175/1964 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o Dohodě o mnohostranném zúčtování v převoditelných rublech a o zřízení Mezinárodní banky hospodářské spolupráce

175
VYHLÁŠKA
ministra zahraničních věcí
ze dne 6. července 1964
o Dohodě o mnohostranném zúčtování v převoditelných rublech a o zřízení Mezinárodní banky hospodářské spolupráce

Dne 22. října 1963 byla v Moskvě podepsána Dohoda o mnohostranném zúčtování v převoditelných rublech a o zřízení Mezinárodní banky hospodářské spolupráce mezi vládami Bulharské lidové republiky, Československé socialistické republiky, Maďarské lidové republiky, Mongolské lidové republiky, Německé demokratické republiky, Polské lidové republiky, Rumunské lidové republiky a Svazu sovětských socialistických republik.
S Dohodou vyslovila vláda souhlas dne 12. prosince 1963 a Národní shromáždění dne 31. ledna 1964. President republiky Dohodu ratifikoval dne 24. února 1964.
Ratifikační listina Československé socialistické republiky k Dohodě byla uložena v sekretariátě Rady vzájemné hospodářské pomoci v Moskvě - depozitáře Dohody - dne 12. března 1964.
Dohoda vstoupila na základě svého článku XIV v platnost dnem 18. května 1964.
Český překlad Dohody se vyhlašuje současně.

David v. r.


Překlad
DOHODA
o mnohostranném zúčtování v převoditelných rublech a o zřízení Mezinárodní banky hospodářské spolupráce
Vlády Bulharské lidové republiky, Maďarské lidové republiky, Německé demokratické republiky, Mongolské lidové republiky, Polské lidové republiky, Rumunské lidové republiky, Svazu sovětských socialistických republik a Československé socialistické republiky
v zájmu rozvoje a prohloubení mezinárodní socialistické dělby práce, dalšího rozšíření a upevnění obchodních a hospodářských styků a
v zájmu zdokonalení systému zúčtování a posílení devizového a finančního působení na plnění vzájemných závazků
se dohodly takto:
Článek I
Zúčtování na základě dvoustranných a mnohostranných dohod a jednotlivých kontraktů o vzájemných dodávkách zboží, jakož i dohod o jiných platech mezi smluvními stranami se bude provádět od 1. ledna 1964 v převoditelných rublech.
Zlatý obsah převoditelného rublu činí 0,987412 g ryzího zlata.
Každá smluvní strana, která má prostředky na účtech v převoditelných rublech, může těmito prostředky volně disponovat pro zúčtování s ostatními smluvními stranami.
Každá smluvní strana bude při uzavírání obchodních dohod zabezpečovat vyrovnanost příjmů a platů v převoditelných rublech v rámci kalendářního roku se všemi ostatními smluvními stranami jako celkem. Přitom se bude přihlížet k vytváření nebo využívání případných rezerv v převoditelných rublech, jakož i k úvěrovým operacím.
Každá smluvní strana bude zajišťovat včasné a úplné splnění svých platebních závazků v převoditelných rublech vůči ostatním smluvním stranám a Mezinárodní bance hospodářské spolupráce.
Článek II
S cílem napomáhat hospodářské spolupráci a rozvoji národního hospodářství smluvních stran, jakož i rozšiřovat spolupráci těchto stran s jinými státy zřizuje se Mezinárodní banka hospodářské spolupráce se sídlem v Moskvě.
Členy banky jsou smluvní strany.
Úkolem banky je:
a) provádět mnohostranné zúčtování v převoditelných rublech;
b) úvěrovat zahraničně obchodní a jiné operace smluvních stran;
c) získávat a uschovávat volné prostředky v převoditelných rublech;
d) získávat na účty a vklady zlato, dále volně směnitelné a jiné měny od členských států banky a rovněž od jiných států a provádět operace s těmito prostředky do výše nashromážděných částek. Po skončení prvního roku činnosti banky projedná bankovní rada otázku tvorby části základního kapitálu banky ve zlatě a ve volně směnitelných měnách a rovněž prozkoumá možnosti provádět prostřednictvím banky směnu převoditelných rublů na zlato a volně směnitelné měny;
e) provádět jiné bankovní operace, odpovídající cílům a úkolům banky vyplývajícím z jejího Statutu.
Kromě výše uvedených funkcí provádí banka z pověření a z prostředků zainteresovaných států financování a úvěrování společné výstavby, rekonstrukce a provozu průmyslových podniků a jiných objektů.
Činnost banky se řídí touto Dohodou, Statutem banky, který je nedílnou součástí této Dohody, jakož i směrnicemi a předpisy vydávanými bankou v rámci její pravomoci.
Článek III
Základní kapitál Mezinárodní banky hospodářské spolupráce se stanoví v částce tři sta miliónů převoditelných rublů. Podíly (kvóty) smluvních stran na tomto kapitálu se stanoví podle objemu vývozu v jejich vzájemném obchodu a činí pro:
Bulharskou lidovou republiku  17 mil. rublůMaďarskou lidovou republiku  21 mil. rublůNěmeckou demokratickou republiku  55 mil. rublůMongolskou lidovou republiku  3 mil. rublůPolskou lidovou republiku  27 mil. rublůRumunskou lidovou republiku  16 mil. rublůSvaz sovětských socialistických republik 116 mil. rublůČeskoslovenskou socialistickou republiku  45 mil. rublů
Splácení základního kapitálu banky se bude zajišťovat dodávkami zboží převyšujícími dovoz nad vybilancované dodávky zboží smluvních stran o částky, které se rovnají výši jejich kvót. Splacení základního kapitálu banky (v převoditelných rublech) může být podle přání státu provedeno také ve volně směnitelné měně nebo ve zlatě.
Podíly bude splácet každá smluvní strana v prvním roce ve výši 20 % své kvóty a v dalších letech podle rozhodnutí bankovní rady.
Výše základního kapitálu banky může být změněna usnesením smluvních stran.
Banka má rezervní kapitál; lhůtu, výši, účel a způsob jeho vytváření určí bankovní rada.
Banka může mít také zvláštní fondy vytvářené bankovní radou podle dohody smluvních stran.
Článek IV
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce provádí svou činnost na základě plné rovnoprávnosti a uznávání svrchovanosti členských států banky.
Při projednávání a řešení otázek spojených s činností banky mají členové banky rovná práva.
Článek V
Zúčtování mezi smluvními stranami se bude provádět v převoditelných rublech prostřednictvím Mezinárodní banky hospodářské spolupráce za účasti bank smluvních stran. Stanoví se tyto základní zásady soustavy mnohostranného zúčtování:
a) zúčtování se provádí v převoditelných rublech na účtech bank smluvních stran; účty budou otevřeny v Mezinárodní bance hospodářské spolupráce nebo v dohodě s ní v bankách smluvních stran. Přitom banka vyvážejícího státu zasílá příslušné dispoziční dokumenty na zboží, jakož i platební dokumenty bezprostředně bance dovážejícího státu. Banky států sdělují denně Mezinárodní bance hospodářské spolupráce stanovenou formou údaje s uvedením příslušné částky pohledávek (příjmů) nebo plateb ve prospěch banky vývozce;
b) platy se provádějí v převoditelných rublech v rámci vlastních prostředků každé banky na účtech, na které se účtují všechny příjmy ve prospěch banky disponující účtem včetně částek přijatých úvěrů;
c) prostředky na účtech v převoditelných rublech disponuje banka smluvní strany, na jejíž jméno je účet otevřen;
d) vlastní a zapůjčené prostředky bank smluvních stran v převoditelných rublech se oddělují a za tím účelem se těmto bankám otevírají jednak účty, na kterých se shromažďují prostředky náležející uvedeným bankám, a jednak úvěrové účty, na kterých se účtují závazky z úvěru poskytnutých těmto bankám Mezinárodní bankou hospodářské spolupráce;
e) přednostní formou zúčtování je inkaso s následným akceptem (promptní inkaso). Podle dohody mezi bankami smluvních stran se mohou používat i jiné formy zúčtování (inkaso s předběžným akceptem, akreditivy, bankovní převody aj.);
f) Mezinárodní banka hospodářské spolupráce vyplácí úroky z peněžních prostředků na účtech a z vkladů diferencovaně podle doby uložení.
Bankovní rada může stanovit minimální objem zůstatku prostředků na účtech, který banka neúročí.
Článek VI
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce může poskytovat úvěry:
a) na zajištění včasného zúčtování obratu zboží při krátkodobém převýšení plateb nad příjmy (zúčtovací úvěr). Úvěr na zaplacení zboží se poskytuje ihned při nedostatku prostředků na účtu plátce. Výši úvěru pro banku každé smluvní strany stanoví bankovní rada;
b) na krytí převýšení plateb nad příjmy způsobeného sezónními a jinými podmínkami výroby a realizace zboží. Výši úvěru a lhůty jeho splacení stanoví bankovní rada na základě plánů příjmů a plateb, vyplývajících z plánu vývozu a dovozu zboží a jiných operací. Takový úvěr se poskytuje na lhůtu v rámci kalendářního roku;
c) na krytí dočasného neplánovaného převýšení plateb nad příjmy, způsobeného opožděním dodávek zboží oproti stanoveným lhůtám. Takový úvěr se poskytuje podle rozhodnutí bankovní rady se splatností do konce kalendářního roku a při zvýšených úrokových sazbách. Současně s poskytnutím takového úvěru informuje banka smluvní strany v souladu s článkem VII. této Dohody;
d) na operace spojené s rozšiřováním obratu zboží nad kontingenty zboží dohodnuté mezi smluvními stranami na dobu do konce příštího roku;
e) na vyrovnání platební bilance ve spojitosti s dočasnými potížemi ve výměně zboží jednotlivých států. Tento úvěr se poskytuje ve výjimečných případech podle rozhodnutí bankovní rady, přičemž lhůtu splatnosti takového úvěru stanoví bankovní rada v závislosti na konkrétních podmínkách, avšak ne s delší lhůtou než do konce příštího roku;
f) na společnou výstavbu, rekonstrukci a provoz průmyslových podniků a jiných objektů. Tento úvěr se poskytuje z prostředků poskytnutých zainteresovanými státy.
Za používání úvěru se platí úroky. Výši úrokové sazby stanoví bankovní rada diferencovaně podle druhu a lhůty splatnosti úvěru, vycházejíc z nezbytnosti podněcovat hospodárné využívání peněžních prostředků a zajišťovat rentabilitu banky.
Podle rozhodnutí bankovní rady se může zúčtovací úvěr poskytovat bezúročně; s přihlédnutím ke zvláštnostem výměny zboží jednotlivých států může se poskytovat rovněž bezúročný úvěr na sezónní potřeby, přičemž však celková výše bezúročných úvěrů nesmí překročit 3 % ročního obratu výměny zboží toho kterého státu s členskými státy banky.
Článek VII
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce bude při plnění jí uložených funkcí v oblasti zúčtování a úvěrování všestranně napomáhat ke splnění závazných vzájemných dodávek zboží mezi smluvními stranami a k upevnění plánovací a platební kázně při vzájemném zúčtování.
V této souvislosti je banka zmocněna:
a) omezovat nebo úplně zastavit poskytování úvěrů bankám těch smluvních stran, které nedodržují své platební závazky vůči bance nebo ostatním smluvním stranám. Omezování a zastavování úvěrování se provádí ve lhůtách stanovených bankovní radou;
b) informovat na základě podkladů, které má k dispozici, příslušné orgány a v nutných případech vlády smluvních stran o porušování platebních závazků za dodané zboží, jakož i závazků spojených s financováním a úvěrováním výstavby, rekonstrukce a provozu společných průmyslových podniků a jiných objektů.
Při zúčtování a úvěrování v převoditelných rublech banka zajišťuje evidenci o plnění platebních závazků smluvních stran.
Článek VIII
Zúčtování neobchodních operací, uskutečňovaných podle vnitřních maloobchodních cen a sazeb za služby, se bude provádět na zvláštních účtech v národních měnách v bankách smluvních stran podle dohod o zúčtování neobchodních platů, platných mezi těmito stranami. Tyto účty se mohou doplňovat z účtů v převoditelných rublech po přepočtu koeficientem a kursem s přirážkami (srážkami) pro neobchodní platy, stanovenými uvedenými dohodami o zúčtování neobchodních platů. Prostředky z účtu neobchodních platů se mohou převádět na účty v převoditelných rublech rovněž s použitím výše uvedeného koeficientu a kursu.
Článek IX
Na základě rozhodnutí rady Mezinárodní banky hospodářské spolupráce může tato banka provádět zúčtování v převoditelných rublech se státy, které nejsou smluvními stranami této Dohody. Způsob a podmínky zúčtování v převoditelných rublech s těmito státy určuje bankovní rada v dohodě se zainteresovanými státy.
Článek X
Účast států v Mezinárodní bance hospodářské spolupráce a činnost této banky nemůže být na překážku rozvoji bezprostředních finančních a jiných vztahů smluvních stran jak mezi sebou navzájem, tak i s jinými státy.
Článek XI
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce má na území každé smluvní strany právní způsobilost, nutnou k výkonu jejích funkcí a k dosažení jejích cílů.
Banka, jakož i zástupci států v bankovní radě a funkcionáři banky požívají na území každé smluvní strany výsad a imunit, které jsou nezbytné k výkonu funkcí a dosažení cílů stanovených touto Dohodou a Statutem banky.
Právní způsobilost, výsady a imunity uvedené v tomto článku určuje Statut banky.
Článek XII
Smluvní strany provedou změny vyplývající z této Dohody v dvoustranných dohodách platných mezi nimi, které stanoví zúčtování clearingovými účty, nebo uzavřou nové dohody, předpokládající zúčtování v převoditelných rublech.
Po podpisu této Dohody prohlásí smluvní strany Dohodu o mnohostranném clearingu z 20. června 1957 za zrušenou podle článku 15 téže dohody.
Dlužné částky smluvních stran, vykázané na dvoustranných clearingových účtech k 1. lednu 1964, budou vzaty v úvahu při uzavírání obchodních dohod na rok 1964 a vyrovnány v rámci těchto dohod v převoditelných rublech způsobem dohodnutým mezi zainteresovanými stranami.
Článek XIII
Se souhlasem všech smluvních stran mohou přistoupit k této Dohodě jiné státy, které uznávají její cíle a zásady a které přijmou závazky vyplývající z této Dohody a Statutu Mezinárodní banky hospodářské spolupráce.
Dokument o přistoupení se předá depozitáři této Dohody.
Článek XIV
Tato Dohoda podléhá ratifikaci a vstoupí v platnost dnem, kdy poslední ze smluvních stran odevzdá svou ratifikační listinu depozitáři této Dohody.
Avšak Dohoda bude předběžně prováděna počínaje dnem 1. ledna 1964, jestliže k tomuto dni nevstoupí v platnost podle prvního odstavce tohoto článku.
Pro státy, které přistoupí k této Dohodě, bude dnem vstupu v platnost dohody den souhlasu všech smluvních stran s přistoupením toho kterého státu k Dohodě.
Článek XV
Tato Dohoda může být změněna jen se souhlasem všech smluvních stran.
Každá smluvní strana může vypovědět tuto Dohodu s tím, že to oznámí nejméně 6 měsíců předem sekretariátu Rady vzájemné hospodářské pomoci a vyrovná během této doby své závazky vyplývající z této Dohody.
Tato Dohoda pozbývá platnosti, jestliže ji prohlásí za zrušenou nejméně dvě třetiny smluvních stran.
Článek XVI
Tato Dohoda bude uložena v sekretariátě Rady vzájemné hospodářské pomoci, který bude plnit funkce depozitáře této Dohody.
Sepsáno v Moskvě 22. října 1963 v jednom vyhotovení v ruském jazyce. Ověřené opisy této Dohody budou rozeslány depozitářem všem smluvním stranám.
Za vládu Bulharské lidové republiky:
S. Todorov v. r.
Za vládu Maďarské lidové republiky:
A. Apró v. r.
Za vládu Německé demokratické republiky:
W. Rumpf v. r.
Za vládu Mongolské lidové republiky:
D. Molomžamo v. r.
Za vládu Polské lidové republiky:
P. Jaroszewicz v. r.
Za vládu Rumunské lidové republiky:
A. Birladeanu v. r.
Za vládu Svazu sovětských socialistických republik:
M. Lesečko v. r.
Za vládu Československé socialistické republiky:
O. Šimůnek v. r.

Příloha k vyhlášce č. 175/1964 Sb.
STATUT
Mezinárodní banky hospodářské spolupráce
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce je zřízena podle dohody mezi vládami Bulharské lidové republiky, Maďarské lidové republiky, Německé demokratické republiky, Mongolské lidové republiky, Polské lidové republiky, Rumunské lidové republiky, Svazu sovětských socialistických republik a Československé socialistické republiky s cílem napomáhat hospodářské spolupráci a rozvoji národního hospodářství členských států banky, jakož i napomáhat při rozšiřování jejich obchodních a hospodářských styků s jinými zeměmi.
I.
Všeobecná ustanovení
Článek 1
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce, dále jen „banka“ organizuje a provádí zúčtovací, úvěrové, finanční a jiné bankovní operace.
Článek 2
1. Banka je právnickou osobou a nazývá se „Mezinárodní banka hospodářské spolupráce“.
2. Banka je zmocněna:
a) uzavírat dohody, jakož i provádět jakékoliv operace v mezích své pravomoci;
b) získávat, pronajímat a zcizovat majetek;
c) žalovat a zodpovídat se před soudem a v arbitráži;
d) zřizovat na území státu, v němž má sídlo, jakož i na území jiných států pobočky a jednatelství a mít své zástupce;
e) vydávat směrnice a předpisy o věcech patřících do její pravomoci;
f) vykonávat další činnost směřující k plnění úkolů uložených bance tímto Statutem.
3. Banka odpovídá za své závazky do výše svého majetku. Banka neodpovídá za závazky členských států banky, stejně jako členské státy banky neopovídají za závazky členských států banky, stejně jako členské státy banky neodpovídají za závazky banky.
4. Banka má razítko s nadpisem: „Mezinárodní banka hospodářské spolupráce“. Pobočky a jednatelství banky mají razítka s tímtéž nadpisem a s doplňkem názvu pobočky nebo jednatelství.
Sídlem banky je Moskva, SSSR.
Článek 3
Banka ručí za zachování tajemství o operacích, účtech a vkladech svých zákazníků a korespondentů.
Všichni funkcionáři a zaměstnanci banky jsou povinni zachovávat tajemství o operacích, účtech a vkladech banky, jejich zákazníků a korespondentů.
II.
Kapitál a fondy banky
Článek 4
Banka má základní kapitál a rezervní kapitál. Banka může mít také zvláštní fondy.
Článek 5
Základní kapitál banky činí 300 milionů převoditelných rublů a vytváří se podíly v převoditelných rublech.
Členský stát banky má právo složit podíl do základního kapitálu banky (v převoditelných rublech) také ve volně směnitelné měně nebo ve zlatě.
Splácení základního kapitálu se provádí způsobem a ve lhůtách stanovených bankovní radou.
Základní kapitál banky slouží k zabezpečení jejích zavázků a používá se k účelům stanovených Statutem banky.
Výše základního kapitálu banky může být změněna na základě rozhodnutí členských států banky.
V případě vystoupení státu z banky se jeho podíl vrací. Přitom se od celkové částky podílu odečítají dlužné částky tohoto státu vůči bance.
Při zastavení činnosti banky členským státům, a to po odečtení částky nutné k vyrovnání platebních povinností plynoucích ze vzájemného vypořádání nároků členských států banky.
Článek 6
Státu, který vložil do základního kapitálu banky svůj podíl, se vydává osvědčení, které je potvrzením a důkazem o složení podílu.
Článek 7
Banka má rezervní kapitál, lhůtu, výši, účel a způsob jeho vytváření určí bankovní rada.
Článek 8
Zvláštní fondy vytváří bankovní rada na základě dohody členských států banky.
III.
Operace banky
Zúčtovací operace banky
Článek 9
Banky organizuje a provádí mnohostranné zúčtování obchodních a jiných operací v převoditelných rublech.
Článek 10
Zúčtování se provádí v převoditelných rublech prostřednictvím účtů bank členských států, dále jen „zmocněné banky“ které se otevírají v Mezinárodní bance hospodářské spolupráce nebo po dohodě s ní v jiných zmocněných bankách.
Platy se provádějí v rámci prostředků, které má každá zmocněná banka na účtech v převoditelných rublech.
Článek 11
Banka přijímá a rozděluje prostředky v převoditelných rublech i v jiné měně způsobem stanoveným bankovní radou.Banka provádí také jiné bankovní operace.
Způsob provádění operací, otevření, vedení a uzavření účtů v bance stanoví bankovní rada.
Zmocněné banky, které mají prostředky na účtech u banky v převoditelných rublech, mohou volně disponovat těmito prostředky při zúčtování prováděném v převoditelných rublech.
Majitelé účtů v bance, které jsou vedeny v jiných měnách, mohou volně disponovat prostředky na těchto účtech.
Článek 12
Peněžní prostředky v převoditelných rublech ukládají zmocněné banky v Mezinárodní bance hospodářské spolupráce. Za tyto prostředky vyplácí banka úroky ve výši stanovené bankovní radou.
Článek 13
Banka provádí zúčtování operace spojené s financováním investic a úvěrováním podniků a jiných objektů, které společně budují, rekonstruují a provozují zainteresované státy.
Článek 14
Banka provádí zúčtování operace spojené s financováním investic a úvěrováním podniků a jiných objektů, které společně budují, rekonstruují a provozují zainteresované státy.
Článek 15
Banka může vydávat šeky v převoditelných rublech i v jiných měnách a provádět operace s těmito šeky, jakož i s šeky jiných bank. Podle rozhodnutí bankovní rady se mohou vydávat jiné platební dokumenty.
Článek 16
Banka může přejímat záruky za peněžní závazky bank členských států, jiných právnických osob, jakož i fyzických osob.
Článek 17
Banka může spolupracovat s organizacemi, jejichž činnost odpovídá úkolům banky nebo se stát jejich členem.
Článek 18
Banka uzavírá s jinými bankami dohody o způsobu zúčtování a vedení účtů otevíraných v bance, jakož i uzavírá korespondentské a jiné smlouvy.
Úvěrové operace banky
Článek 19
Banka poskytuje úvěry zmocněným bankám. Úvěry se poskytují na stanovené účely a za podmínky, že úvěr bude splacen v dohodnutých lhůtách.
Účely, na které se poskytují úvěry, způsob poskytování úvěrů, jejich zajištění a splácení stanoví bankovní rada.
Článek 20
K provádění úvěrových operací sestavuje banka úvěrové plány.
Úvěrové plány banky se sestavují na podkladě dvoustranných a mnohostranných obchodních dohod na žádost zmocněných bank o poskytnutí úvěrů. Úvěrové plány schvaluje bankovní rada. Žádost zmocněné banky státu o úvěry převyšující částky obsažené v úvěrovém plánu projedná banka s přihlédnutím k údajům předkládaným zmocněnou bankou o tom, jak stát plní obchodní dohody, a k jiným k tomu nutným materiálům.
Článek 21
Za úvěry přijaté od banky platí dlužníci úroky ve výši stanovené bankovní radou.
Článek 22
Splácení úvěru poskytnutého bankou se provádí ve lhůtě splatnosti tak, že banka odepíše přednostně jako nesporné částky úvěru z běžného účtu dlužnické banky bez zvláštního příkazu dlužnické banky pro každý jednotlivý případ, a to na základě jejího lhůtního prohlášení.
Nejsou-li prostředky nebo není-li dostatek prostředků na běžném účtě dlužnické banky, může být pohledávka kryta tímtéž způsobem z prostředků docházejících na tento účet.
Článek 23
Z pověření zainteresovaných států banka financuje a úvěruje společnou výstavbu, rekonstrukci a provoz průmyslových podniků a jiných objektů ze zdrojů poskytnutých těmito státy.
Článek 24
Banka uskutečňuje zúčtovací, úvěrové, depozitní arbitrážní, záruční a jiné operace ve volně směnitelných rublech i jiných měnách, jakož i operace se zlatem, a to v rozsahu svěřených prostředků.
IV.
Řízení banky
Článek 25
Řídícími orgány banky jsou bankovní rada a bankovní správa.
Bankovní rada
Článek 26
Bankovní rada je nejvyšším řídícím orgánem, který celkově řídí činnost banky.
Bankovní radu tvoří představitelé všech členský států banky, přičemž každý členský stát banky má jeden hlas bez ohledu na výši podílu, který vložil do kapitálu banky.
Členy bankovní rady jmenují vlády členských států banky v počtu až tří zástupců z každého státu.
Bankovní rada zasedá podle potřeby, nejméně však jednou za čtvrt roku.
Zasedáním bankovní rady předsedají postupně představitelé každého členského státu banky.
Článek 27
Usnesení bankovní rady se přijímají jednomyslně. Jednací řád bankovní rady stanoví sama bankovní rada.
Článek 28
Bankovní rada:
a) určuje celkové zaměření činnosti banky při navazování styků a spolupráce banky s bankami členských států a s bankami jiných států a rovněž i spolupráce nebo účasti v organizacích, jejichž činnost odpovídá úkolům banky,
b) schvaluje na návrh bankovní správy úvěrové a jiné plány banky, roční výkazy, bilancí a rozdělení zisku banky, směrnice a předpisy banky o otázkách úvěrování a devizových operací, určující vzájemné vztahy banky s jejími zákazníky; stanoví výši úrokových sazeb na úvěry, vklady, běžné a jiné účty, organizační strukturu a systematizaci banky, rozpočet správních výdajů banky;
c) vytváří zvláštní fondy banky na základě dohody členských států banky;
d) jmenuje předsedu a členy bankovní správy;
e) jmenuje revizní komisi banky, projednává její zprávy a přijímá k nim usnesení;
f) povoluje zřízení a likvidaci poboček, jednatelství a zastupitelství banky;
g) projednává zprávy bankovní správy o její činnosti a přijímá k nim usnesení;
h) předkládá k posouzení členským státům návrhy na přijímání nových členů banky;
i) schvaluje pracovní řád zaměstnanců banky;
j) plní jiné funkce vyplývající z tohoto Statutu, které jsou nutné pro dosažení cílů a úkolů banky.
Bankovní správa
Článek 29
Bankovní správa je výkonným orgánem a bezprostředně řídí činnost banky v mezích pravomoci dané jí tímto Statutem a v souladu s usnesením bankovní rady.
Bankovní správa je odpovědna a podřízena bankovní radě.
Bankovní správu tvoří předseda a členové bankovní správy, jmenovaní z občanů členských států banky na dobu do pěti let. Počet členů bankovní správy stanoví bankovní rada.
V případě dočasné nepřítomnosti předsedy bankovní správy vykonává jeho povinnosti podle usnesení bankovní správy jeden z členů bankovní správy.
Předseda a členové bankovní správy při plnění služebních povinností jednají jako mezinárodní funkcionáři, kteří jsou nezávislí na organizacích a úředních osobách států, jejichž jsou občany.
Článek 30
Bankovní správa banky v sobě svého předsedy nebo jiných funkcionářů banky zmocněných k tomu bankovní správou zastupuje banku ve všech otázkách a operacích banky před předními osobami, státními a mezinárodními organizacemi a jinými právnickými osobami a uplatňuje jménem banky nároky a pohledávky u soudu a v arbitráži.
Bankovní správa může zmocnit na základě zvláštního pověření funkcionáře banky, aby jednali jejím jménem.
Závazky a pověření banky jsou platné, jsou-li opatřeny dvěma podpisy, a to předsedy a člena bankovní správy, a v nepřítomnosti předsedy pak podpisy dvou členů bankovní správy, z nichž jeden musí být členem bankovní správy, vykonávajícím povinnosti předsedy bankovní správy.
Článek 31
Bankovní správa projednává základní otázky operativní činnosti banky, zejména:
a) otázky, jejichž řešení nebo schválení na základě tohoto Statutu přísluší do pravomoci bankovní rady; připravuje příslušné materiály a návrhy k projednání bankovní radě.
b) otázky stanovení způsobu podpisování peněžních a zúčtovacích dokladů a korespondence jménem banky, způsob podpisování a vydávání pověření jménem poboček a jednatelství banky, vzory peněžních a zúčtovacích dokladů používaných bankou ve vzájemných stycích s jejími zákazníky, úrokové sazby z úvěrů, vkladů, z běžných a jiných účtů v souladu s usneseními bankovní rady, výši provizních odměn za splnění příkazů svých zákazníků a korespondentů, způsob a podmínky vydávání záruk bankou, jakož i podmínky přijímání směnek a jiných peněžních závazků k evidenci a zajištění,
c) otázky kontroly činnosti správ a odborů banky, jejich poboček, jednatelství a zástupců,
d) otázky používání majetku a prostředků banky.
Bankovní správa má právo v mezích své pravomoci předkládat návrhy k posouzení bankovní radě.
Jednací řád bankovní správy si stanoví bankovní správa sama.
Usnesení přijatá bankovní správou se sepisují ve formě protokolů. K plnění usnesení bankovní správy se mohou vydávat příkazy, směrnice nebo předpisy, jež podepisuje předseda bankovní správy nebo na základě jeho zmocnění jeden z členů bankovní správy.
Článek 32
Předseda bankovní správy řídí činnost bankovní správy a provádí opatření nutná k splnění úkolů uložených bance tímto Statutem.
Předseda bankovní správy:
a) disponuje v souladu s tímto Statutem a s usneseními bankovní rady veškerým majetkem a prostředky banky,
b) vystupuje jménem banky,
c) dává příkazy a rozhoduje v operativních otázkách činnosti banky,
d) podpisuje závazky a pověření jménem banky podle článku 30 tohoto Statutu,
e) jmenuje a odvolává pracovníky banky, s výjimkou ředitelů, kteří jsou členy bankovní správy, a podle systematizace a rozpočtu správních nákladů, schválených bankovní radou stanoví výši mezd a odměňuje vynikající pracovníky,
f) plní jiné funkce vyplývající z tohoto Statutu a z usnesení bankovní rady.
V.
Organizace banky
Článek 33
Banka má správy, odbory, pobočky, jednatelství a zastupitelství, která se zřizují podle organizační struktury banky, schvalované bankovní radou.
Zaměstnanci banky jsou ustanovováni z občanů členských států banky podle pracovního řádu zaměstnanců banky.
Pro nezávislé plnění povinností se poskytují pracovníkům banky výsady a imunity podle článku 40 tohoto Statutu.
VI.
Revize činnosti banky
Článek 34
Revizi činnosti banky, zahrnující prověrku výroční zprávy bankovní správy, pokladny a majetku, revizi evidence, výkaznictví a provozu banky, jejích poboček a jednatelství provádí revizní komise jmenovaná bankovní radou na dobu dvou let a skládající se z předsedy revizní komise a čtyř členů.
Předseda a členové revizní komise nemohou zastávat žádnou jinou funkci v bance.
Organizaci a způsob provádění revize stanoví bankovní rada.
Článek 35
Bankovní správa poskytuje revizní komisi všechny materiály nezbytné pro provedení revize.
Zprávy revizní komise se předkládají bankovní radě.
VII.
Způsob projednávání sporů
Článek 36
Nároky vůči bance mohou být uplatněny během dvou let ode dne vzniku žalobního nároku.
Článek 37
Spory banky s jejími zákazníky musí být projednávány v arbitráži, a to buď vybrané z existujících, nebo nově zřízené podle dohody stran.
V případě, že není dosaženo výše uvedené dohody, předá se řešení sporu k projednání arbitráži při obchodní komoře státu, kde má banka sídlo.
VIII.
Výsady a imunity banky a jejich funkcionářů
Článek 38
1. Majetek banky, její aktiva a doklady bez ohledu na to, kde jsou, jakož i operace banky požívají imunity vůči jakémukoliv správnímu a soudnímu zásahu, pokud se banka v jednotlivých případech imunity nevzdá. Místnosti banky, jakož i jejích poboček, jednatelství a zastupitelství na území kteréhokoliv členského státu banky jsou nedotknutelné.
2. Banka na území členských států banky:
a) je osvobozena od všech přímých daní a dávek jak celostátních, tak i místních. Toto ustanovení se nevztahuje na platby za poskytnuté komunální a jiné služby,
b) je při dovozu a vývozu předmětů určených k služebnímu používání osvobozena od celních poplatků a omezení,
c) požívá na území členských států banky stejných výhod, pokud jde o přednost, tarify a poplatky v poštovním, telegrafním a telefonním styku, jakých na území těchto států požívají diplomatické zastupitelské úřady.
Článek 39
1. Zástupcům členských států v bankovní radě se při plnění jejich úředních povinností poskytují na území členských států banky tyto výsady a imunity:
a) imunita vůči zatčení nebo zadržení, jakož i vůči pravomoci soudních orgánů za všechny činy, kterých se mohou dopustit jeho zástupci,
b) nedotknutelnost všech písemností a dokumentů,
c) stejné celní výhody, pokud jde o osobní zavazadla, jaké se poskytují pracovníkům diplomatických zastupitelských úřadů odpovídající hodnosti v tom kterém státě,
d) osvobozeni od osobních úkonů a od přímých daní a dávek z platu vypláceného zástupcům státem, který je jmenoval.
2. Výsady a imunity stanovené v tomto článku se poskytují uvedeným osobám výlučně v zájmu výkonu funkce. Každý členský stát banky má právo a je povinen se vzdát imunity svého zástupce ve všech případech, v nichž má za to, že imunita je překážkou výkonu soudnictví a že vzdání se imunity nebude na újmu účelům, pro které byla imunita poskytnuta.
3. Ustanovení bodů 1 tohoto článku neplatí o poměru mezi zástupcem a orgány státu, jehož je zástupce občanem.
Článek 40
1. Bankovní rada určuje na základě návrhů bankovní správy kategorie funkcionářů banky, na které se vztahují ustanovení tohoto článku. Jménem těchto funkcionářů sděluje pravidelně předseda bankovní správy příslušným orgánům členských států banky.
2. Funkcionáři banky při výkonu svých služebních povinností na území každého členského státu banky:
a) nepodléhají soudní a správní pravomoci za žádné činy, kterých se mohou dopustit jako funkcionáři,
b) jsou osvobozeni od osobních úkonů a přímých daní a dávek z platu vypláceného jim bankou. Toto ustanovení se nevztahuje na funkcionáře banky, kteří jsou občany státu, na jehož území má banka, její pobočky, jednatelství a zastupitelství své sídlo,
c) požívají stejných celních výhod, pokud jde o osobní zavazadla, jaké se poskytují v tom kterém státě pracovníkům diplomatických zastupitelských úřadů odpovídající hodnosti.
3. Výsady a imunity stanovené v tomto článku se poskytují funkcionářům banky výlučně ve služebním zájmu.
Předseda bankovní správy má právo a je povinen vzdáti se imunity funkcionářům banky ve všech případech, kdy podle jeho mínění brání imunita výkonu soudnictví a kdy vzdání se imunity nebude na újmu účelům, pro které byla poskytnuta. Pokud jde o předsedu a členy bankovní správy, přísluší právo vzdát se imunity bankovní radě.
IX.
Výkaznictví
Článek 41
Za hospodářský rok banky se pokládá období od 1. ledna do 31. prosince včetně.
Roční bilance uveřejňuje bankovní správa způsobem stanoveným bankovní radou.
X.
Rozdělování zisku
Článek 42
Zisk banky po schválení výroční zprávy se rozděluje podle usnesení bankovní rady a může se použít k doplnění rezervního kapitálu a k jiným účelům.
XI.
Způsob přijímání nových členů banky a vystoupení z banky
Článek 43
Přijímání nových členů banky se provádí za souhlasu všech členských států banky. Stát, který si přeje stát se členem banky, podá bankovní radě žádost s poukazem na to, že souhlasí s cíli a zásadami banky a přijímá na sebe závazky vyplývající z tohoto Statutu, zejména o podílu na základním kapitálu banky ve výši a lhůtách stanovených bankovní radou.
Každý stát se může zříci účasti v bance tím, že o tom uvědomí bankovní radu nejméně 6 měsíců předem. Během stanovené lhůty musí být upraveny vztahy mezi bankou a příslušným státem, pokud jde o jejich vzájemné závazky.
XII.
Závěrečná ustanovení
Článek 44
Způsob změny Statutu
Každý členský stát banky může předložit návrh na změnu tohoto Statutu. Změny Statutu banky se provádějí za souhlasu všech členských států banky.
Článek 45
Zastavení činnosti banky
Činnost banky může být zastavena na základě rozhodnutí dvou třetin členských států banky, které stanoví způsob likvidace činnosti banky.