2484/1948 Ú. l. I
Vyhláška svazu pro hospodaření obilím o zpracování pšenice a žita v obchodním mletí v měsíci listopadu 1948.

2484.
VYHLÁŠKA
Svazu pro hospodaření obilím
ze dne 19. října 1948
o zpracování pšenice a žita v obchodním mletí v měsíci listopadu 1948.
Svaz pro hospodaření obilím, v dalším Svaz, vyhlašuje podle § 53, odst. 1, písm. a) a b), a podle § 59, odst. 1 vyhlášky Svazu ze dne 24. července 1948, č. 1663 Ú. l. I, kterou se vydává tržní řád pro obilí, mlýnské výrobky, krmiva a některé další zboží pro hospodářský rok 1948/1949, se souhlasem ministerstva výživy a nejvyššího úřadu cenového toto:

§ 1.
(1) V měsíci listopadu 1948 jsou mlýny povinny zpracovávati v obchodním mletí pšenici z části na pšeničnou mouku polohrubou podle odstavce 2 a z části na pšeničnou mouku hrubou a pšeničnou mouku hladkou podle odstavce 3, a to tak, aby měly vždy potřebnou zásobu pšeničné mouky všech druhů.
(2) Při zpracování pšenice na pšeničnou mouku polohrubou je mlýn povinen vyrobiti z každých 100 kg zpracované pšenice:
nejméně 73% jedlých mlýnských výrobků, z toho nejvýše
3% pšeničné krupice a zbytek pšeničná mouka polohrubá,
7% pšeničné mouky krmné,
zbytek pšeničné otruby.
(3) Při zpracování pšenice na pšeničnou mouku hrubou a pšeničnou mouku hladkou je mlýn povinen vyrobiti z každých 100 kg zpracované pšenice:
pšeničné krupice a pšeničné mouky hrubé dohromady nejvýše 25%, z toho pšeničné krupice nejvýše 3%,
dále pšeničnou mouku hladkou,
zbytek pšeničné otruby.
§ 2.
V měsíci listopadu 1948 jsou mlýny povinny vyráběti při zpracování žita v obchodním mletí:
žitnou mouku,
žitnou mouku krmnou; této mouky smí býti vyrobeno nejvýše 5%,
zbytek žitné otruby.
§ 3.
Mlýnské výrobky vyrobené v obchodním mletí podle §§ 1 a 2 musejí odpovídati typům stanoveným podle § 54 a § 55 vyhlášky Svazu ze dne 24. července 1948, č. 1663 Ú. l. I.
§ 4.
(1) Soukromým mlýnům se uvolňuje k obchodnímu zpracování v měsíci listopadu 1948 toto množství pšenice a žita, vyjádřeno v procentech z výrobního čísla pro obchodní mletí:
a) pšenice:
mlýnům s výrobním číslem pro pšenici a žito 2.4%, vypočteného ze součtu výrobních čísel pro pšenici a žito,
mlýnům, které mají pouze výrobní číslo pro pšenici, 2.4%, vypočteného z výrobního čísla pro pšenici;
b) žita:
mlýnům s výrobním číslem pro pšenici a žito 1.2%, vypočteného ze součtu výrobních čísel pro pšenici a žito,
mlýnům, které mají pouze výrobní číslo pro žito, 3.6%, vypočteného z výrobního čísla pro žito,
mlýnům, které mají pouze výrobní číslo pro pšenici, 1.2%, vypočteného z výrobního čísla pro pšenici.
(2) Znárodněným mlýnům, družstevním mlýnům a konfiskovaným mlýnům v národní správě Československých mlýnů, národní podnik, nebo družstev, bylo uvolněno obilí k obchodnímu zpracování v měsíci listopadu 1948 zvláštním opatřením Svazu.
§ 5.
Soukromým mlýnům, kterým se dříve přidělovalo obilí k obchodnímu mletí čtvrtletně a soukromým mlýnům v pohraničním území, jejichž součet výrobních čísel pro pšenici a žito pro obchodní mletí nepřesahuje 2000 q, bylo obilí ke zpracování uvolněno již vyhláškou Svazu ze dne 20. září 1948, č. 2309 Ú. l. I.
§ 6.
Mlýny, které nemají dostatek obilí ke splnění liberace (§§ 4 a 5), si mohou objednati nedostávající se množství u příslušné oblastní úřadovny Svazu a Výsadní obilní společnosti nejpozději do 30. října 1948.
§ 7.
Pro porušení ustanovení této vyhlášky může Svaz podle § 9 vyhlášky ministra zemědělství ze dne 8. ledna 1941, č. 13 Sb., o úpravě výroby a zužitkování obilí, luštěnin, mlýnských výrobků a výrobků z mouky, olejnatých plodin, olejnatých semen, čekanky, kávových náhražek, sena a slámy a krmiv, jakož i zužitkování rýže, uložiti pořádkovou pokutu, pokud se neukládá trest správními úřady v trestním řízení správním.
§ 8.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Svaz pro hospodaření obilím.
Za předsedu:
Dr. Haller v. r.