wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
672/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu o znárodnění podniku v průmyslu textilním.

672.
Vyhláška
ministra průmyslů
ze dne 27. prosince 1945.

Na základě § 1, odst. 4 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků vyhlašuji, že dnem 27. října 1945 byl znárodněn zestátněním podnik
C. Wolfrum
se sídlem v Ústí nad Labem,
který vzhledem k tomu, že jde o vícestupňový podnik, ve kterém se tkanina vyrobená ve tkalcovně, udávající ráz podniku, dokončujícím pracovním procesem převážně zušlechťuje a vybarvuje ve vlastní úpravně doplněné z technických a hospodářských důvodů chemickým čištěním tkaniny, je pro své základní výrobní zaměření tkalcovnou vlny celkem s více než 400 zaměstnanci podle průměru stavů ke dnům 1. ledna let 1938 až 1940 podle § 1, odst. 1, č. 22 tohoto dekretu.
Nepadá na váhu, že jednotlivé stupně jsou vnitřním provozně-technickým uspořádáním tak odděleny, aby bylo možno vésti v patrnosti jejich provozní výsledky, poněvadž navenek jsou všechny vespolek celistvou podnikatelskou jednotkou.
Znárodněním nabývá československý stát vlastnictví znárodněného podniku a to veškerých nemovitostí, budov a zařízení, sloužících provozu znárodněného podniku, veškerého příslušenství podniku, počítajíc v to všechna práva (patenty, licence, živnostenská oprávnění, známky, vzorky a pod.), směnky, cenné papíry, vkladní knížky, hotovosti a pohledávky k podniku náležící, jakož i všech hotových i nedokončených výrobků, polotovarů, zásob a hmot, které patří k podniku v den počátku účinnosti tohoto dekretu. Ložisek a nalezišť surovin a movitostí a práv sloužících trvale provozu podniku se týká znárodnění, i když náleží někomu jinému než vlastníku podniku.
Zároveň s podnikem se znárodňují v rozsahu plynoucím z ustanovení § 4, odst. 2 dekretu i veškeré pomocné podniky a pomocné, závody, náležící vlastníku podniku, jakož i veškeré podniky a závody, které tvoří s podnikem znárodněným nerozlučný hospodářský celek.
O tom dávám věděti s účinkem doručení.

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
673/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu o znárodnění podniku v průmyslu textilním.

673.
Vyhláška
ministra průmyslu
ze dne 27. prosince 1945.

Na základě § 1, odst. 4 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků vyhlašuji v dohodě s pověřencem průmyslu a obchodu, že dnem 27. října 1945 byl znárodněn zestátněním podnik
Žilinská súkenná továrna účastinná spoločnosť
se sídlem v Žilině,
který vzhledem k tomu že jde o vícestupňový podnik, ve kterém se ve vlastní přádelně vyrobená příze zpracovává ve tkalcovně, udávající ráz podniku, je pro své základní výrobní zaměření tkalcovnou vlny celkem s více než 400 zaměstnanci podle průměru stavů ke dnům 1. ledna let 1938 až 1940 podle § 1, odst. 1, č. 22 tohoto dekretu.
Nepadá na váhu, že jednotlivé stupně jsou vnitřním provozně-technickým uspořádáním tak odděleny, aby bylo možno vésti v patrnosti jejich provozní výsledky, poněvadž navenek jsou všechny vespolek celistvou podnikatelskou jednotkou.
Znárodněním nabývá československý stát vlastnictví znárodněného podniku a to veškerých nemovitostí, budov a zařízení, sloužících provozu znárodněného podniku, veškerého příslušenství podniku, počítajíc v to všechna práva (patenty, licence, živnostenská oprávnění, známky, vzorky a pod), směnky, cenné papíry, vkladní knížky, hotovosti a pohledávky k podniku náležící, jakož i všech hotových i nedokončených výrobků, polotovarů, zásob a hmot, které patří podniku v den počátku účinnosti tohoto dekretu. Ložisek a nalezišť surovin a movitostí a práv sloužících trvale provozu podniku se týká znárodnění, i když náleží někomu jinému než vlastníku podniku.
Zároveň s podnikem se znárodňují v rozsahu plynoucím z ustanovení § 4, odst. 2 dekretu i veškeré pomocné podniky a pomocné závody, náležící vlastníku podniku, jakož i veškeré podniky a závody, které tvoří s podnikem znárodněným nerozlučný hospodářský celek.
Poněvadž znárodněný podnik náleží akciové společnosti, která je kapitálově zvlášť silná, znárodňuje se vzhledem k ustanovení § 4, odst. 4 dekretu veškerý její majetek, jakož i podniky koncernové, u kterých jí náleží více než polovina kapitálu nebo na které má rozhodující vliv.
Takovými podniky na území československého státu jsou zejména:
Silesia, konfekční průmysl, akc. spol. v Prostějově,
Rájecká súkenná továrňa, účastinná spoločnosť v Rájci,
Čadcianská súkenná továrňa, úč. spol. v Čadci,
Národné spojené textilné závody úč. spol. se sídlem v Budapešti — pokud jde o majetek a závody na území česko-slovenského státu.
O tom dávám věděti s účinkem doručení.

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
674/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu o znárodnění podniku v průmyslu textilním.

674.
Vyhláška
ministra průmyslu
ze dne 27. prosince 1945.

Na základě § 1, odst. 4 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků vyhlašuji, že dnem 27. října 1945 byl znárodněn zestátněním podnik
Východočeské textilní závody Curt Wittje
(Ostböhmische Textilwerke Curt Wittje)
se sídlem v Úpici,
poněvadž jde o tkalcovnu lnu celkem s více než 400 zaměstnanci podle průměrů stavů ke dnům 1. ledna let 1938 až 1940 podle § 1, odst. 1, č. 23 tohoto dekretu.
Nepadá na váhu, že jednotlivé stupně jsou vnitřním provozně-technickým uspořádáním tak odděleny, aby bylo možno vésti v patrnosti jejich provozní výsledky, poněvadž navenek jsou všechny vespolek celistvou podnikatelskou jednotkou.
Znárodněním nabývá československý stát vlastnictví znárodněného podniku a to veškerých nemovitostí, budov a zařízení, sloužících provozu znárodněného podniku, veškerého příslušenství podniku, počítajíc v to všechna práva (patenty, licence, živnostenská oprávnění, známky, vzorky a pod.), směnky, cenné papíry, vkladní knížky, hotovosti a pohledávky k podniku náležící, jakož i všech hotových i nedokončených výrobků, polotovarů, zásob a hmot, které patří podniku v den počátku účinnosti tohoto dekretu. Ložisek a nalezišť surovin a movitostí a práv sloužících trvale provozu podniku se týká znárodnění, i když náleží někomu jinému než vlastníku podniku.
Zároveň s podnikem se znárodňují v rozsahu plynoucím z ustanovení § 4, odst. 2 dekretu i veškeré pomocné podniky a pomocné závody, náležící vlastníku podniku, jakož i veškeré podniky a závody, které tvoří s podnikem znárodněným nerozlučný hospodářský celek.
Takovou povahu má vlastní přádelna lnu téhož podniku.
O tom dávám věděti s účinkem doručení.

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
675/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu o znárodnění podniku v průmyslu textilním.

675.
Vyhláška
ministra průmyslu
ze dne 27. prosince 1945.

Na základě § 1, odst. 4 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků vyhlašuji, že dnem 27. října 1945 byl znárodněn zestátněním podnik
Skene a spol., společnost s ručením omezeným
se sídlem v Brně,
který vzhledem k tomu, že jde o vícestupňový podnik, ve kterém se ve vlastní přádelně vyrobená příze převážně zpracovává ve tkalcovně, udávající ráz podniku, a tkanina se dokončujícím pracovním procesem zušlechťuje ve vlastní úpravně, je pro své základní výrobní zaměření tkalcovnou vlny celkem s více než 400 zaměstnanci podle průměru stavů ke dnům 1. ledna let 1938 až 1940 podle § 1, odst. 1, č. 22 tohoto dekretu.
Znárodněním nabývá československý stát vlastnictví znárodněného podniku a to veškerých nemovitostí, budov a zařízení, sloužících provozu znárodněného podniku, veškerého příslušenství podniku, počítajíc v to všechna práva (patenty, licence, živnostenská oprávnění, známky, vzorky a pod.), směnky, cenné papíry, vkladní knížky, hotovosti a pohledávky k podniku náležící, jakož i všech hotových i nedokončených výrobků, polotovarů, zásob a hmot, které patří podniku v den počátku účinnosti tohoto dekretu. Ložisek a nalezišť surovin a movitostí a práv sloužících trvale provozu podniku se týká znárodnění, i když náleží někomu jinému než vlastníku podniku.
Zároveň s podnikem se znárodňují v rozsahu plynoucím z ustanovení § 4, odst. 2 dekretu i veškeré pomocné podniky a pomocné závody, náležící vlastníku podniku, jakož i veškeré podniky a závody, které tvoří s podnikem znárodněným nerozlučný hospodářský celek.
Poněvadž znárodněný podnik náleží společnosti s ručením obmezeným, která jest kapitálově zvlášť silná, znárodňuje se vzhledem k ustanovení § 4, odst. 4 dekretu veškerý její majetek, jakož i podniky koncernové, u kterých jí náleží více než polovina kapitálu nebo na které má rozhodující vliv.
Takovým podnikem jest zejména:
Moravská továrna na trhanou vlnu s. s r. o. v Brně (Mährische Reißwollfabrik, Gesellschaft m. b. H., Brno).
O tom dávám věděti s účinkem doručení.

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
676/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu, kterou se zrušuje vyhláška č 174 ministra průmyslu ze dne 23. srpna 1945 o zajištění stavebních hmot.

676.
Vyhláška
ministra průmyslu
ze dne 14. února 1946,
kterou se zrušuje vyhláška č. 174 ministra průmyslu ze dne 23. srpna 1945 o zajištění stavebních hmot.
Podle dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 109 Sb., o řízení výroby, ustanovuji:

§ 1.
Vyhláška čís. 174 ministra průmyslu ze dne 23. srpna 1945, Ú. l. č. 82/45, o zajištění stavebních hmot, se zrušuje.
§ 2.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
679/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitra o osvobození některých divadelních představení a koncertů od obecní dávky ze zábav.

679.
Vyhláška
ministra vnitra
ze dne 16. února 1946
o osvobození některých divadelních představení a koncertů od obecní dávky ze zábav.
Podle čl. II. nařízení ze dne 18. května 1943, č. 128 Sb., o dávce ze zábav, osvobozuji v dohodě s ministrem financí od dávky ze zábav:

1. divadelní představení operní;
2. divadelní představení baletní;
3. divadelní představení činoherní, pokud nejsou rozšířena o samostatné vložky varietní, kabaretní, cirkusové a pod.;
4. koncerty hudebních a zpěvních umělců a umělců v oboru pohybového a recitačního umění, a to jednotlivců i souborů.
Osvobození toto platí vždy za podmínek,
a) že jde o pořádání umělecky hodnotné a kulturně významné,
b) že pořádání se koná před sedadly a je při něm vyloučeno podávání pokrmů a nápojů, jakož i kouření a
c) že pořádání není spojeno s taneční nebo jinou zábavou.
Má-li předseda místního národního výboru (správní komise) pochybnosti o tom, zda pořádání je umělecky hodnotné a kulturně významné, vyžádá si od pořadatele (podnikatele) písemné potvrzení, které vydává zemský národní výbor.
Tato vyhláška nabývá účinnosti pátého dne po vyhlášení, kterýmžto dnem pozbývá zároveň účinnosti vyhláška ze dne 27. listopadu 1945, o osvobození některých divadelních představení od dávky ze zábav, uveřejněná v částce 142 Úředního listu republiky Československé I ze dne 1. prosince 1945, pod běž. č. 439.

Ministr:
Nosek v. r.
684/1946 Ú. l. I
Vyhláška zemského národního výboru v Praze, č. I/8-497/1-1946, týkající se ceníku selat a běhounů, stanoveného pro I. čtvrtletí 1946.

684.
Vyhláška
zemského národního výboru v Praze
ze dne 16. února 1946, č. I/8-497/1-1946,
týkající se ceníku selat a běhounů, stanoveného pro I. čtvrtletí 1946.
Se schválením nejvyššího úřadu cenového stanoví se tento ceník selat a běhounů pro I. čtvrtletí 1946:

Za sele, za 1 kg živé váhy54.— Kčs,Za sele z úředně uznaného chovu, za 1 kg živé váhy70.— Kčs,Za běhouna (kastrát), za 1 kg živé váhy45.— Kčs,Za běhouna z úředně uznaného chovu, a 1 kg živé váhy60.— Kčs.
Tento ceník má býti podkladem pro vyměřováni náhrady za selata a běhouny v těch případech, ve kterých budou podle § 1 vl. nař. číslo 262/1943 Sb. ze dne 28. září 1943 v I. čtvrtletí 1946, poskytnuty odškodnění nebo podpory. Stanovení ceníku opírá se o prováděcí výnos ministerstva vnitra ze dne 30. prosince 1943, číslo 12.646-VI/1-43, část I, ku § 2, odst. 1 prováděcího § 9, odst. 2, lit. a), příl. A k nař. ministerstva vnitra ze dne 28. září 1943, číslo 263/1943 Sb., o nákazové pokladně.

Zemský národní výbor v Praze.
Předseda zemského národního výboru:
L. Kopřiva v. r.
685/1946 Ú. l. I
Vyhláška předsedy vlády o sčítání živností.

685.
Vyhláška
předsedy vlády
ze dne 22. února 1946
o sčítání živností.
Podle § 13 vládního nařízení ze dne 28. listopadu 1919, č. 634 Sb., o složení, kompetenci a způsobu jednání Statistické rady státní (Statut Statistické rady státní) nařizuji:

§ 1.
Každoročně se provede během I. čtvrtletí v zemích České a Moravskoslezské sčítání živností, jejichž provozovatelé jsou členy Ústředního svazu československého řemesla, Ústředního svazu obchodu, Ústředního svazu dopravy a Ústředního svazu pro cizinecký ruch.
§ 2.
Sčítání provede Státní úřad statistický prostřednictvím svazů uvedených v § 1 u jejich členů pomocí odborných, po případě místních složek (Jednot, Společenstev, Hospodářských nebo Dopravních skupin) těchto svazů.
§ 3.
Sčítání se bude konati dotazníkem, jehož vzorec vydá Státní úřad statistický. Každý člen svazů jmenovaných v § 1 je povinen vyplniti dotazník podle pravdy, správně a včas. Porušení zpravodajské povinnosti se trestá podle § 5 zákona ze dne 28. ledna 1919, č. 49 Sb., o organisaci statistické služby.
§ 4.
(1) Státní úřad statistický určí v dohodě s ministerstvy průmyslu a vnitřního obchodu, Státním úřadem plánovacím a povinnými zájmovými svazy rozsah a způsob šetření.
(2) Svazy jmenované v § 1 i jejich složky jsou povinny při sčítání spolupůsobiti.
§ 5.
Osoby na sčítání živností zúčastněné jsou povinny zachovávati o všech údajích přísnou mlčenlivost vůči osobám třetím, zvláště vůči úřadům finančním. Porušení této povinnosti se stíhá podle § 8 zákona č. 49/1919 Sb.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení a platí v zemích české a Moravskoslezská.

Předseda vlády:
Zd. Fierlinger v. r.
691/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra ochrany práce a sociální péče, kterou pozbývají účinnosti vyhlášky ze dne 22. prosince 1945, č. 650 a 651. 

691.
Vyhláška
ministra ochrany práce a sociální péče
ze dne 23. února 1946,
kterou pozbývají účinnosti vyhlášky ze dne 22. prosince 1945, č. 650 a č. 651
Podle platných předpisů o zajištění dodávky energie, zejména podle vl. nař. ze dne 3. října 1942, č. 343 Sb., stanovím v dohodě s ministrem průmyslu, ministrem výživy a ministrem vnitřního obchodu:

Článek I.
Vyhláška č. 651 ze dne 22. prosince 1945 (Ú. l. č. 161/1945), o přechodném přesunutí pravidelné pracovní doby na noc, pozbývá účinnosti dnem 25. února 1946.
Článek II.
Vyhláška č. 650 ze dne 22. prosince 1945 (Ú. l. č. 161/1945), o zavedení 5denního pracovního týdne za přechodnou dobu, pozbývá účinnosti dnem 4. března 1946.

Ministr:
Dr. Šoltész v. r.
693/1946 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového, kterou se mění vyhláška nejvyššího úřadu cenového o cenách za úkony v živnostech holičských, kadeřnických a vlásenkářských.

693.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 20. února 1946,
kterou se mění vyhláška nejvyššího úřadu cenového o cenách za úkony v živnostech holičských, kadeřnických a vlásenkářských.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

Článek I.
§ 1, odst. 1 vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 5. prosince 1945, běž. č. 582, o cenách za úkony živnostech holičských, kadeřnických a vlásenkářských, (Ú. l. I. č. 153/1945) se doplňuje takto:

Do I. místní třídy se zařazují tyto další obce: Luhačovice, Poděbrady a Mariánské Lázně.
Článek II.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Maur v. r.
694/1946 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového, kterou se mění vyhláška nejvyššího úřadu cenového o tvoření cen vložek do bot.

694.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 18. února 1946,
kterou se mění vyhláška nejvyššího úřadu cenového o tvoření cen vložek do bot.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 3, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

Článek I.
Ceny vložek do bot, vyhlášené v příloze k vyhlášce nejvyššího úřadu cenového ze dne 27. srpna 1943, běž. č. 633 (Ú. l. č. 203/1943) mohou býti zvýšeny o částky odpovídající vyšším výrobním nákladům, nesmějí však v žádném případě překročiti dvojnásobek cen ve zmíněné vyhlášce uvedených.
Článek II.
Tato vyhláška nabývá účinností dnem po vyhlášení.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Maur v. r.
695/1946 Ú. l. I
Vládní vyhláška o plánování v oboru výzkumnictví a zkušebnictví.

695.
Vládní vyhláška
ze dne 8. února 1946
o plánování v oboru výzkumnictví a zkušebnictví.
Vláda republiky Československé stanoví podle § 5 vládního nařízení ze dne 23. listopadu 1945, č. 145 Sb., o složení, organisaci a působnosti Státního úřadu plánovacího, na návrh Hospodářské rady:

§ 1.
Státní úřad plánovací bude při plánování v oboru výzkumnictví a zkušebnictví dbáti těchto směrnic, vydaných podle § 2, odst. 2 vl. nař. č. 145/1945 Sb. Hospodářskou radou se schválením vlády:
Státnímu úřadu plánovacímu se ukládá, aby:
1. sledoval a studoval tuzemské i cizozemské výzkumnictví a zkušebnictví,
2. podával Hospodářské radě zprávy o stavu, vývoji a potřebách československého výzkumnictví a zkušebnictví,
3. předkládal Hospodářské radě návrhy, a to zejména:
a) na organisaci československého výzkumnictví a zkušebnictví, zahrnujíc v to návrhy na organisaci dokumentačního ústředí, řízení a usnadnění výzkumnictví a zkušebnictví,
b) na zajištění výzkumnictví a zkušebnictví po stránce hmotné i osobní.
c) na stanovení směrnic pro řízení výzkumných a zkušebnických prací, na stanovení rámcových úkolů ve výzkumnictví a zkušebnictví, jakož i směrnic pro plánovité rozvržení významných problémů k řešení jednotlivým ústavům,
d) na uplatnění výsledků bádání a vědeckých i technických poznatků v životě národa, zejména v hospodářství a jeho řízení;
4. sestavoval dlouhodobé plány pro výzkumnictví a zkušebnictví.
§ 2.
Při provádění úkolů podle § 1 jsou povinny spolupůsobiti úřady, svazky územní a zájmové samosprávy, hospodářské organisace, osoby fysické i právnické a jakákoliv jejich sdružení a poskytnou Státnímu úřadu plánovacímu potřebné údaje, návrhy a dobrá zdání v mezích své působnosti. Uvedené orgány, instituce a osoby zpraví Státní úřad plánovací předem o zásadních opatřeních ve věci zakládání a organisace výzkumných a zkušebních ústavů a řízení prací ve výzkumnictví a zkušebnictví.
§ 3.
Při provádění této vyhlášky bude Státní úřad plánovací postupovati, pokud půjde o Slovensko, v dohodě se Štátnym plánovacím a štatistickým, úradom v Bratislave.
§ 4.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Předseda vlády:
Zd. Fierlinger v. r.
696/1946 Ú. l. I
Vládní vyhláška o přípravách programu nejnaléhavějších investic.

696.
Vládní vyhláška
ze dne 8. února 1946
o přípravách programu nejnaléhavějších investic.
Vláda republiky Československé stanoví podle § 5 vládního nařízení ze dne 23. listopadu 1945, č. 145 Sb., o složení, organisaci a působnosti Státního úřadu plánovacího, na návrh Hospodářské rady:

§ 1.
Státní úřad plánovací bude při plánování v oboru nejnaléhavějších investic dbáti této směrnice, vydané podle § 2, odst. 2 vl. nař. č. 145/1945 Sb. Hospodářskou radou se schválením vlády:
Státní úřad plánovací, na Slovensku v součinnosti se Štátnym plánovacím a štatistickým úradom v Bratislave, vypracuje návrh hospodářského plánu nejnaléhavějších investic a opatření potřebných pro jejich racionální uskutečnění.
§ 2.
(1) ústřední úřady příslušné podle stavebníka oznámí do 30 dnů po té, kdy nabude tato vyhláška účinnosti, Státnímu úřadu plánovacímu, na Slovensku prostřednictvím Štátneho plánovacieho a štatistického úradu v Bratislave, přibližnou potřebu stavebních investic, zahrnujíc v to investice obnovovací, s nákladem přes 100 tisíc Kčs za státní, zemské, okresní a obecní stavby vedené jimi nebo místy jim podléhajícími, dále za stavby veřejných a národních podniků a za stavby soukromé.
(2) Údaje o stavbách buďte při tom sestaveny podle druhu a určení investic, buď vyznačen po případě odůvodněn jejich stupeň naléhavosti, dále buď uveden odhad stavebního nákladu, podle něhož možno posouditi rozsah investice, a buď uvedena potřeba stavebních hmot i pracovních sil.
§ 3.
(1) Kdo na svůj účet nebo na účet jím spravovaného podniku nebo jiného místa v roce 1946 zamýšlí nebo chystá jinou než stavební investici, na př. objednávku vozidel, strojních a jiných zařízení, jež nutno teprve v tuzemsku zhotoviti nebo ze zahraničí dovézt, oznámí to ve lhůtě stanovené v § 2, odst. 1 příslušnému ústřednímu úřadu, na Slovensku příslušnému povereníctvu, s odůvodněním investic, vypsáním peněžního nákladu, údajem o způsobu úhrady a časovém rozvrhu provádění, jakož i se stručným technickým popisem. Ústřední úřady oznámí potřebu nestavebních investic Státnímu úřadu plánovacímu s vyznačením stupně naléhavosti, povereníctva oznámí to prostřednictvím Štátneho plánovacieho a štatistického úřadu v Bratislave.
(2) V odstavci 1 jsou míněny jakékoli nestavební investice, jejichž úplné dohotovení má vyžadovati náklad převyšující 10 milionů Kčs, i když jsou prováděny tyto investice postupně po částech o nákladu nižším.
§ 4.
Při provádění úkolů podle § 1 jsou povinny spolupůsobiti úřady, svazky územní a zájmové samosprávy, hospodářské organisace, osoby fysické i právnické a jakákoli jejich sdružení a poskytnouti Státnímu úřadu plánovacímu potřebné údaje, návrhy a dobrá zdání v mezích své působnosti.
§ 5.
Při provádění této vyhlášky bude Statní úřad plánovací postupovati, pokud půjde o Slovensko, v dohodě se Štátnym plánovacím a štatistickým úradom v Bratislave.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Předseda vlády:
Zd. Fierlinger v. r.
697/1946 Ú. l. I
Vládní vyhláška o přípravě hospodářského plánování v průmyslové a řemeslné výrobě.

697.
Vládní vyhláška
ze dne 8. února 1946
o přípravě hospodářského plánováni v průmyslové a řemeslné výrobě.
Vláda republiky Československé stanoví podle § 5 vládního nařízení ze dne 23. listopadu 1945, č. 145 Sb., o složení, organisaci a působnosti Státního úřadu plánovacího, na návrh Hospodářské rady toto:

§ 1.
Státní úřad plánovací bude při plánování v oboru průmyslové a řemeslné výroby dbáti těchto směrnic, vydaných podle § 2, odst. 2 vl. nař. č. 145/1945 Sb. Hospodářskou radou se schválením vlády:
1. Státnímu úřadu plánovacímu se ukládá, aby připravil celostátní hospodářské plánování v průmyslové a řemeslné výrobě.
2. Příprava celostátního hospodářského plánování podle předchozího ustanovení zahrnuje v oboru průmyslové a řemeslné výroby:
a) sjednocení a zjednodušení všech periodických i jednorázových statistických hlášení i jiných zpráv od podniků požadovaných a opatření směřující k jejich omezení na nezbytně nutnou míru i v budoucnosti;
b) zjištění a další běžné sledování hospodářských poměrů jednotlivých výrobních odvětví, při čemž půjde, pokud se týče výroby, zejména o výrobnost a její využití, o výkonnost zaměstnanců, o provozní výsledky, o jakost výrobků a o plnění sociálních povinností vůči zaměstnancům;
c) návrhy, sledující nápravu poruch a všeobecné zlepšení stavu, zjištěného podle ustanovení pod písm. b);
d) návrhy na všeobecné zavedení krátkodobých výrobních programů tak, že podniky, u nichž to bude účelné, budou předkládati místu řídícímu výrobu, výrobní programy ke schválení, jakož i skutečné výsledky k porovnání s programy a k posouzení;
e) zjištění podkladů a vypracování návrhu zásad pro územní rozmístění průmyslových a řemeslných podniků.
3. Pro úkoly uvedené pod č. 2 zřídí předseda plánovacího úřadu při tomto úřadu potřebný počet komisí, vydá pro ně jednací řády a jmenuje jejich členy, přihlížeje k dotčeným úřadům a k zájmové samosprávě.
§ 2.
Při provádění úkolů podle § 1 jsou povinny spolupůsobiti úřady, svazky územní a zájmové samosprávy, hospodářské organisace, osoby fysické a právnické a jakákoliv jejich sdružení a poskytnouti Státnímu úřadu plánovacímu potřebné údaje, návrhy a dobrá zdání v mezích své působnosti. Uvedené orgány, instituce a osoby zpraví Státní úřad plánovací podle možnosti předem o zásadních opatřeních v těchto věcech.
§ 3.
Při provádění této vyhlášky bude Státní úřad plánovací postupovati, pokud jde o činnost uvedenou v § 1, č. 2, písm. a), v dohodě se Státním úřadem statistickým v Praze, pokud jde o Slovensko vůbec, v dohodě se Štátnym plánovacím a štatistickým úradom v Bratislave.
§ 4.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Předseda vlády:
Zd. Fierlinger v. r.