386/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva financí o vysvětlivkách k vyhlášce ministerstva financí č. 3490/48 Ú. l. I, o osvobození mzdy za vyšší výkony a za práci přes čas od daně ze mzdy.

386.
VYHLÁŠKA
ministerstva financí
ze dne 24. února 1949
o vysvětlivkách k vyhlášce ministerstva financí č. 3490/48 Ú. l. I, o osvobození mzdy za vyšší výkony a za práci přes čas od daně ze mzdy.
Dodatkem ke své shora uvedené vyhlášce, č. 3490/48 Ú. l. I, stanoví ministerstvo financi po slyšení Ústřední rady odborů a ústředních hospodářských organisací toto:

K odst. 1, písm. b) vyhlášky:
(1) Základní sazbou, z níž se počítá 130% ní dani podrobená část mzdy, jest u mimotarifních zaměstnanců skutečný plat schválený ministerstvem sociální péče.
(2) Pobírá-li příjemce jak výkonnostní příplatek, tak i hospodárnostní premii (současné poskytování výkonnostního příplatku a výkonnostní premie je nepřípustné), zdaní se ze součtu výkonnostního příplatku a hospodárnostní premie, částka odpovídající 30% základního platu. Zbytek zmíněného součtu jest od daně osvobozen.
K odst. 8 vyhlášky:
(3) Za zaměstnance pracujícího v nepřetržitém provozu lze považovati toho, který pracuje v nepřetržitě provozovaném závodě střídavě v pravidelných denních a nočních směnách, jakož i v neděli. O pravidelnou noční směnu jde v případech, kdy se denní a noční směny jednotlivého zaměstnance plánovitě, v určitém pořádku, vzájemně střídají. To platí nejen o zaměstnancích závodů nepřetržitě provozovaných z technických důvodů, nýbrž i o zaměstnancích závodů s výrobou jinak sice přetržitou, kteří však z jakýchkoliv důvodů, zejména hospodářských, pracují (třeba dočasně) podle předem stanoveného rozvrhu v střídavých denních a nočních směnách, jakož i v neděli. Z daňového omezení nad 20 hodin přes čas v období 4 týdnů nebo za měsíc nejsou však vyjmuti ti zaměstnanci shora uvedených závodů, kteří tyto podmínky nesplňují.
(4) Pracuje-li v některém závodě jen některé oddělení nepřetržitě, nelze uznati, že má celý závod nepřetržitý provoz, nýbrž lze z omezení na 20 přesčasových hodin vyloučiti jen ta oddělení, v nichž je nepřetržitý provoz, a jen ty zaměstnance, kteří jsou na něm zúčastněni.
(5) Pracuje-li některý závod nepřetržitě jen po určitou část roku, na př. v kampani, jest u něho práce přes čas osvobozena bez omezení na 20 hodin jen po tuto část roku, kdežto v ostatních obdobích roku platí omezení na 20 hodin.
(6) Ustanovení, že na práci přes čas konanou v neděli a ve svátek se nevztahuje omezení na 20 přesčasových hodin, znamená, že je v období 4 týdnů nebo za měsíc osvobozeno 20 přesčasových hodin konaných ve všední dny a vedle nich ještě přesčasové hodiny, odpracované v neděli a ve svátek.
(7) Omezení na 20 přesčasových hodin se týká pouze práce přes čas konané v časové mzdě. Netýká se práce přes čas konané v úkolu nebo při výkonnostních prémiích.
(8) K osvobození mezd za práci přes čas není třeba, aby ke konání práce přes čas bylo dáno povolení příslušných úřadů.
(9) Do hrubé mzdy, z níž se podle odstavce 8, písm. b) vyhlášky počítá nejvýše přípustný 10% paušál, se nezapočítává přesčasový paušál. Pro pojem této hrubé mzdy platí ustanovení odstavce 14 vyhlášky.
K odstavci 9 vyhlášky:
(10) pracuje-li zaměstnanec ve svátek nebo v památný den, je jako mzda za práci přes čas osvobozena jak základní mzda, tak i celý příplatek. Nepracuje-li v tento den, podléhá dani celý výdělek včetně odměny za vyšší výkon.
K odstavci 10 vyhlášky:
(11) Při výpočtu přesčasových hodin se do odpracovaných hodin počítají i hodiny zameškané omluvenou absencí (svátky, nemoc, pragmatikální dovolená a pod.).
K odstavci 12 vyhlášky:
(12) Částka 1000 Kčs odčitatelná v případech uvedených v odstavci 12 přichází v úvahu jen při měsíční mzdě přes 9000 Kčs do 10.000 Kčs, neboť jen v těchto případech nemůže mzda za práci přes čas přesáhnouti částku 1000 Kčs. U nižších mezd, kde mzda za práci přes čas může činiti více než 1000 Kčs, se přirozeně osvobodí místo částky 1000 Kč, skutečně vyplacená mzda za práci přes čas podle ustanovení odstavce 8 vyhlášky.
K odstavci 18 vyhlášky:
(13) V zájmu úspory práce stanoví ministerstvo financí, že ke zdanění mzdy za vyšší výkony a za práci přes čas ve mzdovém období, v němž byl zaměstnanec na dovolené, dojde podle odstavce 18 vyhlášky jen v těch případech, kde zaměstnanec byl během mzdového období na dovolené bez přerušení aspoň 5 dní (včetně neděle a svátků). Ke kratší dovolené se pro krácení dani nepodrobené částky nepřihlíží.
K odstavci 22 vyhlášky:
(14) Lhůta stanovená pro podání místopřísežného prohlášení na rok 1949 (odstavec 22 vyhlášky) a dodatečného prohlášení za rok 1948 (zdejší výnos ze dne 26. ledna 1949, čís. 685/49-V/2) se prodlužuje do konce března t. r.
K odstavci 27 vyhlášky:
(15) Vedle výnosů uvedených v odstavci 27 vyhlášky zůstávají v platnosti také tyto výnosy:
a) ze dne 26. června 1946, č. j. 137.075/46-V/1 ve znění výnosu ze dne 27. listopadu 1946, čís. 281.428/46-V/2 ohledně srážky daně z mezd důlních zaměstnanců;
b) ze dne 6. května 1947, čís. 55.009/47-V/2 ohledně presidiálních přídavků.

Za ministra financí:
V z.: Petr v. r.