ministerstva.
(4) Nejsou-li ve spotřebitelském podniku nebo v ústavu činitelé uvedení v odstavcích 1 a 2, hospodaří s průmyslovými diamanty pracovník, ktereho k tomu určil ředitel podniku (ústavu). Nejsou-li v nadřízeném ministerstvu činitelé uvedení v odstavci 3, kontroluje hospodaření s průmyslovými diamanty v podřízených spotřebitelských podnicích pracovník ministerstva, kterého k tomu určil příslušný ministr.

§ 5.
Zrušují se všechny předpisy, které odporují ustanovením této vyhlášky; zejména se zrušuje vyhláška ministerstva průmyslu č. 654/1950 Ú. l. I, o hospodaření s diamantovou surovinou a s nářadím s diamanty, a vyhláška státního úřadu plánovacího č. 313/1952 Ú. l., o hospodaření s průmyslovými diamanty.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1956.

Ministr-předseda státního úřadu plánovacího:
Ing. Šimůnek v. r.


Příloha k vyhlášce č. 216/1955 Ú. l.
Průmyslových diamantů se smí používat jen v těchto případech:
A. diamantových průvlaků:
1. pro tažení drátu:
a)wolframovéhotahy v sadě, max. průměr 0,30 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,50 mm a menšíb)molybdenovéhotahy v sadě, max. průměr 0,30 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,50 mm a menšíc)z konstrukční oceli uhlíkovétahy v sadě, max. průměr 0,18 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 0,18 mm a menšíd)z tvrdě tažené strunové ocelitahy v sadě, max. průměr 0,60 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,50 mm a menšíe)z AK materiálutahy v sadě, max. průměr 0,60 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 0,80 mm a menšíf)z patentovaných ocelítahy v sadě, max. průměr 0,30 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 0,30 mm a menšíg)z martensitické ocelitahy v sadě, max. průměr 0,80 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 0,80 mm a menšíh)z nízkouhlíkaté oceli pokovovanétahy v sadě, max. průměr 0,80 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 0,80 mm a menších)z mědi pro holé vodičetahy v sadě, max. průměr 0,60 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,40 mm a. menšíi)z mědi pro smaltované vodičetahy v sadě, max. průměr 1,25 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,50 mm a menšíj)z mědi pokovenétahy v sadě, max. průměr 1,20 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,20 mm a menšík)z bronzových drátů pro holé vodiče a jiné účelytahy v sadě, max. průměr 0,80 mm a menší tahy kalibrační, max. průměr 1,05 mm s menšíl)z bronzových drátů pro smaltované vodičetahy v sadě, max. průměr 1,25 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,50 mm a menším)z mosazi pro holé vodičetahy v sadě, max. průměr 0,70 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,00 mm a menšín)z mosazi pro smaltované vodičetahy v sadě, max. průměr 1,25 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,25 mm a menšío)z niklu a jeho slitintahy v sadě, max. průměr 1,00 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,00 mm a menšíp)z odporového materiálutahy v sadě, max. průměr 1,00 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,00 mm a menšír)z platiny a jejich slitintahy v sadě, max. průměr 1,50 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,50 mm a menšís)ze zlata a jeho slitintahy v sadě, max. průměr 0,20 mm a menšitahy kalibrační, max. průměr 0,20 mm a menšít)ze stříbra a jeho slitintahy v sadě, max. průměr 0,50 mm a menšítahy kalibrační, max. průměr 1,30 mm a menšíu)z hliníku a jeho slitintahy v sadě, max. průměr 1,50 mm a menší tahy kalibrační, max. průměr 1,50 mm a menší
2. pro tažení injekčních jehel:tahy kalibrační, max. průměr 3,00 mm a menší
3. pro tažení tenkostěnných trubiček pro elektronické účely:tahy kalibrační, max. průměr 3,00 mm a menší
Pro tažení drátů průměrů 1,05 mm a větších se smí používat diamantových průvlaků přeleštěných. Diamantových průvlaků nových o průměrech 1,05 mm a větších se smí používat jen v případě, že přeleštěné nejsou k disposici.
B. diamantových vrtacích korunek:
a) v horninách minimálního č. 6 podle ČSN jak pro podniky těžby, tak i průzkumu;
b) pro měkčí horniny, t. j. č. 7 až 13 podle ČSN jen v technologicky zdůvodněných případech. Minimální průměry diamantových vrtacích korunek jsou 36 mm.
Maximální průměry u těžebních podniků jsou 66 mm.
Maximální průměry u průzkumných podniků jsou 93 mm.
Jiné použité průměry jen v technologicky zdůvodněných případech.
Diamantových vrtacích korunek se smí používat jen s příběrákem.
Diamantových vrtacích korunek bez příběráků se smí použít jen v technologicky zdůvodněných případech.
C. diamantových orovnavačů pro orovnávaní brusných kotoučů:
a) pro broušení do kulata nad průměr 10 mm na toleranci IT 8 a menší, nebo na požadovanou drsnost povrchu Hsk (= hrms) 0,6μ a menší
b) pro broušení do kulata průměr 10 mm a menší
c) pro broušení otvorů nad průměr 30 mm na toleranci IT 8 a menší, nebo na požadovanou drsnost Hsk (= hrms) 0,6μ a menší
d) pro broušení otvorů ze slinutých karbidů hmot keramických a kovových
e) pro broušení otvorů průměru 30 mm a menší
f) pro automatické brusky na broušení otvorů
g) pro broušení ploch obvodem kotouče na toleranci IT 8 a menší nebo na drsnost 0,6μ a menší
h) pro broušení ploch čelem kotouče na toleranci IT 7 a menší, nebo na požadovanou drsnost Hsk (= hrms) 0,6μ a menší
ch) u bezhrotých brusek při zapichovacím tvarovém a průběžném broušení, jakož i u podávacích kotoučů na toleranci IT 8 a menší
i) u brusek na obkročáky pro drsnost povrchu Hsk (= hrms) 0,4μ a menší
j) u všech brusek na ozubení
k) u brusek na závity — zde jen orovnávačů s diamantovým práškem a orovnávačových špiček pro tvarování radiusů
l) pro broušení profilových tvarů
m) u automatických brusek na vyostřování odvalových fréz
n) u brusek kopírovacích — Studer
o) u diamantových brusných kotoučů.
D. diamantových brusných kotoučů:
a) pro nejjemnější dokončovací broušení karbidových nožů, frézovacích hlav a fréz pro jemné obrábění ploch a předepsanou drsností povrchu Hsk (= hrms) 0,8μ a menší
b) pro opracování utvářečů třísek karbidových nožů
c) pro broušení otvorů slinutých karbidů
d) pro broušení slinutých karbidů do kulata na toleranci IT 8 a menší nebo na požadovanou drsnost Hsk (= hrms) 0,6μ a menší
e) pro broušení ploch slinutých karbidů na toleranci IT 8 a menší nebo na požadovanou drsnost povrchu Hsk (= hrms) 0,6 μ a menší
f) pro broušení profilových tvarů slinutých karbidů
g) pro ostření karbidových výstružníků a hlubinných vrtáků o průměru 6,00 mm a menší
h) pro ostření karbidových výstružníků a hlubinných vrtáků pro opracování materiálů o pevnosti 100 kg/mm2 a více
ch) pro nejjemnější dokončovací práce při ostření karbidových výstružníků a hlubinných vrtáků o průměru 6,01 mm a větší
i) pro jemné a nejjemnější broušení pracovních ploch karbidových měřidel
j) pro broušení, hlazení a leštění technických kamenů z monokrystalického a slinutého korundu, jakož i achátu
k) pro broušení optického a technického skla
l) pro profilové brousicí stroje.
E. diamantových hrotů pro měření tvrdosti:
a) u slinutých hmot karbidických, keramických a kovových
b) u litých tvrdých kovů
c) u monokrystalického i slinutého korundu
d) u kalených, nitridovaných či jinak vytvrzovaných ocelí
e) v těch případech, kdy norma ČSN výlučně předepisuje kontrolu přístroje s diamantovým hrotem
f) v technologicky zdůvodněných případech podle předpisů vojenských, exportních či jiných zakázek.
Pro měření mikrotvrdosti.
F. diamantových pilek:
a) k řezání slinutých a litých karbidů
b) k řezání syntetických a syntrovaných korundů
c) k řezání technického a optického skla
d) k řezání křemene
e) k řezání technických kamenů z achátu
f) k řezání technických kamenů z materiálů, které nelze řezat jinými vhodnými způsoby.
G. řezacích a opukávacích diamantů k řezání a opukávání skla.
H. rycích diamantů:
a) pro optické stupnice o šířce rysky pod 0,02 mm
b) pro čeření (gilašování) střenek.
I. diamantových nástrojů:
a) k opracování slinutých a litých karbidů
b) k opracování technických kamenů z monokrystalického i slinutého korundu
c) k opracování technického a optického skla
d) k opracování křemene
e) k opracování tvrzené gumy a jiných silně otěrných hmot, které se nedají opracovat náhradními materiály
f) k opracování materiálů a předmětů, u nichž se nedá přesnost či jakost opracování docílit jiným náhradním nástrojem
g) k opracování technických kamenů z materiálů, které nelze obrábět jinými vhodnými způsoby,
J. diamantového boartu:
a) k opracování diamantových nástrojů
b) k opracování nástrojů ze slinutých a litých karbidů
c) k opracování nástrojů z monokrystalického a slinutého korundu.
K. diamantového prášku:
a) k opracování diamantových nástrojů
b) k opracování nástrojů ze slinutých a litých karbidů
c) k opracování technických kamenů monokrystalického a slinutého korundu, jakož i achátu
d) k opracování přírodních i syntetických šperkařských kamenů.
L. zubolékařských nástrojů.