95/1927 Sb.
Obchodní smlouva mezi republikou Československou a Švýcarskem.

95.
Obchodní smlouva
mezi republikou Československou a Švýcarskem.
JMÉNEM REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ.
JMÉNEM REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ
A
KONFEDERACE ŠVÝCARSKÉ
BYLA SJEDNÁNA TATO SMLOUVA S PŘÍLOHAMI A, B a C:


(Překlad.)
Obchodní smlouva
mezi Československou republikou a Švýcarskem.
President Československé republiky a spolková rada švýcarská rozhodli se uzavříti smlouvu za účelem usnadnění a rozvoje obchodních styků mezi Československou republikou a Švýcarskem a jmenovali svými plnomocníky:
President československé republiky:
pana Dr. J. Friedmanna,
přednostu národohospodářské sekce ministerstva zahraničních věcí,
spolková rada švýcarská:
pány
W. Stuckiho,
přednostu obchodního oddělení spolkové národohospodářské sekce,
prof. Dr. E. Laura,
ředitele švýcarského rolnického svazu,
Dr. E. Wettera,
místopředsedu obchodního a průmyslového svazu,
A. Gassmanna,
generálního celního ředitele,
Dr. Th. Odingu,
člena švýcarské národní rady,
kteří shledavše své plné moci v dobré a náležité formě, shodli se na těchto článcích:
Článek 1.
Pokud jde o dovoz a vývoz zaručují si obě strany práva a nakládání dle zásady nejvyšších výhod.
V důsledku toho obě smluvní strany se zavazují, že si propůjčí navzájem bez náhrady a ihned, všechny výsady a výhody, jež kterákoli z nich poskytla nebo poskytne ve zmíněných oborech některé třetí mocnosti, zejména pokud jde o výši, záruku a vybírání cel, celního uskladnění (včetně úpravy vstupu, výstupu a uložení zboží ve svobodných přístavech, obvodech a veřejných skladištích), celních formalit a vyclívání zboží, jakož i vnitřních dávek vybíraných na účet kohokoliv.
Jsou však vyjmuty výhody, které jsou nebo budou poskytnuty sousedním státům k usnadnění místního pohraničního styku a výhody vyplývající z celní unie, která byla nebo bude uzavřena některou smluvní stranou.
Článek 2.
Obě smluvní strany se zavazují, že nebudou stěžovati vzájemný obchod jakýmikoli zákazy nebo omezeními dovozu nebo vývozu.
Z toho pravidla může se učiniti výjimka:
1. za výjimečných okolností, pokud jde o válečné zásoby;
2. z důvodů veřejné bezpečnosti;
3. z důvodů zdravotní a veterinární policie a za účelem ochrany zvířat a rostlin proti nemocem, hmyzu a jiným nepřátelům jakéhokoliv druhu;
4. aby se podrobilo cizí zboží zákazům a omezením, které byly nebo budou ustanoveny, v zemi vnitřním zákonodárstvím a které postihnou výrobu, provoz, dopravu nebo spotřebu podobných domácích výrobků. To se týká zejména zboží, které jest předmětem státního monopolu v území některé smluvní strany.
Článek 3.
Dovozní cla v Československu na plodiny nebo výrobky švýcarského původu nebo výroby, vyjmenované v příloze A této smlouvy, a dovozní cla ve Švýcarsku na plodiny nebo výrobky československého původu nebo výroby, vyjmenované v příloze B, nepřekročí sazeb vyznačených v těchto přílohách.
Cla československého sazebníku jakož i cla stanovená v příloze A této smlouvy jsou vyjádřena v československých korunách.
Kdyby se zjistilo v kursu československé koruny ve srovnání se středním kursem v roce 1925 téže koruny v poměru k dolaru nebo libře šterlinků nebo ke střednímu kursu těchto dvou měn zvýšení nebo snížení nejméně o 10 ze 100, vyplývající z průměru kursů celého měsíce, československá vláda zavede kursovní součinitel tak, že všeobecná i smluvní cla zachovají svoji hodnotu, kterou měla v poměru ke střednímu kursu zmíněných měn v roce 1925.
Aby se udržela tato rovnováha v hodnotě cel, československá vláda změní v daném případě součinitel nejméně jednou za měsíc.
Za základ pro stanovení měnových kursů bude čsl. vláda bráti záznam bursy pražské nebo new-yorské nebo londýnské.
Cla švýcarského sazebníku jakož i cla stanovená v příloze B této smlouvy jsou vyjádřena ve zlatě.
Článek 4.
Aby se zabezpečily vzájemnému obchodnímu styku výhody, které obsahují ustanovení této smlouvy, mohou obě smluvní strany žádati, aby plodiny a výrobky, určené k vývozu, byly doprovázeny osvědčením o původu. Případy, ve kterých se budou žádati osvědčení o původu, se omezí na nejmenší míru. Osvědčení o původu budou vydávati buď obchodní komora, k níž přísluší vývozce, buď jiný úřad nebo útvar hospodářský, který označí vývozní země a schválí země určení. Konsulární potvrzení pro osvědčení o původu nebude se požadovati.
Článek 5.
Pokud jde o průvoz, obě smluvní strany budou používati ve vzájemných stycích ustanovení úmluvy podepsané v Barceloně dne 20. dubna 1921 a statutu o svobodě transitu. Také v tomto ohledu si zabezpečují práva a nakládání dle zásady nejvyšších výhod.
Článek 6.
Vnitřní dávky, vybírané v území některé smluvní strany na účet kohokoliv, které zatěžují výrobu, úpravu nebo spotřebu zboží, nepostihnou, pod jakoukoli záminkou, výrobků druhé smluvní strany vyšší sazbou nebo tíživějším způsobem než podobné výrobky domácí.
Výrobky, které jsou předmětem státních monopolů jakož i látky způsobilé k výrobě monopolisovaných výrobků, mohou se podrobiti za účelem zajištění monopolů, náhradní dovozní dávce též tehdy, když podobné domácí výrobky nebo látky jí nejsou podrobeny.
Tato dávka se vrátí, když se v předepsané lhůtě prokáže, že látky podrobené dávce se použilo způsobem vylučujícím výrobu monopolisovaného zboží.
Článek 7.
Bylo sjednáno vzájemné osvobození od jakékoli dovozní a vývozní dávky se závazkem zpětného vývozu nebo dovozu a za podmínek předepsaných v záznamním řízení:
1. pro předměty určené k opravě;
2. pro vzorky podrobené clům, včetně vzorků obchodních cestujících, ve shodě s čl. 10 mezinárodní úmluvy o zjednodušení celních formalit, podepsané v Ženevě 3. listopadu 1923;
3. pro upotřebené a označené pytle, dřevěné sudy a koše, které jsou zpět voženy prázdné, když byly dříve vyvezeny naplněné;
4. pro nástroje a nářadí, které montéři dovážejí k výkonu svého zaměstnání.
Pod týmž závazkem a za týchž podmínek bylo zásadně sjednáno osvobození od jakékoli dovozní a vývozní dávky:
5. pro části strojů vyvážených z jedné z obou zemí za účelem vyzkoušení;
6. pro modely ze dřeva nebo jiných látek k potřebě sléváren;
7. pro nástroje a nářadí určené pro montéry, o nichž se jedná pod číslem 4., pokud se posílají před tím nebo potom, co montéři překročili hranici.
Zpětný vývoz nebo zpětný dovoz má se státi v přiměřené lhůtě, která pravidelně nepřekročí jeden rok.
Článek 8.
Jestliže zboží vyvážené z jedné země do druhé se vrací původnímu vývozci proto, že je ten, jemuž bylo určeno, nepřijal, nebo z jiných důvodů, upustí se při zpětném vývozu od vybírání vývozní dávky a již zaplacená dovozní dávka se vrátí nebo se upustí od vymáhání povinované dovozní dávky, s podmínkou, že zboží zůstane až do zpětného vývozu pod dozorem celního nebo železničního úřadu a že zpětný vývoz se vykoná ve lhůtě dvou měsíců od dovezení, aniž zboží doznalo jakékoli změny.
Článek 9.
Obchodníci a továrníci a jiní výrobci jedné země jakož i jejich obchodní cestující budou míti právo, vykáží-li se legitimací vydanou úřady jejich země a budou-li dbáti předpisů platných v tomto ohledu v území druhé strany, uzavírati v druhé zemi koupě pro svůj obchod, pro svoji výrobu nebo jiný podnik a přijímati zakázky, aniž budou podrobeni jakékoli dávce z tohoto důvodu. Mohou míti s sebou vzorky nebo modely, nikoli však zboží.
Legitimace musí souhlasiti se vzorem uvedeným v mezinárodní úmluvě o zjednodušení celních formalit podepsané v Ženevě dne 3. listopadu 1923.
Ustanovení výše zmíněná nevztahují se na kočovná zaměstnání, na podomní obchod a na vyhledávání zakázek u osob neprovozujících ani průmysl ani obchod; smluvní strany si vyhrazují v tomto ohledu úplnou volnost svého zákonodárství.
Článek 10.
Vzniknou-li spory o výklad této smlouvy, včetně příloh A, B a C, a požádá-li jedna smluvní strana, aby byly předloženy rozhodnutí rozhodce, druhá strana musí s tím projeviti souhlas, a to i pokud jde o prejudicielní otázku, zda jde o spor pro výklad smlouvy. Nález rozhodcův bude míti závaznou moc.
Článek 11.
Tato smlouva bude co nejdříve ratifikována. Ratifikační listiny budou vyměněny v Bernu.
Tato smlouva vstoupí v platnost 15 dní po výměně ratifikačních listin a může býti vypovězena po jednom roce, načež zůstane závaznou po tři měsíce ode dne výpovědi.
Čemuž na svědomí plnomocníci tuto úmluvu podepsali a přitiskli na ni své pečetě.
Dáno ve dvojím vyhotovení, v Bernu dne 16. února roku tisícíhodevítistéhodvacátéhosedmého.
(L. S.) (podpis) Dr. Jul. Friedmann.
(L. S.) (podpis) W. Stucki
(L. S.) (podpis) Ernst Laur
(L. S.) (podpis) Ernst Wetter
(L. S.) (podpis) A. Gassmann
(L. S.) (podpis) Th. Odinga.

Příloha A.
Cla při dovozu do československého celního území.
Čísla čsl. celního sazebníkuPojmenování zbožíCelní sazba KčVIII. Dobytek jatečný a tažný.ex 64. Býci: Poznámka. Plemenní býci rasy červeně strakaté, simenské (simentálské), černě strakaté zv. freiburgské, hnědé a eringskéza kus  180·—ex 65. Krávy: Poznámka. Plemenné krávy rasy červeně strakaté, simenské (simentálské), černě strakaté zv. freiburgské, hnědé a eringské 180·—ex 66. Mladý hovězí dobytek: Poznámka. Plemenný mladý hovězí dobytek rasy červeně strakaté, simenské (simentálské), černě strakaté zv. freiburgské, hnědé a eringské108·—ex 67. Telata: Poznámka. Telata na plemeno rasy červeně strakaté, simenské (simentálské), černě strakaté zv. freiburgské, hnědé a eringské 30·—X. Výrobky živočišné.ex 81.Vosk živočišný:ex b) připravovaný (bílený, barvený, v tabulkách nebo v koule zhnětený), též s jinými látkami smísený, na př. vosk zahradnický, vosk lepicí, voskový tmel a pod. vosky:za 100 kgvosk zahradnický210·—XIV. Potraviny.ex 114.Pečivo (biskuity, kakes, koláče, oplatky atd.):biskuity, suchary a kakes735·—ex 119.Sýry:ex a) jemné stolní: ementálský, greyerský (gruyère); sánský, sbrinzský a jiné sýry Spalen 294·—ex b) ostatní:ementálský, greyerský (gruyère); sánský, sbrinzský a jiné sýry Spalen 210·—126. Kakaový prášek1400—ex 127. Kakaová hmota; čokoláda, čokoládové náhražky a výrobky: čokoláda v cihlách a v tabulkách1050·— ostatní čokoláda, čokoládové náhražky a výrobky1250—ex 131. Poživatiny v krabicích, lahvích a podobných nádobách neprodyšně uzavřené (vyjma jmenované pod čís. 114, 126 a 127): výživné moučky 480·— ex Poznámka 1: mléko kondensované v cihlách vážících nejméně 10 kg 200·—mléko kondensované jiné 150·— mléko sušené 320·—ex 132.  Poživatiny výslovně nejmenované: výživné moučky 480— glarnský bylinný sýr120·— ex Poznámka 2:  mléko kondensované v cihlách vážících nejméně 10 kg200·— mléko kondensované jiné150·—mléko sušené 320—XIX. Barviva a třísliva.ex 162.  Orseille, persio; indigo; košenila (červec nopálový); výtažek ze dřeva kaštanového; výtažek ze dřeva kvebrachového; výtažky tříslové, výslovně nejmenované: indigo beze clavýtažek duběnkový a škumpinový8·—ex 163. Výtažky barvířské výslovně nejmenované:  a) tekuté 60·—XXII. Bavlna, příze a zboží z ní, též pomísené jinými předivy rostlinnými, nikoli však vlnou nebo hedvábím.Bavlněná příze: ex 183. jednoduchá, surová:b) přes čís. 12 až čís. 29 po anglicku 171·—c) přes čís. 29 až čís. 50 po anglicku297·—d) přes čís. 50 až čís. 70 po anglicku306·—e) přes čís. 70 až čís. 90 po anglicku342·— f) přes čís. 90 po anglicku 279·50 ex Poznámky.1. Bavlněná příze útková pro tkalcovny na látky polohedvábné, jednoduchá, surová, ve způsobě potáčů na krátkých nebo prostupujících cívkách, jež nejsou přes 22 mm tlusté, na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízením: z c) přes čís. 29 až čís. 50 po anglicku207·— z d) přes čís. 50 až čís. 70 po anglicku252·— 2. Jednoduchá surová příze bavlněná k výrobě tylu, záclon, výšivek a krajek na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízením:z c) přes čís. 29 až čís. 50 po anglicku 207·—z d) přes čís. 50 až čís. 60 po anglicku 252·— z d) a e) přes čís. 60 až čís. 80 po anglicku 288·— z e) přes čís. 80 až čís. 90 po anglicku 280·— z f) přes čís. 90 po anglicku beze claex 184.  dvojpramenná, surová:  c) přes čís. 29 až čís. 50 po anglicku 342·—d) přes čís. 50 až čís. 70 po anglicku 351·— e) přes čís. 70 po anglicku 387·—Poznámka. Dvojpramenná surová příze bavlněná pro tkalcovny na látky polohedvábné, potom k výrobě tylu, záclon, výšivek a krajek, na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízením:z c) přes čís. 29 až čís. 50 po anglicku 252·—z d) přes čís. 50 až čís. 60 po anglicku300·— z d) a e) přes čís. 60 až čís. 80 po anglicku 250·—z e) přes čís. 80 až čís. 90 po anglicku250·— z e) přes čís. 90 po anglicku beze cla185. troj- nebo vícepramenná, jednou skaná, surová: a) do čís. 12 po anglicku 216·—b) přes čís. 12 až čís. 29 po anglicku 261·— c) přes čís. 29 až čís. 50 po anglicku 387·—d) přes čís. 50 po anglicku 450·—Poznámka. Bavlněná příze troj- nebo vícepramenná přes čís. 60 po anglicku k vyšívání (nit vyšívací) na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízením:  1. přes čís. 60 až čís. 80 po anglicku315·— 2. přes čís. 80 až čís. 90 po anglicku260·— 3. přes čís. 90 po anglicku beze cla186.  troj- nebo vícepramenná, jednou skaná, surová: a) do čís. 12 po anglicku 261·— b) přes čís. 12 až čís. 29 po anglicku297·— c) přes čís. 29 až čís. 50 po anglicku450·— d) přes čís. 50 po anglicku513·—187.  Bavlněná příze bílená, mercerovaná, barvená (také potištěná) podrobena jest přirážce k celní sazbě, stanovené pro příslušnou surovou přízi, a to: a) bílená80·— b) mercerovaná 90·— c) barvená (také potištěná) 140·— d) bílená a mercerovaná 140·— e) barvená (také potištěná) a mercerovaná 160·— Poznámka. Ve smluvním styku připočítávají se přirážky tohoto čísla ke smluvním clům, stanoveným pro surové příze. 188.Příze pro drobný prodej upravená: a) jednoduchá nebo dvojpramenná; troj- nebo vícepramenná, jednou skaná 830·— b) troj-nebo vícepramenná, opětovně skaná 900·—Bavlněné zboží:ex 189. obyčejné, t. j. tkaniny z příze čís. 50 a nižšího, čítající ve čtverci o straně 5 mm 38 nebo méně nití, vyjma t. zv. tkaniny bagdadské a madrasové: ex a) hladké, též jednoduše vyrážené (keprované): 1. surové600·— 2. bílené 800·— ex b) vzorkované:  1. surové 800·— 2. bílené 1000·—ex 190.  obyčejné, husté, t. j. tkaniny z příze čís. 50 a nižšího, čítající ve čtverci o straně 5 mm více než 38 nití, vyjma t. zv. tkaniny bagdadské a madrasové: ex a) hladké, též jednoduše vyrážené (keprované): 1. surové 1000·— 2. bílené1200·— ex b) vzorkované:  1. surové 1100·— 2. bílené 1300·—ex 191.jemné, t. j. tkaniny z příze přes čís. 50 až včetně čís. 100, vyjma t. zv. tkaniny bagdadské a madrasové:  a) hladké, též jednoduše vyrážené (keprované):  1. surové 1600·— Poznámka. Bavlněné tkaniny jemné, surové, hladké (nevzorkované), též prané, k vyšívání na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízením 1000·— 2. bílené2600·—3. barvené 2800·—4. potištěné, pestře tkané 3000·— b) vzorkované:  1. surové 2000·—2. ostatní 3000·—ex 192.velmi jemné, t. j. tkaniny z příze přes čís. 100, vyjma t. zv. tkaniny bagdadské a madrasové:  a) hladké, též jednoduše vyrážené (keprované): 1. surové2200·— Poznámka. Bavlněné tkaniny velmi jemné, surové, hladké (nevzorkované), též prané, k vyšívání na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízením1600·—2. bílené 3200·—3. barvené 3400·—4. potištěné, pestře tkané3600·— b) vzorkované: 1. surové 2600·— 2. ostatní 3600·—Poznámka. Tkaniny tkané plochým stehem 2600·— Poznámka za s. č. 194. Tkaniny mercerované v kusu nebo tkaniny zhotovené zcela nebo částečně z mercerované příze, jakož i takové aksamity a stuhy podrobeny jsou ve smluvním styku přirážce ke smluvnímu clu, stanovenému pro příslušnou tkaninu 120·—ex 198.Výšivky: a) vložky (bandes, entre-deux):1. toliko na okraji vyšívané7500·—2. jiné (též v prostředku vyšívané)8500·—ex b) tyl a krajky, vyšívané: tyl vyšívaný8500·—c) výslovně nejmenované7500·—ex 200.Zboží stávkové a pletené: d) výslovně nejmenované 3000·—XXIII. Len, konopí, juta a jiná přediva rostlinná, výslovně nejmenovaná, příze a zboží z nich,nikoli však pomísené bavlnou, vlnou nebo hedvábím.Zboží lněné, konopné, jutové atd.:  ex 212. Výšivky:a) vložky (bandes, entre-deux): 1. jen na okraji vyšívané 8760·— 2. jiné (též v prostředku vyšívané)9600·—ex b) tyl vyšívaný9000·— c) výslovně nejmenované8760·—ex 215.  Zboží prýmkářské a knoflikářské: úplety na klobouky:a) surové nebo bílené 91·—b) barvené 442·—ex 219.  Zboží provaznické a potřeby technické: c) hadice, tkané nebo pletené 700·—XXIV. Vlna, vlněná příze a vlněné zboží, též pomísené jinými předivy, vyjma hedvábí. Příze: 225. Příze česaná, výslovně nejmenovaná:  a) surová, jednoduchá:1. až čís. 45 metricky 156·— 2. přes čís. 45 metricky 274·— b) surová, dvoj- nebo vícepramenná: 1. až čís. 45 metricky 220— 2. přes čís. 45 metricky376·— Poznámky. 1. Příze česaná, výslovně nejmenovaná, surová, jednoduchá nebo dvojpramenná, přes čís. 30 až včetně čís. 50 metricky k výrobě prýmků na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízenímbeze cla2. Dvojpramenná příze lastingová čís. 40 až čís. 65 metricky pro tkalcovny na lasting na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízenímbeze clac) bílená, barvená, potištěná, jednoduchá:  1. až čís. 45 metricky406·— 2. přes čís. 45 metricky532·—d) bílená, barvená, potištěná, dvojpramenná nebo vícepramenná:  1. až čís. 45 metricky 532·— 2. přes čís. 45 metricky 672—e) melírovaná vlnou barvenou nebo potištěnou, jakož i vlnou nebarvenou (přírodně bílou): 1. jednoduchá462·— 2. dvoj- nebo vícepramenná, též takováto příze z praménků různé barvy 532·— Vlněné zboží: ex 233. Zboží stávkové a pletené:  d) výslovně nejmenované: 1. váží-li tucet kusů nebo tucet párů více než 1kg3125·— 2. váží-li tucet kusů nebo tucet párů 1 kg nebo méně4200—235. Výšivky vyšité hedvábím4125·—236. Výšivky vyšité jinými látkami3450·—XXV. Hedvábí a hedvábné zboží, též pomísené jinými předivy.ex 240. Hedvábné zámotky (kokony); odpadky hedvábné nespředené: hedvábné odpadky nespředenébeze claex 242.  Hedvábí (smotané nebo niťované [filované]), též skané:a) surovébeze cla c) barvené: 1. na černo741·—2. jinak barvené936—243. Floretové hedvábí (odpadky hedvábné, předené), též skané:  a) surové nebo bělenébeze cla b) barvené:  1. na černo 741·— 2. jinak barvené 936·—244. Hedvábí umělé:  a) surové nebo bílé, nebarvené:  1. jednoduché 1050·— 2. skané 1400·— b) barvené:  1. jednoduché 1560·— 2. skané 1560·—246. Niti z hedvábí, z hedvábí floretového neb umělého, též spojeného s jinými předivy, bílené nebo barvené, upravené pro drobný prodej1248·—Zboží celohedvábné (z hedvábí, z hedvábí floretového neb umělého):247. Celohedvábné zboží, vyšívané 14000·—ex 248. Tyl a síťovité látky, tkané na způsob tylu; gázy (též tkané krepy a flory); krajky a krajkové šátky:  gázy (též tkané krepy a flory) 12500·— krajky a krajkové šátky 9450·—249. Hedvábná mlýnská plátýnka6000·— Poznámka. Okolnost, že hedvábná mlýnská plátýnka jsou konfekcionována pro mlynářské účely, nemá vlivu na jejich vyclívání. 250. Celohedvábné tkaniny, výslovně nejmenované:a) surové: 1. z umělého hedvábí, bez přimísení hedvábí a hedvábí floretového6000·—2. jiné 8000·— b) barvené: 1. z umělého hedvábí, bez přimísení hedvábí a hedvábí floretového 6500·— 2. jiné 9000·— c) potištěné, pestře tkané: 1. z umělého hedvábí, bez přimísení hedvábí a hedvábí floretového 7000·— 2. jiné 10000·—Poznámka. Celohedvábné tkaniny hladké na vzdušné vyšívání (základ na leptání) na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízením1400·—ex 252. Zboží stávkové a pletené: d) výslovně nejmenované: 1. z umělého hedvábí, bez přimísení hedvábí a hedvábí floretového 9000·— 2. jiné 15000·—ex 253.  Stuhové zboží:  c) jiné:1. nefasonované 12000—2. fasonované 13000—ex 254. Zboží prýmkářské a knoflikářské:  úplety na klobouky4400— Zboží polohedvábné (z hedvábí, z hedvábí floretového neb umělého, spojeného s jinými předivy):ex 255. Polohedvábné zboží vyšívané; tyl a síťovité látky tkané na způsob tylu, gázy (též tkané krepy a flory); krajky a krajkové šátky:polohedvábné zboží vyšívané; gázy (též tkané krepy a flory) 9000·—krajky a krajkové šátky6875·—256. Polohedvábné tkaniny výslovně nejmenované5600·—ex 258. Zboží stávkové a pletené:  d) výslovně nejmenované 6000·—ex 260. Zboží prýmkářské a knoflikářské:  úplety na klobouky 3600·—XXVI. Zboží konfekční.ex 267.Klobouky mužské a chlapecké:za kus ex c) ze slámy, lýka, dřevěných loubků nebo z jiných surovin: ex 1. negarnované:  klobouky ze stébel, podle povahy uložených vzorků, dovážené přes celní úřady v Praze a v Chebu 4·— ex 268. Klobouky ženské a dívčí všeho druhu: ex a) negarnované:  klobouky ze stébel, podle povahy uložených vzorků, dovážené přes celní úřady v Praze a v Chebu 5·12Poznámky k s. č. 274.za 100 kg 1. Za základ pro výpočet cla s přirážkou podle čís. 274 jest vzíti ve smluvním styku smluvní clo stanovené na součástku směrodatnou pro vyclení.  2. Stužky, smyčky a prýmky, též z hedvábí, zůstanou při proclívání zboží čísla 274 bez povšimnutí. 3. U metrového zboží nehledí se na šicí stehy, jimiž jednotlivé střídy (raporty) výšivkové, krajkové nebo střídy vzdušného vyšívání nebo jejich části (motivy) jsou do plochy nebo do výšky sestaveny a uspořádány v metrové zboží. Konfekční zboží na př. límce, manšety a podobné předměty sestavené šitím ze stříd (raportů) výšivkových, krajkových nebo ze stříd vzdušného vyšívání odbavují se však jako zboží výstrojné.ex Všeobecné poznámky k sazební třídě XXII. až XXVI.2. Skleněné, porculánové nebo kovové perly, skleň, cetky, skleněné přádlo, vlákna z kostice atd., jež jsou do látky vetkány, vestávkovány nebo vpleteny atd., zůstanou při zařaďování zboží textilního nepovšimnuty.  3. Zboží textilní všeho druhu, spojené s kovovými vlákny (s oblým nebo plochým drátem), podrobeno jest 20procentní celní přirážce ke smluvní sazbě, stanovené pro upotřebený druh textilního zboží.  4. Při vyclívání výšivek rozhoduje základní látka a nepřihlíží se k látce, jíž se vyšívalo, pokud neobsahuje sazebník o tom zvláštních ustanovení. To platí i o kovových nitích použitých jako vyšívací materiál. Vyšívané aksamity a tkaniny na způsob aksamitu, jakož i vyšívané stuhy v sazebníku výslovně neuvedené, dlužno vyclívati jako výšivky. Vyšívané zboží stávkové, pletené, prýmkářské a knoflikářské — vyjma zboží čís. 247 (vyšívané zboží hedvábné) a 255 (vyšívané zboží polohedvábné) — nevyclívá se jako výšivky, nýbrž podle vlastní své povahy. Bavlněné, lněné a vlněné zboží stávkové a pletené, které jest vyšíváno hedvábím nebo vyzdobeno hedvábnou šitou prací, dlužno vyclívati jako polohedvábné zboží stávkové a pletené čísla 258; rovněž tak dlužno vyclívati bavlněné, lněné a vlněné zboží prýmkářské a knoflikářské, které jest hedvábím vyšíváno nebo vyzdobeno hedvábnou šitou prací, jako polohedvábné zboží prýmkářské a knoflikářské čísla 260. ex 5.K stávkovému a pletenému zboží (včetně punčoch a zboží trikotového) patří s výjimkou háčkovaných, pletených a stávkových krajek jednak zboží stávkové (zátahové nebo řetězové) jednak zboží pletené, háčkované, síťkované (práce filetová nebo vázaná), na př. takovéto látky v kuse (metrové zboží), stuhy, kápě (kapižony), čepice, kamaše, rukavice, čepce, košile, kalhoty, jupky, límce, živůtky, peleriny, nátepníčky, nákoleníky, pásy proti nachlazení, bačkorky pro děti, zástěry, ponožky, punčochy, kabelky, sáčky na peníze, trikotové oděvy, šátky, vesty a pod. zboží jak fasonové t. j. pravidelně (regulérně) pracované tak i přistřižené ze stávkovaných látek a šité.  U stávkového a pleteného zboží zůstávají nepovšimnuty obruby nebo švy nebo lemy z úzkých stužek zabraňující rozpárání a obyčejné přídavky nutné k použití, jako lemované knoflíkové dírky, knoflíky, smyčky, háčky, přezky, kožené proužky, jednoduché stahovací šňůry, stužky k zavazování, třapce, kroužky a pod., a to bez ohledu na hmotu těchto přídavků.  Rovnočaré klínky (t. zv. tamburovací švy) z hedvábí nebo z polohedvábí u rukavic z bavlněných, lněných nebo vlněných stávkových látek, jež by dle všeobecného sazebníku odůvodňovaly vyclení rukavic jako zboží polohedvábného (s. č. 258), zůstanou při vyclívání ve smluvním styku nepovšimnuty.  Stávkové a pletené zboží výstrojné (vystrojené věci fantasijní) vyclívají se jako zboží výstrojné dle výstroje zatíženého vyšším clem. Tkaniny, které jsou obroubeny toliko jednoduše nebo opatřeny jednotlivými stehy, nevyclívají se — nejde-li o předměty obchodu výstrojným zbožím — podle celních sazeb na věci šité, nýbrž uvaluje se na ně pouze 5procentní přirážka ke smluvnímu clu stanovenému na příslušnou tkaninu.  Kapesní šátky, stolní prádlo, ložní prádlo a ručníky z příze bavlněné nebo z přediv třídy XXIII. s obrubami, zhotovenými tím způsobem, že se kraj tkaniny bez zahnutí pouze pošije nebo že se kraj tkaniny jednou nebo vícekráte ve větší nebo menší šířce zahne a zahnutý kus tkaniny pevně přišije, aniž by byly opatřeny prolamováním (ažurovým stehem) jakéhokoli způsobu nebo krášleny ozdobnými stehy nebo jiným způsobem, nepodrobují se proto ani celním sazbám pro šité věci ani celní přirážce. Toto zboží podléhá místo celním sazbám pro šité věci přirážce 10procentní, stanovené v 5. všeobecné poznámce, odst. 2. ke třídě XXII. až XXVI., ke smluvním clům, je-li opatřeno buď toliko jednoduchými ažurovými obrubami (obrubami s průlomkem položebříčkovým nebo s průlomkem žebříčkovým) nebo toliko jednořadým průlomkem, jenž běží uvnitř tkaniny souběžně s jejími kraji a jest zhotoven přesně týmž způsobem jako jednoduché ažurové obruby, avšak nesouvisí s obrubou. T. zv. pavouci (hvězdicovité útvary z nití), vzniklí na místech křižujícího se prolamování, zůstanou při tom bez povšimnutí.  Výšivky s applikacemi, jichž základní tkanina jest spojena vyšitím vzorků s mullem nebo tylem tak, že vzorky objeví se po odstřižení látky ležící nad nimi nebo pod nimi, nepatří k šitým věcem čísla 274, nýbrž vyclívají se jako výšivky.  Textilní zboží, na němž jsou vyšita toliko písmena, též propletená nebo sama sebou ozdobná (monogramy, ozdobná písmena a pod.) nebo jména, čísla a pod., nepočítá se za výšivky, nýbrž vyclívá se podle své povahy.XXVIII. Zboží ze slámy, třtiny, lýka, loubků a podobných hmot, nejmenované v jiných třídách sazebních.ex 281. Pletené zboží výslovně nejmenované: ex b) jemné, pokud nepatří do položky c), též spojené s obyčejnými hmotami:  úplety na klobouky ze slámy a loubků:  surové nebo bílené 30·— ex c) velmi jemné, t. j. pletené zboží protažené nebo propletené předivem hedvábným nebo jiným, žíněmi nebo kovovými vlákny, též spojené s obyčejnými nebo jemnými hmotami:  úplety na klobouky 780·—  ex d) spojené s jinými velmi jemnými hmotami: úplety na klobouky 1560·— XXIX. Papír a papírové zboží. ex 300.  Zboží z papíru, lepenky nebo papíroviny, výslovně nejmenované:ex b) z papíru nebo s papírem čísla 290 b), 294 a 296 c), potom všechno zboží s obrázky nebo s malbami:  tiskopisy, oznámení a návěští 720·— XXX. Kaučuk, gutaperča a zboží z nich.. ex 315.  Tkaniny a stávkové látky kaučukem potažené, napuštěné, potřené nebo vrstvami kaučuku mezi sebou spojené, z těchto přediv: b) z jiných látek textilních, též plsti 910·— XXXII. Kůže vydělaná a kožené zboží. Kožené zboží: 340.  Všeliká obuv zcela nebo z části kožená, též spojená se zbožím textilním nebo s jinými látkami, váží-li pár: a) více než 1200 g 1200·—  b) více než 600 g až 1200 g 1500·—  c) 600 g nebo méně 3000·— XXXIV. Zboží dřevěné; zboží ze surovin soustružnických a řezbářských.ex 355.  Dřevěné hračky:ex c) spojené s jemnými hmotami: tenisové rakety 840·— ex 356. Zboží výslovně nejmenované z obyčejného dřeva, též hoblované (hladce nebo profilovaně), zhruba osoustruhované nebo zhruba vyřezávané, též zklížené, spárované nebo jiným způsobem sestavené:  ex c) mořené, barvené, pokostované, lakované, leštěné, pak všecko zboží spojené s koží nebo s obyčejnými hmotami, vyjma zboží pod položkou b) zařaděné:  ex 2. z tvrdého dřeva nebo dýhované (obyčejným dřevem): lyže 280·— ex 357. Zboží výslovně nejmenované z jemného dřeva nebo takovýmto dřevem dyhované, též hoblované (hladce nebo profilovaně), zhruba osoustruhované nebo zhruba vyřezávané, též zklížené, spárované nebo jiným způsobem sestavené: ex b) mořené, barvené, pokostované, lakované, leštěné, pak všecko zboží spojené s koží nebo s obyčejnými hmotami, vyjma zboží zařaděné pod položkou a):lyže a lyžařské hole 280·— ex 358.Zboží dřevěné, výslovně nejmenované, jemně osoustruhované, pak všecko zboží s vypálenými, vytlačenými nebo vykrouženými ornamenty, též spojené s koží nebo s obyčejnými hmotami; vycpávané zboží bez povlaku:  lyže a lyžařské hole 600·— Poznámka. T. zv. zboží interlakenské, brienzské a hornobernské, podle uložených vyobrazení, dovážené přes celní úřady v Karlových Varech, v Chebu a v Bratislavě 400·— ex 359. Zboží dřevěné, výslovně nejmenované, jemně prolamované nebo vyřezávané; dřevěné zboží zlacené, stříbřené nebo bronzované (vyjma dřevěné lišty a rámy); dřevěné zboží jemně malované; dřevěné zboží výslovně nejmenované, spojené s jemnými hmotami, vyjma kůži a povlaky ze zboží textilního: dřevěná písmena a jejich sestavy 437·50  Poznámka. T. zv. zboží interlakenské, brienzské a hornobernské, podle uložených vyobrazení, dovážené přes celní úřady v Karlových Varech, v Chebu a v Bratislavě500·— ex 360. Zboží dřevěné, výslovně nejmenované, vykládané (bulová práce, intarsie, dřevěná mosaika); dřevěné zboží, výslovně nejmenované, čímkoli povlečené: Poznámka. T. zv. zboží interlakenské, brienzské a hornobernské, podle uložených vyobrazení, dovážené přes celní úřady v Karlových Varech, v Chebu a v Bratislavě725·— ex 361. Zboží výslovně nejmenované z jiných surovin soustružnických a řezbářských než ze dřeva: ex b) z kosti, rohu a jiných živočišných látek řezbářských pod položkou e) nejmenovaných, též spojené s obyčejnými nebo s jemnými hmotami:ex 2. jiné předměty:hřebeny, jehlice, sponky do vlasů 1440·—ex c) z mořské pěny, lávy, celluloidu a z podobných umělých surovin řezbářských (vyjma napodobeniny látek jmenovaných pod položkou d) a e)), též spojené s obyčejnými nebo s jinými jemnými hmotami:hřebeny, jehlice, sponky do vlasů 1800—  ex e) z pravé nebo napodobené slonoviny, perleti, želvoviny, též spojené s obyčejnými, jemnými nebo s jinými velmi jemnými hmotami: hřebeny, jehlice, sponky do vlasů:  pravé 3240·—  napodobené 1800·— ex 362. Galanterní zboží (drobnůstky [nippes] a toiletní předměty): ex a) ze dřeva nebo z látek řezbářských, patřících do čís. 361 a), též spojené s obyčejnými nebo s jemnými hmotami: Poznámka. T. zv. zboží interlakenské, brienzské a hornobernské, podle uložených vyobrazení, dovážené přes celní úřady v Karlových Varech, v Chebu a v Bratislavě. 936·— ex b) totéž zboží, spojené s velmi jemnými hmotami:  Poznámka. T. zv. zboží interlakenské, brienzské a hornobernské, podle uložených vyobrazení, dovážené přes celní úřady v Karlových Varech, v Chebu a v Bratislavě. 1690·— XXXVI. Zboží kamenné, z kamene, nepálených zemin, cementu a kamenné směsi.ex 394.  Kamenné desky 16 cm silné nebo slabší (vyjma desky břidlicové a kameny litografické): ex b) dále opracované, též broušené nebo leštěné: ex 1. z kamenů nejmenovaných pod 2. a 3.:desky slídové a mikanitové 21·— ex 404. Umělé brusy a brousky, též spojené se dřevem, železem nebo s jinými obecnými kovy:  a) ze smirku, karborunda nebo z podobných tvrdých brusidel180·— ex 409. Kamenné zboží spojené s jinými hmotami, pokud nebyl vzat zřetel na takové spojení v jiných číslech této třídy:ex a) s obyčejnými hmotami:zboží ze slídy nebo z mikanitu; brousicí papír512·50ex b) s jemnými hmotami:zboží ze slídy nebo z mikanitu; brousicí plátno1080·—XXXVIII. Železo a železné zboží. Železo a železné polotovary: ex 428.  Surové železo; železo a ocel, obojí staré ve zlomcích a odpadcích k tavení a sváření:c) ferromangan, ferrosilicium (50 až 90% silicia), ferrochrom, ferronikl, ferrowolfram, ferromolybden, ferrovanadium, ferroaluminium beze cla441. Spojky trub (fittings) a příruby z kujného železa: a) neopracované (surové) neb obyčejně opracované: 1. spojky trub (fittings) 280·—  2. příruby 215·60  b) jemně opracované:1. spojky trub (fittings) 380·—  2. příruby 294·— ex 457.Pilníky a rašple, o délce seku (tahu): b) 150 mm až 250 mm 760·—  c) menším 150 mm 950·— ex 461. Hřebíky a drátěnky:ex d) jemně opracované, pak všecky hřebíky s hlavičkami z jiných hmot obyčejných:nábytkové hřebíky a závlačky 344·— ex 463.  Šrouby, šroubové matice a svorníky, se závitem:  ex a) neopracované (surové), o průměru dříku nebo otvoru:  4. menším 4 mm 430·— ex b) obyčejně nebo jemně opracované, o průměru dříku nebo otvoru 4. menším 4 mm 500·— ex 476.  Železný nábytek, vyjma nábytek umělecké práce zámečnické; tělocvičné nářadí: ex b) jinak obyčejně nebo jemně opracované, též spojené s jinými hmotami: stoly a skříně na operační nástroje, operační stolice a operační stoly 770·— ex 483. Zboží z kujného železa, výslovně nejmenované, též spojené s nekujnou litinou nebo se dřevem:a) neopracované (surové) nebo odrhnuté nebo hrubě natřené, váží-li kus:  1. více než 25 kg 96·—  2. více než 3 kg až 25 kg 115·—  3. více než 0·5 kg až 3 kg 134·—  4. 0·5 kg nebo méně 154·—  ex c) jemně opracované, váží-li kus: ex 1. více než 25 kg: ložiska kuličková a válečková (vyjma pro velocipedy)90·—  ex 2. více než 3 kg až 25 kg:ložiska kuličková a válečková (vyjma pro velocipedy)96·—  ex 3. více než 0·5 kg až 3 kg:  ložiska kuličková a válečková (vyjma pro velocipedy)108·—  ex 4. 0·5 kg nebo méně:  ložiska kuličková a válečková (vyjma pro velocipedy)120— ex 484. Zboží železné spojené s obyčejnými hmotami:  isolační trubky s papírovou vložkou; ložiska kuličková a válečková (vyjma pro velocipedy)360·— ex 485. Zboží železné, spojené s jemnými hmotami:  nábytkové hřebíky a závlačky 1200·— XXXIX. Obecné kovy a zboží z nich. Surové kovy a polotvary: ex 488. Obecné kovy, surové, staré ve zlomcích nebo v odpadcích: f) hliník, hořčík, jakož i slitiny hliníku s hořčíkem beze claex h) slitiny z obecných kovů, výslovně nejmenované:slitiny hliníku, pokud nepatří do pol. f) beze claex 491. Plechy a desky (válcované, vykované), dále neopracované: d) měděné, niklové, hliníkové a z jiných výslovně nejmenovaných obecných kovů a kovových slitin:  1. silnější než 0·5 mm 175·—  2. silné 0·5 mm a slabší 224·— ex 492.  Plechy a desky, hloubené nebo dírkované: ex d) měděné, niklové, hliníkové a z jiných výslovně nejmenovaných obecných kovů a kovových slitin:  1. hliníkové kotouče 225·—  2. měděné nebo mosazné kotouče 350·— ex 496. Tyče, pruty a dráty (válcované, vykované nebo tažené): d) měděné, niklové, hliníkové a z jiných obecných kovů a kovových slitin:1. silnější než 0·5 mm 175·—  2. silnější než 0·25 mm až 0·5 mm 224·— 3. silné 0·25 mm nebo slabší 252·—ex 497.  Tyče, pruty a dráty, leštěné, pokostované, lakované, niklované, pomosazněné, poměděné nebo povlečené jinými obecnými kovy, vzorkovaně lisované: b) měděné, niklové, hliníkové a z jiných obecných kovů a kovových slitin:  1. silnější než 0·25 mm435·— 2. silné 0·25 mm nebo slabší540·— ex 505. Listy (folie) olověné (plumbiol) a cínové (staniol), lesklé, vzorkované, barvené nebo lakované; šešulky na lahve, tuby a podobné zboží cínové, z pocínovaného olova nebo z olověných slitin:  cínové listy (staniol) 720·— olověné listy (plumbiol), šešulky na lahve a tuby cínové, z pocínovaného olova nebo z olověných slitin576·—ex 517. Zboží výslovně nejmenované z mědi a z jiných obecných kovů nebo z kovových slitin výslovně nejmenovaných, též spojené s obyčejnými hmotami: ex a) obyčejně opracované:nábytkové hřebíky a závlačky; kroužky do plachet; kování k vagonům, nábytku, oknům a dveřím; nábytek; tělesa osvětlovací; měděné a mosazné nádobí660·— ostatní, vyjma automaty na ohřívání vody 825·—  ex b) jemně opracované:  nábytkové hřebíky a závlačky; kroužky do plachet; nábytek; měděné a mosazné nádobí 1300·— 520. Veškeré zboží hliníkové nebo ze slitin hliníku podobných, též spojené s obyčejnými nebo jemnými hmotami: a) k účelům technickým 1200·—  b) ostatní: 1. hliníkové listy (folie) 1500·—  2. ostatní zboží 1600·— XL. Stroje, přístroje a jich součásti ze dřeva, železa neb obecných kovů, vyjma ty, které patří do třídy XLI. a XLII.ex 526.  Parní kotle; přístroje destilační, chladicí a varní; cisterny a tanky; všecky tyto předměty hotové, též s armaturami k nim patřícími a přimontovanými: ex a) železné:  přístroje destilační, chladicí a varní 312·—  ex b) železné se součástmi z obecných kovů:přístroje destilační, chladicí a varní 384·— ex c) z obecných kovů:přístroje destilační, chladicí a varní 576·— ex 528.  Parní stroje a jiné motory výslovně nejmenované (vyjma motory třídy XLI. a XLII); pracovní stroje, spojené neodlučitelně s parními motory (parní hlubidla, parní jeřáby, parní kladiva, parní pumpy, parní stříkačky a podobné stroje); váží-li kus:ex c) více než 25 q až 100 q:  motory spalovací a výbušné 260·—  parní turbiny 390·— ex d) více než 100 q až 1000 q:  motory spalovací a výbušné 220·— parní turbiny 330·—  ex e) přes 1000 q:  motory spalovací a výbušné 200·— parní turbiny 300·— ex 534.  Stroje tkalcovské a stávkářské, jakož i pomocné stroje tkalcovské a stávkářské: ex b) ostatní:  hedvábnické stavy a hedvábnické snovací stroje 189·—  Poznámka. Smluvního cla 189·— Kč nepožívají listové stroje, Jacquardovy, Verdolovy a jiné podobné přístroje. ex 535. Stroje šicí a pletací: a) podstavce, též rozložené 240·— ex b) hlavy, hotové součásti hlav (vyjma jehly):  hlavy pletacích strojů 1000·— ex c) nehotové součásti hlav, též ze surové litiny; stroje šicí a pletací s podstavcem: stroje pletací s podstavcem 680·— 537. Stroje a přístroje výslovně nejmenované z obecných kovů (t. j. s více než 50% obecných kovů)400·— ex 538.  Stroje a přístroje výslovně nejmenované, jiné, váží-li kus:ex a) 2 q nebo méně: pumpy na tekutiny a vývěvy; kompresory pro zařízení chladicí a pro zařízení na výrobu ledu; mísící, hnětací a šlehací stroje pro pekárny a cukrárny; mlýnské válcové stolice; válcové stroje na výrobu čokolády a pro keramický průmysl375·— ventilátory 337·50  kolové mlýny 300·— ex b) více než 2 q až 10 q:  pumpy na tekutiny a vývěvy; kompresory pro zařízení chladicí a pro zařízení na výrobu ledu; mísící, hnětací a šlehací stroje pro pekárny a cukrárny; mlýnské válcové stolice; válcové stroje na výrobu čokolády a pro keramický průmysl350·— ventilátory337·50kolové mlýny280·—knihtiskařské stroje rotační84·— ex c) více než 10 q:pumpy na tekutiny a vývěvy; kompresory pro zařízení chladicí a pro zařízení na výrobu ledu; mísící, hnětací a šlehací stroje pro pekárny a cukrárny; mlýnské válcové stolice; válcové stroje na výrobu čokolády a pro keramický průmysl300·—ventilátory300·—kolové mlýny240·—knihtiskařské stroje rotační72·— ex Poznámky ku třídě XL. 2. Při zařaďování strojů, přístrojů a jejich součástí nepřihlíží se ke spojení s jinými hmotami.  ex 3. Jako části strojů nebo přístrojů buďtež vyclívány takové předměty výslovně nezařaděné, kterých nemůže býti jinak použito než k sestavení strojů nebo přístrojů. XLI. Elektrické stroje, přístroje a elektrotechnické potřeby. 539. Dynama a elektrické motory (vyjma motory k automobilům), též spojené neodlučitelně s mechanickým zařízením nebo s přístroji; transformátory (otáčivé nebo nehybné měniče); váží-li kus:  a) 25 kg nebo méně: elektrické ventilátory a elektrické motory k ventilátorům864·—  ostatní 975·—  b) více než 25 kg až 5 q 700·— c) více než 5 q až 30 q 550·— d) více než 30 q až 80 q 436·— e) více než 80 q 360— ex 540.  Elektrické přístroje telegrafní, zvonkové, návěstní a zabezpečovací přístroje železniční; telefony a mikrofony; ochranná zařízení proti blesku (vyjma hromosvody); elektrické přístroje měřicí a počítací; váží-li kus:ex a) 5 kg nebo více:  elektrické přístroje telegrafní; telefony a mikrofony, vyjma přístroje radiotelegrafní a radiotelefonní 2100·—  elektrické přístroje měřicí a počítací 1500·—  ex b) méně než 5 kg:  elektrické přístroje telegrafní; telefony a mikrofony, vyjma přístroje radiotelegrafní a radiotelefonní3000·—  elektrické přístroje měřicí a počítací, váží-li kus:  1. více než 1·5 kg 2600·— 2. 1·5 kg nebo méně 3300·— 543.  Elektrické přístroje a elektrotechnická zařízení (regulátory, odpory, napáječe a pod.), výslovně nejmenovaná:uhlíkové kartáčky montované; elektrické přístroje vařicí a topné; suché články; elektrická zapalovací zařízení pro spalovací a výbušné motory (též pro automobilové a létadlové motory); elektrické spouštěcí, osvětlovací a signální příslušenství pro motorová vozidla; akumulátory  1200·— ostatní, váží-li kus:1. 25 kg nebo méně 1500·— 2. více než 25 kg až 2 q 1350·—  3. více než 2 q 1200·— Poznámka. Dovážejí-li se součásti dynam, elektromotorů atd. saz. čísla 539 samy o sobě, dlužno vyclívati hotové části, z jichž konstrukce lze nepochybně poznati, že jsou součástmi takových strojů, podle s. č. 539, a to podle položky b) až e) tehdy, předloží-li strana potřebné průkazy, že tyto části patří ke stroji, zařazenému pod položku b) až e). Není-li takových průkazů, vyclí se podle položky a).  Jiné zvlášť o sobě dovážené součásti k těmto strojům atd., dlužno vyclívati jako odděleně dovážené součásti strojů tř. XL., pokud vůbec mají povahu strojových součástí, všechny ostatní součásti pak podle povahy hmoty.  Součásti jiných přístrojů a elektrotechnických potřeb, patřících do této třídy, nejsou-li výslovně jmenovány, dlužno vyclívati jako dotyčné přístroje atd., jeví-li se konstrukcí hotovými částmi takových přístrojů atd.; jiné součásti dlužno vyclívati podle jejich vlastní povahy.  Výslovně nejmenované elektrické přístroje a elektrotechnická zařízení, jichž kus váží s přimontovanými elektrickými přístroji měřicími i počítacími méně než 5 kg, dlužno vyclívati podle s. č. 540 b). XLIV. Přístroje a nástroje (instrumenty), hodiny. Přístroje a nástroje [instrumenty] (vyjma ty, které patří do třídy XLI., a vyjma hudební nástroje): za 1 kg ex 576. Přístroje a nástroje výslovně nejmenované: fonografy a podobné přístroje 7.70  Hudební nástroje:ex 582. Hudební nástroje výslovně nejmenované: hrací pouzdra 336·—  Hodiny: 585.  Hodinky: za kus  a) se zlatými pouzdry:  1. hodinky do náramků; hodinky, u nichž největší vnější průměr střední části pouzdra (carrure) nepřevyšuje 3·5 cm 25·— 2. ostatní 30·—  b) se stříbrnými (též zlacenými) pouzdry:  1. hodinky do náramků; hodinky, u nichž největší vnější průměr střední části pouzdra (carrure) nepřevyšuje 3·5 cm 12·—  2. ostatní 13·—  c) s jinakými (též zlacenými nebo stříbřenými) pouzdry 7·—  586. Pouzdra k hodinkám:  a) zlatá: 1. k hodinkám do náramků; k hodinkám, u nichž největší vnější průměr střední části pouzdra (carrure) nepřevyšuje 3·5 cm 20·— 2. k jinakým hodinkám 25·—  b) stříbrná (též zlacená):1. k hodinkám do náramků; k hodinkám, u nichž největší vnější průměr střední části pouzdra (carrure) nepřevyšuje 3·5 cm 7·—  2. k jinakým hodinkám 8·— c) jinaká (též zlacená nebo stříbřená) 2.08 587. Hodinkové stroje, též destičky k hodinkovým strojům a neopracované (surové) stroje (ebauches) 4.90 588. Hodinkové součástky: za 100 kg a) nestříbřené, nezlacené 840·—  b) stříbřené nebo zlacené 1680·— ex 589. Hodiny a hodinové stroje, výslovně nejmenované; hodinové kostry; pastorky se zasazenými čípky a přinýtovanými kolečky:  hodiny a hodinové stroje pro automobily; portefeuilleové hodiny; hodiny t. zv. neuchatelské (neuenburgské); malé stojací hodiny 1435·—XLVI. Chemické látky pomocné a chemické výrobky. Ostatní chemické pomocné látky a výrobky:614. Škrobová lepidla (dextrin, leiogomme, gommelina) a jiné náhražky klovatiny, výslovně nejmenované; maz, šlichta a podobná lepidla a apretury, obsahující škrob: a) lepek 450·— Poznámka. Lepek (vyjma lepek pšeničný) k výrobě polévkového koření na dovolovací list pod dozorem a za podmínek stanovených nařízením145·— b) škrobová lepidla (dextrin, leiogomme, gommelina) a jiné náhražky klovatiny, výslovně nejmenované; maz, šlichta a podobná lepidla a apretury, obsahující škrob200·—  ex 622. Pomocné látky a výrobky chemické, výslovně nejmenované:  metaldehyd pevný (pevné palivo „Meta“) 50·— XLVII. Pokosty, zboží barvířské, lékárnické a voňavkářské. Barvy:626. Barvy výslovně nejmenované 500·— 
Příloha B.
Cla při dovozu na celní území švýcarské.
Číslo švýcarského sazebníkuPojmenování zbožíCelní sazba fr. c.za qI. Poživatiny a nápoje.A. Obilí, kukuřice, rýže a luštěniny.Obilí, kukuřice, luštěniny, neloupané, nešrotované:3.— Oves—·604.— Ječmen—·6015.Slad1·50B. Ovoce a zelenina.26.Ovoce suché neb sušené, nezbavené pecek (ovoce peckovité)10·—Šťávy z plodů a z bobulí, šťávy z plodů zahuštěné do tuha, ovocná purré bez cukru s alkoholem nebo bez:ex 29b— malinová šťáva25·—Zelenina:— konservovaná:41.— — sušená, v otevřeném balení15·—— — v soli:ex 42b— — — jiná (než kapary a olivy: v sudech), též kyselé zelí, vyjma lanýže v sudech10·—ex 43b— — okurky, konservované v octě neb jinak, v nádobách všeho druhu ve váze přes 5 kg20·—C. Zboží osadnické a podobné výrobky.53.Chmel3·—ex 57.Čekankový kořen, sušený1·—Cukr:68b— krystalový; glykosa (cukr hroznový, cukr škrobový) pevný; kandis7·—68c— pilé8·—69.— homolový, v deskách, v hrubých kusech, odpadky rafinovaného cukru10·—70.— řezaný neb v jemném prášku13·—D. Poživatiny původu živočišného.Maso:— konservované:— — solené, uzené; slanina sušená:77a— — — šunka65·—77b— — — ostatní75·—E. Poživatiny jinde nejmenované.ex 103Malinová šťáva, s cukrem100·—G. Nápoje.ex 114aPivo v sudech s obsahem 2 hl a méně9·—II. Zvířata a živočišné látky; hnojiva a živočišné odpadky.A. Zvířata.za kusVoli:— s mléčnými zuby:136a— — jateční80·—136c— bez mléčných zubů100·—B. Živočišné látky a podobné výrobky jinde nejmenované.Peří do peřin:za q155a — surové, nedrané, v obalech hydraulicky lisovaných neb v jiných obalech ve váze 100 kg nebo více3·—155b— drané40·—III. Kůže a kožky, surové a činěné, kožené výrobky, obuv.Kůže a kožky na svršky obuvi všeho druhu (Oberleder):179.— teletiny činěné chromem, na líci barvené neb černěné a lícované (boxcalf)80·—Boty a trepky:195.— ze svrškové kůže telecí, koňské, kozlečí, kozí, ovčí a kůží s uměle vytlačeným lícem, s podšívkou nebo bez ní240·—199.— z kanavy, plsti, látky bavlněné, serže (lastings), sametu a plyše, vyjma z hedvábného sametu a plyše, s koženou podrážkou neb koženým obložením120·—V. Dříví.Dříví palivové, klestí, kůra stromová:221.— dříví listnatých stromů—·05224.— dřevěné uhlí—·30Dříví stavební a užitkové:— po délce řezané nebo štípané, též zcela otesané, jiné (než pražce) všeho druhu:236.— — z ostatních stromů listnatých (vyjma dubu)1·80237.— — ze stromů jehličnatých2·50264bSedadla (velká i malá) z ohýbaného dřeva bukového, nevycpaná53·—NB. ad 264 b. Podle tohoto čísla vyclívají se stojany na květiny, jakož i kuřácké stolky a stolky čajové a přípravné z ohýbaného dřeva bukového bez ohledu na rozměry, jestliže tento nábytek nemá povahy nábytku přepychového. Za nábytek přepychový se považuje nábytek zdobený, mosazný, zlacený, vykládaný, vyřezávaný, pokládaný dřevem cizokrajným, jakož i nábytek ve spojení s látkami textilními.271.Dřevěné výrobky všeho druhu, hotové, jinde nejmenované: jiné (než surové)40·—VI. Papír a výrobky grafického umění:A. Suroviny k výrobě papíru.Papírovina k výrobě papíru:— vyrobená chemickou cestou (celulosa a kaše ze slámy, alfy atd), mokrá nebo suchá:290.— — nebílená4·—291.— — bílená 5·—B. Papír a lepenka, nepotištěné.1. bez dalšího opracování po jejich zhotovení.294.Balící papíry, jinde v sazebníku nejmenované, též olejované15·—ex 299.Papír cigaretový vážící 25 gr nebo méně na 1 m2, v celých arších nebo ve svitcích o šířce 25 cm nebo více25·—2. s dalším opracováním po zhotovení.307cPapír pergamenový, pergaminový a jejich napodobeniny25·—VII. Přediva textilní a úplety; konfekce.A. Bavlna.Pokrývky (na postel, stůl atd.), přistřižené:378.— bez práce šité jehlou a prýmků, též s třásněmi zhotovenými tkaním nebo jednoduše vázanými150·—379.— s prýmky nebo s prací šitou jehlou.160·—NB. ad 379. Pokrývky s obrubou pouze šitou, neb s jednoduchým záhybem na krajích posuzují se jako pokrývky bez práce šité.NB. ad 378/379. Prádlo ložní, stolní a kuchyňské, bavlněné spadá dle své povahy do s. č. 378 nebo 379. S obrubou pouze šitou nebo s jednoduchým záhybem na okrajích vyclívá se podle čís. 378.B. Len, konopí, juta, ramie atd.Tkaniny z přediv textilních uvedených v s. č. 396:405.— z juty, surové, vykazující méně než 9 nití ve čtverci o straně 5 mm4·—za qTkaniny z přediv textilních, uvedených v s. č. 396 (pokračování):411a— vařené, v louhu močené, kremované, bílené clo tkanin surových zvýšené o 40%NB. ad saz. čís. 405/413. Pro vyclení tkanin, v nichž střídají se místa nehustá s hustými, jest směrodatný průměrný počet nití. Tento počet se zjistí odpočtem nití v útku a v osnově mezi 2 body, které se opakují pravidelně v útku a osnově ve vzoru tkaniny, přepočtením tohoto počtu nití v poměru na 5 mm šířky vzoru a sečtením výsledků pro osnovu a útek. Ve tkaninách z příze dvojpramenné neb skané, počítá se každá jednoduchá nit zvláště. Při stanovení konečného výsledku nebéře se ohled na zlomky.NB. ad saz. čís. 418. Tar. Pokrývky s obrubou pouze šitou neb s jednoduchým záhybem na okrajích jsou posuzovány jako pokrývky bez práce šité jehlou.NB. ad saz. čís. 417/418. Prádlo ložní, stolní a kuchyňské lněné spadá dle své povahy do saz. čís. 417 neb 418. S obrubou pouze šitou neb jednoduchým záhybem na okrajích posuzuje se dle čís. 417.426.Pytle50·—Rohožky a pokrývky z přediv uvedených pod čís. 396 též s olemovaným okrajem nebo třásněmi:430.— tkané: z juty75·—C. Hedvábí.Pokrývky (ložní, stolní atd,) hedvábné, z hedvábí odpadkového, umělého hedvábí, přistřižené:— bez práce šité jehlou a bez prýmků, též s třásněmi zhotovenými tkaním neb jednoduše vázanými:453a— — Pokrývky z pettenuzza, s osnovou bavlněnou80·—453b— — jiné300·—454.— s prýmky a prací šitou jehlou400·—NB. ad saz. čís. 454. Pokrývky s obrubou pouze šitou neb s jednoduchým záhybem na krajích, posuzují se jako pokrývky bez práce šité jehlou.D. Vlna.Vlněné tkaniny, bílené, barvené, potištěné, pestře tkané (tkaniny z příze mykané neb česané):474.— ve váze více než 300 g na m2190·—475a— zanella a serž na podšívky o šířce 138 až142 cm incl. ve váze 300 g neb méně na m260·—Pokrývky (ložní, stolní atd.) přistřižené:479.— bez práce šité jehlou a bez prýmků, též s třásněmi zhotovenými tkaním nebo jednoduše vázanými210·—480.— s prýmky neb prací šitou jehlou230·—NB. ad saz. čís. 480. Pokrývky s obrubou pouze šitou neb jednoduchým záhybem na krajích, posuzují se jako pokrývky bez práce šité jehlou.482bKoberce na podlahu, jiné než vyjmenované v saz. čís. 481 a 482a150·—F. Sláma, rákos, lýko, vrbové proutí, dřevěné loubky atd.513.Zboží košíkářské bez podstavce, z loupaného vrbového proutí, z dřevěných loubků, rákosu:surové neb mořené32·—H. Zboží konfekcionované.Prádlo bavlněné, lněné, ramiové atd.:530.— košile300·—531.— límce košilové, košilové vložky, náprsenky, manšety atd.250·—ex 579.Rukojeti k deštníkům, slunečníkům a holím, vyjma rukojeti z drahého kovu neb kovu pozlaceného neb postříbřeného10·—Vycházkové a jezdecké hole a bičíky, hole k deštníkům a slunečníkům:— s rukojetí z téže hmoty jako hůl:580a— — Hole k deštníkům a k slunečníkům, neokované10·—580b— — Vycházkové a jezdecké hole a bičíky50·—— s rukojetí z jiných hmot (vyjma s rukojetí z drahého kovu neb rukojetí pozlacenou neb postříbřenou):581c— — Vycházkové a jezdecké hole a bičíky100·—VIII. Minerální hmoty.Smirkové a karborundové výrobky:632b— jiné (než vyjmenované v saz. čís. 630/632a)25·—IX. Hlína a kamenina; hrnčířské zboží.A. Hlína.Dlaždice a obkládačky:— jednobarevné, hladké neb rýhované:656.— — surové neb nanášené; dlaždice3·—658.— — polévané, smaltované9·—B. Kamenina.674.Kanalisační součásti záchodové, z jemné kameniny neb porculánu, včetně výlevek a koupacích van:a — Výlevky a záchodové mísy, z pálené hlíny, kameniny neb porculánu, polévané neb smaltované zcela neb z části žluté barvy18·—b — ostatní30·—676.Zboží z jemné kameniny40·—C. Hrnčířské zboží.Hliněné zboží:678.— lomu bílého neb nažloutlého; parian, biskvit35·—680b— Porculán všeho druhu, jiný (než uvedený v saz. čís. 679 a 680 a)40·—X. Sklo.Surové sklo (lité sklo), jako skleněné tašky a skleněné cihly, dlaždice a obkládačky, t. zv. diamantové sklo:683.— přírodní barvy, hladké nebo vzorkované8·—NB. ad 683. Rýhované sklo posuzuje se jako vzorkované sklo.684.— barvené, matné, leštěné atd.10—685.— katedrální sklo jakéhokoliv zabarvení5—NB. ad saz. čís. 686. Tabulové sklo, přírodní barvy, tažené, bez mechanického opracování, vyclívá se podle tohoto sazebního čísla bez ohledu na velikost a sílu tabulí.Skleněné zboží a duté sklo:NB. ad saz. čís. 689.1. Optické sklo surové vyclívá se podle čís. 689 sazbou 2 fr. za q na průkaz o použití k účelům optickým.2. Sklo zvané „salinové“, bezbarvé, v tabulích, vyclívá se podle čís. 689 na průkaz o použití k výrobě hodinových sklíček.— ze skla černého, hnědého neb zeleného:691a— — láhve8·—NB. ad saz. čís. 691 a. Za láhve ve smyslu saz. čís. 691 a považuje se duté sklo, jež vykazuje obvyklý tvar vinných a pivních lahví.691b— — ostatní4·—— nebroušené neb jen s obroušeným dnem neb zabroušenou zátkou, nebo též opatřené známkou, jménem neb značkou, pokud nejsou ryté:692.— — z polobílého skla12·—NB. ad 692. Na značky cejchovní, včetně označení nutných k udání obsahu, nebere se zřetel při vyclení.693.— — z bezbarvého skla (bílého):a — — — konservové láhve, též broušené, nespojené s jinými hmotami15·—b — — — ostatní18·—— všeho druhu:— — broušené, ryté, barevné (z barveného skla), zlacené atd., též ve spojení s jinými hmotami, vyjma drahé kovy:ex 694b— — — hodinková sklíčka o průměru 52 mm a více75·—694c— — — jiná (než uvedená v saz. čís. 694a/b)40·—Skleněné zboží a duté sklo, druhů uvedených v saz. čís. 691/693:696.— v hrubých obalech ze dřeva, rákosu neb slámy12·—698.— s uzávěrkou (víkem, uzávěrkou mechanickou atd.) z nedrahého kovu, kameniny, porculánu atd.45·—XI. Kovy.A. Železo.Železniční materiál:737.— Nápravy, péra, kolové obruče, kola, kolovéhvězdice: hrubě opracované1·20Roury všeho druhu, jinde v sazebníku nejmenované, o vnitřním průměru menším než 40 cm:— surové, dehtem natřené, se základním nátěrem, též se vřezanými závity na koncích nebo opatřené hrdly:742.— — nenýtované1·—NB. ad 742. Dle tohoto čísla vyclívají se stožáry rourové pro vedení elektrická a osvětlení, surové, dehtované, nebo opatřené jednoduchým základním nátěrem, nenýtované, šrouby nespojené, též vyválcované z jednoho kusu, postupně se zúžující, též vrtané a opatřené zesilujícími prsténci.743.— — nýtované5·—744.— ostatní; příruby rour7·—Hřebíky, sekané, lisované, lité, kované:776.— jiné (než podkováky)25·—Zboží z kujné litiny, z lité ocele, z kujného železa, z ocele, v sazebníku jinde nejmenované: surové, odrhnuté, dehtované, opatřené základním nátěrem, váží-li kus:803.— 100 kg nebo více6·—804.— od 25 až 100 kg excl.9·—XII. Stroje, mechanická nářadí a vozidla.A. Stroje a mechanická nářadí.Součástky strojů, hrubě opracované, váží-li kus:879.— 500 kg a více z nekujné litiny (šedé litiny), 250 kg a více z lité ocele, 50 kg a více z kujného železa nebo ocele; dále bez omezení váhy: součástky kotlů hrubě opracované, z kujného železa nebo ocele nenýtované, neděrované pro nýtování; roury z kujného železa nebo ocele, vinuté ve spirálách neb hadovitě atd.1·20 880.— méně než 50 kg z kujného železa nebo ocele4·—Opracované součástky motorů hydraulických, parních strojů pevných, parních lokomobil, parních silničních válců, parních turbin, motorů plynových, petrolejových, benzinových, na horký vzduch, na stlačený vzduch, jakož i ostatních motorů a obráběcích strojů na kovy, váží-li kus:ex 895b— 2500 až 10.000 kg excl.20·—ex 896b— 500 až 2500 kg excl.20·—ex 897b— 100 až 500 kg excl.30·—ex 898b— méně než 100 kg35·—B. Vozidla.ex 910.Dětské kočárky a saně60·—XIV. Drogy, látky a výrobky chemické, barvy a pod. výrobky.A. Zboží farmaceutické a drogy; voňavkářské zboží.ex 968.Cukrový kulér15·—NB. ad saz. čís. 974 b. Podle čís. 974 b vyclívají se sazbou 20 frs za 1 q kompresy z bavlněných tkanin, obsahující léčivé bahno (bahno sirné ze zřídel thermálních), též balené v lepenkových krabicích, s návodem k použití, pro léčebné účely.978.Minerální vody, přírodní neb umělé4·—NB. ad saz. čís. 979. Léčivé bahno nemleté, nebalené pro drobný prodej, vyclívá se podle tohoto čísla sazbou 5 frs za 1 q.980.Zřídelní sole, sole pro koupele, slatinné sole, s udáním jejich léčivé působivosti neb bez něho: upravené pro drobný prodej nebo v dávkách10·—NB. ad saz. čís. 980. Podle čís. 980 vyclívají se kostky lisovaného léčebného bahna (bahno sirné ze vřídel thermálních), k účelům léčebným, též s návodem k použití.ex 981.Ovocné essence, spadající do čís. saz. 981100·—NB. ad saz. čís. 981. Do tohoto čísla spadají též essence, výtažky a barviva, sloužící k výrobě alkoholických nápojů, sucharů a cukrovinek.B. Látky a výrobky chemické k účelům průmyslovým.Pomocné látky připravené a organické výrobky:ex 1057.— Pivovarská smůla, na průkaz o použití k vysmolování pivních sudů5·—C. Barvy.Barvy chemické, suché, v kusech nebo v prášku, neupravené:1104a— Zinková běloba, zinkolit2·—XV. Zboží jinde nejmenované.Drobné zboží kovové (quincaillerie) a galanterní všeho druhu, v sazebníku jinde nejmenované:1145.— jiné (než spadající do saz. čís. 1144) všeho druhu; drobné zboží (mercerie) jinde v sazebníku nejmenované100·—1146.Nepravá bižuterie, t. j. ozdobné předměty všeho druhu, pokud nejsou z drahých kovů, drahých kamenů, perel nebo pravých korálů:a nepravá bižuterie ze skla, též zasazená do obecných kovů: nepozlacená, nepostříbřená200·—b — ostatní370·—1155bTužky černé a barevné, zasazené do dřeva nebo papíru; kreslicí křídy, nejmenované v čís. 1155 a50·—
Příloha C.
Dodatečné ustanovení.
K článku 2.
Jestliže za mimořádných okolností jedna smluvní strana by pokládala za nutné zachovati nebo zavésti pro některé druhy zboží zákazy nebo omezení dovozu nebo vývozu, dohodne se v tomto ohledu s druhou stranou, pokud by nebylo dřívější dohody.
K článku 5.
Švýcarsko nebude požadovati výhody poskytnuté Československou republikou Polsku v čl. XVII. obchodní úmluvy uzavřené mezi Československou republikou a Polskem dne 23. dubna 1925, ani kdyby Československá republika poskytla tytéž výhody jinému státu sousednímu.
Jest shoda v tom, že nakládání dle zásady nejvyšších výhod nevztahuje se na otázky tarifní v železniční dopravě.
K článku 7.
Za účelem zajištění totožnosti zboží budou se navzájem uznávati úřední rozpoznávací značky připojené při výstupu z jedné země na zboží, na které byl dán volný list nebo které jest předmětem záznamního řízení. Celní úřady obou zemí mají právo připojiti k nim ještě své zvláštní značky, pokládají-li to za nutné. Puncování vzorků zboží z drahých kovů (zboží klenotnické, zlatnické a hodinářské atd.) v dovozní zemi není povinné; tím však nejsou dotčena opatření nutná, aby se zabezpečilo předložení vzorků k puncování, nebyly-li by zpět vyvezeny v předepsané lhůtě.
V případech uvedených v bodech 2 až 7 článku 7., může se zpětný vývoz nebo zpětný dovoz provésti také přes jiný celní úřad, než přes který zboží bylo dovezeno nebo vyvezeno. Celní úřad, přes který se provádí zpětný vývoz, bude oprávněn, aby sám vrátil dávky a poplatky zaplacené prozatímně nebo aby učinil nutná opatření k osvobození dovozce od jeho záruky, byly-li tyto dávky a poplatky pouze zaručeny.
K článku 10.
Pokud jde o ustanovení rozhodce, sjednalo se toto:
Obě smluvní strany dohodnou se o osobě rozhodcově ve lhůtě dvou měsíců po předání žádosti o rozhodčí řízení.
Rozhodce nemůže ani býti příslušníkem jednoho z obou států, ani bydleti na jejich území, ani býti ve vztahu závislosti nebo v jiném podobném poměru k jednomu z obou států, ani býti členem jiného rozhodčího soudu, který se týká jednoho z obou států.
Nedohodnou-li se obě smluvní strany o rozhodci ve lhůtě dvou měsíců, svěří se jeho ustanovení předsedovi správní rady stálého rozhodčího soudu v Haagu.
K příloze A.
(Cla při dovozu do československého celního území.)
K s. č. 37. — Jablka a hrušky, jež zabaleny jsou v několikerém obalu, kde tedy v nádobě každý jednotlivý kus jest ještě zvlášť zabalen nebo mezi ovoce jsou vloženy vrstvy z papírové nebo dřevité vlny, vaty, hoblovaček a pod., pokládají se za jemné stolní ovoce.
K s. č. 64—67. — Plemenný dobytek ras uvedených v příloze A vyclí se v dovozu s celní výhodou, předloží-li dovozce předepsané osvědčení příslušné čsl. zemědělské rady příp. zemědělského referátu civilní správy Podkarpatské Rusi, potvrzené nálezem čsl. úředního zvěrolékaře pověřeného zvěrolékařskou prohlídkou při dovozu, že jde v souhlase s údaji příslušného švýcarského dobytčího pasu o dovoz plemenného dobytka ras uvedených v osvědčení.
K s. č. 81. — Při odbavování zahradnického vosku zůstává obsah alkoholu až do 8 procent váhy bez povšimnutí. Dle smluvní sazby vyclívá se zahradnický vosk i v malém balení.
K s. č. 101. — Zvýší-li se clo saz. čísla 101 (tuky a směsi tuků, výslovně nejmenované), nebude nová celní sazba převyšovati 25 Kč za 100 kg.
K s. č. 114. — Biskuity, suchary a kakes, též s přísadou cukru, požívají smluvního cla 735 Kč.
K s. č. 119. — 1. Označení „Emmental“, „Gruyère“ a „Saanen“ neudávají místo výroby, nýbrž způsob švýcarské výroby. Smluvní clo přiznává se tudíž všem sýrům vyrobeným tímto způsobem, bez ohledu na to, ve které švýcarské krajině byly vyrobeny.
2. Poskytne-li Československá republika některému třetímu státu pro některý jiný druh sýrů saz. pol. 119 a) příp. 119 b) nižší clo, než jest stanoveno v příloze A pro švýcarské druhy sýrů saz. pol. 119 a) příp. 119 b), bude stejného cla použito též na švýcarské druhy sýrů, jmenované v příloze A v saz. pol. 119 a) příp. 119 b).
3. K jemným stolním sýrům patří kromě sýrů, jež podle jich jakosti patří k jemným sýrům, též všecky sýry, které se dovážejí v malých bedničkách, krabičkách, škatulkách, ve staniolu, papíru a pod.; tyto vnitřní obaly (krabičky, škatulky atd.) vyclívají se se zbožím. Sýry vyjmenované v příloze A v saz. čís. 119, v bochnících, vyclívají se podle saz. pol. 119 b) za sazbu 210 Kč.
4. Pod označením „švýcarský ementálský“, „originální ementálský“, „originální švýcarský sýr“, „švýcarský sýr v krabicích“, může býti v Československé republice prodáván nebo jinak do obchodu uváděn jen takový sýr, který byl ve Švýcarsku vyroben. Vůbec jest u všech druhů sýra, jenž nebyl ve Švýcarsku vyroben, zakázáno připojovati k označením „Emmental“, „Gruyère“, „Sbrinz“, udávajícím způsob výroby, jakákoli pojmenování vzbuzující dojem, že dotyčný sýr byl vyroben ve Švýcarsku.
K s. č. 132. — Jako glarnský bylinný sýr (zvaný také „Schabzieger“) rozumí se hubený sýr s přísadou pískavice (melilotus coerulea).
Při vyclívání glarnského bylinného sýru nepřihlíží se na případný přídavek másla až do 40 procent váhy.
K s. č. 131 a 132. — Výživné moučky, též s přísadou cukru, požívají smluvního cla 480 Kč.
Kondensované a sušené mléko, též s přísadou cukru, požívají smluvního cla 200 Kč, 150 Kč nebo 320 Kč.
Při vyclívání kondensovaného mléka v cihlách nehledí se na ochranný povlak z kakaového másla nebo z jiných rostlinných tuků v síle nepřesahující 1 mm.
K s. č. 162. — Je shoda v tom, že osvobození od cla poskytuje se jak pro přírodní indigo tak i pro syntetické indigo téhož chemického složení jako přírodní indigo (indomodř) na dobu trvání této smlouvy, nejvýše však na dobu tří let. Pro bezcelné odbavení musí býti zásilky syntetického indiga doprovázeny osvědčením továrny podle níže uvedeného vzoru o tom, že indomodř jest bez přísady jiných látek. Celní správě československé jest vyhraženo přezkoušeti správnost takovýchto osvědčení.
Osvědčení.

K s. č. 163. — Jako tekuté výtažky odbavují se extrakty mající hustotu menší než 35° Baumé.
Přírodní tekuté výtažky barvířské, připravené s přísadou mořidel k potřebě v textilním tiskařství a barvířství, patří jen tenkráte do saz. pol. 163 a), jestliže obsah popele v sušině nečiní více než 25%; barvířské výtažky s větším obsahem popele nutno vyclívati podle č. 626.
K s. č. 183, 184, 185 a 186. — Jako surová bavlněná příze vyclívá se bavlněná příze opálená plynem, jakož i příze pařená, pokud jinak zachovala ráz příze surové.
K poznámce za s. č. 192. — Tkaniny tkané plochým stehem (též barvené, potištěné nebo pestře tkané, bez ohledu na povahu a jemnost příze použité k jich výrobě) jsou tkaniny protkávané (brožované) se vzorky podobnými výšivkám, jichž obrazcová útková nit leží uvnitř hranic vetkaných obrazců nejméně na jedné straně zcela a na druhé straně částečně volně. Tyto tkaniny rozeznávají se od výšivek tím, že u nich zasahuje obrazcová útková nit, kdykoliv se vzorek opakuje, vždy přesně tytéž niti základní tkaniny a jeví se jimi vázána na způsob tkanin, čehož u výšivek není. Tkaniny tkané plochým stehem vyclí se však na žádost dovozce podle povahy základní tkaniny v případě, že výše příslušného cla jest nižší, nežli při použití cla 2600 Kč za 100 kg, za podmínky, že obrazcová útková nit byla předem z ústřižku potřebného k zjištění váhy této základní tkaniny odstraněna. U tkanin tkaných plochým stehem zhotovených o dvojnásobné šířce, jež při úpravě na kusy se rozpůlí po délce, nepřihlíží se při vyclívání k jednoduché ochranné obrubě (zapošití) na okrajích povstalých rozpůlením látky, zamezující roztřepení tkaniny.
K s. č. 199, 215, 254 a 260. — Při vyclívání úpletů na klobouky nepřihlíží se k tomu, zda jest více proužků k sobě našito k vytvoření úpletů, ani ke spojení s kovovými vlákny.
K s. č. 215. — Při vyclívání úpletů na klobouky nepřihlíží se k nepatrnému příměsku jiných textilních přediv, t. j. do výše nepřesahující 8%.
K s. č. 250 a 256. — Bude-li pro celohedvábné nebo polohedvábné tkaniny hladké (nefasonované) poskytnuta větší celní výhoda než pro tkaniny fasonované, budou považovány za hladké tkaniny ony, které nezávisle na tom, zda jsou jednobarevné, po délce nebo na příč pruhované nebo kostkované, ukazují ve vazbě jednotný a pravidelný povrch, zhotovený tím, že se osnovní a útkové niti kříží a že se toto křížení opakuje vždy po určitém a omezeném počtu nití. Toto zboží může býti vyrobeno současným použitím více nitěnic.
Byla-li by pro polohedvábné tkaniny hladké s. č. 256 přiznána větší celní výhoda, nežli pro polohedvábné tkaniny fasonované, dlužno polohedvábné tkaniny i fasonované, váží-li čtvereční metr více než 200 gramů, vyclívati podle cla na tkaniny hladké.
K s. č. 253 a 259. — Za celohedvábné nebo polohedvábné, nefasonované (hladké) stuhové zboží uznává se takové stuhové zboží, které nezávisle na tom, zda jest jednobarevné, po délce nebo na příč pruhované nebo kostkované, ukazuje ve vazbě jednotný a pravidelný povrch, zhotovený tím, že se osnovní a útkové niti kříží a že se toto křížení opakuje vždy po určitém a omezeném počtu nití. Toto zboží může býti vyrobeno současným použitím více nitěnic.
K s. č. 281. — Při vyclívání úpletů na klobouky nepřihlíží se k tomu, zda jest více proužků k sobě našito k vytvoření úpletů.
K s. č. 295. — Jako tapety „tekko“ a „salubra“ vyclívají se dle s. č. 295 též jiné tapety z papíru, na př. „targos“ a „matho“.
K s. č. 428. — Ve smluvním styku odbavuje se beze cla též ferrosilicium s obsahem 30 až 49% křemíku (silicia).
K s. č. 497. — Podle saz. pol. 497 b) vyclívá se měděný drát s povlakem acetylcelulosy, též pro účely elektrické.
K s. č. 520. — Hliníkové listy (folie) patří do položky a) s. č. 520 jedině tehdy, nebyly-li zušlechtěny.
K všeobecným poznámkám k sazební třídě XXII. až XXVI. a ke všeobecným poznámkám k sazební třídě XXXVIII. — Pro výpočet přirážek stanovených ve všeobecných poznámkách k sazební třídě XXII. až XXVI. a ve všeobecných poznámkách k sazební třídě XXXVIII. jest vzíti za základ nejvýhodnější clo přicházející v úvahu pro dotyčné zboží.
K s. č. 532 a 533. — Zvýší-li se clo saz. čís. 532 (stroje na přípravu a zpracování bavlny, jakož i bavlnářské stroje spřádací a skací, pokud nepatří do následujícího čísla) a 533 (stroje na přípravu a zpracování, jakož i stroje spřádací a skací ku předení odpadků a mykané příze z bavlny a vlny), nebudou nové celní sazby převyšovati 90 Kč za 100 kg.
K s. č. 534. — Pro celní výhodu stanovenou na hedvábnické stavy a hedvábnické snovací stroje nutno při dovozu při šetření ostatních předpisů prokázati celnímu úřadu účel upotřebení stavů a snovacích strojů, jakož i okolnost, že továrna, pro niž jsou tyto stroje určeny, zpracovává hedvábí, předepsaným potvrzením příslušné obchodní a živnostenské komory.
K s. č. 538. — Pro celní výhodu stanovenou na kompresory pro zařízení chladicí a pro zařízení na výrobu ledu příp. pro válcové stroje na výrobu čokolády a pro keramický průmysl vyžaduje se při šetření ostatních předpisů dodatečná celní prohlídka, t. j. zjištění, že dotyčné stroje sestavené v závodě odběratelově ve stavu k provozu způsobilém skutečně slouží k udanému účelu upotřebení.
Pokud jde o kompresory pro zařízení chladicí a pro zařízení na výrobu ledu, upouští se od této dodatečné prohlídky, nepřesahuje-li úhrnná váha celého dovezeného zařízení 2 q, případně včetně váhy elektromotoru namontovaného k dotyčnému zařízení.
Pro celní výhodu stanovenou na mísicí, hnětací a šlehací stroje pro pekárny a cukrárny nutno při dovozu při šetření ostatních předpisů prokázati celnímu úřadu účel upotřebení dotyčných strojů předepsaným potvrzením příslušné obchodní a živnostenské komory.
Vysvětlivka k saz. třídě XL. — Při odběru strojů a přístrojů této třídy, které požívají podle přílohy A při dovozu, jsou-li určeny pro určité upotřebení sníženého cla, musí obchodníci zaplatiti clo připadající na dotyčný stroj nebo přístroj bez ohledu na celní slevu. Prokáže-li obchodník ve lhůtě jednoho roku, při šetření ostatních předpisů, že stroj nebo přístroj byl skutečně dodán pro upotřebení, na němž závisí celní sleva, vrátí se rozdíl mezi clem zaplaceným a clem sníženým.
K s. č. 543. — Jako elektrické přístroje vařicí a topné připouštějí se všechny elektrické přístroje a elektrická zařízení používané v domácnosti a v živnostech k vaření, pečení, smažení, vření, vytápění, na př.: sporáky, vařiče, pece na smažení a pečení, rožně, pařáky a jiná zařízení k vaření, smažení nebo k pečení, hrnce k vaření a jiné nádobí k vaření (konve a konvice k vaření vody, kávy, mléka, čaje atd.), přístroje na vaření vajec a smažení chleba, kotlíky k vaření, ohřívadla, ohřívací stoly a skříně, žehličky, přístroje na ohřívání vody a nádrže na udržování horké vody, vytápěcí tělesa elektrická všeho druhu včetně vytápěcích těles vyzařujících, kachlových kamen, jakož i ostatní topná zařízení, jako vytápěcí roury atd.
Ke třídě XLI. — Jest shoda v tom, že celní sazby stanovené v této smlouvě na zboží této třídy neplatí pro přístroje Roentgenovy, jakož i ostatní elektrolékařské přístroje a pomocné nářadí.
K s. č. 585 a 586. — Hodinky a pouzdra k hodinkám, pouze se zlacenou korunkou, obloučkem nebo jinými podobnými částečkami, nepokládají se za zlaté hodinky nebo za zlatá pouzdra k hodinkám.
Hodinky a pouzdra k hodinkám zlatem galonované nebo platované vyclívají se jako zlacené hodinky nebo zlacená pouzdra k hodinkám.
K s. č. 585 a 587. — Sníží-li se autonomně nebo smluvně dnešní clo 4·90 Kč s. č. 587 (hodinkové stroje), dozná clo s. č. 585 stejného snížení.
K s. č. 589. — Malými stojacími hodinami jsou malé stojací hodiny s ciferníkem, jehož největší průměr nepřevyšuje 10 cm.
Ke třídě XLIII a k s. č. 585 a 586. — Zboží z bílého zlata (slitin zlata s niklem, mědí, zinkem, paladiem, hliníkem, stříbrem, cínem nebo s jinými kovy) vyclívá se jako zboží ze zlata.
K s. č. 614. — Směsi lepku s nepatrnou příměsí fosforečnanu sodného a santalového dřeva vyclívají se podle saz. pol. 614 a). Podle poznámky k saz. pol. 614 a) mohou býti vyclívány též směsi lepku (vyjma lepku pšeničného) s nepatrnou příměsí fosforečnanu sodného a santalového dřeva.
K s. č. 622. — Metaldehyd pevný (pevné palivo „Meta“) vyclívá se smluvní celní sazbou 50 Kč i v balení pro drobný prodej.
K s. č. 625. — Podle s. č. 625 vyclívají se též dehtová barviva s přísadou kuchyňské soli, Glauberovy soli nebo dextrinu až do 50%.
Československá republika se zavazuje, že nebude po dobu trvání této smlouvy, nejvýše však po dobu dvou let vybírati cla při dovozu basických dehtových barviv. Za účelem cla prostého odbavení musí býti zásilky basických dehtových barviv doprovázeny osvědčením vyrábějící továrny podle tohoto vzoru:
Osvědčení.

K příloze B.
(Dovozní cla na celním území švýcarském.)
1. K pol. 53 (chmel). Pod názvem „Československý chmel“, zvláště pak pod pojmenováním „Český chmel“ (,Žatecký chmel“, „Roudnický chmel“, „Ouštěcký chmel“, „Dubský chmel“), „Moravský chmel“ („Tršický chmel“), smí se uváděti ve Švýcarsku do oběhu jen chmel známkovaný a provázený ověřovací listinou některé veřejné československé známkovny podle zákonitých předpisů o označování původu chmele, platných v Československé republice. Mimo to musí býti takový chmel v původním plnění, to jest v obalu, opatřeném označením původu, pečetí a plombou, podle zmíněných československých předpisů.
2. Ve smlouvě stanovená cla saz. čís. 4 (ječmen nešrotovaný, neloupaný), 15 (slad), 53 (chmel) a ex 114 a (pivo v sudech s obsahem 2 hl a méně) švýcarského celního tarifu ponechávají Švýcarsku plně možnost eventuelní zdanění piva prováděti také v tom způsobu, že by se vybíraly celní přirážky při dovozu piva a surovin k výrobě piva určených. Tyto celní přirážky byly by vzájemně patřičně odstupňovány při předpokladu, že se ze 133 kg ječmene vyrobí 100 kg sladu a že k výrobě 1 hl piva jest zapotřebí 18 kg sladu.
3. Pod označením, v němž slovo „Pilsen“ (Plzeň) jest uváděno v jakékoliv formě nebo spojení, může býti dáváno do obchodu nebo čepováno ve Švýcarsku jen pivo, které bylo vyrobeno v městě Plzni (Pilsen) v Čechách.
PROZKOUMAVŠE TUTO SMLOUVU JAKOŽ I PŘÍLOHY A, B, C A VĚDOUCE, ŽE NÁRODNÍ SHROMÁŽDĚNÍ REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ S NIMI SOUHLASÍ, SCHVALUJEME A POTVRZUJEME JE.
TOMU NA SVĚDOMÍ JSME TENTO LIST PODEPSALI A K NĚMU PEČEŤ REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ PŘITISKNOUTI DALI.
NA HRADĚ PRAŽSKÉM, DNE 24. ČERVNA LÉTA TISÍCÍHO DEVÍTISTÉHO DVACÁTÉHO SEDMÉHO.
PRESIDENT REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ:
T. G. MASARYK v. r.
L. S.
MINISTR ZAHRANIČNÍCH VĚCÍ:
Dr. EDVARD BENEŠ v. r.
Vyhlašuje se s tím, že ratifikační listiny byly vyměněny v Bernu dne 27. června 1927, takže smlouva nabyla dle čl. 11. mezinárodní působnosti dnem 12. července 1927.

Dr. Beneš v. r.