150/1988 Sb.
Vyhláška federálního ministerstva práce a sociálních věcí, kterou se mění a doplňuje vyhláška č. 104/1964 Sb., kterou se provádí zákon o zabezpečení družstevních rolníků v nemoci a o zabezpečení matky a dítěte

150
VYHLÁŠKA
federálního ministerstva práce a sociálních věcí
ze dne 16. září 1988,
kterou se mění a doplňuje vyhláška č. 104/1964 Sb., kterou se provádí zákon o zabezpečení družstevních rolníků v nemoci a o zabezpečení matky a dítěte
Federální ministerstvo práce a sociálních věcí stanoví v dohodě s federálním ministerstvem zemědělství a výživy, se Svazem družstevních rolníků a s Ústřední radou odborů podle § 144 zákona č. 103/1964 Sb., o zabezpečení družstevních rolníků v nemoci a o zabezpečení matky a dítěte, ve znění zákona č. 116/1967 Sb., o některých dalších změnách v sociálním zabezpečení družstevních rolníků, a zákona č. 103/1988 Sb., o změnách v nemocenském zabezpečení:

Čl. I
Vyhláška Státního úřadu sociálního zabezpečení č. 104/1964 Sb., kterou se provádí zákon o zabezpečení družstevních rolníků v nemoci a o zabezpečení matky a dítěte, ve znění vyhlášek č. 142/1965 Sb., č. 117/1967 Sb., č. 92/1968 Sb., č. 180/1968 Sb., č. 76/1970 Sb., č. 128/1975 Sb., č. 54/1976 Sb., č. 164/1979 Sb., č. 80/1982 Sb., č. 153/1983 Sb., č. 74/1984 Sb., č. 133/1984 Sb. a č. 58/1987 Sb., se mění a doplňuje takto:
1. § 1 zní:

„§ 1
Uvolnění z výkonu práce
a) z důvodu studia,
b) při přiznání starobního nebo invalidního důchodu, nebo
c) ke kterému dojde proto, že družstevník nemůže konat práci z jiných důležitých důvodů a družstvo mu proto poskytlo pracovní volno podle § 128 odst. 1 zákoníku práce, jestliže toto pracovní volno trvalo dobu delší než jeden rok,
se pro účely zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte posuzuje tak, jakoby družstevník neměl podle dohody o pracovních podmínkách pro družstvo práci konat.“.
2. § 1a odst. 1 písm. b) zní:

„b) prémie a odměny vyplácené za výsledky pracovní činnosti družstevníka,“.
3. V § 1a odst. 1 se vypouští ustanovení písmene c). Dosavadní ustanovení písmene d) se označuje jako písmeno c).
4. V § 1a odst. 2 se připojuje nové ustanovení písmene i), které zní:

„i) příjmy, které by se nezahrnuly do započitatelných výdělků pracovníka proto, že byly zčásti osvobozeny od daně ze mzdy.1) “.
5. V § 2 odst. 3 věta druhá zní: „Za odpracovaný den se považuje den, v němž družstevník pracoval v rozsahu stanoveném v § 22 odst. 1, vybíral si náhradní volno za práci přesčas nebo měl neomluvenou nepřítomnost v práci.“.
6. V § 2 odst. 5 písm. b) se vypouštějí slova „(§ 27a zákona)“.
7. § 2 odst. 5 písm. f) zní:

„f) ke vzniku zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte.“.
8. V § 3 odst. 1 se vypouštějí slova „(§ 27 zákona)“.
9. § 3 odst. 2 zní:

„(2) Jestliže družstevník dočasně pracoval pro jinou organizaci,2) odečtou se od počtu pracovních dnů, kterým se dělí úhrn započitatelných příjmů za rozhodné období, též pracovní dny, po které družstevník v jiné organizaci pracoval.“.
10. V § 3 odst. 6 se za slova „mateřství (§ 22 odst. 1 zákona)“ vkládají slova „a peněžité pomoci (§ 27 zákona)“.
11. V § 11 se vypouští odstavec 1; zároveň se zrušuje číslování odstavců.
12. V § 12 odst. 1 a 2 se vypouští závorka s odkazem na § 7.
13. V § 15a odst. 1 se slova „(§ 7 zákona), který byl družstvem dočasně uvolněn pro výkon práce v pracovním poměru v jiné organizaci (např. v době vegetačního klidu)“ nahrazují slovy „který dočasně pracoval pro jinou organizaci2).“.
14. V § 16a se vypouští odstavec 4. Dosavadní odstavce 5, 6 a 7 se označují jako odstavce 4, 5 a 6.
15. V § 16a odst. 5 se vypouští věta druhá.
16. V § 16a odst. 6 se slova „odstavce 5“ nahrazují slovy „odstavce 4“ a slova „odstavce 6“ slovy „odstavce 5“.
17. § 22 zní:

„§ 22
(1) Za odpracovaný den se považuje den, v němž družstevník konal práci po celou pracovní dobu vyplývající pro něj z dohody o pracovních podmínkách; nepracoval-li po celou tuto dobu, považuje se zbývající část pracovní doby za odpracovanou, jestliže družstvo jeho nepřítomnost omluvilo.
(2) Do pracovní doby rozhodné pro zápočet pracovního dne podle odstavce 1 se započítává pro účely přídavků na děti i doba odpracovaná v souběžném zaměstnání.“.
18. § 23 odst. 1 zní:

„(1) V kalendářním měsíci, v němž družstevník vstoupil do družstva nebo z něho vystoupil, se mu pro splnění podmínek pracovního úvazku a odpracování doby započítávají z doby, kdy netrvalo členství v družstvu, tyto doby:
a) doba, za kterou se poskytují peněžité dávky nemocenského zabezpečení nahrazující odměnu,
b) doba lázeňské péče,
c) doba výkonu veřejných funkcí, občanských povinností, jiných úkonů v obecném zájmu a služby v ozbrojených silách, včetně potřebného pracovního volna poskytovaného v souvislosti s touto službou,
d) doba, po kterou se soustavně připravoval na budoucí povolání (§ 19),
e) doba, po kterou byl účastníkem jiné soustavy nemocenského zabezpečení za podmínek, za nichž by mu tam jinak vznikl nárok na přídavky na děti,3) popřípadě pobíral důchod z důchodového zabezpečení,
f) doba, po kterou byl veden v evidenci národního výboru jako uchazeč o zaměstnání.4) “.
19. V § 23 se vypouští odstavec 2. Dosavadní odstavce 3 a 4 se označují jako odstavce 2 a 3.
20. § 32 zní:

„§ 32
(1) Léčebný pobyt dlouhodobě těžce zdravotně postiženého dítěte vyžadujícího mimořádnou péči nebo mimořádnou péči zvlášť náročnou v ústavním zařízení léčebně preventivní péče se počínaje sedmým měsícem považuje za umístění dítěte v ústavu (zařízení) pro takové děti.
(2) Dítě je v plném přímém zaopatření ústavu (zařízení) pro péči o děti nebo mládež tehdy, poskytuje-li mu tento ústav (zařízení) stravování, ubytování i ošacení.
(3) Za plné přímé zaopatření dítěte ve smyslu § 35 odst. 1 zákona se však nepovažuje denní nebo týdenní pobyt dítěte v ústavu (zařízení) pro péči o děti nebo mládež.“.
21. V § 34 se vypouští ustanovení písmene b). Dosavadní ustanovení písmene c) se označuje jako písmeno b).
22. Dosavadní text § 35 se označuje jako odstavec 1 a doplňuje se novým odstavcem 2, který zní:

„(2) Rekreací dítěte v zahraničí podle odstavce 1 se rozumí jeho přechodný pobyt mimo území Československé socialistické republiky, který netrvá déle než tři po sobě jdoucí celé kalendářní měsíce; pobyt dítěte mimo území Československé socialistické republiky trvající nepřetržitě déle se nepovažuje za rekreaci počínaje čtvrtým celým kalendářním měsícem stráveným v zahraničí.“.
23. § 37 zní:

„§ 37
(1) Přídavky se přiznají, jsou-li jinak splněny stanovené podmínky, také na dítě, které družstevník převzal do své péče z ústavu (zařízení) za účelem pozdějšího osvojení.5)
(2) Nejde-li o případ uvedený v odstavci 1, přiznají se přídavky, jsou-li jinak splněny stanovené podmínky, také na dítě, které má družstevník nebo jeho manžel v trvalé péči nahrazující péči rodičů za předpokladu, že na toto dítě nelze přídavky přiznat ze zabezpečení (pojištění) někoho jiného.“.
24. Za oddíl třetí se vkládá nový oddíl čtvrtý, který zní:

„Oddíl čtvrtý
Zabezpečení družstevníka, který koná práce v družstvu jen občas a nepravidelně
§ 39
(1) Pro zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte družstevníka, který podle dohody o pracovních podmínkách koná práce jen občas a nepravidelně podle potřeb družstva (dále jen „družstevník na nepravidelnou výpomoc“), platí obecné předpisy o zabezpečení družstevních rolníků v nemoci a o zabezpečení matky a dítěte, pokud se v tomto oddíle nestanoví jinak.
(2) Družstevník na nepravidelnou výpomoc je účasten zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte jen v kalendářních měsících, v nichž odpracoval více než šest dnů a dosáhl přitom výdělku aspoň 120 Kčs.
(3) Jestliže družstevník na nepravidelnou výpomoc utrpěl pracovní úraz, je v kalendářním měsíci, ve kterém utrpěl tento úraz, účasten zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte, pokud měl v družstvu práci konat nebo ji konal déle než šest pracovních dnů a odměna za ně měla dosáhnout nebo dosáhla aspoň 120 Kčs za kalendářní měsíc.
(4) Účast na zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte družstevníka na nepravidelnou výpomoc nemůže vzniknout přede dnem vzniku členství v družstvu. Nebyl-li družstevník na nepravidelnou výpomoc v některých kalendářních měsících účasten zabezpečení proto, že nebyly splněny podmínky stanovené v odstavci 2 nebo 3, je družstevník účasten zabezpečení znovu od prvního dne kalendářního měsíce, ve kterém byly tyto podmínky opět splněny.
(5) Účast na zabezpečení družstevníka na nepravidelnou výpomoc zaniká posledním dnem kalendářního měsíce, v němž byly naposledy splněny podmínky stanovené v odstavci 2, popřípadě 3; zaniká vždy nejpozději dnem skončení členství v družstvu.
§ 40
Dávky ze zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte podle tohoto oddílu nenáleží družstevníku na nepravidelnou výpomoc, který má nárok na stejné nebo obdobné dávky již z jiného důvodu.
§ 41
Výpočet nemocenského
(1) Pro stanovení rozhodného období podle § 2 se považuje uzavření dohody o pracovních podmínkách družstevníka na nepravidelnou výpomoc za vstup do družstva.
(2) Pro zjištění denní pracovní odměny podle § 3 se započitatelné příjmy, do nichž se zahrnuje i odměna zúčtovaná v těch kalendářních měsících v rozhodném období, v nichž družstevník na nepravidelnou výpomoc nebyl účasten na zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte, dělí počtem pracovních dnů připadajících na toto období podle rozvrhu týdenní pracovní doby stanovené v družstvu, v němž je pracovně činný družstevník na nepravidelnou výpomoc; přitom se do uvedeného počtu pracovních dnů nezahrnují jen dny, kdy družstevnice na nepravidelnou výpomoc byla na mateřské dovolené nebo na další mateřské dovolené a dny, po které družstevník na nepravidelnou výpomoc
a) byl pro nemoc nebo úraz uznán dočasně neschopným práce nebo mu byla nařízena karanténa podle předpisů o boji proti přenosným nemocem,
b) byl na lázeňské péči, která mu byla poskytnuta podle předpisů o zabezpečení družstevníků v nemoci a zabezpečení matky a dítěte,
c) vykonával veřejnou funkci, občanské povinnosti nebo jiné úkony v obecném zájmu,
d) vykonával základní nebo jinou obdobnou službu v ozbrojených silách (náhradní službu, vojenské cvičení apod.),
e) měl nárok na náhradu pracovní odměny.
(3) Ustanovení § 2 odst. 5 písm. f) a odst. 8 se na družstevníky na nepravidelnou výpomoc nevztahují.
§ 42
Poskytování nemocenského
Nemocenské se poskytuje za všechny dny, které jsou pracovními dny v družstvu, jehož je družstevník na nepravidelnou výpomoc členem, a za svátky, za které by družstevníku na nepravidelnou výpomoc, kdyby nebyl neschopen práce, náležela náhrada odměny. Ustanovení § 11 zákona platí i zde.
§ 43
Peněžitá pomoc v mateřství
Pro stanovení, výpočet a poskytování peněžité pomoci v mateřství platí obdobně § 39 až 42.
§ 44
Podpora při ošetřování člena rodiny a vyrovnávací příspěvek v těhotenství a mateřství ze zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte družstevníku na nepravidelnou výpomoc nenáležejí.
§ 45
Pro splnění podmínky pracovního úvazku a odpracované doby pro přiznání přídavků na děti družstevníka na nepravidelnou výpomoc ustanovení § 33 odst. 4 zákona neplatí.
§ 46
Do doby účasti na zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte podle § 12 zákona se započtou jen ty kalendářní měsíce, popřípadě jejich části, v nichž byl družstevník na nepravidelnou výpomoc účasten tohoto zabezpečení.
§ 47
(1) Ochranná lhůta činí tolik dnů, kolik dnů trvala poslední doba účasti na zabezpečení družstevníka na nepravidelnou výpomoc, nejvýše však 14 dnů. Počítá se vždy ode dne následujícího po dni, v němž zabezpečení družstevníka na nepravidelnou výpomoc naposledy ještě trvalo.
(2) Skončilo-li zabezpečení družstevnice na nepravidelnou výpomoc v době těhotenství, činí ochranná lhůta šest měsíců od dne, kdy účast na zabezpečení naposledy ještě trvala.
(3) Družstevníku na nepravidelnou výpomoc, kterému se při zaměstnání poskytuje starobní důchod v nezměněné výši, ochranná lhůta neplyne.“.
25. Dosavadní text § 80 se označuje jako odstavec 2 a doplňuje se novým odstavcem 1, který zní:

„(1) Zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte družstevníka, který byl odsouzen k trestu odnětí svobody, zaniká po dobu výkonu tohoto trestu, i když po tuto dobu trvá členství v družstvu.“.
26. § 82 odst. 1 věta druhá zní: „Ekonom družstva může pověřit výkonem funkce tajemníka jiného člena komise.“.
27. V § 82 odst. 2 se vypouští ustanovení písmene b) a dosavadní písmena c), d), e) a f) se označují písmeny b), c), d) a e).
28. V § 90 odst. 1 písm. c) se vypouštějí slova „rozsah splnění pracovního úvazku (počet pracovních dnů, pracovních jednotek)“.
29. V § 90 odst. 3 se vypouštějí slova „a to i tehdy, jestliže o peněžitých dávkách zabezpečení v nemoci a zabezpečení matky a dítěte rozhoduje místní národní výbor.“.
Čl. II
Průměrná denní pracovní odměna rozhodná pro výpočet dávek ze zabezpečení družstevních rolníků v nemoci a zabezpečení matky a dítěte se pro dávky, na něž vznikne nárok před 1. lednem 1989, stanoví podle předpisů platných před účinností této vyhlášky.
Čl. III
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. října 1988.

Ministr:
M. Boďa v. r.

1) § 4 zákona č. 76/1952 Sb., o dani ze mzdy, ve znění pozdějších předpisů. § 4 a 5 vyhlášky federálního ministerstva financí, ministerstva financí České socialistické republiky a ministerstva financí Slovenské socialistické republiky č. 161/1976 Sb., kterou se provádí zákon o dani ze mzdy, ve znění pozdějších předpisů.
2) § 53 zákona č. 90/1988 Sb., o zemědělském družstevnictví.
3) Zejména zákon č. 88/1968 Sb., o prodloužení mateřské dovolené, o dávkách v mateřství a o přídavcích na děti z nemocenského pojištění, vyhláška federálního ministerstva práce a sociálních věcí č. 149/1988 Sb., kterou se provádí zákon o sociálním zabezpečení.
4) Vyhláška ministerstva práce a sociálních věcí č. 182/1968 Sb., o dávkách v mateřství a o přídavcích na děti uchazečům o zaměstnání.
5) § 69 zákona o rodině.