119/1985 Sb.
Zásady vlády Československé socialistické republiky a Ústřední rady odborů pro uzavírání, obsah a kontrolu kolektivních smluv

119
ZÁSADY
vlády Československé socialistické republiky a Ústřední rady odborů pro uzavírání, obsah a kontrolu kolektivních smluv
Kolektivní smlouvy jsou důležitým politicko-ekonomickým, sociálním a právním nástrojem a významnou formou účasti pracujících při zabezpečování plánovitého hospodářského a sociálního rozvoje organizací a při ochraně oprávněných zájmů pracujících. Upravují vzájemné vztahy mezi kolektivy pracovníků zastoupených orgány Revolučního odborového hnutí a vedoucími organizací. Vytyčují závazná konkrétní opatření a závazky ke splnění plánovaných úkolů, k uplatňování socialistických zásad v odměňování za práci, ke zlepšování pracovních, zdravotních, sociálních a kulturních podmínek pracujících a k rozvíjení výchovné a vzdělávací činnosti. Přispívají k prohlubování socialistické demokracie, k upevňování právního řádu, uvědomělé pracovní kázně a vzájemných soudružských vztahů v organizacích.
V zájmu jednotného postupu při přípravě, uzavírání a kontrole kolektivních smluv stanoví vláda Československé socialistické republiky a Ústřední rada odborů podle § 20 odst. 6 zákoníku práce tyto zásady:

ČÁST I
Uzavírání kolektivních smluv
1. Kolektivní smlouvy se uzavírají ve všech státních hospodářských, rozpočtových, příspěvkových, ostatních socialistických organizacích s výjimkou jednotných zemědělských družstev a výrobních družstev. Ve společenských organizacích a jejich zařízeních lze uzavírat kolektivní smlouvy na základě dohody závodního výboru ROH s vedením organizace.
2. Kolektivní smlouva se uzavírá mezi kolektivem pracovníků a organizací.1) Jménem pracovníků ji uzavírá závodní výbor, podnikový výbor nebo místní výbor, univerzitní odborová rada, celoškolský, celoústavní výbor Revolučního odborového hnutí, popřípadě další příslušný odborový orgán2) (dále jen „závodní výbor“) a jménem organizace její vedoucí. Kolektivní smlouvy organizací (podniků) se uzavírají na období jednoho roku. V případech, kde jsou k tomu podmínky, lze uzavřít kolektivní smlouvu organizace na delší období, zpravidla na pět let; její obsah se ročně zpřesňuje doplňkem ke kolektivní smlouvě.
3. V organizacích vnitřně členěných na závody uzavírá závodní výbor (závodní výbory) jménem pracovníků závodu a vedoucí organizace nebo jím pověřený vedoucí závodu jménem organizace závodní kolektivní smlouvu, která je základním článkem soustavy kolektivních smluv; obsahuje i závazky týkající se samostatných provozů. Ustanovení a závazky kolektivní smlouvy organizace se vztahují na závod a jeho pracovníky, pokud závodní kolektivní smlouva v souladu s těmito zásadami nestanoví něco jiného. Závodní kolektivní smlouvy se uzavírají na období jednoho roku.
4. Ve výrobních hospodářských jednotkách – oborových podnicích, koncernech, trustech (dále jen „VHJ“) – uzavírá oborovou kolektivní smlouvu jménem pracovníků VHJ oborový výbor Revolučního odborového hnutí a jménem VHJ její generální ředitel. Ustanovení a závazky oborové kolektivní smlouvy se vztahují na organizace, závody a jejich pracovníky, pokud jejich kolektivní smlouvy v souladu s těmito zásadami nestanoví něco jiného. Oborové kolektivní smlouvy se uzavírají zpravidla na dobu pěti let a každoročně se zpřesňují.
5. Kolektivní smlouvy organizací a závodů se připravují souběžně s návrhem plánu a musí být schváleny současně s potvrzením hospodářského plánu nejpozději však do 15. února v roce, v němž vstupují v platnost. Oborové kolektivní smlouvy se připravují souběžně s návrhem pětiletého plánu a musí být schváleny současně s jeho potvrzením.
6. Dojde-li k závažným změnám v činnosti organizace nebo VHJ nebo jiným zásadním okolnostem, např. při změně plánu, provedou se nezbytné změny a doplňky kolektivní smlouvy v době její platnosti formou doplňku.
7. Kolektivní smlouva, její změny a doplňky se uzavírají písemně.
8. Do kolektivní smlouvy se zařazují jen konkrétní a kontrolovatelné závazky a ustanovení, které musí být termínovány a stanovena jmenovitě odpovědnost za jejich plnění.
ČÁST II
Obsah kolektivních smluv
A. Obsahové zaměření oborových kolektivních smluv
9. Oborová kolektivní smlouva v souladu se statutem VHJ, podle konkrétních podmínek a potřeb obsahuje závazky obou smluvních stran vyjadřující cílově programový přístup k zabezpečení plánovaných úkolů, hmotné zainteresovanosti, péče o pracovníky, výchovné a vzdělávací činnosti, včetně tvorby a užití fondu kulturních a sociálních potřeb, zejména na:
a) zabezpečení hlavních úkolů plánovaného rozvoje VHJ, pravidel hmotné zainteresovanosti pro vstřícné plánování, směrů rozvoje pracovní a tvůrčí iniciativy a způsobu kontroly dosahovaných hospodářských výsledků VHJ;
b) realizaci žádoucích změn ve struktuře výroby, zvyšování produktivity práce, efektivnosti a kvality, zabezpečování úkolů státních cílových programů technického rozvoje snižováním materiálové a výrobní náročnosti a zvyšování technicko-ekonomické úrovně výrobků;
c) vytváření podmínek pro realizaci programů rozvoje hnutí vynálezců a zlepšovatelů včetně zavádění a rozšiřování pokrokových metod práce a žádoucího využívání tématického plánování uvnitř VHJ;
d) způsob rozdělení hospodářského výsledku VHJ, zejména pravidel tvorby a rozdělování prostředků do fondů VHJ a podřízených organizací a vyčlenění objemu prostředků na sociální rozvoj v rámci VHJ;
e) uplatňování pravidel pro usměrňování mzdových prostředků uvnitř VHJ a plánu mezd včetně kontroly jejich dodržování, postihů za nejakostní práci a porušování smluvních závazků;
f) rozdělování celkové výše mzdových prostředků vyplývající z jejich normativu nebo limitu na organizace diferencované v závislosti na progresivitě plánu a výsledcích jejich činnosti; stanovení průměrné mzdy za VHJ a na organizace;
g) zabezpečení hlavních úkolů v oblasti odměňování v návaznosti na pětileté mzdové programy a program zvýšení ekonomické účinnosti mzdové soustavy, zejména vytýčení časového postupu, forem, metod a podmínek realizace pro nižší stupně řízení;
h) realizaci hlavních věcných úkolů, vlastních záměrů a potřeb pětiletého plánu racionalizace a normování práce včetně prosazování objektivizovaných norem všeho druhu, s přihlédnutím ke specifickým podmínkám oboru a podřízených organizačních jednotek;
i) opatření VHJ k zabezpečení úkolů obsažených v plánech personálního a sociálního rozvoje a opatření odborových orgánů na podporu jejich plnění a popřípadě úkolů nad jejich rámec, které vyplynuly z naléhavých potřeb, nebo pro jejichž plnění se na úrovni VHJ vytvořily předpoklady, včetně vyjádření forem pomoci podřízeným organizacím, např. závazky na výstavbu a rekonstrukci rekreačních, rehabilitačních a jiných zařízení oborové povahy;
j) rozvíjení odborné kvalifikace pracovníků, zejména dělníků, žen, mladých pracovníků, doškolování a přeškolování pracovníků uvolněných z neefektivních výrob. Vytváření podmínek pro odbornou a politickou přípravu mládeže na dělnická povolání ve středních odborných učilištích a její úspěšnou adaptaci ve výrobním procesu. Zvyšování ideové, politické a kulturní úrovně pracovníků, zejména vytvářením materiálních podmínek pro rozvoj kulturně výchovné, tělovýchovné a branné výchovy za účelem využívání volného času pracovníků a jejich rodinných příslušníků;
k) uplatnění pravidel pro tvorbu a rozdělování zdrojů fondu kulturních a sociálních potřeb za splnění ukazatelů stanovených pro VHJ i zásad pro jejich krácení a pravidel pro rozdělení zdrojů oborového fondu kulturních a sociálních potřeb na podřízené organizace. (Rozpočet oborového fondu kulturních a sociálních potřeb na každý rok je součástí oborové kolektivní smlouvy.)
B. Obsahové zaměření kolektivních smluv organizací a závodních kolektivních smluv
Zabezpečení plánovaných úkolů
10. Kolektivní smlouva obsahuje zpravidla stručnou charakteristiku hlavních úkolů plánu a způsob rozdělení hospodářského výsledku (prostředků). Ke splnění úkolů plánu, popřípadě rozpočtů3) kolektivní smlouva obsahuje konkrétní závazky organizace a pracovníků zaměřené především na:
a) zabezpečení rovnoměrného plnění úkolů plánu, zejména odhalováním a využíváním rezerv ve zdrojích růstu produktivity práce a zefektivnění výrobního procesu, zdokonalování chozrasčotního řízení a organizace práce ve všech vnitropodnikových útvarech včetně předvýrobních etap, postupným uplatňováním brigádních forem organizace práce a odměňování pracovních kolektivů a využívání vstřícného plánování již při přípravě plánu na další rok;
b) uplatňování nové techniky a technologie a urychlené zavádění výsledků vědeckotechnického pokroku do výroby cestou rekonstrukce, modernizace, automatizace, robotizace, mechanizace a inovace výroby a optimálního využívání výrobních prostředků především zvyšováním směnnosti;
c) zabezpečování plánované jakosti výroby, rozvoje a kvality služeb, zejména zvyšování podílu špičkových výrobků, na rozšiřování a obměnu sortimentu výrobků v zájmu plnění plánovaných dodávek pro vnitřní trh, vývoz, investiční výstavbu a dodávek pro ostatní odběratele, výraznější zvyšování užitných vlastností výrobků, snižování podílu nákladů na zmetky a reklamace;
d) vytváření všestranných podmínek efektivního využívání a zhodnocování paliv a energie, surovin a materiálů, především snižováním jejich normované spotřeby, odhalováním a využíváním dalších rezerv v zájmu výroby žádoucí produkce navíc z uspořených zdrojů;
e) vytváření podmínek rozvoje vnitropodnikového soutěžení, zkvalitňování obsahu a organizace výrobních (provozních) porad, účinnější popularizaci a využívání výsledků a zkušeností dosažených všemi formami pracovní iniciativy, včetně internacionálního socialistického soutěžení;
f) realizaci a kontrolu plnění programů komplexní socialistické racionalizace, další rozvoj komplexních racionalizačních brigád, ostatních účinných forem technické tvůrčí iniciativy, pokrokových metod práce, včetně prohlubování a vytváření podmínek pro jejich efektivní využívání;
g) zabezpečování úkolů plánu rozvoje vědy a techniky, státních cílových programů, plánu tematických úkolů a opatření k plánovitému rozvoji hnutí vynálezců a zlepšovatelů, zkvalitnění práce v předvýrobních etapách a dalších forem účasti pracujících na vědeckotechnickém rozvoji;
h) lepší využití a rozmístění pracovníků, upevňování pracovní a technologické kázně, plné a efektivní využívání fondu pracovní doby, snižování absence a nežádoucí fluktuace, zajištění ochrany majetku v socialistickém vlastnictví.
Hmotná zainteresovanost
11. V souladu se mzdovými a jinými právními předpisy v návaznosti na mzdový program nadřízeného orgánu a organizace a na program zvyšování ekonomické účinnosti mzdové soustavy kolektivní smlouva obsahuje závazky a ustanovení zaměřená především na:
a) stanovení plánovaného objemu mzdových prostředků odpovídajícího normativu nebo limitu v závislosti na stanovených ukazatelích, jeho rozdělení na prémie, odměny (fond vedoucího, za socialistické soutěžení, za pracovní a životní výročí), podíly na hospodářských výsledcích, vztah přírůstku produktivity práce a průměrné mzdy celkem a její členění na závody, útvary a kategorie pracovníků;
b) prohloubení diferenciace mezd mezi profesemi a funkcemi a jednotlivými pracovníky podle jejich prokazatelného přínosu k plnění rozhodujících úkolů organizace, zejména při zvyšování efektivnosti a kvality práce, jakosti výrobků a služeb, plnění úkolů technického rozvoje v zájmu trvalého růstu produktivity práce a dosahování všestranných úspor živé a zvěcnělé práce, popř. podle dalších hledisek;
c) zvýšení ekonomické účinnosti mzdových forem za účelem prohloubení jejich pobídkovosti na plnění rozhodujících úkolů organizace;
d) opatření směřující ke snižování práce přesčas a omezování noční práce žen;
e) zabezpečení konkrétních úkolů v cílevědomém rozvoji racionalizace a normování práce, zejména ve zdokonalování normativní základny vedoucí ke stále širšímu uplatňování technicky zdůvodněných výkonových norem ve výrobě, rozšiřování normativní základny u pomocných a obslužných prací a omezování administrativní náročnosti za účelem snižování normovaného počtu řídícího a správního aparátu;
f) postup při spolurozhodování závodního výboru Revolučního odborového hnutí o uplatňování norem spotřeby práce a při tvorbě všech norem, které nejsou stanoveny na základě schválených normativních podkladů;
g) vytváření potřebných ekonomických a politicko-organizačních předpokladů pro uplatnění nové tarifní soustavy pro odměňování dělníků a technickohospodářských pracovníků;
h) soustavné hodnocení vývoje mezd, mzdové diferenciace a účinnosti brigádních forem organizace práce a odměňování, kontrolu účinnosti nové mzdové soustavy, dodržování mzdových předpisů, včetně opatření k odstranění zjištěných nedostatků;
i) opatření při překročení mzdových prostředků a při omezení výplaty mezd v organizaci;
j) informaci, kde pracovníci organizace mohou nahlédnout do všech mzdových předpisů používaných v organizaci.
12. Podle zmocnění ve mzdových nebo jiných právních předpisech kolektivní smlouva:
a) stanoví pravidla pro poskytování podílů na hospodářských výsledcích, popř. způsob rozdělování prostředků na podíly pro vnitropodnikové útvary podle jejich přínosu na celkových výsledcích práce a hospodaření;
b) stanoví postup a bližší podmínky pro poskytování odměn při významných pracovních a životních výročích4) a pro stanovení jejich výše jednotlivým pracovníkům;
c) může stanovit některé mzdové podmínky, např. výši příplatků, preferencí apod.
Péče o pracovníky
13. Kolektivní smlouva obsahuje věcná opatření k plnění ročního plánu sociálního rozvoje a závazky hospodářského vedení ke zlepšování pracovních, zdravotních, sociálních, kulturních a dalších životních podmínek, k plnění norem sociální vybavenosti, popř. další závazky organizace a pracovních kolektivů ke zkvalitňování péče o pracovníky, které nebyly do plánu zahrnuty a pro něž byly vytvořeny předpoklady.
Kolektivní smlouva stanoví závazky týkající se zejména:
a) zlepšování pracovního prostředí, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a společného postupu hospodářských a odborových orgánů k soustavnému snižování pracovní úrazovosti a nemocí z povolání, závazků k důslednému využívání třístupňové kontroly, k zajišťování veřejné prověrky bezpečnosti práce, k soustavné výchově a školení pracovníků k bezpečné a zdravotně nezávadné práci, k hospodárnému využívání ochranných osobních pracovních prostředků a ke snižování fyzicky a psychicky nadměrně namáhavých, monotónních a nekvalifikovaných prací, zejména snižování počtu žen manipulujících s břemeny nad přípustnou hmotnost;
b) zlepšování zdravotní péče, včetně preventivních lékařských prohlídek, poskytování lázeňské péče a vytváření podmínek pro pracovní uplatnění pracovníků se změněnou pracovní schopností;
c) způsobu zabezpečování závodního stravování pro všechny pracovníky a výše příspěvku z fondu kulturních a sociálních potřeb na jedno hlavní jídlo pracovníků v I., II. a III. směně a bývalým pracovníkům (důchodcům), formy společenské kontroly odborových orgánů nad závodním stravováním včetně postupu k uplatnění závěrů při zjištěných nedostatcích, a další závazky ke zlepšování prostředí a k racionalizaci práce a výdeje jídel v zařízeních závodního stravování a k výchově pracovníků k racionální výživě a k uplatnění správných stravovacích režimů;
d) způsobu výběru pracovníků do bytových pořadníků, závazků k poskytování finanční, odborné a technické pomoci pracovníkům při individuální a družstevní bytové výstavbě, zlepšení údržby bytového fondu;
e) využití podnikových rekreačních zařízení včetně určení délky rekreačního období i jejich využití pro pionýrské tábory ROH, způsob rozšiřování a zkvalitňování rekreační základny včetně pionýrských táborů ROH;
f) zlepšování životních podmínek zejména pracujících žen, dopravy do zaměstnání a zpět, služeb všeho druhu a společná opatření k účinné ochraně životního prostředí na podporu volebních programů Národní fronty;
g) vytváření všestranných podmínek pro rozvoj kulturní a sportovní činnosti, účelného využívání volného času pracujících, zejména mládeže a utváření socialistického způsobu života;
h) zajišťování individuální a skupinové sociální práce včetně péče o důchodce a vytváření personálních předpokladů pro tuto činnost;
i) zlepšování pracovního a životního prostředí v rámci akce „odboráři svým závodům a republice“;
j) soustavného upevňování právního vědomí pracujících formou právní propagandy se zřetelem ke konkrétním podmínkám organizace, poskytování porad pracujícím z oblasti pracovněprávní, sociálního, popřípadě občanskoprávního zákonodárství.
Výchovná a vzdělávací činnost
14. Ke zvyšování odborné, ideově politické a kulturní úrovně pracovníků kolektivní smlouva obsahuje závazky hospodářského vedení ke splnění plánu personálního rozvoje a opatření k tomuto plánu, resp. i další závazky zaměřené především na:
a) zvyšování odborné kvalifikace pracujících, zejména dělníků, žen a mladých pracovníků formou doškolování, přeškolování, získávání více profesí, osvojování tvořivého myšlení a nových metod práce, vysílání do různých typů resortních a státních škol včetně postgraduálního studia v souladu s potřebami organizace, plné využívání získané kvalifikace pracovníků se zvláštní pozorností k vytváření podmínek pro adaptaci absolventů středních odborných učilišť, středních a vysokých škol v pracovním procesu;
b) zabezpečení ideové, politické a ekonomické výchovy pracujících, zejména mladých dělníků, upevňování socialistické morálky, pracovní a technologické kázně, rozvíjení škol socialistické práce, technicko-ekonomické propagandy, osobní a názorné agitace;
c) vytváření organizačních, kádrových a materiálních podmínek pro rozvíjení kulturní, sportovní a tělovýchovné činnosti pracujících ve volném čase včetně jejich rodinných příslušníků v závodních klubech, rudých koutcích, tělovýchovných a dalších zařízeních.
Tvorba a čerpání fondu kulturních a sociálních potřeb
15. K účelnému využívání prostředků fondu kulturních a sociálních potřeb stanoví v souladu s právními předpisy
a) kolektivní smlouva organizace zejména:
– výši přídělu do fondu kulturních a sociálních potřeb organizace,
– podmínky pro doplňkový příděl do fondu kulturních a sociálních potřeb,
– zásady k rozdělení a užití zdrojů doplňkového přídělu pro závody,
– objem prostředků FKSP vyčleněných na sdružené akce, pro něž je tento fond určen;
b) závodní kolektivní smlouva zejména:
– základní, případně jednotný příděl do fondu kulturních a sociálních potřeb závodu,
– procento použití prostředků FKSP na politickovýchovnou, kulturní a vzdělávací činnost pro ZO ROH,
– podmínky pro poskytování doplňkového přídělu,
– objem prostředků ke sdružení na akce, které lze a je účelné financovat z FKSP v rámci podniku, popřípadě s jinými organizacemi v místě závodu.
16. Rozpočet fondu kulturních a sociálních potřeb je součástí kolektivní smlouvy.
ČÁST III
Právní závaznost kolektivních smluv
17. Návrh oborové kolektivní smlouvy musí být projednán a schválen oborovou konferencí ROH, návrh kolektivní smlouvy organizace nebo závodní kolektivní smlouvy členskou schůzí (konferencí) organizace Revolučního odborového hnutí, jinak je kolektivní smlouva neplatná. Totéž platí pro uzavírání změn a doplňků kolektivní smlouvy.
18. Kolektivní smlouva se stává pro obě smluvní strany závaznou podpisem zástupců obou smluvních stran. Obě strany jsou povinny ji od té doby dodržovat a jakékoliv změny a doplňky provádět pouze se vzájemným souhlasem a předepsaným způsobem.
19. Právní účinnost závazků obsažených v kolektivní smlouvě začíná prvním dnem období, na které byla kolektivní smlouva uzavřena a končí uplynutím tohoto období.
20. Ustanovení a závazky v kolektivních smlouvách, které jsou v rozporu s právními předpisy nebo se zájmy společnosti, jsou neplatné.
21. Nároky vyplývající z kolektivních smluv pro jednotlivé pracovníky se uplatňují a uspokojují jako ostatní nároky pracovníků z pracovního poměru.
22. Vedoucí pracovníky organizace, kteří neplní povinnosti vyplývající pro ně z kolektivní smlouvy nebo zaviňují průtahy v plnění ustanovení a závazků obsažených v kolektivní smlouvě, upozorňuje závodní výbor na nedostatky a žádá jejich odstranění.
Závodní výbor může navrhnout příslušným orgánům, aby v rámci platných předpisů použily vůči těmto pracovníkům vhodných opatření, jako například odnětí či krácení prémií, odměn, podílů, uložení kárného opatření nebo i odvolání z funkce.
Za plnění závazků přijatých odborovými orgány odpovídají tyto orgány podle stanov Revolučního odborového hnutí.
23. Generální ředitel VHJ, vedoucí organizace, závodu je povinen soustavně sledovat, jak vedoucí a další pracovníci uvedení v kolektivní smlouvě plní povinnosti vyplývající pro ně z této smlouvy. Zaviněné neplnění těchto povinností posuzuje jako porušení pracovní kázně a vyvozuje z něj důsledky. Při hodnocení pracovních výsledků jednotlivých vedoucích pracovníků a při hmotném oceňování jejich práce se přihlíží též k tomu, jak plní závazky kolektivní smlouvy, za které jsou odpovědni.
24. Spory, které vzniknou mezi příslušným odborovým orgánem a vedením VHJ, vedením organizace nebo závodu a týkající se neplnění povinností organizace vyplývajících z kolektivní smlouvy, řeší příslušný vyšší hospodářský orgán, nadřízený VHJ nebo organizaci v dohodě s vyšším orgánem odborového svazu.
25. V kolektivní smlouvě lze dohodnout, jaké důsledky budou vyvozovány z neplnění závazků, z nichž nevznikají nároky jednotlivým pracovníkům, jakož i složení orgánu, který řeší spory vzniklé z neplnění těchto závazků. Složení tohoto orgánu se stanoví zpravidla tak, aby v něm byli převážně zástupci orgánů nadřízených organizací a příslušného vyššího orgánu odborového svazu.
26. Při kontrole plnění kolektivní smlouvy je možné dohodnout, jaké náhradní plnění poskytne organizace při nesplnění závazků.
ČÁST IV
Přílohy kolektivní smlouvy
27. Součástí každé kolektivní smlouvy jsou její přílohy.
Tvoří je:
– změny a doplňky kolektivní smlouvy,
– protokoly o veřejné kontrole plnění kolektivní smlouvy včetně závazků (opatření) k odstranění nedostatků,
– další nezbytně nutné přílohy podle pokynů příslušného ústředního orgánu a příslušného výboru odborového svazu.
ČÁST V
Registrace a kontrola plnění kolektivních smluv
28. Uzavřené kolektivní smlouvy organizací, jejich změny a doplňky registrují orgány jim bezprostředně nadřízené a příslušné orgány odborového svazu.5) Vedení organizace spolu s příslušným odborovým orgánem provádějí registraci závodních kolektivních smluv, jejich změn a doplňků. Oborové kolektivní smlouvy, jejich změny a doplňky registrují ústřední orgány a příslušné orgány odborového svazu. Registrující orgány a organizace dbají na včasnou přípravu a uzavření kolektivních smluv a konzultují obsah předložených návrhů za účasti obou smluvních stran. O opatřeních dohodnutých při konzultaci ke změnám a doplnění kolektivní smlouvy provádějí záznam. Uzavřené kolektivní smlouvy se zasílají k registraci ihned po jejich podepsání. Registrující orgány vyhotovují protokol o registraci, který zasílají oběma smluvním stranám nejpozději do jednoho měsíce od obdržení uzavřené kolektivní smlouvy k registraci. Kolektivní smlouvy uzavřené na ústředních orgánech a KNV konzultují a registrují pouze krajské (městské) výbory příslušného odborového svazu.
29. Obě smluvní strany v kolektivní smlouvě dohodnou způsob:
a) pravidelné běžné kontroly plnění, (v zájmu vytváření předpokladů pro důslednou a včasnou realizaci) všech ustanovení a závazků obsažených v kolektivní smlouvě. Se závěry běžné kontroly plnění kolektivní smlouvy jsou pracující seznamováni na výrobních (provozních) poradách, členských schůzích odborových úseků a členských schůzích nebo konferencích základní organizace Revolučního odborového hnutí;
b) veřejné kontroly plnění kolektivní smlouvy organizací a závodní kolektivní smlouvy za účasti všech pracujících, organizované dvakrát ročně podle společného plánu politickoorganizačního opatření. Nejpozději do 31. srpna běžného roku a do 15. února roku následujícího schvaluje dosažené výsledky v plnění kolektivní smlouvy a navrhované závěry z provedené veřejné kontroly členská schůze nebo podniková (závodní) konference Revolučního odborového hnutí. Výsledky a závěry veřejné kontroly se využijí při přípravě a uzavření nové kolektivní smlouvy a při rozborech hospodářské činnosti organizace;
c) kontroly plnění oborové kolektivní smlouvy jednou ročně současně s hodnocením výsledků hospodaření a plnění plánu VHJ a projednání jejich výsledků a schválení závěrů z nich vyplývajících oborovou konferencí Revolučního odborového hnutí.
ČÁST VI
Úkoly organizací, nadřízených státních a hospodářských orgánů a příslušných odborových orgánů při uplatňování zásad
30. Vedoucí organizace, vedoucí závodu a závodní výbor jsou povinni:
a) seznámit pracující s návrhy plánu, získávat náměty do kolektivní smlouvy a návrh kolektivní smlouvy projednat na výrobních nebo provozních poradách, členských schůzích odborových úseků, případně členských schůzích základních organizací Revolučního odborového hnutí. Soustředit připomínky z pracovišť, využít jich při zpřesňování návrhu kolektivní smlouvy a o jejich uplatňování podávat zpětné informace;
b) zajistit aktivní účast pracujících, hospodářských pracovníků, funkcionářského aktivu Revolučního odborového hnutí, Socialistického svazu mládeže, Československé vědeckotechnické společnosti na veřejné kontrole plnění kolektivní smlouvy za pololetí a za celý rok. Hodnocení spojit s kontrolou plnění hospodářského plánu a plánu personálního a sociálního rozvoje, s hodnocením iniciativy pracujících a využít je pro další zkvalitňování hospodářské činnosti organizace.
31. Orgány nadřízené organizacím zajišťují spolu s příslušnými orgány odborového svazu zejména:
a) pomoc při přípravě a kontrole plnění kolektivních smluv v organizacích jimi řízených a ověřují, zda i v závodech byly uzavřeny závodní kolektivní smlouvy;
b) zhodnocení dosažených výsledků v plnění kolektivních smluv, uplatňovaných forem a metod práce spolu s rozborem hospodářské činnosti organizace za pololetí a za rok, organizaci výměn zkušeností mezi organizacemi jimi řízených a přijetí opatření k odstranění nedostatků.
32. Ústřední orgány spolu s příslušnými výbory odborových svazů:
a) přijímají společný postup k realizaci těchto zásad ve svém odvětví, zejména z hlediska poskytování metodické pomoci a konzultací při přípravě, obsahovém zaměření, při provádění registrace a kontroly plnění kolektivních smluv;
b) zhodnotí realizaci zásad a účinnost k nim přijatých opatření v uplynulém roce v rámci hodnocení výsledků hospodářské činnosti nejpozději do 20. dubna;
c) organizují výměnu zkušeností z práce s kolektivními smlouvami a získané poznatky a náměty využívají ke zlepšení úrovně a účinnosti kolektivních smluv.
ČÁST VII
Závěrečná ustanovení
33. Výklad ustanovení těchto zásad provádí Ústřední rada odborů s federálním ministerstvem práce a sociálních věcí.
34. Zrušují se zásady vlády Československé socialistické republiky a Ústřední rady odborů pro uzavírání, obsah a kontrolu kolektivních smluv č. 175/1980 Sb. a č. 102/1982 Sb.
35. Tyto zásady nabývají účinnosti dnem 1. ledna 1986. Postupuje se podle nich již při přípravě kolektivních smluv na rok 1986.

1) Organizací se pro účely těchto zásad rozumí také koncernový podnik a koncernová účelová organizace, pokud statut koncernu určil, že mohou vystupovat svým jménem v pracovněprávních vztazích, jakož i organizační složky společenských organizací, které podle stanov mohou rovněž vystupovat svým jménem v pracovněprávních vztazích.
2) Dalším příslušným odborovým orgánem se rozumí okresní nebo krajský výbor odborového svazu školství a vědy, který jménem pracovníků školských a výchovných zařízení ve správě národních výborů uzavírá kolektivní smlouvu s vedoucím odboru školství jménem ONV nebo KNV, případně s příslušnými vedoucími školských správ.
3) V nevýrobních organizacích se ustanovení odstavce 10 použije přiměřeně podle charakteru organizace.
4) Vyhláška federálního ministerstva práce a sociálních věcí č. 159/1970 Sb., o poskytování odměn při významných pracovních a životních výročích.
5) Ve školství řízeném národními výbory se rozumí nadřízeným orgánem rada ONV (KNV) a příslušným orgánem odborového svazu jsou orgány KVOS (MěVOS), ČVOS, SVOZ pracovníků školství a vědy.