1639/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra sociální péče o podporách osobám přiděleným k práci a o nových sazbách podpor pří včleňování do práce.

1639.
Vyhláška
ministra sociální péče
ze dne 6. srpna 1946
o podporách osobám přiděleným k práci a o nových sazbách podpor pří včleňování do práce.
Podle § 24 dekretu presidenta republiky ze dne 1. října 1945, č. 88 Sb., o všeobecné pracovní povinnosti a podle § 24, odst. 4 a § 82 vl. nař. ze dne 27. srpna 1943, č. 250 Sb., o podpoře při včleňování do práce stanovím v dohodě s ministrem financí:

Čl. 1.
K odškodnění újmy, která vzejde osobám přiděleným k práci podle dekretu presidenta republiky ze dne 1. října 1945, č. 88 Sb., o všeobecné pracovní povinnosti, mohou okresní úřady ochrany práce poskytnouti osobám přiděleným k práci podpory podle ustanovení vl. nař. ze dne 27. srpna 1943, č. 250 Sb., o podpoře při včleňování do práce a prováděcího výnosu ze dne 29. září 1943 (Úřední list č. 236/1943), pokud nebyla změněna vládním nařízením ze dne 4. června 1945, č. 13 Sb., o prozatímní výstavbě úřadů ochrany práce a pokud touto vyhláškou není stanoveno jinak.
Čl. 2.
Ustanovení § 23, odst. 3—5 vl. nař. č. 250/1943 Sb. se mění takto:

(3) Pro vyměřování jsou tyto mzdové třídy:
I.při týdenním prac. výdělkudo 450 Kčs,II.při týdenním prac. výdělku nad 450 Kčsdo 500 Kčs,III.při týdenním prac. výdělku nad 500 Kčsdo 550 Kčs,IV.při týdenním prac. výdělku nad 550 Kčsdo 600 Kčs,V.při týdenním prac. výdělku nad 600 Kčsdo 650 Kčs,VI.při týdenním prac. výdělku nad 650 Kčsdo 700 Kčs,VII.při týdenním prac. výdělku nad 700 Kčsdo 750 Kčs,VIII.při týdenním prac. výdělku nad 750 Kčs.
(4) Základní částka podpory v nezaměstnanosti je ve mzdové třídě:
I.za kalendářní den22 Kčs,týdně 154 Kčs,II.za kalendářní den24 Kčs,týdně 168 Kčs,III.za kalendářní den26 Kčs,týdně 182 Kčs,IV.za kalendářní den28 Kčs,týdně 196 Kčs,V.za kalendářní den30 Kčs,týdně 210 Kčs,VI.za kalendářní den32 Kčs,týdně 224 Kčs,VII.za kalendářní den34 Kčs,týdně 238 Kčs,VIII.za kalendářní den36 Kčs,týdně 252 Kčs.
(5) Rodinný příplatek činí jednotně ve všech mzdových třídách 10 Kčs za kalendářní den = 70 Kčs týdně na každého příslušníka (§ 22, odst. 2 až 4).
Čl. 3.
V § 24, odst. 1 vl. nař. č. 250/1943 Sb. nahrazuje se částka 100 K částkou 150 Kčs, částka 300 K částkou 450 Kčs a částka 50 K částkou 75 Kčs.
Čl. 4.
Částky, uvedené v prováděcím výnosu ze dne 29. září 1943, uveřejněném v Úředním listě č. 236/1943 (dále jen „prováděcí výnos“), se mění takto:

v č. (prováděcího výnosu)nahrazuje se částka Kčástkou Kčs7100020001721.5030174260225103636723639784110000150004110001500461000150046200030005010002000711520851020851530871530105224280109 prvá věta510109 prvá věta1020109 druhá věta5102051502102143004502145075215520
Čl. 5.
Č. 29 prováděcího výnosu zní:

Pro vyměřování dávek a výpočet pojistného se zařazují účastníci školení do 7. třídy. Pojistné stanoví ministerstvo sociální péče. Až do další úpravy činí 6% středního denního výdělku.
Čl. 6.
Č. 35 prováděcího výnosu zní:

Za účastníky se považují také učitelské síly. Jako roční pracovní výdělek podle ustanovení §§ 41 až 45 a § 65 zákona o úrazovém pojištění, uveřejněného v úplném znění vyhláškou č. 195/1944 Sb., stanoví se částka 24.000 Kčs, pro učitelské síly 36.000 Kčs.
Čl. 7.
Č. 124 prováděcího výnosu zní:

Zvláštní podporu lze vypláceti všeobecně osobám, které byly přiděleny k práci výměrem okresního úřadu ochrany práce podle dekretu presidenta republiky ze dne 1. října 1945, č. 88 Sb., o všeobecné pracovní povinnosti. Dále může se vypláceti těm, kteří patří ke skupinám osob, jimž podle § 13, odst. 6 vl. nař. č. 250/1943 Sb. lze tuto podporu uděliti. Okruh oprávněných osob je podstatně užší než u rodinné podpory (srovnej č. 97).
Čl. 8.
Č. 128 prováděcího výnosu zní:

Nový příjem z práce se považuje proti dřívějšímu za podstatně snížený, činí-li nový (hrubý) pracovní výdělek u zaměstnanců, kteří podle právní nebo mravní povinnosti poskytují výživu jednomu příslušníku, méně než 85% dřívějšího (hrubého) pracovního výdělku. Je-li zaměstnanec povinen pečovati podle právní nebo mravní povinnosti o více než jednoho příslušníka, zvyšuje se hranice o 5% na druhého a každého dalšího příslušníka jím vyživovaného. U zaměstnanců, kteří neposkytují výživu žádnému rodinnému příslušníku, činí tato hranice nejvýše 80% dřívějšího (hrubého) pracovního výdělku. Podporu lze povoliti v rámci rozdílu mezi novým (hrubým) pracovním výdělkem a hranicí, určovanou pro míru životních potřeb podle předcházejících ustanovení.
Čl. 9.
Č. 129 prováděcího výnosu zní:

Jde-li o zaměstnance, který nemá žádného nebo má pouze jednoho příslušníka, jemuž poskytuje výživu, nesmí zvláštní podpora k uspokojení životních potřeb spolu s novým (hrubým) pracovním výdělkem přesahovati v mezích stanovených v č. 128 částku 6000 Kčs měsíčně. Musí-li zaměstnanec poskytovati výživu více než jednomu příslušníku, lze připočítati k částce 6000 Kčs 5% z této částky za druhého a každého dalšího příslušníka.
Čl. 10.
Č. 132 prováděcího výnosu zní:

(1) Zvláštní podpora, povolovaná na úhradu výživy i k plnění zákonných neb smluvních závazků za určité období, nesmí býti v celku vyšší než rozdíl mezi dřívějším a novým (hrubým) pracovním výdělkem ve stejném období. Je-li nový (hrubý) pracovní výdělek vyšší než dřívější (hrubý) pracovní výdělek, zvláštní podpora se nepovolí.
(2) Nepřesahoval-li dosavadní (hrubý) pracovní výdělek částku 2000 Kčs měsíčně, lze povoliti zvláštní podporu všeobecně ve výši rozdílu mezi dřívějším (hrubým) a novým (hrubým) pracovním výdělkem. Byl-li dřívější (hrubý) pracovní výdělek vyšší než tato částka, dlužno postupovati podle ustanovení č. 128, 129 a 142; činil-li by při tom součet z nového (hrubého) pracovního výdělku a zvláštní podpory méně než 2000 Kčs měsíčně, vyměří se zvláštní podpora ve výši rozdílu mezi 2000 Kčs a novým (hrubým) pracovním výdělkem. Počítá-li se příjem týdně, odpovídá částce 2000 Kčs měsíčně částka 461 Kčs týdně.
Čl. 11.
Č. 141 prováděcího výnosu zní:

Zvláštní podpora jako příspěvek k nájemnému může býti povolována v mezích nejvyšší částky (č. 132) až do výše nájemného zaměstnancům, kteří mají svůj byt a vyživují alespoň jednoho příslušníka. Totéž platí o zaměstnancích, kteří nevyživují žádného příslušníka, pokud mají vlastní byt nebo příbytek, nelze-li od nich žádati, aby se dosavadního bytu nebo příbytku vzdali. Musí-li se zaměstnanec, který nevyživuje žádného příslušníka, ubytovati mimo dosavadní bydliště nebo místo pobytu, mohou se prokázané nově vzniklé náklady na bydlení jako zvláštní nabývací výdaje odpočítati od nového pracovního výdělku (č. 137), nelze-li od něho žádati, aby se dosavadního bytu nebo příbytku vzdal.
Čl. 12.
Č. 142 prováděcího výnosu zní:

Pro vyměření zvláštní podpory na úhradu životních potřeb (č. 127 až 129) platí tyto zásady:
Počet vyživovaných rodinných příslušníkůZvláštní podpora se rovná rozdílu mezi novým hrubým pracovním výdělkem a nejvýšePři tom však zvláštní podpora s novým hrubým pracovním výdělkem nesmí přesahovati měsíčně částku Kčsžádný80% } dřívějšího hrubého pracovního výdělku6000.—185%6000.—290%6300.—395%6600.—4100%6900.—5 a více100%7200.—na 6. a každého dalšího vyživovaného příslušníka zvyšuje se hranice o dalších  300.— Kčs.
Čl. 13.
Podpory podle vl. nař. č. 250/1943 Sb. nemohou býti povoleny osobám, které podle ústavního dekretu presidenta republiky ze dne 2. srpna 1945, č. 33 Sb., o úpravě československého státního občanství osob národnosti německé a maďarské, pozbyly československého státního občanství s výjimkou osob, které jest až do dalšího rozhodnutí považovati za československé státní občany (§ 2, odst. 2 a 3 a § 4, odst. 2 cit. dekretu).
Čl. 14.
(1) Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.
(2) Podpory periodicky vyplácené za dobu před účinností této vyhlášky vyplácejí se v dosavadní výši až do konce výplatního období, do něhož spadá den začátku účinnosti této vyhlášky. To platí obdobně o periodických podporách, které budou povoleny po dni začátku účinnosti této vyhlášky, ale za dobu před tímto dnem.
(3) Tato vyhláška platí jen v zemích České a Moravskoslezské; provede ji ministr sociální péče.

Ministr:
Dr. Nejedlý v. r.