339/2022 Sb.
Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 92/2012 Sb., o požadavcích na minimální technické a věcné vybavení zdravotnických zařízení a kontaktních pracovišť domácí péče, ve znění vyhlášky č. 284/2017 Sb.

339
VYHLÁŠKA
ze dne 3. listopadu 2022,
kterou se mění vyhláška č. 92/2012 Sb., o požadavcích na minimální technické a věcné vybavení zdravotnických zařízení a kontaktních pracovišť domácí péče, ve znění vyhlášky č. 284/2017 Sb.
Ministerstvo zdravotnictví stanoví podle § 120 zákona č. 372/2011 Sb., o zdravotních službách a podmínkách jejich poskytování (zákon o zdravotních službách), ve znění zákona č. 111/2019 Sb. a zákona č. 261/2021 Sb., k provedení § 11 odst. 6 zákona o zdravotních službách:

Čl. I
Vyhláška č. 92/2012 Sb., o požadavcích na minimální technické a věcné vybavení zdravotnických zařízení a kontaktních pracovišť domácí péče, ve znění vyhlášky č. 284/2017 Sb., se mění takto:
1. V § 1 se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno i), které zní:

„i) urgentního příjmu jsou stanoveny v příloze č. 10 k této vyhlášce.“.
2. V § 1 odst. 3 se číslo „10“ nahrazuje číslem „11“.
3. V příloze č. 4 bodě 33 se věta poslední zrušuje.
4. V příloze č. 4 se bod 34 zrušuje.
Dosavadní bod 35 se označuje jako bod 34.
5. Za přílohu č. 9 se vkládá nová příloha č. 10, která včetně nadpisu a poznámek pod čarou zní:

„Příloha č. 10 k vyhlášce č. 92/2012 Sb.
Požadavky na věcné a technické vybavení pracovišť urgentního příjmu
1. Pracoviště urgentního příjmu musí mít bezbariérový přístup a bezbariérovou návaznost na oddělení akutní lůžkové péče intenzivní, pracoviště radiodiagnostiky a operační sály a mít viditelně označený příjezd pro sanitní vozidla. Podlahy musí být snadno čistitelné, omyvatelné a dezinfikovatelné.
2. Pracoviště urgentního příjmu musí být viditelným způsobem označeno jednotným názvem: „URGENTNÍ PŘÍJEM / EMERGENCY“. Tím není dotčena možnost nazvat toto pracoviště jako jednotku v organizační struktuře poskytovatele zdravotních služeb jinak.
3. Prostorové řešení pracoviště urgentního příjmu musí umožňovat umístění vstupních koridorů tak, aby byla zajištěna jeho přímá dostupnost pro výjezdové skupiny poskytovatele zdravotnické záchranné služby i pro pacienty samostatně příchozí.
4. Základní struktura pracoviště urgentního příjmu:
a) příjmová část,
b) ambulantní část,
c) lůžková část,
d) heliport nebo provozní místo pro přistání vrtulníků letecké záchranné služby.
5. Příjmová část pracoviště urgentního příjmu se skládá z recepce a z kontaktního místa pro spolupráci s poskytovatelem zdravotnické záchranné služby, plnícího úkoly stanovené zákonem o zdravotnické záchranné službě10). Kontaktní místo může být součástí recepce.
6. Recepce musí být vybavena připojením k veřejné telefonní síti, počítačem s připojením k internetu a tiskárnou, pokud není elektronické zpracování dat zabezpečeno jiným způsobem, a být připojena na náhradní zdroj elektrické energie. Prostorové uspořádání recepce musí umožňovat provedení triáže; triáží se rozumí určení časové naléhavosti ošetření, místa ošetření jednotlivých pacientů a složení ošetřujícího týmu. Recepce musí mít prostorovou návaznost na ambulantní a lůžkovou část.
7. V prostorové návaznosti na recepci musí být umístěna čekárna pro pacienty čekající na ošetření. Čekárna musí být vybavena sedacím nábytkem a její dimenzování a vybavení musí odpovídat maximální kapacitě pracoviště urgentního příjmu a struktuře ošetřovaných pacientů.
8. Kontaktní místo musí být vybaveno připojením k veřejné telefonní síti, počítačem s připojením k internetu a tiskárnou, pokud není elektronické zpracování dat zabezpečeno jiným způsobem, a být připojeno na náhradní zdroj elektrické energie.
9. Pokud je v rámci pracoviště urgentního příjmu zajišťována rovněž lékařská pohotovostní služba, je tato služba součástí ambulantní části pracoviště urgentního příjmu.
10. Lůžková část musí mít minimální plochu 5 m2 na každé lůžko a musí být prostorově uspořádána tak, aby byl zajištěn bezprostřední přístup k pacientovi alespoň ze 3 stran lůžka a aby byla umožněna manipulace se zvedacím zařízením pro nepohyblivé pacienty. Mezi lůžky musí být dostatečný prostor pro činnost personálu, pohyb pacienta a manipulaci s přístroji, materiálem a lůžky. U každého lůžka musí být zdroj elektrické energie, možnost připojení na zdroj a lokální osvětlení. Každé lůžko musí být vybaveno zařízením k přivolání sestry pacientem.
11. Vedlejší provozní prostory pracoviště urgentního příjmu:
a) WC a sprcha pro pacienty,
b) pracoviště sester,
c) sanitární zařízení pro zaměstnance4),
d) skladovací prostory,
e) prostor pro čištění pomůcek a pro vylévání biologického materiálu,
f) místnost pro odpočinek zaměstnanců,
g) místnost pro zemřelé.
12. WC pro pacienty se zřizují odděleně pro muže a ženy.
13. Vybavení pracoviště sester:
a) nábytek pro činnost sester,
b) pracovní pult s oddělenými plochami pro přípravu sterilního materiálu,
c) plocha pro manipulaci s biologickým materiálem,
d) komunikační zařízení mezi pacientem a sestrou,
e) umyvadlo,
f) dřez pro mytí a čištění pomůcek.
14. Skladové prostory se zřizují pro oddělené skladování čistého a špinavého prádla, sterilního materiálu, odpadů, úklidových prostředků a podložních mís a močových lahví s možností jejich dekontaminace. Tyto prostory mohou být společné pro několik oddělení.
15. Prostor pro čištění pomůcek musí být vybaven výlevkou a dřezem nebo výlevkou a myčkou.
16. Místnost pro zemřelé může být společná pro několik oddělení.
17. Prostory pracoviště urgentního příjmu včetně chodeb musí být řešeny tak, aby byla možná manipulace s lehátkem nebo křeslem, případně pojízdným lůžkem pacienta. Tento požadavek se nevztahuje na vedlejší prostory.
18. Základní vybavení pracoviště urgentního příjmu:
a) umyvadlo a dvoudřez,
b) chladnička a mraznička vybavené teploměrem,
c) skříň na léčivé přípravky a zdravotnický materiál,
d) nepřenosná uzamykatelná schránka z kovu, pokud se skladují omamné nebo psychotropní látky nebo přípravky je obsahující5),
e) sterilizátor, pokud není zajištěna služba centrální sterilizace; pokud je používána sterilizace formaldehydem, musí být sterilizátor umístěn mimo místnosti pro provádění výkonů,
f) mobilní vyšetřovací svítidlo,
g) defibrilátor,
h) EKG přístroj,
i) pulzní oxymetr,
j) mobilní diagnostický ultrazvukový přístroj,
k) mobilní RTG přístroj skiagraficko — skiaskopický,
l) monitor, pokud je digitální přenos obrazů, nebo negatoskop,
m) anesteziologický přístroj,
n) resuscitační vozík pro uložení pomůcek a léčivých přípravků,
o) glukometr,
p) tonometr,
q) fonendoskop,
r) teploměr lékařský,
s) sprchovací lehátko,
t) transportní lehátko pro převoz pacientů,
u) manipulační pomůcky pro přesun imobilního nebo částečně imobilního pacienta,
v) transportní monitor vitálních funkcí (EKG/RESP, NIBP, SpO2, Temp) s defibrilátorem a transthorakální neinvazívní zevní kardiostimulací a další vybavení pro poskytování neodkladné péče potřebné k zásahu mimo urgentní příjem, v situacích náhlého zhoršení zdraví, případně k plnění funkce resuscitačního týmu,
w) léčivé přípravky a pomůcky pro poskytnutí první pomoci včetně kardiopulmonální resuscitace, zejména samorozpínací vak včetně masky, vzduchovody, rukavice, výbava pro stavění krvácení a prostředky k zajištění žilního vstupu,
x) počítač a jednotné úložiště dat propojené datovou sítí a tiskárna; jednotné úložiště dat může být společné pro více pracovišť nebo celé zdravotnické zařízení,
y) zásoba zdravotnických prostředků a zdravotnického materiálu, včetně reflexních identifikačních vest a osobních ochranných prostředků určených pro ošetření pacientů přijatých v rámci řešení mimořádné události nebo krizové situace, a to v rozsahu stanoveném v traumatologickém plánu poskytovatele,
z) náhradní zdroj elektrické energie.
19. Požadavky na vybavení ambulantní části:
a) vyšetřovací lehátka nebo lůžka, umožňující vyšetření RTG přístrojem,
b) lineární dávkovač,
c) infuzní stojan,
d) infuzní pumpa,
e) vybavení pro zahřívání pacientů,
f) zdroj medicinálního kyslíku, centrálního vakua a tlakového vzduchu pro ventilované pacienty — rozvod vakua se nevyžaduje, pokud je oddělení vybavené elektrickými odsávačkami,
g) převazový stolek a instrumentální stolek.
Jde-li o pracoviště urgentního příjmu typu I., jeho ambulantní část musí být vybavena nejméně 4 lehátky nebo lůžky podle písmena a).
Jde-li o pracoviště urgentního příjmu typu II., jeho ambulantní část musí být vybavena nejméně 2 lehátky nebo lůžky podle písmena a).
20. Požadavky na vybavení lůžkové části:
a) zdroj medicinálního kyslíku, centrálního vakua a tlakového vzduchu pro ventilované pacienty; rozvod vakua se nevyžaduje, pokud je oddělení vybavené elektrickými odsávačkami,
b) monitorovací centrála pro připojení všech monitorů vitálních funkcí u jednotlivých lůžek,
c) zařízení pro aktivní ohřev všech infuzí a transfuzí,
d) vybavení pro zahřívání pacientů,
e) defibrilátor s transthorakální neinvazívní kardiostimulací,
f) převazový stolek a instrumentální stolek.
21. Lůžková část pracoviště urgentního příjmu je dále vybavena mobilními polohovatelnými resuscitačními lůžky a mobilními polohovatelnými expektačními lůžky.
Pokud je zřízeno pracoviště urgentního příjmu typu I., jeho lůžková část musí být vybavena nejméně 3 resuscitačními lůžky a 6 expektačními lůžky.
Pokud je zřízeno pracoviště urgentního příjmu typu II., jeho lůžková část musí být vybavena nejméně 1 resuscitačním lůžkem a 3 expektačními lůžky.
22. Požadavky na vybavení u resuscitačního lůžka:
a) transportní ventilátor s možností volby ventilačních parametrů a režimů,
b) transportní monitor vitálních funkcí (EKG/RESP, IBP, NIBP, SpO2, Temp),
c) kapnometr nebo kapnograf,
d) 2 lineární dávkovače,
e) infuzní stojan,
f) infuzní pumpa,
23. Požadavky na vybavení u expektačního lůžka:
a) monitor vitálních funkcí (EKG/RESP, NIBP, SpO2, Temp),
b) lineární dávkovač,
c) infuzní stojan,
d) infuzní pumpa,
24. Jde-li o pracoviště urgentního příjmu typu I., musí toto pracoviště mít k dispozici heliport schválený Úřadem pro civilní letectví pro denní i pro noční provoz. Nejvyšší přípustná dojezdová vzdálenost pracoviště urgentního příjmu typu I. od heliportu je 2 minuty.
25. Pokud je zřízeno pracoviště urgentního příjmu typu II., musí toto pracoviště mít k dispozici heliport schválený Úřadem pro civilní letectví nebo provozní místo pro přistání vrtulníků letecké záchranné služby. Nejvyšší přípustná dojezdová vzdálenost pracoviště urgentního příjmu typu II. od heliportu nebo provozního místa pro přistání vrtulníků letecké záchranné služby je 8 minut.
26. Úrovňový heliport nebo provozní místo pro přistání vrtulníků letecké záchranné služby musí být označeny na přístupových komunikacích nebo místech, kde je nežádoucí pohyb osob nezúčastněných na provozu, níže uvedenými výstražnými svislými znaky:

Kolem heliportu nebo provozního místa pro přistání vrtulníků letecké záchranné služby mohou být rozmístěny nejvýše 4 znaky.
Znaky musí být umístěny vždy mimo prostory přiblížení a vzletu vrtulníku a současně za bezpečnostní plochou heliportu nebo provozního místa pro přistání vrtulníků letecké záchranné služby, nebo ve vzdálenosti 30 m od jeho středu.
Minimální rozměry znaku musí být 60 cm x 40 cm, přičemž horní hrana znaku včetně jeho konstrukce může být maximálně 150 cm nad zemí.
Výstražné znaky musí být reflexní anebo osvětlené, jestliže jsou určeny pro použití v souvislosti s heliportem schváleným pro noční provoz.
Použité zkratky:
EKG — elektrokardiogram
IBP — invazivní měření krevního tlaku
NIBP — neinvazivní měření krevního tlaku
RESP — projevy dechové činnosti
RTG přístroj — rentgenový přístroj
SpO2 — saturace kyslíku v arteriální krvi, měřené metodou pulzní oxymetrie
Temp — měření teploty“.
4) Nařízení vlády č. 361/2007 Sb.
10) § 6 zákona č. 374/2011 Sb., o zdravotnické záchranné službě, ve znění pozdějších předpisů.
5) Zákon č. 167/1998 Sb., o návykových látkách a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů.
Dosavadní příloha č. 10 se označuje jako příloha č. 11.
Čl. II
Přechodné ustanovení
Poskytovatel zdravotních služeb, který má zřízeno pracoviště urgentního příjmu přede dnem nabytí účinnosti této vyhlášky, musí splnit požadavky na minimální věcné a technické vybavení pracovišť urgentního příjmu podle přílohy č. 10 k vyhlášce č. 92/2012 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti této vyhlášky, do 31. prosince 2027.

Čl. III
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2023.

Ministr zdravotnictví:
prof. MUDr. Válek, CSc., MBA, EBIR, v. r.