208/1947 Sb.
Mírová smlouva s Finskem

208.
Mírová smlouva s Finskem.
JMÉNEM REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ!
DR. EDVARD BENEŠ,
PRESIDENT REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ
VŠEM,
KTEŘÍ TENTO LIST ČÍSTI NEBO ČTOUCE SLYŠETI BUDOU,
POZDRAVENÍ.
JMÉNEM SPOJENÝCH A PŘIDRUŽENÝCH MOCNOSTÍ
A
FINSKA
BYLA SJEDNÁNA V PAŘÍŽI
DNE 10. ÚNORA 1947
TATO MÍROVÁ SMLOUVA:

(Překlad.)
Mírová smlouva s Finskem.
Svaz sovětských socialistických republik, Spojené království Velké Britannie a Severního Irska, Australie, Běloruská sovětská socialistická republika, Kanada, Československo, Indie, Nový Zéland, Ukrajinská sovětská socialistická republika a Jihoafrická Unie, jakožto státy, které jsou ve válce s Finskem a činně vedly válku proti evropským nepřátelským státům značnými vojenskými silami, označované dále jako „mocnosti spojené a sdružené“, s jedné strany,
a Finsko se strany druhé,
hledíce k tomu, že Finsko, které se stalo spojencem hitlerovského Německa a zúčastnilo se po jeho boku války proti Svazu sovětských socialistických republik, Spojenému království a jiným Spojeným národům, nese svůj podíl odpovědnosti za tuto válku,
že však Finsko 4. září 1944 úplně zanechalo vojenských operací proti Svazu sovětských socialistických republik, přestalo válčiti proti Spojeným národům, přerušilo styky s Německem a jeho satelity, uzavřelo 19. září 1944 příměří s vládami Svazu sovětských socialistických republik a Spojeného království, jednajícími jménem Spojených národů, které byly ve válce s Finskem, a věrně splnilo podmínky příměří,
a že mocnosti spojené a sdružené a Finsko si přejí uzavříti mírovou smlouvu, která podle zásad spravedlnosti upraví ještě nevyřešené otázky podávající se z událostí shora uvedených a vytvoří základ přátelských styků mezi nimi, umožňujíc tak mocnostem spojeným a sdruženým podporovati žádost Finska o jeho přijetí za člena Spojených národů a o jeho přístup ke každé dohodě sjednané pod záštitou Spojených národů,
rozhodly se proto prohlásiti zakončení válečného stavu a uzavříti k tomu cíli tuto mírovou smlouvu a ustanovily tudíž podepsané plnomocníky, kteří, předloživše své plné moci, které byly shledány v dobré a náležité formě, se dohodli takto:
ČÁST I.
Územní klausule.
Článek 1.
Hranice Finska, vyznačené na mapě připojené k této smlouvě (příloha I), zůstanou takové, jaké byly 1. ledna 1941, s výjimkou toho, co ustanovuje další článek.
Článek 2.
Podle dohody o příměří z 19. září 1944 Finsko potvrzuje, že petsamská (pečengská) provincie, kterou Sovětský svaz dobrovolně odstoupil Finsku mírovými smlouvami z 14. října 1920 a 12. března 1940, se vrátila do Sovětského svazu. Hranice petsamské (pečengské) provincie jsou vyznačeny na mapě připojené k této smlouvě (příloha I).
ČÁST II.
Politické klausule.
Oddíl I.
Článek 3.
Podle dohody o příměří obnovuje se účinnost mírové smlouvy mezi Sovětským svazem a Finskem, jež byla uzavřena v Moskvě 12. března 1940, s tím, že články 4, 5 a 6 uvedené smlouvy se nahrazují články 2 a 4 této smlouvy.
Článek 4.
1. Podle dohody o příměří Sovětský svaz potvrzuje, že se vzdává svého práva na nájem poloostrova Hango, jež mu bylo dáno sovětsko-finskou smlouvou z 12. března 1940, a Finsko se své strany potvrzuje, že propůjčilo Sovětskému svazu na podkladě padesátiletého nájmu za roční nájemné pěti milionů finských marek, jež bude Sovětský svaz platiti, právo užívati a spravovati území a vody pro zřízení sovětské námořní základny v oblasti Porkkala-Udd, jak jest vyznačeno na mapě připojené k této smlouvě (příloha I).
2. Finsko potvrzuje, že podle dohody o příměří zajistilo Sovětskému svazu užívání železnic, vodních cest, silnic a leteckých linek potřebných pro dopravu osob a nákladů vypravovaných ze Sovětského svazu do válečné námořní základny v Porkkala-Udd, a potvrzuje rovněž, že propůjčilo Sovětskému svazu právo na nerušené užívání všech druhů spojů mezi Sovětským svazem a územím pronajatým v oblasti Porkkala-Udd.
Článek 5.
Aalandské ostrovy zůstanou demilitarisovány v souhlase s nynějším stavem.
Oddíl II.
Článek 6.
Finsko učiní všechna nutná opatření, aby všem osobám podléhajícím jeho pravomoci, bylo bez rozdílu rasy, pohlaví, jazyka nebo náboženství, zajištěno užívání lidských práv a základních svobod, čítajíc v to svobodu projevu, tisku a publikace, vyznání, politického přesvědčení a veřejného shromažďování.
Článek 7.
Finsko, které podle dohody o příměří učinilo opatření, aby byly propuštěny na svobodu bez rozdílu státní příslušnosti a národnosti všechny osoby zajištěné pro svou činnost ve prospěch Spojených národů nebo pro své sympatie k nim nebo pro svůj rasový původ, a aby byly zrušeny diskriminující normy a odstraněna omezení uložená na jejich základě, doplní tato opatření a neučiní v budoucnu žádná opatření a nevydá žádné zákony, které by byly neslučitelné s cíly stanovenými v tomto článku.
Článek 8.
Finsko, které podle dohody o příměří učinilo opatření k rozpuštění všech politických, vojenských nebo polovojenských organisací fašistického rázu na finském území, jakož i jiných organisací vyvíjejících propagandu nepřátelskou Sovětskému svazu nebo kterémukoliv ze Spojených národů, nebude v budoucnu trpěti existenci a činnost organisací tohoto druhu, jejichž cílem jest zbaviti lid jeho demokratických práv.
Článek 9.
1. Finsko učiní všechna potřebná opatření, aby se zajistilo zatčení a vydání soudu:
a) osob obviněných, že spáchaly válečné zločiny a zločiny proti míru nebo lidskosti, nebo je nařídily nebo na nich braly účastenství;
b) příslušníků kterékoliv mocnosti spojené nebo sdružené, kteří jsou obviněni, že porušili zákony své země zradou nebo spoluprací s nepřítelem za války.
2. Na žádost vlády člena Spojených národů, která na tom bude míti zájem, Finsko rovněž zajistí, že se dostaví jako svědci osoby spadající pod jeho pravomoc, jejichž výpověď jest nutná pro souzení osob uvedených v odstavci 1 tohoto článku.
3. Každá neshoda týkající se použití ustanovení odstavců 1 a 2 tohoto článku bude předložena kteroukoliv ze zúčastněných vlád přednostům diplomatických misí Sovětského svazu a Spojeného království v Helsinkách, kteří se dohodnou o sporné otázce.
Oddíl III.
Článek 10.
Finsko se zavazuje, že uzná plnou platnost mírových smluv s Italií, Rumunskem, Bulharskem a Maďarskem, jakož i jiných dohod nebo ujednání, které byly nebo budou sjednány mocnostmi spojenými a sdruženými k obnovení míru, pokud jde o Rakousko, Německo a Japonsko.
Článek 11.
Finsko se zavazuje, že přijme jakákoliv ujednání, která byla nebo budou sjednána o likvidaci Společnosti národů a Stálého dvora mezinárodní spravedlnosti.
Článek 12.
1. Každá spojená nebo sdružená mocnost bude notifikovati Finsku do šesti měsíců ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, které z dvoustranných smluv sjednaných mezi ní a Finskem před válkou, si přeje ponechati v účinnosti nebo obnoviti. Všechna ustanovení, která nejsou ve shodě s touto smlouvou, se však vypustí z výše uvedených smluv.
2. Všechny takové smlouvy takto notifikované se zapíší v sekretariátu Spojených národů podle článku 102 charty Spojených národů.
3. Všechny takové smlouvy, které nebudou takto notifikovány, budou se považovati za zrušené.
ČÁST III.
Vojenské, námořní a letecké klausule.
Článek 13.
Pozemní, námořní a letecká výzbroj a opevnění budou přísně omezeny na míru nezbytně nutnou pro úkoly vnitrostátní a místní obranu hranic. Podle tohoto ustanovení jest Finsko oprávněno podržeti ozbrojené síly nepřevyšující:
a) pro pozemní armádu, čítajíc v to pohraniční stráž a protiletecké dělostřelectvo, celkový stav 34.000 mužů;
b) pro válečné námořnictvo stav 4.500 mužů a celkovou tonáž 10.000 tun;
c) pro letectvo, čítajíc v to jakékoliv námořní vojenské letectvo, 60 letadel i se záložními letouny, celkový stav 3.000 mužů. Finsko nebude směti míti letouny konstruované původně jako letouny bombardovací s vnitřním zařízením pro přepravu leteckých pum, ani jich nabývati.
V každém případě tyto stavy budou zahrnovati bojové jednotky, služby a velící personál.
Článek 14.
Personál finského vojska, válečného námořnictva a letectva, převyšující stavy povolené podle článku 13, bude propuštěn do šesti měsíců ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti.
Článek 15.
Osobám, které nejsou členy finské armády, válečného námořnictva nebo letectva, se nedostane v žádné formě vojenského, válečného námořního nebo vojenského leteckého výcviku ve smyslu přílohy II.
Článek 16.
1. Jakmile tato smlouva nabude účinnosti, bude Finsko pozváno, aby se připojilo k Úřadu barentského, baltického a černomořského pásma Mezinárodní organisace pro odstraňování min z evropských vod a bude držeti do konce poválečného období odstraňování min, jak bude určen Ústředním úřadem, všechny finské síly pro odstraňování min k volnému použití Ústředním úřadem pro odstraňování min.
2. Po dobu tohoto poválečného odstraňování min Finsko bude moci míti další námořní jednotky, sloužící výhradně k odstraňování min, přes a nad tonáž povolenou článkem 13.
Do dvou měsíců po skončení řečeného období ta z těchto plavidel, jež byla finskému válečnému námořnictvu půjčena jinými mocnostmi, budou těmto mocnostem vrácena a všechny ostatní přespočetné jednotky musí býti odzbrojeny a přeměněny pro civilní potřebu.
3. Finsku jest rovněž dovoleno zaměstnati dalších 1.500 důstojníků a mužů pro odstraňování min přes a nad stavy povolené článkem 13. Dva měsíce poté, kdy finské válečné námořnictvo skončí odstraňování min, bude přebytečný personál rozpuštěn nebo pojat do stavů povolených řečeným článkem.
Článek 17.
Finsko nesmí míti, vyráběti nebo zkoušeti žádnou atomovou zbraň, žádné samohybné střely nebo střely řízené nebo přístroje určené pro vrhání těchto střel (s výjimkou torped a zařízení na vrhání torped tvořících obvyklou výzbroj válečných plavidel povolených touto smlouvou), žádné mořské miny nebo torpeda typů přiváděných k výbuchu jinak než dotekem, žádná torpeda schopná řízení posádkou, ponorky nebo jiná ponorná plavidla, motorové torpedové čluny nebo specialisované typy útočných lodí.
Článek 18.
Finsko si nesmí ponechati, vyráběti nebo jiným způsobem nabývati válečný materiál převyšující míru toho, co jest nutné k udržování ozbrojených sil povolených článkem 13 této smlouvy, ani míti prostředky k výrobě tohoto válečného materiálu.
Článek 19.
1. Nadbytečný válečný materiál původu spojeneckého musí býti dán k disposici příslušné mocnosti spojené nebo sdružené podle instrukcí, které budou dány touto mocností. Nadbytečný finský válečný materiál bude dán k disposici vládě Sovětského svazu a Spojeného království. Finsko se zřekne všech práv na tento materiál.
2. Válečný materiál německého původu nebo konstrukce, převyšující to, co jest nutné pro ozbrojené síly povolené touto smlouvou, bude dán k disposici těmto dvěma vládám. Finsko nesmí nabývati ani vyráběti žádný válečný materiál německého původu nebo konstrukce; nesmí zaměstnávati ani školiti žádné technické odborníky, čítajíc v to personál vojenského a civilního letectví, kteří jsou nebo byli příslušníky Německa.
3. Nadbytečný válečný materiál, uvedený v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, musí býti vydán nebo zničen do jednoho roku ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti.
4. Vymezení pojmu a seznam válečného materiálu pro účely této smlouvy jsou obsaženy v příloze III.
Článek 20.
Finsko se zavazuje, že bude plně spolupracovati s mocnostmi spojenými a sdruženými za tím účelem, aby Německu bylo znemožněno činiti vně německého území opatření směřující k jeho opětnému ozbrojení.
Článek 21.
Finsko se zavazuje, že nezíská ani nevyrobí žádné civilní letouny německé nebo japonské konstrukce nebo obsahující podstatné součástky německé nebo japonské výroby nebo konstrukce.
Článek 22.
Každá z vojenských, námořních a leteckých klausulí této smlouvy zůstane v účinnosti, dokud nebude úplně nebo částečně změněna dohodou mezi mocnostmi spojenými a sdruženými a Finskem nebo dohodou mezi Radou bezpečnosti a Finskem, až Finsko se stane členem Spojených národů.
ČÁST IV.
Reparace a restituce.
Článek 23.
1. Finsko odškodní Sovětský svaz za ztráty, které Sovětský svaz utrpěl vojenskými operacemi a finskou okupací sovětského území; smluvní strany však, berouce v úvahu, že Finsko nejen přestalo válčiti proti Spojeným národům, nýbrž též vyhlásilo válku Německu a svými ozbrojenými silami pomohlo vyhnati německá vojska z Finska, se shodují, že Finsko dá za ztráty shora uvedené náhradu nikoliv úplnou, nýbrž jen částečnou, totiž 300,000.000 amerických dolarů splatných v osmi letech počínajíc dnem 19. září 1944 ve zboží (dřevěné výrobky, papír, celulosa, námořní a říční plavidla, různé stroje a jiné zboží).
2. Základem výpočtu pro vyúčtování podle tohoto článku bude americký dolar ve své zlaté paritě ke dni podepsání dohody o příměří, to jest 35 amerických dolarů za jednu unci zlata.
Článek 24.
Finsko se zavazuje, že, pokud tak ještě neučinilo, vrátí Sovětskému svazu ve lhůtách, jež určí jeho vláda, v úplně dobrém stavu všechny cenné předměty a materiál, které byly odvezeny z jeho území za války a které jsou vlastnictvím státních, veřejných nebo družstevních organisací, podniků nebo institucí nebo jednotlivých občanů, jako: zařízení továren a dílen, lokomotivy, železniční vozový park, traktory, motorová vozidla, historické památky, předměty museální hodnoty a jakýkoliv jiný majetek.
ČÁST V.
Hospodářské klausule.
Článek 25.
1. Finsko, pokud tak již neučinilo, obnoví ve Finsku všechna zákonná práva a zájmy Spojených národů a jejich příslušníků tak, jak byly 22. června 1941, a vrátí všechen majetek Spojených národů a jejich příslušníků, který jest ve Finsku, v tom stavu, v jakém jest nyní.
2. Finská vláda se zavazuje, že vrátí všechen majetek, práva a zájmy spadající pod tento článek, prosté všech dluhů a jakýchkoliv břemen, jimiž snad byly zatíženy následkem války, aniž finská vláda v souvislosti s jejich vrácením uloží jakékoliv dávky. Finská vláda prohlásí nicotnost všech opatření, čítajíc v to zabavení, sekvetraci nebo kontrolu, která učinila proti majetku Spojených národů mezi 22. červnem 1941 a dnem, kdy tato smlouva nabude účinnosti. V případech, kdy majetek nebude vrácen do šesti měsíců ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, bude nutno podati žádost finským úřadům nejpozději do dvanácti měsíců ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, vyjma případy, kdy žadatel může prokázati, že nemohl podati svou žádost v této lhůtě.
3. Finská vláda zruší převody týkající se majetku, práv a zájmů jakéhokoliv druhu, náležejících příslušníkům Spojených národů, jestliže k těmto převodům došlo násilím nebo donucením vykonaným vládami osy nebo jejich orgány za války.
4. a) Finská vláda jest zodpovědna, že majetek, vrácený příslušníkům Spojených národů podle odstavce 1 tohoto článku, bude uveden ve zcela řádný stav. V případech, kdy majetek nemůže býti vrácen, nebo kdy následkem války příslušník Spojených národů utrpěl ztrátu zásahem do svého majetku ve Finsku nebo jeho poškozením, dostane od finské vlády náhradu ve finských markách ve výši dvou třetin částky potřebné v době placení ke koupi podobného majetku nebo k náhradě utrpěné ztráty. V žádném případě nebude, pokud jde o náhradu, nakládáno s příslušníky Spojených národů méně příznivě než s příslušníky finskými.
b) Příslušníci Spojených národů, kteří mají přímé anebo nepřímé vlastnické zájmy v právnických osobách nebo sdruženích, jež nejsou příslušníky Spojených národů ve smyslu odstavce 8 písmene a) tohoto článku, jež však utrpěly ztrátu zásahem do svého majetku ve Finsku nebo jeho poškozením, dostanou náhradu podle výše uvedeného písmene a). Tato náhrada se vypočítá na podkladě celkové ztráty nebo škody utrpěné právnickou osobou nebo sdružením, a bude v témže poměru k takové ztrátě, nebo škodě, ve kterém jsou zájmy takových příslušníků v právnické osobě nebo sdružení k celému jejich kapitálu.
c) Náhrada bude vyplacena prosta všech dávek, daní nebo jiných poplatků. Bude jí možno ve Finsku volně užívati, avšak bude podrobena předpisům o devisové kontrole, které by byly toho času ve Finsku v platnosti.
d) Finská vláda bude nakládati s příslušníky Spojených národů stejně jako s příslušníky finskými, pokud jde o přidělování materiálu na opravu nebo uvedení v předešlý stav jejich majetku ve Finsku a pokud jde o přidělování devis pro dovoz takového materiálu.
e) Finská vláda poskytne příslušníkům Spojených národů odškodnění ve finských markách v témž poměru, jak jest stanoveno v písmeni a) shora, jako náhradu za ztrátu nebo škodu vzniklou následkem zvláštních opatření, jimiž byl za války postižen jejich majetek, která se však nevztahovala na finský majetek. Toto písmeno neplatí, pokud jde o ušlý zisk.
5. Všechny přiměřené výlohy, které vzniknou ve Finsku zjišťováním nároků, čítajíc v to odhad ztrát nebo škod, půjdou k tíži finské vlády.
6. Příslušníci Spojených národů a jejich majetek budou osvobozeni od všech výjimečných daní, dávek nebo poplatků, jež finská vláda nebo kterýkoliv finský úřad uložil na jejich kapitálové jmění ve Finsku mezi dnem příměří a dnem, kdy tato smlouva nabude účinnosti, speciálně za účelem úhrady výloh vyplývajících z války nebo úhrady výloh okupačních armád nebo reparací splatných některému ze Spojených národů. Všechny částky, které byly takto zaplaceny, budou vráceny.
7. Vlastník majetku, o nějž jde, a finská vláda mohou sjednati dohody, které nahradí ustanovení tohoto článku.
8. Pro účely tohoto článku:
a) Výraz „příslušníci Spojených národů“ značí fysické osoby, které jsou příslušníky některého ze Spojených národů, nebo právnické osoby nebo sdružení ustavené podle právního řádu některého ze Spojených národů v době, kdy tato smlouva nabude účinnosti, za podmínky, že řečené fysické osoby, právnické osoby nebo sdružení měly tento status již ke dni příměří s Finskem.
Výraz „příslušníci Spojených národů“ zahrnuje rovněž všechny fysické osoby, právnické osoby nebo sdružení, s nimiž se podle právního řádu, platného za války ve Finsku, nakládalo jako s nepřáteli.
b) Výraz „vlastník“ značí příslušníka Spojených národů, jak jest určen shora v písmeni a), který má právní nárok na majetek, o nějž jde, a zahrnuje nástupce vlastníka za podmínky, že nástupce jest rovněž příslušníkem Spojených národů ve smyslu písmene a). Jestliže nástupce koupil majetek, když byl již poškozen, zcizitel podrží svá práva na odškodnění podle tohoto článku, aniž tím budou dotčeny závazky mezi zcizitelem a nabyvatelem podle vnitrostátního právního řádu.
c) Výraz „majetek“ značí všechny statky movité nebo nemovité, hmotné nebo nehmotné, čítajíc v to vlastnictví živnostenské, literární nebo umělecké, jakož i všechna práva nebo zájmy jakéhokoliv druhu na majetku.
Článek 26.
Finsko uznává, že Sovětský svaz má nárok na veškerý německý majetek ve Finsku, jenž byl Kontrolní radou pro Německo převeden na Sovětský svaz, a zavazuje se, že učiní všechna potřebná opatření, aby takové převody usnadnilo.
Článek 27.
Pokud kterákoliv z těchto práv byla omezena pro účast Finska na válce po boku Německa, budou práva finské vlády a kterýchkoliv finských příslušníků, čítajíc v to právnické osoby, týkající se finského majetku nebo jiného finského jmění na územích mocností spojených a sdružených, obnovena poté, kdy tato smlouva nabude účinnosti.
Článek 28.
1. Ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, nebude se již s majetkem Finska a finských příslušníků v Německu nakládati jako s majetkem nepřátelským, a všechna omezení, opírající se o takový režim, budou zrušena.
2. Zjistitelný majetek Finska a finských příslušníků, odvlečený násilím nebo donucením z finského území do Německa německým vojskem nebo úřady po 19. září 1944, podléhá navrácení.
3. Uvedení do předešlého stavu finského majetku v Německu a jeho vrácení se provede podle směrnic, které dají mocnosti obsadivší Německo.
Článek 29.
1. Finsko se zříká jménem finské vlády a finských příslušníků všech nároků jakékoliv povahy proti mocnostem spojeným a sdruženým, vzniklých přímo z války nebo z opatření učiněných následkem válečného stavu v Evropě po 1. září 1939, bez rozdílu, zda spojená nebo sdružená mocnost byla v uvedené době ve válce s Finskem čili nic.
Toto zřeknutí zahrnuje:
a) nároky na náhradu za ztráty nebo škody utrpěné následkem činů ozbrojených sil nebo úřadů mocností spojených nebo sdružených;
b) nároky vyplývající z přítomnosti, operací nebo z činnosti ozbrojených sil nebo úřadů mocností spojených nebo sdružených na finském území;
c) nároky z nálezů nebo nařízení kořistních soudů mocností spojených nebo sdružených, při čemž Finsko uznává za platné a vykonatelné všechny nálezy a nařízení uvedených kořistních soudů, vydané 1. září 1939 nebo po tomto dni, týkající se finských plavidel, finského zboží nebo placení výloh;
d) nároky vyplývající z výkonu práv válčící strany neb opatření učiněných za účelem výkonu těchto práv.
2. Ustanovení tohoto článku vyloučí úplně a s konečnou platností všechny nároky takové povahy, jaké jsou tu uvedeny, které od nynějška zaniknou, ať jest kdokoliv zúčastněnou stranou.
3. Finsko se rovněž zříká jménem vlády finské a finských příslušníků všech nároků té povahy, které zahrnuje odstavec 1 tohoto článku, proti každému ze Spojených národů, jehož diplomatické styky s Finskem byly za války přerušeny a který jednal v součinnosti s mocnostmi spojenými a sdruženými.
4. Zřeknutí se nároků uvedených v odstavci 1 tohoto článku se strany Finska zahrnuje veškeré nároky vzniklé z opatření kterékoliv z mocností spojených a sdružených o finských plavidlech mezi 1. zářím 1939 a dnem, kdy tato smlouva nabude účinnosti, jakož i všechny nároky a pohledávky vyplývající z nyní platných úmluv o válečných zajatcích.
Článek 30.
1. Dokud nebudou uzavřeny obchodní smlouvy nebo dohody mezi jednotlivými Spojenými národy a Finskem, finská vláda bude povinna po dobu osmnácti měsíců ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, nakládati s každým ze Spojených národů, který ve skutečnosti bude vzájemně nakládati stejně s Finskem v podobných věcech, takto:
a) pokud jde o cla a dovozní nebo vývozní poplatky, vnitrostátní zdanění dovezeného zboží a všechny předpisy toho se týkající, Spojené národy budou požívati bezpodmínečně doložky nejvyšších výhod;
b) ve všech ostatních směrech nebude Finsko libovolně nepříznivěji nakládati se zbožím pocházejícím z kteréhokoliv území kteréhokoliv ze Spojených národů nebo určeným do takového území, než se zbožím podobného druhu pocházejícím z území kteréhokoliv jiného ze Spojených národů nebo kteréhokoliv jiného cizího státu nebo určeným do takového území;
c) příslušníkům Spojených národů, a to i právnickým osobám, se poskytne režim jako příslušníkům vlastním a příslušníkům národa s nejvyššími výhodami ve všech věcech týkajících se obchodu, průmyslu, plavby a jiných druhů podnikatelské činnosti ve Finsku. Tato ustanovení se nebudou vztahovati na civilní letectvo;
d) Finsko neposkytne žádnému státu výlučné nebo přednostní právo, pokud jde o provoz obchodních letadel v mezinárodním styku, poskytne však všem Spojeným národům stejné podmínky pro nabytí mezinárodních obchodně-leteckých práv na finském území, zahrnujíc v to právo přistávati pro doplnění pohonných hmot a pro opravy, a poskytne, pokud jde o provoz obchodních letadel v mezinárodním styku, všem Spojeným národům na základě vzájemnosti a bez diskriminace právo létati přes finské území, aniž se přistane. Tato ustanovení se nesmějí dotknouti zájmů národní obrany Finska.
2. Výše uvedené závazky, které Finsko na sebe vzalo, se rozumějí s výhradou výjimek obvykle obsažených v obchodních smlouvách, jež Finsko uzavřelo před válkou; ustanovení týkající se vzájemnosti poskytnuté každým ze Spojených národů se rozumějí s výhradou výjimek obvykle obsažených v obchodních smlouvách uzavřených tímto státem.
Článek 31.
1. Všechny spory, které by mohly vzniknouti, pokud jde o články 24 a 25 a přílohy IV, V a VI, část B této smlouvy, budou předloženy smírčí komisi složené ve stejném počtu ze zástupců vlády zúčastněného Spojeného národa a vlády finské. Nedosáhne-li se dohody do tří měsíců poté, co spor byl předložen smírčí komisi, každá z obou vlád může žádati, aby do komise byl přibrán třetí člen, a nedojde-li mezi oběma vládami k dohodě o volbě tohoto člena, může každá z obou stran požádati generálního sekretáře Spojených národů, aby ho jmenoval.
2. Rozhodnutí většiny členů komise bude rozhodnutím komise a strany je přijmou jako konečné a závazné.
Článek 32.
Články 24, 25 a 30 a příloha VI této smlouvy budou se vztahovati na mocnosti spojené a sdružené a Francii a na ty Spojené národy, jejichž diplomatické styky s Finskem byly za války přerušeny.
Článek 33.
Ustanovení příloh IV, V a VI, jakož i ustanovení ostatních příloh, budou míti platnost a účinnost jako nedílné součásti této smlouvy.
ČÁST VI.
Závěrečné klausule.
Článek 34.
1. Po dobu nepřevyšující osmnáct měsíců ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, přednostové diplomatických misí Sovětského svazu a Spojeného království v Helsinkách budou ve vzájemné dohodě zastupovati mocnosti spojené a sdružené při jednání s finskou vládou ve všech otázkách týkajících se provedení a výkladu této smlouvy.
2. Tito dva přednostové misí dají finské vládě takové směrnice, odborné rady a objasnění, jichž snad bude třeba k zajištění rychlého a účinného provedení této smlouvy, jak podle slovního znění, tak i podle jejího ducha.
3. Finská vláda poskytne řečeným dvěma přednostům všechny nutné informace a všechnu pomoc, jichž snad budou potřebovati při plnění úkolů svěřených jim touto smlouvou.
Článek 35.
1. S výjimkou případů, kde jiné řízení je zvláště předepsáno některým článkem této smlouvy, každý spor o výklad nebo provedení smlouvy, který nebude vyřízen přímým diplomatickým jednáním, bude předložen dvěma přednostům misí, jednajícím podle článku 34, s tou výjimkou, že v tomto případě přednostové misí nebudou omezeni lhůtou stanovenou v tomto článku. Každý takový spor, který nebude jimi vyřízen do dvou měsíců, bude, ačli sporné strany se mezi sebou nedohodnou o jiném způsobu vyřízení, na žádost jedné nebo druhé sporné strany předložen komisi složené ze zástupce každé strany a třetího člena zvoleného vzájemnou dohodou obou stran z příslušníků třetího státu. Kdyby obě strany se do jednoho měsíce nedohodly o jmenování třetího člena, může každá z obou stran požádati generálního sekretáře Spojených národů, aby ho jmenoval.
2. Rozhodnutí většiny členů komise bude rozhodnutím komise a strany je přijmou jako konečné a závazné.
Článek 36.
Tato smlouva, jejíž ruský a anglický text jsou autentické, bude ratifikována mocnostmi spojenými a sdruženými. Bude také ratifikována Finskem. Nabude účinnosti ihned po uložení ratifikačních listin Svazem sovětských socialistických republik a Spojeným královstvím Velké Britannie a Severního Irska. Ratifikační listiny se uloží v nejkratší možné lhůtě u vlády Svazu sovětských socialistických republik.
Pro každou mocnost spojenou nebo sdruženou, jejíž ratifikační listina bude uložena později, smlouva nabude účinnosti dnem uložení. Tato smlouva se uloží v archivech vlády Svazu sovětských socialistických republik, která vydá ověřený opis každému ze signatárních států.


Seznam příloh.
I. Mapa finských hranic a oblastí uvedených v článcích 2 a 4.
II. Vymezení pojmu vojenského, vojenského leteckého a válečného námořního výcviku.
III. Vymezení pojmu a seznam válečného materiálu.
IV. Zvláštní ustanovení o určitých druzích majetku:
A. Živnostenské, literární a umělecké vlastnictví.
B. Pojištění.
V. Smlouvy, promlčení a obchodní skriptury.
VI. Kořistní soudy a rozsudky.

Příloha I.
(Viz články 1, 2 a 4.)
Mapa finských hranic a oblastí uvedených v článcích 2 a 4.

Příloha II.
(Viz článek 15.)
Vymezení pojmu vojenského, vojenského leteckého a válečného námořního výcviku.
1. Vojenský výcvik jest vymezen takto: studium a praktické použití veškeré výzbroje zvláště určené nebo přizpůsobené vojenským účelům a k nim se vztahujících výcvikových prostředků; studium a provádění všech cvičení nebo manévrů, sloužících k vyučování nebo provádění úkonů vojenských sil v boji a metodické studium taktiky, strategie a práce štábů.
2. Vojenský letecký výcvik jest vymezen takto: studium a praktické použití veškeré výzbroje zvláště určené nebo přizpůsobené účelům vojenského letectva a k nim se vztahujících výcvikových prostředků; studium a provádění veškerých speciálních úkonů, čítajíc v to let ve skupinách, prováděný letouny při plnění vojenského leteckého úkolu a metodické studium letecké taktiky, strategie a práce štábů.
3. Válečný námořní výcvik jest vymezen takto: studium, správa nebo praktické použití válečných lodí nebo námořních zařízení, jakož i studium nebo použití všech přístrojů a k nim se vztahujících výcvikových prostředků, jichž se používá k vedení námořní války, s výjimkou těch, jež také normálně slouží k civilním účelům; rovněž vyučování, výcvik nebo metodické studium válečné námořní taktiky, strategie a práce štábů, čítajíc v to provádění všech operací a manévrů, jichž není třeba pro mírové použití lodí.

Příloha III.
(Viz článek 19.)
Vymezení pojmu a seznam válečného materiálu.
Název „válečný materiál“, užitý v této smlouvě, se vztahuje na veškeré zbraně, střelivo a na veškerou výzbroj zvláště určenou pro válečné účely, nebo jim přizpůsobenou, jak jsou níže vyjmenovány.
Spojené a sdružené mocnosti si vyhrazují právo občasných úprav seznamu, který buď pozmění nebo doplní souhlasně s budoucím vědeckým vývojem.
Kategorie I.
1. Vojenské pušky, karabiny, revolvery a pistole, záložní hlavně a ostatní součástky těchto zbraní, jež nelze přímo přizpůsobiti civilní potřebě.
2. Kulomety, samočinné vojenské pušky, nebo opakovačky a samopaly, záložní hlavně a ostatní součásti těchto zbraní, jež nelze přímo přizpůsobiti civilní potřebě; kulometné podstavce.
3. Kanony, houfnice, moždíře, speciální letecké kanony, děla bez závěru nebo bez zákluzu a plamenomety; záložní hlavně a ostatní součástky k těmto zbraním, jež nelze přímo přizpůsobiti civilní potřebě; pojízdné lafety a pevné podstavce pro tyto zbraně.
4. Vrhače raket; vrhací a kontrolní ústrojí pro samohybné a řízené střely; podstavce pro tyto přístroje.
5. Samohybné střely a střely řízené, střely, rakety, střelivo a náboje plněné nebo prázdné pro zbraně vyjmenované v odstavcích 1-4 shora, zapalovače, průpalky nebo zařízení, sloužící k přivedení jich k výbuchu nebo činnosti. Nečítají se v to roznětky nezbytné pro civilní potřebu.
6. Granáty, pumy, torpeda, miny, podmořské miny, zápalný materiál nebo zápalné nálože plněné nebo prázdné; veškerá zařízení sloužící k přivedení jich k výbuchu nebo činnosti. Nečítají se v to roznětky nezbytné pro civilní potřebu.
7. Bodáky.
Kategorie II.
1. Obrněná bojová vozidla; obrněné vlaky, jež nelze z technických důvodů upraviti pro civilní potřebu.
2. Mechanická a samohybná vozidla pro všechny zbraně uvedené v kategorii I; vojenské podvozky a karoserie zvláštních vzorů, pokud nejsou uvedeny v odstavci 1 shora.
3. Pancéře silnější než tři palce, používané ve válce k ochranným účelům.
Kategorie III.
1. Zaměřovací a počtářské soupravy pro střelbu, přístroje pro zastřelování a záznamy střelby, přístroje pro řízení střelby, dělostřelecké zaměřovače, zaměřovače pro vrhání leteckých pum, přístroje časovací, výzbroj pro kalibraci děl a přístroje pro kontrolu střel.
2. Ztečný mostní materiál, ztečná a útočná plavidla.
3. Zařízení pro válečné lsti, klamná zařízení a nástrahy.
4. Osobní výstroj příslušníků speciálních ozbrojených sil, již nelze přímo přizpůsobiti pro civilní potřebu.
Kategorie IV.
1. Válečná plavidla všech tříd, čítajíc v to přezbrojená plavidla a naloďovací zařízení, sestrojená nebo předvídaná pro jejich službu nebo podporu, pokud je nelze z technických důvodů přeměniti pro civilní potřebu, jakož i zbraně, pancéřování, střelivo, letouny a veškerá ostatní výstroj, materiál, stroje a zařízení, kterých se užívá v době míru pouze na válečných lodích.
2. Vyloďovací plavidla a obojživelná vozidla nebo materiál všeho druhu; ztečná plavidla nebo ztečný materiál všech vzorů, dále katapulty nebo jiná zařízení pro vrh letounů nebo jejich spuštění na hladinu, rakety, vrhané zbraně nebo jakékoliv jiné střely, přístroje nebo zařízení ať již s posádkou nebo bez posádky, řízené nebo bez řízení.
3. Plavidla, stroje, zbraně, zařízení a přístroje všeho druhu, ponorná nebo částečně ponorná, čítajíc v to zakolení zvláště určená k obraně přístavu vyjma materiál potřebný k vyprošťování, záchraně nebo ostatnímu civilnímu použití, jakož i výstroj, pomůcky a součástky, pokusné nebo výcvikové prostředky, přístroje nebo zařízení, jež mohou býti zvláště určena ke konstrukci, přezkoušení, udržování nebo uložení těchto plavidel, strojů, zbraní, souprav a přístrojů.
Kategorie V.
1. Stroje pro vzduchoplavbu, smontované nebo rozmontované, těžší nebo lehčí vzduchu, sestrojené nebo přizpůsobené pro vzdušný boj za použití kulometů, vrhačů raket nebo děl, nebo určené pro přepravu a vrhání leteckých pum, nebo takové, jež jsou opatřeny některým zařízením, uvedeným níže v odstavci 2, nebo které svým pojetím nebo sestrojením jsou vhodny k vyzbrojení některých těchto zařízení.
2. Podstavce a lafety pro letecké kanony, vrhače pum, nosiče torped a zařízení pro spouštění pum nebo vrhání torped, kanonové věže a kopule.
3. Zvláštní výstroj pro vzdušné výsadkové jednotky výlučně jimi používaná.
4. Katapulty nebo vrhací zařízení pro letouny dopravované loděmi, letouny pozemní nebo hydroaviony; přístroje pro vrhání létajících střel.
5. Přehradné balony.
Kategorie VI.
Dusivé, smrtící a jedovaté látky, nebo látky schopné vyřadit z boje, určené pro válečné účely nebo vyráběné v množství přesahujícím civilní potřebu.
Kategorie VII.
Pohonné látky, výbušniny, pyrotechnický materiál nebo zkapalněné plyny pro pohon, výbuch, nabíjení a plnění válečného materiálu zde uvedených kategorií nebo určené k použití v souvislosti s tímto materiálem, pokud jich nelze použíti pro civilní účely, nebo jsou-li vyráběny v množství, přesahujícím civilní potřebu.
Kategorie VIII.
Průmyslová zařízení a vybavení zvláště sestrojená pro zhotovení a udržování výrobků, jak jsou vyjmenovány shora, pokud je nelze technicky přeměniti pro civilní potřebu.

Příloha IV.
Zvláštní ustanovení týkající se jistých druhů majetku.
A. Živnostenské, literární a umělecké vlastnictví.
1. a) Spojeným a sdruženým mocnostem a jejich příslušníkům se poskytne lhůta jednoho roku ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, a to bez poplatku za prodloužení nebo jiné pokuty jakéhokoliv druhu, aby jim bylo možno provésti všechny potřebné úkony k dosažení nebo zachování práv z živnostenského, literárního a uměleckého vlastnictví ve Finsku, jež nemohli provésti následkem válečného stavu.
b) Spojené a sdružené mocnosti nebo jejich příslušníci, kteří na území některé mocnosti spojené nebo sdružené podali ve lhůtě nepřesahující dvanáct měsíců před vypuknutím války s Finskem nebo za války řádnou žádost o patent nebo o zápis užitného vzoru, nebo podali ve lhůtě nepřesahující šest měsíců před vypuknutím války s Finskem nebo za války řádnou žádost o zápis živnostenského vzorku nebo modelu nebo ochranné známky, budou oprávněni podati do dvanácti měsíců ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, žádost o přiznání obdobných práv ve Finsku s právem priority, opírajícím se o dřívější podání žádosti na území této spojené nebo sdružené mocnosti.
c) Každé ze spojených a sdružených mocností a jejím příslušníkům se poskytne lhůta jednoho roku ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, během které budou moci zahájiti ve Finsku řízení proti těm fysickým nebo právnickým osobám, o nichž se tvrdí, že nezákonně porušily jejich práva z živnostenského, literárního nebo uměleckého vlastnictví v době od vypuknutí války do dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti.
2. Období od vypuknutí války do osmnácti měsíců ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, nebude započítáno do lhůty stanovené pro zužitkování patentu nebo pro užívání vzorku nebo ochranné známky.
3. Období od vypuknutí války do dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, nebude započítáno do normální doby trvání práv z živnostenského, literárního a uměleckého vlastnictví, jež byla platna ve Finsku v době vypuknutí války nebo jsou uznána nebo zřízena podle části A této přílohy a jsou majetkem kterékoliv ze spojených a sdružených mocností nebo jejich příslušníků. O normální době trvání takovýchto práv bude se tudíž míti za to, že se ve Finsku samočinně prodlužuje o další lhůtu odpovídající období, jež takto bylo vyloučeno.
4. Předchozí ustanovení týkající se práv spojených a sdružených mocností a jejich příslušníků ve Finsku, budou se rovněž vztahovati na práva Finska a jeho příslušníků na území spojených a sdružených mocností. Avšak nic z těchto ustanovení nebude dávati Finsku nebo jeho příslušníkům na území kterékoliv ze spojených a sdružených mocností nárok na příznivější nakládání, než jaké poskytuje taková mocnost v podobných případech jiným Spojeným národům nebo jejich příslušníkům. Rovněž nebude Finsko podle tohoto ustanovení povinno poskytnouti kterékoliv ze spojených a sdružených mocností nebo jejich příslušníkům příznivější nakládání, než se dostává Finsku nebo jeho příslušníkům na území takové mocnosti ve věcech, o nichž jednají předchozí ustanovení.
5. Třetím osobám na území kterékoliv ze spojených a sdružených mocností nebo Finska, které přede dnem, kdy tato smlouva nabude účinnosti, získaly bezelstně práva z živnostenského, literárního nebo uměleckého vlastnictví, která jsou v rozporu s právy obnovenými podle části A této přílohy nebo s právy, získanými na základě priority jim přiznané podle řečených ustanovení, nebo které bezelstně předmět takových práv vyráběly, uveřejňovaly, reprodukovaly, užívaly nebo prodávaly, bude dovoleno bez odpovědnosti za porušení práv, aby pokračovaly ve výkonu těchto práv, jež bezelstně získaly a rovněž aby pokračovaly v takové výrobě, uveřejňování, reprodukci, užívání nebo prodeji, jež bezelstně započaly nebo je znovu zahájily. Ve Finsku takovéto povolení bude dáno ve formě nevýlučné licence poskytnuté za výhrad a podmínek, na kterých se zúčastněné strany vzájemně dohodnou, nebo, nedojde-li k dohodě, které budou stanoveny smírčí komisí, jež bude zřízena podle článku 31 této smlouvy. Na území každé ze spojených a sdružených mocností se však dostane bezelstným třetím osobám takové ochrany, jaká se za obdobných podmínek přiznává bezelstným třetím osobám, jejichž práva jsou v rozporu s právy příslušníků jiných spojených a sdružených mocností.
6. Nic v části A této přílohy se nesmí vykládati v tom smyslu, že dává Finsku nebo jeho příslušníkům právo na jakýkoliv patent nebo užitný vzor na území kterékoliv ze spojených a sdružených mocností, pokud jde o vynálezy týkající se kteréhokoliv z předmětů vyjmenovaných v příloze III této smlouvy, které byly učiněny nebo o nichž byla podána přihláška Finskem nebo kterýmkoliv z jeho příslušníků ve Finsku nebo na území kterékoliv jiné mocnosti osy nebo na kterémkoliv území obsazeném ozbrojenými silami osy v době, kdy takové území bylo pod kontrolou ozbrojených sil nebo úřadů mocností osy.
7. Finsko rovněž rozšíří výhody vyplývající z předchozích ustanovení této přílohy na Francii a na jiné Spojené národy, které nejsou mocnostmi spojenými a sdruženými, jejichž diplomatické styky s Finskem byly za války přerušeny a které se zaváží, že rozšíří na Finsko výhody přiznané Finsku podle řečených ustanovení.
8. Nic v části A této přílohy se nesmí vykládati tak, aby to odporovalo článkům 25 a 27 této smlouvy.
B. Pojištění.
1. Žádné jiné překážky než ty, které se vztahují na pojistitele všeobecně, nebudou činěny pojistitelům, kteří jsou příslušníky Spojených národů, v tom, aby mohli znovu převzíti své dřívější pojistné stavy.
2. Kdyby pojistitel, který je příslušníkem některého ze Spojených národů, chtěl obnoviti svou obchodní činnost ve Finsku a kdyby se shledalo, že hodnota záručních deposit nebo reserv, jež jsou předepsány jako podmínka pro provozování obchodů ve Finsku, se zmenšila následkem ztráty nebo znehodnocení cenných papírů, z nichž taková deposita nebo reservy pozůstávaly, finská vláda se zavazuje, že bude považovati po dobu osmnácti měsíců takové cenné papíry, jež dosud jsou po ruce, za vyhovující všem zákonným požadavkům, pokud jde o deposita a reservy.

Příloha V.
Smlouvy, promlčení a obchodní skriptury.
A. Smlouvy.
1. O každé smlouvě, jež vyžadovala pro své splnění styku mezi kterýmikoliv smluvními stranami, které se staly nepřáteli ve smyslu části D této přílohy, bude se s výjimkami uvedenými níže v odstavcích 2 a 3 míti za to, že byla zrušena od doby, kdy kterékoliv ze smluvních stran se staly nepřáteli. Takovéto zrušení však neosvobodí žádnou ze smluvních stran od závazku vrátiti částky, které dostala jako zálohy nebo jako splátky a za které taková strana neposkytla vzájemné plnění.
2. Bez ohledu na ustanovení odstavce 1 shora takové části kterékoliv smlouvy, jež lze odděliti a které nevyžadovaly pro své splnění styku mezi kterýmikoliv ze smluvních stran, jež se staly nepřáteli ve smyslu části D této přílohy, budou vyňaty ze zrušení a zůstanou v platnosti. Kde ustanovení kterékoliv smlouvy nelze takto odděliti, bude se míti za to, že smlouva byla zrušena celá. Předchozí ustanovení platí s výhradou vnitrostátních zákonů, nařízení nebo předpisů vydaných kteroukoliv z mocností spojených a sdružených, pod jejíž pravomoc spadá rozhodování o smlouvě, nebo jejíž pravomoci podléhá kterákoliv ze smluvních stran, a s výhradou, že smlouva nestanoví jinak.
3. O žádném ustanovení části A této přílohy se nebude míti za to, že by činilo neplatnými obchodní jednání zákonitě vykonaná mezi nepřáteli podle smlouvy, byla-li vykonána se schválením vlády jedné z mocností spojených a sdružených.
4. Bez ohledu na předchozí ustanovení budou pojišťovací a zajišťovací smlouvy podléhati zvláštním ujednáním mezi vládou příslušné spojené nebo sdružené mocnosti a vládou finskou.
B. Promlčecí lhůty.
1. O všech lhůtách, jimiž se promlčují nebo omezují práva procesní nebo práva učiniti prozatímní opatření v osobních nebo majetkových vztazích, týkajících se příslušníků Spojených národů a příslušníků finských, kteří následkem válečného stavu se nemohli dovolati soudu nebo splniti náležitosti nutné pro zachování svých práv, bez ohledu na to, zdali tyto lhůty počaly před vypuknutím války nebo po něm, bude se míti za to, že byly staveny po dobu trvání války na finském území s jedné strany a s druhé strany na území těch Spojených národů, které přiznají Finsku na základě vzájemnosti výhody ustanovení tohoto odstavce. Tyto lhůty počnou opět běžeti ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti. Ustanovení tohoto odstavce bude použito na lhůty předepsané pro předložení úrokových nebo dividendových kuponů nebo pro předložení k výplatě cenných papírů slosovaných k proplacení nebo cenných papírů, jež jsou splatné z jakéhokoliv jiného důvodu.
2. Kde pro neprovedení nějakého úkonu nebo nesplnění nějaké náležitosti za války byla na finském území provedena exekuční opatření ke škodě příslušníka jednoho ze Spojených národů, finská vláda obnoví poškozená práva. Není-li takové obnovení možné nebo bylo-li by nespravedlivé, finská vláda se postará, aby se příslušníku Spojených národů dostalo takové náhrady, jež by byla spravedlivá a okolnostem přiměřená.
C. Obchodní skriptury.
1. V poměru mezi nepřáteli bude se míti za to, že žádná obchodní skriptura sepsaná před válkou nepozbyla platnosti jen z toho důvodu, že nebyla předložena k přijetí nebo k placení v předepsaných lhůtách, nebo že vydatelé neb indosanti nebyli zpraveni o nepřijetí neb o neplacení, nebo že schází protest nebo z toho důvodu, že za války nebylo vyhověno jakémukoliv formálnímu předpisu.
2. Jestliže lhůta, v které měla obchodní skriptura býti předložena k přijetí nebo k placení, nebo v které měli vydatel nebo indosant býti zpraveni o nepřijetí neb o neplacení, nebo v které měla býti skriptura protestována, vypršela za války, a jestliže strana, která měla předložiti nebo dáti protestovati skripturu nebo dáti zprávu o nepřijetí neb o neplacení, tak neučinila za války, bude jí ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, povolena lhůta nejméně tří měsíců, v níž bude moci předložiti skripturu, zpraviti o nepřijetí neb o neplacení nebo dáti ji protestovati.
3. Jestliže se některá osoba buď před válkou nebo za války zavázala z obchodní skriptury následkem závazku, jejž vůči ní přejala jiná osoba, která se stala později nepřátelskou, bude tato druhá osoba povinna bez ohledu na vypuknutí války ručiti prvé osobě za následky takového závazku.
D. Všeobecné ustanovení.
Pro účely této přílohy fysické nebo právnické osoby budou považovány za nepřátele ode dne, kdy obchodní styky mezi nimi se staly nezákonnými podle zákonů, nařízení nebo předpisů, jimž byly podřízeny takové osoby nebo smlouvy.

Příloha VI.
Kořistní soudy a rozsudky.
A. Kořistní soudy.
Každá ze spojených a sdružených mocností si vyhrazuje právo přezkoumati řízením, jež sama ustanoví, všechna rozhodnutí a příkazy finských kořistních soudů v případech, jež se týkají vlastnických práv jejich příslušníků, a doporučiti finské vládě, aby ty z těchto rozhodnutí nebo příkazů, které jsou v rozporu s mezinárodním právem, byly podrobeny revisi.
Finská vláda se zavazuje, že dodá opisy všech dokladů obsahujících zápisy o těchto případech, čítajíc v to učiněná rozhodnutí a vydané příkazy, a že přijme všechna doporučení, jež budou učiněna na základě prozkoumání řečených případů, a že provede taková doporučení.
B. Rozsudky.
Finská vláda učiní potřebná opatření, aby umožnila příslušníkům kteréhokoliv ze Spojených národů předložiti kdykoliv ve lhůtě jednoho roku ode dne, kdy tato smlouva nabude účinnosti, příslušným finským úřadům k revisi kterýkoliv rozsudek vynesený finským soudem v době mezi 22. červnem 1941 a dnem, kdy tato smlouva nabude účinnosti, v jakémkoliv řízení, v němž příslušník Spojených národů nebyl s to buď jako žalobce nebo jako žalovaný soudu svůj případ řádně přednésti. Utrpěl-li příslušník Spojených národů újmu následkem jakéhokoliv takového rozsudku, postará se finská vláda, aby byl znovu uveden ve stav, v němž byl před vynesením rozsudku, nebo aby se mu dostalo spravedlivého a okolnostem přiměřeného odškodnění. Výraz „příslušníci Spojených národů“ zahrnuje právnické osoby nebo sdružení zřízené nebo ustavené podle zákonů kteréhokoliv ze Spojených národů.

Tomu na svědomí podepsaní zplnomocněnci podepsali tuto smlouvu a připojili k ní své pečetě.
Dáno v městě Paříži v ruském, anglickém, francouzském a finském jazyku dne desátého února jeden tisíc devět set čtyřicet sedm.
Za Svaz sovětských socialistických republik:
(V. M. MOLOTOV)
(A. BOGOMOLOV)
Za Spojené království Velké Britannie a Severního Irska:
ERNEST BEVIN
DUFF COOPER
Za Australii:
JOHN A. BEASLEY
Za Běloruskou sovětskou socialistickou republiku:
(K. KISELEV)
Za Kanadu:
GEN. V. VANIER
Za Československo:
JAN MASARYK
Dr. V. CLEMENTIS
Za Indii:
SIR SAMUEL RUNGANADHAN
Za Nový Zéland:
W. J. JORDAN
Za Ukrajinskou sovětskou socialistickou republiku:
(I. SENIN)
Za Jihoafrickou Unii:
W. G. PARMINTER
Za Finsko:
ENCKELL
VIKTORI VESTERINEV
HELO
SHLÉDNUVŠE A PROZKOUMAVŠE TUTO MÍROVOU SMLOUVU A VĚDOUCE, ŽE ÚSTAVODÁRNÉ NÁRODNÍ SHROMÁŽDĚNÍ REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ S NÍ SOUHLASÍ, PROHLAŠUJEME JI ZA SCHVÁLENU, PŘIJATU, POTVRZENU A UTVRZENU A MOCÍ LISTU TOHOTO PODEPSANÉHO NAŠÍ RUKOU VLASTNÍ JI SCHVALUJEME, PŘIJÍMÁME, POTVRZUJEME A UTVRZUJEME, SLIBUJÍCE SLOVEM SVÝM, JMÉNEM REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ, ŽE JI PEVNĚ A NEPORUŠITELNĚ ZACHOVÁME A NEDOPUSTÍME, ABY PROTI NÍ JEDNÁNO BYLO Z JAKÉKOLI PŘÍČINY A JAKÝMKOLI VYMYŠLENÝM ZPŮSOBEM.
TOMU NA SVĚDOMÍ JSME TENTO LIST VYHOTOVITI KÁZALI A K NĚMU PEČEŤ REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ PŘITISKNOUTI DALI.
JENŽ JEST DÁN NA HRADĚ PRAŽSKÉM, DNE 3. ŘÍJNA LÉTA TISÍCÍHO DEVÍTISTÉHO ČTYŘICÁTÉHO SEDMÉHO.
PRESIDENT REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ:
Dr. EDVARD BENEŠ v. r.
STÁTNÍ TAJEMNÍK V MINISTERSTVU ZAHRANIČNÍCH VĚCÍ:
Dr. V. CLEMENTIS v. r.
L. S.
Vyhlašuje se bez mapy, příloha I, do které možno nahlédnouti v archivu ministerstva zahraničních věcí, s tím, že mírová smlouva s Finskem nabyla účinnosti dne 15. září 1947, kdy Svaz sovětských socialistických republik a Spojené království Velké Britannie a Severního Irska uložily ratifikační listiny u vlády Svazu sovětských socialistických republik v Moskvě.
Československá republika uložila ratifikační listinu u vlády Svazu sovětských socialistických republik dne 14. října 1947, čímž tato smlouva nabyla účinnosti i pro Československo (čl. 36 smlouvy).
Dr. Clementis v. r.
státní tajemník v ministerstvu zahraničních věcí.