360/2016 Sb.
Vyhláška o monitorování radiační situace

360
VYHLÁŠKA
ze dne 17. října 2016
o monitorování radiační situace
Státní úřad pro jadernou bezpečnost stanoví podle § 236 zákona č. 263/2016 Sb., atomový zákon, k provedení § 9 odst. 2 písm. c), § 24 odst. 7, § 25 odst. 2 písm. a) až c) a e), § 69 odst. 2 písm. d) a e), § 111 odst. 3 písm. d), § 149 odst. 6 písm. a) až c) a § 150 odst. 4 písm. a) až c):

§ 1
Předmět úpravy
Tato vyhláška zapracovává příslušné předpisy Euratomu1) a zároveň navazuje na přímo použitelný předpis Euratomu2) a upravuje
a) výčet změn ovlivňujících monitorování radiační situace pracoviště III. kategorie a pracoviště IV. kategorie,
b) požadavky na obsah dokumentace pro povolovanou činnost v oblasti monitorování radiační situace,
c) výčet veličin a skutečností důležitých z hlediska monitorování radiační situace,
d) rozsah a způsob sledování, měření, hodnocení, ověřování a zaznamenávání veličin a skutečností důležitých z hlediska monitorování radiační situace a uchovávání informací o nich,
e) rozsah a způsob předávání informací Úřadu o veličinách a skutečnostech důležitých z hlediska monitorování radiační situace,
f) okruh údajů předávaných Evropské komisi a Úřadu a způsob jejich předávání,
g) výčet změn souvisejících s monitorováním radiační situace na pracovišti se zdrojem ionizujícího záření,
h) rozsah a způsob dokumentování změny související s monitorováním radiační situace na pracovišti se zdrojem ionizujícího záření a jejího oznamování Úřadu,
i) rozsah a způsob monitorování úložiště radioaktivního odpadu,
j) podrobné požadavky na formu a způsob monitorování radiační situace,
k) kritéria pro výběr dalších osob pro provádění monitorování radiační situace,
l) obsah národního programu monitorování,
m) požadavky na činnosti vykonávané měřicí laboratoří a její vybavení,
n) rozsah a způsob provádění porovnávacích měření a
o) obsah výroční zprávy o monitorování výpustí a okolí.
§ 2
Vymezení pojmů
Pro účely této vyhlášky se rozumí
a) smíšenou stravou směs vybraných základních potravin, která složením a množstvím ve směsi odpovídá průměrné denní spotřebě obyvatele České republiky, a
b) položkami smíšené stravy jednotlivé základní druhy potravin.
§ 3
Monitorování radiační situace
[K § 149 odst. 6 písm. a) atomového zákona]
Monitorování radiační situace na území České republiky ke stanovení velikosti zevního a vnitřního ozáření obyvatelstva musí být provedeno tak, aby
a) při normálním monitorování
1. bylo zajištěno systematické a trvalé měření úrovně ozáření,
2. byly stanoveny obvyklé hodnoty ozáření,
3. bylo umožněno včasné zjištění zvýšené úrovně zevního ozáření nad obvyklé hodnoty a
4. byl potvrzen vznik nehodové expoziční situace,
b) při havarijním monitorování
1. byl identifikován a charakterizován nastalý únik radioaktivní látky a šíření ionizujícího záření; jedná-li se o nehodovou expoziční situaci vzniklou na území České republiky, je součástí monitorování radiační situace odhad šíření nastalého úniku radioaktivní látky a ionizujícího záření v okolí jaderného zařízení nebo pracoviště, na němž k radiační mimořádné události došlo, nebo v okolí místa, kde byla nehodová expoziční situace vyvolána svévolným činem,
2. bylo identifikováno kontaminované území a
3. bylo umožněno předpovědět vývoj nehodové expoziční situace.
§ 4
Monitorovací sítě
[K § 149 odst. 6 písm. a) atomového zákona]
(1) Monitorování musí být prováděno prostřednictvím monitorovacích sítí.
(2) Monitorovací sítě se dělí
a) podle území na síť řídkou3) a hustou4), která se dále dělí na teritoriální síť, která pokrývá celé území České republiky, lokální síť, která pokrývá vybrané území a je na něm cíleně zahuštěná, a hraniční síť, která pokrývá hranice vymezeného, popřípadě uzavřeného prostoru, a
b) podle účelu a použitého způsobu měření nebo provádění odběrů na síť pro zevní a vnitřní ozáření.
(3) Podrobnosti k dělení monitorovacích sítí jsou uvedeny v příloze č. 1 k této vyhlášce.
§ 5
Monitorovací místa
[K § 149 odst. 6 písm. a) atomového zákona]
(1) Monitorovací místa se dělí na měřicí, odběrová a sběrná.
(2) Monitorovací místa se dále dělí na stálá a na nestálá. Pro nestálá monitorovací místa, ve kterých se provede pouze jedno měření, jeden odběr nebo jeden sběr vzorku, se určuje alespoň zeměpisná šířka a zeměpisná délka a pro stálá monitorovací místa se určuje též název a nadmořská výška. Všem monitorovacím místům je datovým střediskem Úřadu přidělen identifikátor.
(3) Měřicí a odběrová místa s výjimkou měřicích míst v monitorovacích trasách a v hraničních sítích se stanovují před zahájením příslušného měření nebo odběru tak, aby byl minimalizován případný vliv okolních budov, porostu a dalších objektů na výsledek měření. Měřicí a odběrová místa v lokálních sítích, měřicí místa v monitorovacích trasách a sběrná místa se stanovují tak, aby při havarijním monitorování bylo možné využít výsledky monitorování pro zpracování návrhu na zavedení, upřesnění nebo odvolání ochranných opatření.
(4) Měřicí místa pro provádění měření v monitorovacích sítích
a) pro zevní ozáření s výjimkou monitorovacích tras musí umožnit umístění měřicích zařízení do výšky nejméně 1 m nad zemí,
b) včasného zjištění musí být stanovena tak hustě, aby umožnila včasné zjištění zvýšené úrovně zevního ozáření nad obvyklé hodnoty na území České republiky s tím, že za obvyklé hodnoty se považují horní meze běžně se vyskytujících hodnot ze všech dosavadních měření provedených v daném měřicím místě, a
c) teledozimetrického systému musí umožnit při nehodové expoziční situaci vzniklé v energetickém jaderném zařízení nebo při podezření na ni včasné zjištění případného úniku radioaktivních látek nebo šíření ionizujícího záření do ovzduší a provedení odhadu jeho velikosti.
(5) Odběrová místa se stanovují tak, aby byl prováděn odběr vzorků
a) životního prostředí v atmosféře, hydrosféře, pedosféře a na zemském nebo jiném povrchu; stálá odběrová místa pro provádění odběru vzorků v hydrosféře musí umožnit u povrchové vody, s výjimkou říčních vod, odběr z velkých vodních ploch, u říční vody odběr v místech, kde je možné zjistit průtok, u pitné vody v místech, jež umožní vykazovat odpovídající objemy vody vyrobené nebo dodané zásobovací sítí za rok, a u odpadních vod v místech, kde je možné stanovit objem výpusti, a
b) potravního řetězce v obchodní síti nebo u producenta mléka, mléčných výrobků, položek smíšené stravy nebo krmiva; odběrová místa pro provádění odběru vzorků samosběrem lesních plodin a hub musí být volena tak, aby charakterizovala území jejich výskytu.
(6) Sběrná místa jsou místa shromažďování a sběru vzorků z exkretů, při havarijním monitorování navíc i vzorků z potravního řetězce, a místa soustředění osob k měření obsahu radionuklidů ve vybraných orgánech lidského těla nebo v celém lidském těle.
§ 6
Monitorované položky
[K § 149 odst. 6 písm. a) atomového zákona]
(1) Monitorovanými položkami charakterizujícími vnější pole ionizujícího záření zdrojů, které mohou způsobit zevní ozáření a které se nacházejí v atmosféře, hydrosféře, pedosféře a na zemském nebo jiném povrchu, jsou ovzduší, voda, půda a povrch lidského těla, těla zvířete a předmětu.
(2) Monitorovanými položkami, ve kterých se sleduje obsah radionuklidů a které mohou při požití nebo vdechnutí způsobit vnitřní ozáření, jsou ovzduší a voda, které reprezentují životní prostředí, dále mléko, mléčné výrobky, smíšená strava, položky smíšené stravy a krmiva, které reprezentují potravní řetězec.
(3) Monitorovanými položkami, ve kterých se sleduje vnitřní ozáření, jsou exkrety, vybrané orgány lidského těla nebo celé lidské tělo.
(4) Podrobnosti k členění monitorovaných položek podle odstavců 1 až 3 jsou uvedeny v příloze č. 2 k této vyhlášce.
§ 7
Měření a vyhodnocování fyzikálních veličin
[K § 149 odst. 6 písm. a) atomového zákona]
(1) Přímé měření musí být provedeno jako okamžité v určitém čase nebo integrální za určitý časový úsek, kontinuální po určitou dobu, jednorázové nebo opakované. Nepřímé měření musí být provedeno v měřicí laboratoři po odběru a případném zpracování vzorku; přiřazení typu měření k jednotlivým sítím je uvedeno v příloze č. 1 k této vyhlášce.
(2) Nové postupy měření nebo jejich revize se zavádějí do praxe po jejich úspěšném prověření, zejména v rámci nácviku nebo porovnávacího měření. Prověřuje se srovnatelnost hodnot získaných různými postupy, splnění požadavků na nejmenší detekovatelné hodnoty meřených fyzikálních veličin, popřípadě na rozsah měření, uvedených v příloze č. 3 k této vyhlášce.
(3) Podrobnosti k měření a vyhodnocování fyzikálních veličin v monitorovaných položkách jsou uvedeny v příloze č. 3 k této vyhlášce.
§ 8
Měřicí a odběrová zařízení
[K § 149 odst. 6 písm. a) atomového zákona]
(1) Měřicí zařízení, které slouží k měření příslušné fyzikální veličiny na měřicích místech, musí
a) splňovat požadavky na nejmenší detekovatelnou hodnotu meřené fyzikální veličiny nebo na rozsah měření, který je uveden v příloze č. 3 k této vyhlášce,
b) být schopno měřit i ve ztížených meteorologických podmínkách,
c) poskytovat v síti včasného zjištění spolu s výsledkem měření datum a časové údaje měření,
d) poskytovat na monitorovacích trasách spolu s výsledkem měření datum a časové údaje měření, zeměpisné souřadnice měřicího místa a
e) poskytovat v síti spektrometrického měření spolu s výsledkem časové údaje měření.
(2) Měřicí zařízení používané k měření příslušné fyzikální veličiny charakterizující obsah radionuklidu v monitorovaných položkách musí umožnit stanovení obsahu radionuklidu ve vzorku odebraném na odběrovém místě nebo ve vzorku reprezentujícím lidské tělo nebo v celém těle a musí splňovat požadavky na nejmenší detekovatelnou hodnotu měřené fyzikální veličiny uvedenou v příloze č. 3 k této vyhlášce.
(3) Odběrové zařízení
a) používané na odběrovém místě musí umožnit provedení odběru vzorků tak, aby následné měření vzorků splňovalo požadavky na nejmenší detekovatelnou hodnotu měřené fyzikální veličiny uvedenou v příloze č. 3 k této vyhlášce,
b) určené k odběrům vzduchu a aerosolů musí umožnit provádění kontinuálního odběru a stanovení průtoku nebo objemu odebraného vzduchu,
c) uspořádané do souboru zařízení určených k odběru vzorků výpustí do ovzduší a kapalných výpustí musí umožnit určení objemu výpusti a
d) umístěné stabilně na odběrovém místě musí být schopné provádět odběry i za ztížených meteorologických podmínek.
(4) U zařízení podle odstavců 1 až 3 určených v programu monitorování nebo v národním programu monitorování se kontroluje stálost parametrů a provádí kalibrace.
§ 9
Vzorky
[K § 149 odst. 6 písm. a) atomového zákona]
(1) Vzorek se odebírá jako
a) bodový nebo kontinuální,
b) směsný nebo reprezentativní.
(2) Vzorek musí být odebrán v množství umožňujícím jeho měření, které splní požadavek na nejmenší detekovatelnou hodnotu měřené fyzikální veličiny podle přílohy č. 3 k této vyhlášce, popřípadě i jeho opakované měření, pokud je to pro danou monitorovanou položku určeno v příslušném programu monitorování. Vzorek pro opakované měření musí být uchován nejméně tak dlouho, dokud datové středisko Úřadu nevydá pokyn k jeho likvidaci.
(3) Ke každému odebranému vzorku musí být proveden záznam o odběru, který obsahuje údaje, jejichž přehled a forma jsou uvedeny v příloze č. 4 k této vyhlášce, a který spolu s odebraným vzorkem musí být předán přímo nebo prostřednictvím sběrných míst měřicí laboratoři.
§ 10
Měřicí laboratoř
[K § 149 odst. 6 písm. a) a § 150 odst. 4 písm. a) atomového zákona]
(1) Měřicí laboratoř musí provést příjem vzorku odebraného v souladu s § 9, přípravu k měření, popřípadě zpracování, měření a vyhodnocení měření odebraného vzorku.
(2) Měřicí laboratoř musí
a) převzít vzorek a potvrdit jeho převzetí,
b) převzít vyplněný záznam o odběru,
c) zkontrolovat úplnost údajů v záznamu,
d) zkontrolovat, zda označení vzorku odpovídá příslušným údajům v záznamu o odběru,
e) zaevidovat vzorek a přidělit jednoznačné označení vzorku a
f) třídit vzorky podle kontaminace za nehodové expoziční situace.
(3) Měřicí laboratoř dále musí
a) provést měření obsahu jednotlivých radionuklidů ve vzorcích v souladu s požadavky na nejmenší detekovatelnou hodnotu měřené fyzikální veličiny uvedenou v příloze č. 3 k této vyhlášce,
b) při měření soustavně kontrolovat správné provádění měření tak, aby byla zajištěna jeho opakovatelnost, přesnost a citlivost,
c) předat údaje o vzorku ze záznamů o odběru a o měření uvedené v příloze č. 4 k této vyhlášce do datového střediska Úřadu,
d) účastnit se porovnávacího měření a
e) o prováděných činnostech vést a uchovávat záznamy po dobu 10 let, jedná-li se o činnosti prováděné v souvislosti s havarijním monitorováním při radiační havárii, uchovává záznamy po dobu 30 let. Pokud měřicí laboratoř není schopna dobu pro uchování záznamů dodržet, musí předat záznamy datovému středisku Úřadu.
§ 11
Předávání dat z monitorování
[K § 149 odst. 6 písm. a) a § 150 odst. 4 písm. c) atomového zákona]
(1) Osoby podle § 149 odst. 2 atomového zákona musí předat data z monitorování, která obsahují kromě výsledků měření také datum, časové a zeměpisné údaje, datovému středisku Úřadu neprodleně po jejich získání, dálkovým přístupem5) v datovém formátu, který musí splňovat požadavky souboru technických opatření (dále jen „datové rozhraní“) uvedeného v národním programu monitorování.
(2) Datové rozhraní pro data z monitorování ze sítě včasného zjištění, sítě integrálního měření, sítě okamžitého měření, hraniční sítě a ze sítě vnitřního ozáření musí být pro danou síť jednotné.
(3) Pokud je dálkový přístup podle odstavce 1 nefunkční nebo za nehodové expoziční situace není možné předání dat dálkovým přístupem, je přípustné předávání dat v analogové formě nebo na jiných nosičích digitálních dat odsouhlasených datovým střediskem Úřadu.
(4) Obsah výroční zprávy o monitorování výpustí a okolí je uveden v příloze č. 5 k této vyhlášce.
§ 12
Datové středisko Úřadu
[K § 149 odst. 6 písm. a) atomového zákona]
(1) Datové středisko Úřadu data z monitorování
a) nepřetržitě přijímá prostřednictvím datového rozhraní stanoveného v národním programu monitorování,
b) posuzuje z hlediska jejich použitelnosti podle přílohy č. 3 k této vyhlášce,
c) porovnává s monitorovacími úrovněmi uvedenými v národním programu monitorování; v případě překročení příslušné monitorovací úrovně prověřuje, zda toto překročení není důsledkem vzniku nehodové expoziční situace; pokud se jedná o chybu, vyšetřuje její příčinu a požaduje zjednání nápravy u dodavatele dat,
d) shromažďuje, ukládá a uchovává; pokud se jedná o data z normálního monitorování provedeného při havarijním cvičení, nácviku nebo porovnávacím měření nebo o data z havarijního monitorování, ukládá a uchovává data odděleně od ostatních předávaných dat,
e) zveřejňuje6) přednostně jako prostorová data7), a to způsobem umožňujícím dálkový přístup a zobrazení dat pro potřeby řešení krizových situací za využití jednotných zeměpisných podkladů v souladu s jiným právním předpisem8),
f) zpracovává ve formě podkladů potřebných pro vypracování návrhu Úřadu podle § 208 písm. f) atomového zákona a k zavedení, potvrzení, upřesnění nebo odvolání ochranných opatření, pokud se jedná o data z havarijního monitorování,
g) zpracovává do výroční zprávy o monitorování radiační situace na území České republiky a
h) starší 10 let uchovává na datových nosičích umožňujících případné budoucí zpracování v historických řadách.
(2) Datové středisko Úřadu předává Evropské komisi dálkovým přístupem podle Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii9) použitelná data
a) z monitorování radiační situace na území České republiky prováděného monitorovacími sítěmi zevního a vnitřního ozáření z radionuklidů obsažených v ovzduší průběžně,
b) z normálního monitorování provedeného v rámci řídké sítě za kalendářní rok do 30. června následujícího roku10) a
c) z monitorování výpustí z energetických jaderných zařízení za kalendářní rok ve formě standardizovaných informací podle přílohy č. 6 k této vyhlášce do 30. září následujícího roku11).
(3) Datové středisko Úřadu dále
a) poskytuje měřicí laboratoři identifikátory stálých monitorovacích míst a dodavateli dat z přímého měření identifikátory stálých měřicích míst,
b) poskytuje držiteli povolení datové formáty pro předávání dat,
c) vydává měřicí laboratoři pokyn k likvidaci vzorku pro opakované měření a
d) zabezpečuje kompatibilitu s formáty prostorových dat stanovených jiným právním předpisem12).
§ 13
Rozsah a způsob provádění porovnávacího měření
[K § 150 odst. 4 písm. b) atomového zákona]
(1) Porovnávacím měřením musí být prověřeno plnění požadavků měření a vyhodnocování fyzikálních veličin na nejmenší detekovatelnou hodnotu měřené fyzikální veličiny nebo rozsah měření podle přílohy č. 3 k této vyhlášce a na nejistotu výsledků měření.
(2) Porovnávací měření se dělí na přípravnou, realizační a hodnotící část. Přípravná část obsahuje přípravu referenčního vzorku, přípravu pokynů, popřípadě dotazníku pro účastníky porovnávacího měření, stanovení termínu a podmínek měření, včetně požadovaného datového formátu. Realizační část obsahuje přípravu k měření, případné zpracování dodaného vzorku, měření, vyhodnocování výsledků a předání dat v požadovaném datovém formátu a určeným datovým rozhraním.
(3) Rozsah porovnávacích měření organizovaných Úřadem je uveden v příloze č. 7 k této vyhlášce. Úřad stanoví kritéria pro hodnocení výsledků porovnávacího měření a následně podle nich hodnotí příslušné měření. Po vyhodnocení výsledků z porovnávacího měření Úřad určí, které výsledky nevyhověly stanoveným kritériím pro toto měření, a vyhodnocuje, zda účastník byl v porovnávacím měření úspěšný.
§ 14
Veličiny a skutečnosti důležité z hlediska monitorování radiační situace
[K § 25 odst. 2 písm. a) až c) a e) atomového zákona]
(1) Veličinami důležitými z hlediska monitorování radiační situace jsou fyzikální veličiny charakterizující pole záření a obsah radionuklidů v monitorovaných položkách uvedené v příloze č. 3 k této vyhlášce.
(2) Skutečnostmi důležitými z hlediska monitorování radiační situace jsou
a) výsledky kontroly správného provádění měření podle § 10 odst. 3 a kontroly stálosti parametrů měřicích a odběrových zařízení podle § 8 odst. 4,
b) činnosti prováděné měřicí laboratoří podle § 10,
c) záznamy o odběru podle § 9 odst. 3 a záznamy o měření podle § 10 odst. 3,
d) data z monitorování, datové formáty, datová rozhraní podle § 11 odst. 1,
e) skutečnosti charakterizující kapalné a plynné výpusti z pracoviště,
f) skutečnosti charakterizující pole ionizujícího záření a výskyt radionuklidů v okolí pracoviště,
g) hodnoty monitorovacích úrovní a činnosti při jejich překročení,
h) vyhodnocování úspěšnosti provedené organizátorem porovnávacího měření podle § 13 odst. 3 a doklady o odstranění nedostatků, pokud byly organizátorem zjištěné, a
i) vzorky pro potřeby zahájení institucionální kontroly.
(3) Veličiny podle odstavce 1 musí být sledovány, měřeny, hodnoceny, ověřovány a zaznamenávány a skutečnosti podle odstavce 2 písm. a) až h) musí být hodnoceny, ověřovány a zaznamenávány v rozsahu a způsobem vymezenými v programu monitorování.
(4) Jedná-li se o veličiny a skutečnosti související s monitorováním
a) pracoviště IV. kategorie, které je jaderným zařízením, musí být uchovávány záznamy po celou dobu provozu pracoviště a po dobu vyřazování pracoviště z provozu a po té po dobu 10 let po vyřazení a
b) úložiště radioaktivních odpadů, musí být uchovávány všechny skutečnosti podle odstavce 2 písm. i) a záznamy o nich po dobu minimálně 50 let nebo do doby zahájení institucionální kontroly.
(5) Pokud držitel povolení není schopen dobu pro uchování záznamu podle odstavce 3 nebo 4 nebo vzorků dodržet, musí předat záznamy nebo vzorky datovému středisku Úřadu.
(6) Držitel povolení nebo měřicí laboratoř při předávání dat z monitorování radiační situace musí současně předat datovému středisku Úřadu informaci o překročení monitorovacích úrovní stanovených v programu monitorování. Pokud se jedná o předávání dat z monitorování výpustí z energetických jaderných zařízení a přepracovatelského závodu, musí být předána tato data současně ve formě standardizované informace podle přílohy č. 6 k této vyhlášce.
§ 15
Kritéria pro výběr dalších osob pro provádění monitorování radiační situace
[K § 149 odst. 6 písm. b) atomového zákona]
(1) Kritérii pro výběr dalších osob pro provádění monitorování radiační situace jsou
a) vyhodnocení účasti v porovnávacím měření podle § 13 odst. 3 jako úspěšné, nebo
b) nezjištění žádného nedostatku při nácviku monitorování pro monitorovací síť, fyzikální veličinu a monitorovanou položku, jedná-li se o monitorovací síť, fyzikální veličinu nebo monitorovanou položku, pro niž nejsou organizována porovnávací měření.
(2) Zařazení k účasti v porovnávacím měření nebo nácviku monitorování Úřad provede na základě další osobou předložených podkladů, kterými jsou
a) přehled fyzikálních veličin a monitorovaných položek, které má další osoba zájem monitorovat, a monitorovacích sítí, v nichž má zájem monitorovat,
b) informace o personálním zajištění monitorování podle odstavce 2 písm. a), které má další osoba zájem monitorovat,
c) přehled měřicích zařízení uvažovaných k zajištění monitorování podle odstavce 2 písm. a), které má další osoba zájem monitorovat, včetně informace o měřicím rozsahu měřicích zařízení a dokladu o provedení poslední kontroly stálosti parametrů a kalibrace, a
d) návrh postupu činnosti, podle které další osoba bude provádět monitorování.
§ 16
Obsah národního programu monitorování
[K § 149 odst. 6 písm. c) atomového zákona]
Národní program monitorování obsahuje
a) výčet osob, které podle tohoto programu zajišťují monitorování, včetně kontaktních údajů na zástupce odpovědné za monitorování,
b) přehled monitorovacích sítí, včetně výčtu monitorovacích míst s uvedením údajů podle § 5 odst. 2 a jejich vyznačení v digitalizovaném mapovém podkladu,
c) výčet monitorovaných položek s uvedením jejich členění do všech úrovní a výčet fyzikálních veličin, které v nich budou měřeny,
d) výčet všech v úvahu připadajících postupů činností při monitorování, včetně rozsahu a frekvence provádění jednotlivých činností,
e) výčet měřicích a odběrových zařízení, popis jejich parametrů, určení frekvence kontroly stálosti jejich parametrů a provádění kalibrace,
f) výčet měřicích laboratoří,
g) popis datových formátů a formy datového přenosu podle § 11, včetně požadavků na příslušná datová rozhraní,
h) výčet vzorků, pro které může být požadováno opakované měření,
i) určení konkrétních činností a použitých prostředků podle písmen b) až h) při monitorování pro jednotlivé osoby podle písmena a) a
j) hodnoty monitorovacích úrovní a přehled příslušných opatření při jejich překročení.
§ 17
Změny ovlivňující monitorování radiační situace
[K § 9 odst. 2 písm. c) atomového zákona]
Změny ovlivňující monitorování radiační situace jsou změny v okolí pracoviště III. kategorie a pracoviště IV. kategorie, které
a) mají bezprostřední dopad na monitorování radiační situace a
b) jsou důsledkem zahájení
1. výstavby jaderného zařízení nebo jiného pracoviště IV. kategorie, kromě pracoviště s jaderným zařízením, nebo
2. provozu jiného pracoviště III. kategorie nebo pracoviště IV. kategorie.
§ 18
Změny související s monitorováním radiační situace na pracovišti se zdrojem ionizujícího záření
[K § 69 odst. 2 písm. d) a § 69 odst. 2 písm. e) atomového zákona]
(1) Změny související s monitorováním výpustí a okolí jsou změny provedené
a) v postupech odběru a zpracování vzorku, nebo
b) v postupech měření a vyhodnocování fyzikálních veličin jejich aktualizací nebo revizí, popřípadě přijetím nového postupu.
(2) Držitel povolení provede o změnách záznam a oznámí je 30 dnů před jejich provedením Úřadu.
§ 19
Požadavky na obsah dokumentace pro povolovanou činnost v oblasti monitorování radiační situace
(K § 24 odst. 7 atomového zákona)
(1) Záměr monitorování výpustí z jaderného zařízení nebo z pracoviště IV. kategorie, kromě pracoviště s jaderným zařízením, obsahuje
a) popis předpokládaného množství, typu a složení výpustí,
b) předpokládanou dobu zahájení vypouštění a monitorování výpustí uvažovaných podle písmene a),
c) přehled předpokládaných monitorovacích sítí s výčtem uvažovaných monitorovacích míst a uvedením údajů podle § 5 odst. 2,
d) výčet předpokládaných měřených fyzikálních veličin a monitorovaných položek s uvedením členění položek do všech úrovní,
e) výčet předpokládaných měřicích a odběrových zařízení a návrh frekvence provádění kontrol stálosti jejich parametrů,
f) popis předpokládaného způsobu nakládání se vzorky, včetně způsobu likvidace vzorků odebíraných při havarijním monitorování,
g) výčet předpokládaných měřicích laboratoří,
h) výčet předpokládaných postupů pro všechny činnosti monitorování včetně bilancování,
i) návrh rozsahu a frekvence monitorování a
j) návrh předpokládaného způsobu předávání dat podle § 11 a uchovávání záznamů.
(2) Program monitorování výpustí a okolí obsahuje
a) přehled monitorovacích sítí,
b) výčet měřených fyzikálních veličin a monitorovaných položek s uvedením členění položek do všech úrovní,
c) přehled monitorovacích míst s uvedením údajů podle § 5 pro normální a havarijní monitorování včetně jejich zakreslení do digitalizovaného mapového podkladu,
d) popis způsobu nakládání se vzorky, včetně způsobu likvidace vzorků odebíraných při havarijním monitorování,
e) výčet měřicích laboratoří,
f) rozsah a frekvenci měření a bilancování,
g) popis způsobu předávání dat podle § 11 a uchovávání záznamů,
h) výčet používaných měřicích a odběrových zařízení a jejich parametrů,
i) rozsah a frekvenci odběrů vzorků pro normální a havarijní monitorování,
j) hodnoty monitorovacích úrovní a přehled příslušných opatření při jejich překročení,
k) frekvenci předávání dat z jednotlivých monitorovacích sítí,
l) popis datového rozhraní pro předávání dat a
m) výčet postupů pro všechny činnosti monitorování.
(3) Program monitorování podle přílohy č. 1 části 1 písm. a) bodu 5 a části 2 písm. a) bodu 8 atomového zákona se vztahuje pouze na monitorování okolí.
(4) Popis způsobu monitorování okolí po uzavření úložiště radioaktivního odpadu obsahuje
a) vymezení okolí, v němž bude prováděno monitorování,
b) přehled monitorovacích sítí,
c) výčet měřených fyzikálních veličin a monitorovaných položek s uvedením členění položek do všech úrovní,
d) výčet uvažovaných monitorovacích míst s uvedením údajů podle § 5,
e) výčet měřicích a odběrových zařízení a návrh frekvence provádění kontrol stálosti jejich parametrů,
f) popis předpokládaného způsobu nakládání se vzorky,
g) výčet měřicích laboratoří,
h) výčet postupů, rozsahu a frekvence měření a
i) popis předpokládaného způsobu předávání dat podle § 11.
§ 20
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2017.

Předsedkyně:
Ing. Drábová, Ph.D., v. r.


Příloha č. 1 k vyhlášce č. 360/2016 Sb.
Podrobnosti k dělení monitorovacích sítí
Tabulka č. 1: Řídká a hustá sít
SíťNázev sítě podle územního děleníÚzemní rozloženíNázev území (oblasti/okolí/areálu)řídká, tvořená odběrovými místy (podrobnosti o monitorovaných položkách viz tabulka č. 1 přílohy č. 3)teritoriálníreprezentuje celé území České republikyČeská republikahustá, tvořená monitorovacími místy (podrobnosti o monitorovaných položkách viz tabulky č. 2 až č. 8 přílohy č. 3)teritoriálnía)reprezentuje vyjmenované oblastib)Česká republikaPraha a střední Čechyjižní Čechyzápadní Čechyvýchodní Čechyseverní Čechyjižní Moravaseverní Moravalokálníc)reprezentuje okolí příslušného pracovištěokolí jaderného zařízení (energetického)okolí jaderného zařízení (jiného)okolí pracoviště III., IV. kategorie, které není jaderným zařízenímreprezentuje areál příslušného pracovištěareál jaderného zařízení (energetického)areál jaderného zařízení (jiného než energetického)areál pracoviště III., IV. kategorie, které není jaderným zařízenímreprezentuje okolí odvalu, odkaliště nebo jiného zbytku po činnosti související se získáváním radioaktivního nerostu nebo po jiné hornické činnosti doprovázené výskytem radioaktivního nerostu podle § 88 odst. 4 atomového zákonahraničníuzávěrauzávěra u obced)vybraný hraniční přechodhraniční přechode)
Vysvětlivky:
a) Umístění monitorovacích míst v rámci husté sítě se volí tak, aby v teritoriálních sítích
1. byla monitorovací místa reprezentativní pro danou oblast,
2. v každé oblasti byly zastoupeny monitorované položky životního prostředí a monitorované položky potravního řetězce byly charakteristické pro danou oblast a
3. vybraná odběrová místa reprezentovala oblasti s větší hustotou zalidnění.
b) Názvy oblastí jsou orientační, nejedná se o přesné zeměpisné vymezení.
c) Umístění monitorovacích míst v rámci husté sítě se volí tak, aby v lokálních sítích
1. byly zastoupeny monitorované položky, umožňující monitorování obsahu radionuklidů ve výpustech a z případných úniků radionuklidů z jaderného zařízení nebo pracoviště IV. kategorie, které není jaderným zařízením, popř. pracoviště III. kategorie,
2. vybraná odběrová místa umožnila odhad ozáření reprezentativní osoby a
3. umožňovala ověření požadavků limitování ozáření, prokazování, že radiační ochrana je optimalizována, a zajištění dalších požadavků na bezpečné provádění povolených činností, zejména včasné zjištění odchylek od běžného provozu.
d) Název se doplňuje o konkrétní zeměpisný název nejbližší obce.
e) Název se doplňuje o konkrétní název hraničního přechodu.
Tabulka č. 2: Síť pro zevní a vnitřní ozáření
SíťNázev monitorovací sítěMěření nebo odběry prováděné sítípro zevní ozáření, tvořená monitorovacími místy, kde se měří veličiny charakterizující vnější pole ionizujícího záření zdrojů, které se nacházejí v atmosféře, hydrosféře, pedosféře, popřípadě na zemském nebo jiném povrchusíť včasného zjištění, včetně teledozimetrického systémuokamžitá a kontinuální měřenísíť integrálního měřeníintegrální a kontinuální měřenísíť okamžitého měřeníokamžitá a jednorázová nebo okamžitá a opakovaná měřenísíť spektrometrického měřeníintegrální a jednorázová nebo integrální a opakovaná měřenísíť monitorovacích trasa)okamžitá a jednorázová měřenísíť uzávěrb)okamžitá a jednorázová měřenípro zevní a vnitřní ozářenísíť odběru vzorků životního prostředí, včetně výpustíkontinuální nebo bodové odběrypro vnitřní ozáření, tvořená monitorovacími místy, kde se měří obsah reprezentativních radionuklidů v životním prostředí, potravním řetězci nebo lidském tělesíť odběru vzorků potravního řetězcebodové, směsné nebo reprezentativní odběrysíť měření lidského tělaintegrální a jednorázová měření kontinuální nebo bodové odběry
Vysvětlivky:
a) Měřicí místa jsou rozmístěna rovnoměrně po trase tak, aby jejich hustota (při měření každou sekundu) byla zhruba 1 měřicí místo na 10 m trasy pro pozemní monitorování a 1 měřicí místo na 25 m trasy pro letecké monitorování, pokud Úřad neurčí jinak.
b) Pouze za nehodové expoziční situace.

Příloha č. 2 k vyhlášce č. 360/2016 Sb.
Podrobnosti k členění monitorovaných položek
Radionuklid obsažený v monitorované položce může způsobit zevní nebo vnitřní ozáření (cesty vnitřního ozáření)Členění monitorovaných položeka)1. úroveň2. úroveň3. úroveňzevní a vnitřní (při vdechnutí)atmosféraovzdušíaerosolyplynné formyvýpusti do ovzdušíb)spadyzevní a vnitřní (pokud se z půdy dostane do potravního řetězce)pedosférapůdaporost a sníhpůda a porostpůdy – in situpůdy – leteckézevní a vnitřní (při požití)hydrosféravodasrážkypitná vodapovrchová vodapodzemní užitková vodaodpadní vodavýpusti do vodotečíc)zevníkalyvodárenské kalyčistírenské kalysedimentysedimenty z nádrží, rybníků a jezersedimenty z kanalizacesedimenty z vodních tokůplaveninyzevní a vnitřní (pokud se dostane do potravního řetězce)flórarostlinné indikátoryjehličílistílišejníkymechytrávavodní řasydřevovnitřní (při požití)potravní řetězecmlékomléko kozímléko kravskémléko ovčímléčné výrobkydětská mléčná výživajogurtsmetanasyrovátkasýrytvarohsmíšená stravacelodenní strava – poměrná částcelodenní strava –restaurace a jídelnycelodenní strava –spotřební košpoložky smíšené stravyhoubylesní plodymaso jatečníobilovinyokopaninyovocepotravinářské výrobkyrybyvejcezeleninazemědělské plodinyd)zvěřinaléčivaléčivé rostlinyvýrobky z léčivých rostlinkrmivapícninysiláž a senážkrmiva ostatníkrmné směsivnitřní (radionuklid se již v lidském těle nachází a dostal se do těla požitím, vdechnutím nebo přes povrch těla)lidské těloexkretymočstoliceostatnívybrané orgányštítná žlázaostatnícelé tělouvnitř tělapovrch tělae)zevní a vnitřní (pokud se dostane do lidského těla nebo potravního řetězce)zvířata, předmětyf)povrch
Vysvětlivky:
a) Ve výroční zprávě jsou zpravidla hodnoceny pouze vybrané monitorované položky.
b) Výpusti do ovzduší ve formě plynné a aerosolové.
c) Výpusti do vodotečí v kapalné formě z kontrolních nádrží a odpadního kanálu.
d) Se zpracovávanou nebo zkrmovanou nadzemní částí plodiny za nehodové expoziční situace.
e) Povrchová kontaminace těla se měří za nehodové expoziční situace na uzávěrách.
f) Pouze na uzávěrách a hraničních přechodech v rámci nehodové expoziční situace.

Příloha č. 3 k vyhlášce č. 360/2016 Sb.
Podrobnosti k měření a vyhodnocování fyzikálních veličin v monitorovaných položkách1
1 Při vyhodnocování fyzikálních veličin v monitorovaných položkách se stanovuje výsledek měření, což je hodnota měřené fyzikální veličiny, nejistota jejího stanovení a příslušná jednotka fyzikální veličiny, a posuzuje se splnění požadavků na nejmenší detekovatelnou hodnotu nebo rozsah měření uvedených v této příloze. Změřená hodnota se porovnává s obvyklou hodnotou, přičemž za obvyklé hodnoty se považují horní meze běžně se vyskytujících hodnot ze všech dosavadních provedených měření v daném monitorovacím místě. Při výkyvu měřené veličiny od obvyklých hodnot se zjišťují příčiny tohoto výkyvu, popřípadě se zjednává náprava.
Data z monitorování tvoří výsledek měření, datum a časové údaje měření a zeměpisné souřadnice monitorovacího místa, pokud se jedná o nestálé monitorovací místo, nebo identifikátor, pokud se jedná o stálé monitorovací místo.
Data z monitorování jsou použitelná pro hodnocení zevního a vnitřního ozáření obyvatelstva, pokud obsahují všechny potřebné údaje uvedené výše, pokud při měření byly splněny požadavky na nejmenší detekovatelnou hodnotu nebo rozsah měření stanovené v této příloze a pokud nejistota měření vyhovuje požadavkům stanoveným v příslušném postupu. Data z monitorování získaná při kalibraci měřicích zařízení, nebo při havarijním cvičení, nácviku nebo porovnávacím měření nebo ovlivněná extrémními meteorologickými jevy nebo jinými činnostmi se pro hodnocení zevního a vnitřního ozáření obyvatelstva nepoužijí.
TABULKA č. 1: Podrobnosti k monitorovaným položkám měřeným a vyhodnocovaným v řídké síti
Odběrové místoMonitorovaná položkaMěřená fyzikální veličinaFrekvence odběrů a měřeníRadionuklidNejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyJednotkaPraha – Bartoškovaaerosolobjemová aktivitaa)týden137Cs1x10-6Bq/m37Be1x10-4Bq/m3Moravský Svatý Jánpovrchová vodaobjemová aktivitačtvrtletí137Cs1x10-1Bq/lJesenice (Želivka)pitná vodaobjemová aktivitačtvrtletí3H1x100Bq/l90Sr6x10-2137Cs1x10-1Ostrava – Martinovmlékoobjemová aktivitačtvrtletí137Cs5x10-1Bq/l90Sr2x10-140K1x100Praha a Středočeský krajsmíšená stravaaktivita na denb)čtvrtletí137Cs1x10-1Bq/d90Sr1x10-140K1x100
Vysvětlivky:
a) Objemovou aktivitou se rozumí podíl aktivity a objemu měřeného vzorku vyjádřený v Bq/m3 nebo v Bq/l.
b) Aktivita v denní porci smíšené stravy pro 1 osobu vyjádřená v Becquerelech na den (Bq/d).
TABULKA č. 2: Podrobnosti k monitorovaným položkám měřeným a vyhodnocovaným v teritoriální síti – normální monitorování
A. Monitorované položky charakterizující vnější pole ionizujícího záření zdrojůMonitorovaná položkaMonitorovací síťMěřená fyzikální veličinaMinimální počet měřicích míst/monitorovacích trasDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měřeníRozsah měření nebo nejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyovzdušísíť včasného zjištěnípříkon dávkového ekvivalentua)6010 minutb)50 nSv/h – 1 Sv/hsíť integrálního měřenídávkový ekvivalent přepočtený na příkon dávkového ekvivalentuc)180čtvrtletí50 nSv/h (30 mikro Sv/čtvrtletí)síť okamžitého měřenídávkový příkon8měsíc50 nSv/hsíť spektrometrického měřeníenergeticky závislé spektrumd)5měsícnestanovuje sesíť monitorovacích trasdávkový příkon nebo příkon dávkového ekvivalentu15e) / 1f)měsíc/2 x ročně50 nSv/h
B. Monitorované položky, ve kterých se stanovuje obsah radionuklidůMonitorovaná položkaMěřená fyzikální veličinaRadionuklid, jehož obsah se stanovujeMinimální počet odběrových místDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měřeníNejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinySíť odběrů vzorků ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍovzduší – aerosolyobjemová aktivitag)137Cs10h)týden1x10-6 Bq/m37Be1x10-3 Bq/m340K1x10-4 Bq/m3210Pb1x10-4 Bq/m3ovzduší – aerosolyobjemová aktivitacelková beta10i)čtvrtletí1x10-4 Bq/m390Sr1j)1x10-7 Bq/m3238Pu,239,240Pu1j)5x10-9 Bq/m3ovzduší – spadyplošná aktivitak)137Cs8h)měsíc0,1 Bq/m27Be1 Bq/m240K1 Bq/m2210Pb1 Bq/m2půdy – půda a porostplošná aktivita137Cs8l)rok10 Bq/m2hmotnostní aktivitam)přírodní radionuklidy10 Bq/kgpůdy – in situplošná aktivita137Cs8n)rok1000 Bq/m2hmotnostní aktivitapřírodní radionuklidy100 Bq/kgvoda – povrchová vodaobjemová aktivitacelková beta po odečtení 40K10čtvrtletí0,05 Bq/l137Csčtvrtletí0,1 Bq/l90Srrok0,05 Bq/l3Hčtvrtletí2 Bq/lvoda – pitná vodaobjemová aktivita137Cs10čtvrtletí0,1 Bq/l90Sr0,05 Bq/l3H2 Bq/lkaly – vodárenský kalhmotnostní aktivita137Cs5rok1 Bq/kgsedimenty – sedimenty z vodních tokůhmotnostní aktivita137Cs5rok1 Bq/kgSíť odběru vzorků POTRAVNÍHO ŘETĚZCEmléko kravské (sušené, konzumní, surové)objemová aktivita nebo hmotnostní aktivita137Cs20čtvrtletí0,1 Bq/l (Bq/kg)90Sr0,03 Bq/lpoložky smíšené stravy – maso jateční (hovězí, vepřové, drůbeží)hmotnostní aktivita137Cs100rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – zvěřinahmotnostní aktivita137Cs30rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – rybyhmotnostní aktivita137Cs20rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – okopaniny (brambory)hmotnostní aktivita137Cs10rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – obilovinyhmotnostní aktivita137Cs20rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – zeleninahmotnostní aktivita137Cs20rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – ovocehmotnostní aktivita137Cs20rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – lesní plodyhmotnostní aktivita137Cs20rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – houbyhmotnostní aktivita137Cs30rok0,1 Bq/kgsmíšená strava – celodenní spotřební košaktivita na denn)137Cs20rok0,1 Bq/d90Sr200,05 Bq/dkrmivahmotnostní aktivita137Cs20rok0,1 Bq/kgSíť měření LIDSKÉHO TĚLAcelé těloaktivita137Cs30rok50 Bqexkrety – močaktivita na denn)137Cs70rok0,05 Bq/d
Vysvětlivky:
a) Příkon fotonového nebo prostorového dávkového ekvivalentu.
b) Z vybraných měřicích míst se předávají meteorologické informace s frekvencí 1 hodina.
c) Dávkový ekvivalent za čtvrtletí se přepočítává na průměrný příkon fotonového nebo prostorového dávkového ekvivalentu za hodinu.
d) Energeticky závislé spektrum v impulsech za sekundu.
e) Trasa pozemního monitorování obsahuje stovky až tisíce měřicích míst.
f) Trasa leteckého monitorování obsahuje tisíce měřicích míst.
g) Objemová aktivita vyjádřená v Bq/m3 nebo Bq/l.
h) V každé monitorovací oblasti je umístěno alespoň 1 odběrové místo.
i) Celková objemová aktivita beta se měří v aerosolových filtrech z každého odběrového místa.
j) Obsah tohoto radionuklidu se měří pouze v aerosolovém filtru v 1 odběrovém místě.
k) Plošnou aktivitou se rozumí podíl aktivity a plochy, vyjádřený v Bq/m2.
l) V rámci cvičení mobilních skupin nebo na pokyn Úřadu do 30. 9.
m) Hmotnostní aktivitou se rozumí podíl aktivity a hmotnosti, vyjádřený v Bq/kg.
n) Aktivita na den vyjádřená jako aktivita v Bq/d v jedné porci celodenní stravy pro jednu osobu nebo aktivita v Bq/d ve vzorku exkretů sbíraných 24 hodin jednou osobou.
TABULKA č. 3: Podrobnosti k monitorovaným položkám měřeným a vyhodnocovaným v lokálních sítích – normální monitorování
Lokální síť energetického jaderného zařízení
A. Monitorované položky charakterizující vnější pole ionizujícího záření zdrojůMonitorovaná položkaMonitorovací síťMěřená fyzikální veličinaMinimální počet měřicích místDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měřeníRozsah měření nebo nejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyovzdušísíť včasného zjištění – teledozimetrický systémpříkon dávkového ekvivalentua)16b) 16c)10 minut50 nSv/h – 1 Sv/hsíť integrálního měřenídávkový ekvivalent přepočtený na příkon dávkového ekvivalentud)40e)čtvrtletíod 50 nSv/h (50 mikro Sv/čtvrtletí)síť okamžitého měřenídávkový příkon5f)čtvrtletíod 50 nSv/hsíť spektrometrického měřeníenergeticky závislé spektrumg)5f)čtvrtletínestanovuje se1h)roksíť monitorovacích trasdávkový příkon nebo příkon dávkového ekvivalentu2i)čtvrtletíod 50 nSv/h
B. Monitorované položky, ve kterých se stanovuje obsah radionuklidůMonitorovaná položkaMěřená fyzikální veličinaRadionuklid, jehož obsah se stanovujeMinimální počet odběrových místDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měřeníNejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyj)Síť odběrů vzorků ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍovzduší – aerosolyobjemová aktivita137Cs5k)týden1x10-5 Bq/m37Be1x10-3 Bq/m340K1x10-4 Bq/m3210Pb1x10-4 Bq/m3ovzduší – aerosolyobjemová aktivita90Sr1l)čtvrtletí/rok1x10-6 Bq/m3238Pu a 239,240Pu1x10-7 Bq/m3ovzduší – plynné formyobjemová aktivita131I1m)týden5x10-4 Bq/m3výpusti do ovzdušíobjemová aktivita/aktivitaviz tabulka 1 přílohy č. 6 k této vyhlášce1den, týden, měsíc, čtvrtletí, rokn)viz tabulka 1 přílohy č. 6 k této vyhlášceovzduší – spadyplošná aktivita137Cs6o)měsíc0,5 Bq/m27Be1 Bq/m240K1 Bq/m2210Pb1 Bq/m2celková beta1 Bq/m2půdy – půda a porostplošná aktivita/ hmotnostní aktivita137Cs5p)rok10 Bq/m2přírodní radionuklidy10 Bq/kg90Sr10 Bq/kgpůdy – in situplošná aktivita/ hmotnostní aktivita137Cs4 1q)čtvrtletí rok1000 Bq/m2přírodní radionuklidy100 Bq/kgvoda – srážková vodaobjemová aktivita3H3měsíc3 Bq/lvoda – povrchová vodaobjemová aktivita137Cs10čtvrtletí0,1 Bq/l90Srrok0,05 Bq/l3Hměsíc3 Bq/lcelková alfačtvrtletí až rok0,1 Bq/lcelková betačtvrtletí až rok0,2 Bq/lvoda – pitná vodaobjemová aktivita137Cs2 studny, 2 veřejný vodovodrok0,1 Bq/l3Hměsíc3 Bq/l90Sr2rok0,05 Bq/lvoda – podzemní vodaobjemová aktivita137Cs10rok0,1 Bq/l3Hměsíc3 Bq/lvýpusti do vodotečíobjemová aktivita/aktivitaviz tabulka č. 2 přílohy č. 6 k této vyhlášce1r)měsíc, čtvrtletí, rokviz tabulka č. 2 přílohy č. 6 k této vyhlášceSíť odběrů vzorků POTRAVNÍHO ŘETĚZCEmlékoobjemová aktivita nebo hmotnostní aktivita137Cs1 114 dní čtvrtletí0,2 Bq/l90Sr1rok0,1 Bq/lpoložky smíšené stravy – rybyhmotnostní aktivita137Cs1rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – zemědělské plodinys)hmotnostní aktivita137Cs2 1rok čtvrtletí0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – obilovinyhmotnostní aktivita137Cs2rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – ovocehmotnostní aktivita137Cs1rok0,1 Bq/kgpoložky smíšené stravy – lesní plodyhmotnostní aktivita137Cs1rok0,1 Bq/položky smíšené stravy – houbyhmotnostní aktivita137Cs2rok0,1 Bq/kgkrmivahmotnostní aktivita137Cs2 1rok čtvrtletí0,1 Bq/kg
Vysvětlivky:
a) Příkon fotonového nebo prostorového dávkového ekvivalentu.
b) Měřicí místa na hranici střeženého prostoru, přičemž ve výseči, jejíž střed se nachází v geometrickém středu energetického jaderného zařízení a jejíž velikost je 22,5°, je umístěno alespoň 1 měřicí místo.
c) Měřicí místa vně střeženého prostoru v zóně havarijního plánování, přičemž ve výseči, jejíž střed se nachází v geometrickém středu energetického jaderného zařízení a jejíž velikost je 22,5°, je umístěno alespoň 1 měřicí místo.
d) Dávkový ekvivalent za čtvrtletí se přepočítává na průměrný příkon fotonového nebo prostorového dávkového ekvivalentu za hodinu.
e) Měřicí místa v zóně havarijního plánování, přičemž měření a vyhodnocování z 10 měřicích míst zajišťuje Úřad.
f) Měřicí místa ve staničkách radiační kontroly okolí.
g) Energeticky závislé spektrum v impulsech za sekundu.
h) Měření a vyhodnocování z 1 měřicího místa v zóně havarijního plánování zajišťuje Úřad.
i) Trasa pozemního monitorování v zóně havarijního plánování obsahuje stovky až tisíce měřicích míst, měření na 1 trase zajišťuje provozovatel energetického jaderného zařízení a na 1 trase Úřad.
j) Nejmenší detekovatelné hodnoty přírodních radionuklidů uvedené v této tabulce se nevztahují na monitorování okolí energetického jaderného zařízení zajišťované držitelem povolení k provozu tohoto zařízení.
k) Jedno odběrové místo ve střeženém prostoru, ostatní v zóně havarijního plánování ve staničkách radiační kontroly okolí, přičemž se měří spojený vzorek ze všech odběrových míst 1 lokality energetického jaderného zařízení, pouze při překročení monitorovací úrovně se měří jednotlivé aerosolové filtry.
l) Spojený vzorek z týdenních odběrů ze všech odběrových míst za dané období.
m) Vybrané odběrové místo ve staničce radiační kontroly okolí v zóně havarijního plánování.
n) Informace o výpustech a výsledky bilančních měření se předávají ve formátu dohodnutém s Úřadem v denních, týdenních, měsíčních, čtvrtletních a ročních zprávách, včetně standardizované informace podle tabulky č. 5 přílohy č. 6 k této vyhlášce.
o) Provozovatel energetického jaderného zařízení měří spojený vzorek z několika odběrových míst, Úřad zajišťuje odběr a měření alespoň z 2 odběrových míst v zóně havarijního plánování.
p) Odběrová místa ve staničkách radiační kontroly okolí, Sr se měří pouze ve spojeném vzorku ze všech odběrových míst, Úřad zajišťuje odběr a měření z 1 místa v zóně havarijního plánování.
q) Úřad zajišťuje měření v 1 místě v zóně havarijního plánování.
r) Informace o výpustech a výsledky bilančních měření se předávají ve formátu dohodnutém s Úřadem v měsíčních, čtvrtletních a ročních zprávách, včetně standardizované informace podle tabulky 6 přílohy č. 6 k této vyhlášce.
s) Se zkrmovanou nadzemní částí.
TABULKA č. 4: Podrobnosti k monitorovaným položkám měřeným a vyhodnocovaným v lokálních sítích – normální monitorování
Lokální síť ostatních jaderných zařízenía), pracovišť IV. kategorie, která nejsou jaderným zařízeníma), a pracovišť III. kategoriea), kromě odvalu, odkaliště nebo jiného zbytku po činnosti související se získáváním radioaktivního nerostu nebo po jiné hornické činnosti doprovázené výskytem radioaktivního nerostu.
A. Monitorované položky charakterizující vnější pole ionizujícího záření zdrojůMonitorovaná položkaMonitorovací síťMěřená fyzikální veličinaMinimální počet měřicích místDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měřeníRozsah měření nebo nejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyovzdušísíť integrálního měřenídávkový ekvivalent přepočtený na příkon dávkového ekvivalentub)4čtvrtletíod 50 nSv/h (50 mikro Sv/čtvrtletí)
B. Monitorované položky, ve kterých se stanovuje obsah radionuklidůMonitorovaná položkaMěřená fyzikální veličinaRadionuklid, jehož obsah se stanovujeMinimální počet odběrových místDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měřeníNejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinySíť odběrů vzorků ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍovzduší – aerosolyobjemová aktivita137Cs1týden3x10-6 Bq/m3výpusti do ovzduší – aerosolyobjemová aktivita/aktivita137Cs1týden, rokc)3x10-6 Bq/m3výpusti do ovzduší – vzácné plynyobjemová aktivita/aktivita41Ar1nepřetržitě, rokc)1x10-4  Bq/m3výpusti do ovzduší – plynné formyobjemová aktivita/aktivita131I1týden, rokc)5x10-4 Bq/m3výpusti do ovzduší – tritiumobjemová aktivita/aktivita3H1týden, rokc)1x103 Bq/m3výpusti do ovzduší – uhlíkobjemová aktivita/aktivita14C1týden, rokc)1x103 Bq/m3ovzduší – spadyplošná aktivita137Cs1měsíc0,1 Bq/m2voda – povrchová vodaobjemová aktivita137Cs2d)čtvrtletí0,1 Bq/l3H3 Bq/lvoda – podzemní vodaobjemová aktivita137Cs4rok0,1 Bq/l3Hměsíc3 Bq/lvýpusti do vodotečíobjemová aktivita/aktivita137Cs1měsíc, rokc)0,1 Bq/l3H3 Bq/l
Vysvětlivky:
a) Pro jaderná zařízení a pracoviště IV. kategorie, která nejsou jaderným zařízením, na nichž prokazatelně nevznikají plynné nebo kapalné výpusti nebo výpusti nejsou uváděny do životního prostředí, se uplatňuje diferencovaný přístup. U pracovišť III. kategorie se ve výpustech monitoruje nuklid charakteristický pro danou výpusť.
b) Dávkový ekvivalent za čtvrtletí se přepočítává na průměrný příkon fotonového nebo prostorového dávkového ekvivalentu za hodinu.
c) Informace o výpustech a výsledky bilančních měření se předávají ve formátu dohodnutém s Úřadem v ročních zprávách.
d) Úřad zajišťuje odběr a měření z jednoho odběrového místa před zaústěním a z druhého pod zaústěním odpadních vod.
TABULKA č. 5: Podrobnosti k monitorovaným položkám měřeným a vyhodnocovaným v teritoriální a hraničních sítích – havarijní monitorování
A. Monitorované položky charakterizující vnější pole ionizujícího záření zdrojůMonitorovaná položkaMonitorovací síťMěřená fyzikální veličinaMinimální počet měřicích míst do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měření do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaRozsah měření nebo nejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyovzdušísíť včasného zjištěnípříkon dávkového ekvivalentu6010 minuta)50 nSv/h – 1 Sv/hsíť integrálního měřenídávkový ekvivalent přepočtený na příkon dávkového ekvivalentu1803 měsíceb)od 50 nSv/hsíť okamžitého měřenídávkový příkonpouze po určení rozsahu a způsobu zapojenípouze po určení rozsahu a způsobu zapojení50 nSv/h – 1 Sv/hsíť spektrometrického měřeníenergeticky závislé spektrum5pouze po určení rozsahu a způsobu zapojenínestanovuje sesíť monitorovacích trasdávkový příkon nebo příkon dávkového ekvivalentupouze po určení rozsahu a způsobu zapojenípouze po určení rozsahu a způsobu zapojení50 nSv/h – 1 Sv/h
B. Monitorované položky, ve kterých se stanovuje obsah radionuklidůMonitorovaná položkaMěřená fyzikální veličinaRadionuklid, jehož obsah se stanovujeMinimální počet odběrových míst do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měření do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaNejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyc)Síť odběrů vzorků ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍovzduší – aerosolyobjemová aktivitazjištěné radionuklidyd)1024 hodiny1x10-5 Bq/m3 pro 137Csovzduší – plynné formyobjemová aktivita131I1024 hodiny1x10-4 Bq/m3ovzduší – spady (včetně dešťové vody a sněhu)plošná/objemová aktivitazjištěné radionuklidy8168 hodin1 Bq/m2 pro 137Cspůdy – půda a porostplošná aktivitazjištěné radionuklidy0e)pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení100 Bq/m2 pro 137Cspůdy – porost a sníhplošná aktivitazjištěné radionuklidy0pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení100 Bq/m2 pro 137Cspůdy – in situplošná aktivitazjištěné radionuklidy0pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení1000 Bq/m2 pro 137Csvoda – povrchová vodaobjemová aktivitazjištěné radionuklidy0168 hodin10 Bq/l pro 137Cs a 131I, 50 Bq/l pro 3Hvoda – pitná vodaobjemová aktivitazjištěné radionuklidy0168 hodin10 Bq/l pro 137Cs a 131I, 50 Bq/l pro 3HSíť odběrů vzorků POTRAVNÍHO ŘETĚZCEmlékof)objemová aktivita nebo hmotnostní aktivitazjištěné radionuklidy024 hodiny10 Bq/l pro 137Cs a 131Ipoložky smíšené stravyg)hmotnostní aktivitazjištěné radionuklidy0168 hodin10 Bq/l pro 137Cs a 131Ismíšená strava – celodenní strava – spotřební košaktivita na den137Cs, 131I, 90Sr20pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení10 Bq/l pro 137Cs a 131Ikrmiva (zkrmovaná nadzemní část)hmotnostní aktivitazjištěné radionuklidy0168 hodin10 Bq/kg pro 137Cs a131Iléčivé byliny, dovážené potraviny, další monitorované položkyh)hmotnostní aktivitazjištěné radionuklidy0pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení10 Bq/kg pro 137Cs a 131ISíť měření LIDSKÉHO TĚLAcelé těloaktivita137Cs, zjištěné radionuklidy024 hodiny100 Bq pro 137Csvybrané orgány – štítná žlázaaktivita131I024 hodiny500 Bqpovrch tělai)plošná aktivita/ povrchová kontaminacejzjištěné radionuklidy0pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení10 Bq/cm2Síť uzávěrpovrch těla zvířat, objektů, předmětůi)plošná aktivita/ povrchová kontaminacezjištěné radionuklidy0pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení10 Bq/cm2
Vysvětlivky:
a) Z vybraných měřicích míst se předávají meteorologické informace s frekvencí 1 hodina.
b) Období lze dle potřeby zkrátit, měření slouží k upřesnění dávek v rámci nehodové expoziční situace.
c) Nejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličiny při měření na 30 % HPGe detektoru po dobu 300 sekund pro vzorek o hmotnosti 500 gramů je dosažitelná na úrovni 10 Bq/kg nebo Bq/l.
d) Radionuklidy mohou být různé v závislosti na místě a průběhu nehodové expoziční situace.
e) Nula ve sloupci minimální počet odběrových míst znamená, že odběrová místa budou součástí určení rozsahu a způsobu zapojení.
f) Přednostně surové nebo konzumní mléko.
g) Položky smíšené stravy budou součástí určení rozsahu a způsobu zapojení podle roční doby, podle nastalé nehodové expoziční situace a předpokládané kontaminace jednotlivých položek.
h) Další monitorované položky budou součástí určení rozsahu a způsobu zapojení podle roční doby, podle nastalé nehodové expoziční situace a předpokládané kontaminace jednotlivých položek.
i) Měření ve sběrných místech zřizovaných dle potřeby na hranicích ČR, nebo na hranici uzavřené oblasti, zasažené nehodovou expoziční situací.
j) Povrchovou kontaminací se rozumí plošná aktivita vyjádřená v Bq/cm2.
TABULKA č. 6: Podrobnosti k monitorovaným položkám měřeným a vyhodnocovaným v lokálních sítích – havarijní monitorování
Lokální síť energetického jaderného zařízení
A. Monitorované položky charakterizující vnější pole ionizujícího záření zdrojůMonitorovaná položkaMonitorovací síťMěřená fyzikální veličinaMinimální počet měřicích míst do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měření do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaRozsah měření nebo nejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyovzdušísíť včasného zjištění – teledozimetrický systémpříkon dávkového ekvivalentu16a) 16b)10 minut50n Sv/h – 1 Sv/hsíť integrálního měřenídávkový ekvivalent přepočtený na příkon dávkového ekvivalentu403 měsícec)od 50 nSv/hsíť okamžitého měřenídávkový příkon02 hodinyod 50 nSv/hsíť spektrometrického měřeníenergeticky závislé spektrum0pouze po určení rozsahu a způsobu zapojenínestanovuje sesíť monitorovacích trasdávkový příkon nebo příkon dávkového ekvivalentu16d)6 hodinod 50 nSv/h
B. Monitorované položky, ve kterých se stanovuje obsah radionuklidůMonitorovaná položkaMěřená fyzikální veličinaRadionuklid, jehož obsah se stanovujeMinimální počet odběrových míst do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měření do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaNejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinySíť odběrů vzorků ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍovzduší – aerosolyobjemová aktivitazjištěné radionuklidye)56 hodin0,1 Bq/m3ovzduší – plynné formyobjemová aktivita131I16 hodin0,1 Bq/m3ovzduší – spady (včetně srážkové vody a sněhu)plošná/objemová aktivitazjištěné radionuklidy5168 hodin0,5 Bq/m2půdy – půda a porost, popř. porost a sníhplošná/hmotnostní aktivitazjištěné radionuklidy16 hodin10 Bq/kgpůdy – in situplošná aktivitazjištěné radionuklidy5pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení500 Bq/m2voda – povrchová vodaobjemová aktivitazjištěné radionuklidy1f)6 hodin5 Bq/l pro 137Cs 20 Bq/l pro 3Hvoda – pitná vodaobjemová aktivitazjištěné radionuklidy0g)6 hodin5 Bq/l pro 137Cs 20 Bq/l pro 3Hvýpusti do ovzdušíh)viz tabulka č. 1 přílohy č. 6 k této vyhlášcevýpusti do vodotečíh)viz tabulka č. 2 přílohy č. 6 k této vyhlášceSíť odběrů vzorků POTRAVNÍHO ŘETĚZCEmlékoobjemová aktivitazjištěné radionuklidy112 hodin5 Bq/lpoložky smíšené stravyi)hmotnostní aktivitazjištěné radionuklidy0pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení10 Bq/kgkrmiva (zkrmovaná nadzemní část)hmotnostní aktivitazjištěné radionuklidy112 hodin10 Bq/kg
Vysvětlivky:
a) Měřicí místa na hranici střeženého prostoru, přičemž ve výseči, jejíž střed se nachází v geometrickém středu energetického jaderného zařízení a jejíž velikost je 22,5°, je umístěno alespoň 1 měřicí místo.
b) Měřicí místa vně střeženého prostoru v zóně havarijního plánování, přičemž ve výseči, jejíž střed se nachází v geometrickém středu energetického jaderného zařízení a jejíž velikost je 22,5°, je umístěno alespoň 1 měřicí místo.
c) Období lze dle potřeby zkrátit, výměna dozimetrů probíhá po ukončení úniku.
d) V zóně havarijního plánování je 16 monitorovacích tras, každá z nich pokrývá jednu výseč cca 22,5 °, v závislosti na směru větru jsou monitorovány ohrožené výseče.
e) Radionuklidy mohou být různé v závislosti na místě a průběhu nehodové expoziční situace.
f) Odběrové místo pod zaústěním odpadního kanálu.
g) Nula ve sloupci minimální počet odběrových míst znamená, že odběrová místa budou součástí určení rozsahu a způsobu zapojení a budou stanovena operativně podle předpokládaného nebo skutečného úniku.
h) Výpusti do ovzduší a do vodotečí se při mimořádné události spojené s únikem monitorují podle programu monitorování výpustí pro havarijní monitorování.
i) Položky smíšené stravy budou součástí určení rozsahu a způsobu zapojení podle roční doby, podle osevního plánu, podle nastalé nehodové expoziční situace a předpokládané kontaminace jednotlivých položek
TABULKA č. 7: Podrobnosti k monitorovaným položkám měřeným a vyhodnocovaným v lokálních sítích – havarijní monitorování
Lokální síť ostatních jaderných zařízenía), pracovišť IV. kategorie, která nejsou jaderným zařízeníma), a pracovišť III. kategoriea), kromě odvalu, odkaliště nebo jiného zbytku po činnosti související se získáváním radioaktivního nerostu nebo po jiné hornické činnosti doprovázené výskytem radioaktivního nerostu.
A. Monitorované položky charakterizující vnější pole ionizujícího záření zdrojůMonitorovaná položkaMonitorovací síťMěřená fyzikální veličinaMinimální počet měřicích míst do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měření do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaRozsah měření nebo nejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyovzdušísíť integrálního měřenídávkový ekvivalent přepočtený na příkon dávkového ekvivalentub)4čtvrtletíod 50 nSv/h (50 mikro Sv/čtvrtletí)síť monitorovacích trasdávkový příkon nebo příkon dávkového ekvivalentu16 hodinod 50 nSv/hsíť okamžitého měřenídávkový příkon0pouze po určení rozsahu a způsobu zapojeníod 50 nSv/hsíť spektrometrického měřeníenergeticky závislé spektrum0pouze po určení rozsahu a způsobu zapojenínestanovuje se
B. Monitorované položky, ve kterých se stanovuje obsah radionuklidůMonitorovaná položkaMěřená fyzikální veličinaRadionuklid, jehož obsah se stanovujeMinimální počet odběrových míst do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měření do doby určení podle § 149 odst. 3 atomového zákonaNejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinySíť odběrů vzorků ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍovzduší – aerosolyobjemová aktivitazjištěné radionuklidyc)16 hodin0,1 Bq/m3ovzduší – plynné formyobjemová aktivita131I16 hodin0,1 Bq/m3ovzduší – spady (včetně srážkové vody a sněhu)plošná/objemová aktivitazjištěné radionuklidy1168 hodin0,5 Bq/m2půdy – půda a porost, popř. porost a sníhplošná/hmotnostní aktivitazjištěné radionuklidy16 hodin10 Bq/kgpůdy – in situplošná aktivitazjištěné radionuklidy1pouze po určení rozsahu a způsobu zapojení500 Bq/m2voda – povrchová vodaobjemová aktivitazjištěné radionuklidy1d)6 hodin5 Bq/l pro 137Cs 20 Bq/l pro 3Hvoda – pitná vodaobjemová aktivitazjištěné radionuklidy0e)6 hodin5 Bq/l pro 137Cs 20 Bq/l pro 3Hvýpusti do ovzdušíf)objemová aktivita/aktivitavýpusti do vodotečíf)objemová aktivita/aktivita
Vysvětlivky:
a) Jaderná zařízení a pracoviště IV. kategorie, která nejsou jaderným zařízením, na nichž prokazatelně nevznikají plynné nebo kapalné výpusti nebo výpusti nejsou uváděny do životního prostředí, a pracoviště III. kategorie, provádějí havarijní monitorování podle pokynů Úřadu.
b) Dávkový ekvivalent za čtvrtletí se přepočítává na průměrný příkon fotonového nebo prostorového dávkového ekvivalentu za hodinu.
c) Radionuklidy mohou být různé v závislosti na místě a průběhu nehodové expoziční situace.
d) Odběrové místo pod zaústěním odpadního kanálu.
e) Nula ve sloupci minimální počet odběrových míst znamená, že odběrová místa budou součástí určení rozsahu a způsobu zapojení a budou stanovena operativně podle předpokládaného nebo skutečného úniku.
f) Výpusti do ovzduší a do vodotečí se při mimořádné události spojené s únikem monitorují podle programu monitorování výpustí pro havarijní monitorování, nejmenší detekovatelné hodnoty měřené fyzikální veličiny odpovídají hodnotám pro normální monitorování, uvedeným v tabulce č. 4 této přílohy.
TABULKA č. 8: Podrobnosti k monitorovaným položkám měřeným a vyhodnocovaným v lokálních sítích – normální monitorování
Lokální síť odvalu, odkaliště nebo jiného zbytku po činnosti související se získáváním radioaktivního nerostu nebo po jiné hornické činnosti doprovázené výskytem radioaktivního nerostu
A. Monitorované položky charakterizující vnější pole ionizujícího záření zdrojůMonitorovaná položkaMonitorovací síťMěřená fyzikální veličinaMinimální počet měřicích místDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měřeníRozsah měření nebo nejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinyovzdušísíť integrálního měřenídávkový ekvivalent přepočtený na příkon dávkového ekvivalentua)1čtvrtletíod 50 nSv/hekvivalentní objemová aktivita radonub),c)1měsíc5 Bq/m3
B. Monitorované položky, ve kterých se stanovuje obsah radionuklidůMonitorovaná položkaMěřená fyzikální veličinaRadionuklid, jehož obsah se stanovujeMinimální počet odběrových místDélka monitorovacího období nebo frekvence provádění měřeníNejmenší detekovatelná hodnota měřené fyzikální veličinySíť odběrů vzorků ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍovzduší – aerosolc)celková objemová aktivitasměs dlouhodobých radionuklidů uran-radiové rozpadové řady1měsíc0,001 Bq/m3voda – podzemní vodad)objemová aktivitaUnat1čtvrtletíc) rok0,75 Bq/l226Ra0,05 Bq/lvýpusti do vodotečíobjemová aktivitaUnate)týdenc) měsícf)0,75 Bq/l226Ra0,05 Bq/lvýpusti do ovzdušíc), g)objemová aktivitaUnate)čtvrtletí1 Bq/m3226Ra1 Bq/m3směs dlouhodobých radionuklidů uran-radiové rozpadové řadyc)0,001 Bq/m3222Rnh)200 Bq/m3222Rn (EOAR)b)c)i)5 Bq/m3voda – povrchová vodaj)objemová aktivitaUnat1rok0,75 Bq/l226Ra0,05 Bq/l
a) Dávkový ekvivalent za čtvrtletí se přepočítává na průměrný příkon fotonového nebo prostorového dávkového ekvivalentu za hodinu. Pokud již v místě, kde se nachází daná lokální síť, není prováděna žádná činnost související se získáváním radioaktivního nerostu, postačuje kontrola přenosným přístrojem 1 krát ročně.
b) Ekvivalentní objemová aktivita radonu 222Rn je vážený součet objemové aktivity polonia 218Po, objemové aktivity olova 214Pb a objemové aktivity bizmutu 214Bi, stanovený na základě integrálního měření detektorem film-stop.
c) Pracoviště III. kategorie, kde se provádí činnost související se získáváním radioaktivního nerostu a na kterém nebylo ukončeno vyřazování pracoviště z provozu.
d) Ve vrtech resp. studnách.
e) Monitorují se všechna místa povolených výpustí v dané lokální síti.
f) Výpusti do vodotečí z pracoviště III. kategorie, kde se provádí činnost související se získáváním radioaktivního nerostu (čistírny důlní vody z již uzavřených ložisek).
g) Monitoruje se radionuklid charakterizující danou výpust.
h) Ohlubně, výduchy z větracích stanic.
i) Provádí se přepočet na povrch odkaliště.
j) Staré zátěže (odvaly, štoly, odkaliště).

Příloha č. 4 k vyhlášce č. 360/2016 Sb.
Obsah záznamu o odběru a záznamu o měření
TABULKA č. 1 – Záznama) o odběru
AZadání odběru1Účel odběru2Požadované stanovení3Příjmová měřicí laboratořBPopis vzorku1Monitorovaná položka2Doplňující informace o vzorku3Úprava vzorku (při odběru)4Množství odebraného vzorku (včetně jednotky)5Další doplňující informaceCDatum a časb)1Datum odběru vzorku (DD.MM.RR)2Čas odběru místní (hh:mm)3Datum a čas počátku odběru4Datum a čas ukončení odběru5Délka odběru vzorku (v hodinách)6Další doplňující informaceDLokalita1Název lokality2Zeměpisná délka ve stupních a minutách nebo v desetinných stupních (WGS84)3Zeměpisná šířka ve stupních a minutách nebo v desetinných stupních (WGS84)4Doplňující informace o lokalitěc)5Další doplňující informaceEPředání vzorku1Příjmení, jméno, popřípadě jména fyzické osoby, která provedla odběr, včetně kontaktních údajů (telefon/elektronická pošta) a podpisu2Příjmení, jméno, popřípadě jména fyzické osobyd), která provedla záznam, včetně kontaktních údajů (telefon/elektronická pošta) a podpisu3Příjmení, jméno, popřípadě jména fyzické osoby, která převzala odebraný vzorek, včetně kontaktních údajů (telefon/elektronická pošta) a podpisu4Datum předání5Přidělené číslo (identifikátor) vzorku měřicí laboratoříe)6Další doplňující informace
Vysvětlivky:
a) Záznam o odběru může být doplněn o další informace, a to formou doplňujících poznámek v jednotlivých řádcích nebo doplněním řádků. Část A. vyplní zadavatel odběru, části B., C., D., a řádky E.1 a E.2 vyplní odběratel vzorku, řádek E.3 a další se vyplní při předání/převzetí vzorku do měřicí laboratoře. Měřicí laboratoř předává datovému středisku podle § 10 odstavec 3) písmeno c) této vyhlášky údaje uvedené v řádcích B.1, z části C. odpovídající časové údaje podle typu odběru, dále řádky D.1, D.2, D.3 a E.5. Uvedené údaje měřicí laboratoř předává ve formátu IRIX.
b) V části C. se vyplní odpovídající údaje podle toho, zda byl odběr kontinuální nebo bodový, pro kontinuální odběr je možné zadat řádky C.3 a C.4 nebo C.3 a C.5.
c) Např. úvodí (u povrchových vod: jméno řeky, jezera, nádrže nebo moře), popis lokality apod.
d) Pouze pokud se liší od fyzické osoby v řádku E.1.
e) Jednoznačné označení vzorku v měřicí laboratoři.
TABULKA č. 2 – Záznama) o měření
 ALaboratoř1Název měřicí laboratoře 2Adresa laboratoře BPříjem a zpracování vzorku1Datum příjmu vzorku 2Identifikátorb) vzorku (přidělený měřicí laboratoří) 3Zpracování vzorkuc) CÚdaje o měření1Metoda měření 2Měřicí zařízení (typ) / ověřeno (ano/ne)d) 3Datum a čas měření 4Doba měření 5Množství měřeného vzorku (včetně jednotky) 6Označení měření (identifikátor, číslo spektra) 7Měřená veličina (objemová, hmotnostní aktivita) 8Druh nejistoty (kombinovaná, standardní) DVýsledky měřeníRadionuklidHodnotaNejistotaJednotkaPoznámkae) 1..........f) 2Referenční datum a časg)(DD.MM.RR hh:mm) 3Další doplňující informace EKontaktní údaje1Příjmení, jméno, popřípadě jména fyzické osoby, která provedla záznam, včetně kontaktních údajů (telefon/elektronická pošta) a podpisu
Vysvětlivky:
a) Záznam o měření může být doplněn o další informace, a to formou doplňujících poznámek v jednotlivých řádcích nebo doplněním řádků. Měřicí laboratoř předává datovému středisku podle § 10 odstavec 3) písmeno c) této vyhlášky údaje uvedené v řádcích A.1, B.2, C.1, C.7, D.1, D.2, přičemž řádek D.1 se uvede pro všechny zjištěné/požadované radionuklidy. Uvedené údaje měřicí laboratoř předává ve formátu IRIX.
b) Jednoznačné označení vzorku v měřicí laboratoři.
c) Při přípravě vzorku k měření se vzorek nebo jeho část musí umístit do měřicích nádob nebo měřicích přípravků, a to buď v neupraveném stavu, nebo ve stavu vzniklém jeho zpracováním.
d) Pokud měřicí zařízení podléhá ověření podle zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění pozdějších předpisů.
e) Uvedou se hodnoty nejmenší významné aktivity (NVA), pokud je měřená hodnota menší než NVA.
f) Doplní se řádky pro všechny zjištěné/požadované radionuklidy.
g) Referenční datum je datum (popřípadě i čas pro měření při nehodové expoziční situaci), ke kterému se vztahuje naměřená hodnota.

Příloha č. 5 k vyhlášce č. 360/2016 Sb.
Obsah výroční zprávy o monitorování výpustí a okolí
1. ÚVOD
2. POUŽITÉ SYMBOLY, ZKRATKY A DEFINICE
3. MONITOROVÁNÍ VÝPUSTÍ
3.1 Rozsah zabezpečení monitorování výpustí
3.1.1 Výpusti do ovzduší
3.1.2 Výpusti do vodotečí
3.2 Výsledky monitorování výpustí
3.2.1 Monitorování plynných výpustí
3.2.1.1 Výsledky měření aktivity radionuklidů
3.2.1.2 Výsledky měření vyjádřené v efektivní dávce
3.2.1.3 Přehled překročení referenčních úrovní při monitorování výpustí do ovzduší
3.2.1.4 Standardizované informace pro uvádění radionuklidů do životního prostředí formou výpustí do ovzduší (podle přílohy č. 6 k této vyhlášce)
3.2.1.5 Tabulky a grafy výsledků monitorování výpustí do ovzduší
3.2.2 Monitorování kapalných výpustí
3.2.2.1 Výsledky měření aktivity radionuklidů
3.2.2.2 Výsledky měření vyjádřené v efektivní dávce
3.2.2.3 Přehled překročení referenčních úrovní při monitorování výpustí do vodotečí
3.2.2.4 Standardizované informace pro uvádění radionuklidů do životního prostředí formou výpustí do vodotečí (podle přílohy č. 6 k této vyhlášce)
3.2.2.5 Tabulky a grafy výsledků monitorování výpustí do vodotečí
3.2.3 Zhodnocení výsledků monitorování výpustí
3.2.3.1 Čerpání autorizovaného limitu
3.2.3.2 Tabulky a grafy čerpání autorizovaného limitu
4. RADIAČNÍ ZÁTĚŽ OBYVATELSTVA V OKOLÍ JADERNÉHO ZAŘÍZENÍ ZPŮSOBENÁ VÝPUSTMI
4.1 Výpočet 50 ročního úvazku efektivní dávky
4.2 Nejvyšší úvazek individuální efektivní dávky z výpustí do ovzduší
4.3 Nejvyšší úvazek individuální efektivní dávky z výpustí do vodotečí
5. MONITOROVÁNÍ OKOLÍ JADERNÉHO ZAŘÍZENÍ
5.1 Rozsah zabezpečení monitorování okolí jaderného zařízení
5.1.1 Monitorovací sítě pro zevní ozáření
5.1.1.1 Síť včasného zjištění
5.1.1.2 Síť integrálního měření
5.1.1.3 Síť okamžitého měření
5.1.1.4 Síť spektrometrického měření
5.1.2 Monitorovací sítě pro zevní a vnitřní ozáření
5.1.2.1 Monitorované položky životního prostředí
5.1.3 Monitorovací sítě pro vnitřní ozáření
5.1.3.1 Monitorované položky potravního řetězce
5.2 Výsledky monitorování okolí
5.2.1 Výsledky měření dávkových příkonů
5.2.2 Výsledky měření obsahu radionuklidů v monitorovaných položkách životního prostředí a potravního řetězce
5.2.3 Přehled překročení referenčních úrovní při monitorování okolí
5.2.4 Tabulky a grafy výsledků monitorování okolí
5.3 Zhodnocení výsledků monitorování okolí
6. ZHODNOCENÍ VLIVU JADERNÉHO ZAŘÍZENÍ NA RADIAČNÍ SITUACI V JEHO OKOLÍ
7. ZÁVĚR

Příloha č. 6 k vyhlášce č. 360/2016 Sb.
Požadavky na údaje předávané jaderným zařízením
TABULKA č. 1: Přehled radionuklidů uvolňovaných z energetických jaderných reaktorů během jejich normálního provozu a požadavky na nejmenší detekovatelnou objemovou aktivitu pro výpusti do ovzduší
Radionuklidy a jejich seznamKlíčové radionuklidyNejmenší detekovatelná objemová aktivita (Bq/m3)Kryptony: 85Kr, 85mKr,87Kr, 88Kr, 89Kr85Kr1x104Xenony: 131mXe, 133Xe, 13mXe, 135Xe, 135mXe, 137Xe, 138Xe133Xe1x104Kobalty: 58Co, 60Co60Co1x10-2Stroncia: 89Sr, 90Sr90Sr2x10-2Cesia: 134Cs, 137Cs137Cs3x10-2Plutonia: 238Pu, 239Pu + 240Pu239Pu + 240Pu5x10-3Americium: 241Am241Am5x10-3Radionuklidy emitující záření alfacelková aktivita alfaa)1x10-2Jódy: 131I, 132I, 133I, 135I131I2x10-2Tritium: 3H3H1x103Uhlík: 14C14C1x101
Vysvětlivka:
a) Stanovuje se pouze, není-li možné stanovit jednotlivé radionuklidy emitující záření alfa uvedené v tabulce.
TABULKA č. 2: Přehled radionuklidů uvolňovaných z energetických jaderných reaktorů během jejich normálního provozu a požadavky na nejmenší detekovatelnou aktivitu pro výpusti do vodotečí
Radionuklidy a jejich seznamKlíčové radionuklidyNejmenší detekovatelná objemová aktivita (Bq/m3)Tritium: 3H3H1x105Kobalty: 58Co, 60Co60Co1x104Stroncia: 89Sr, 90Sr90Sr1x103Cesia: 134Cs, 137Cs137Cs1x104Plutonia: 238Pu, 239Pu + 240Pu239Pu + 240Pu6x103Americium: 241Am241Am5x101Radionuklidy emitující záření alfacelková aktivita alfaa)1x103
Vysvětlivka:
a) Stanovuje se pouze, není-li možné stanovit jednotlivé radionuklidy emitující záření alfa uvedené v tabulce.
TABULKA č. 3: Přehled radionuklidů uvolňovaných ze závodů na přepracování vyhořelého jaderného paliva během jeho normálního provozu a požadavky na nejmenší detekovatelnou objemovou aktivitu pro výpusti do ovzduší
Radionuklidy a jejich seznamKlíčové radionuklidyNejmenší detekovatelná objemová aktivita (Bq/m3)Kryptony: 85Kr85Kr1x104Kobalty: 60Co60Co3x10-2Stroncia: 90Sr90Sr2x10-2Rubidia: 106Ru106Ru3x10-2Cesia: 134Cs, 137Cs137Cs3x10-2Plutonia: 238Pu, 239Pu + 240Pu239Pu + 240Pu1x10-3Jódy: 129I129I2x100Tritium: 3H3H1x103Uhlík: 14C14C1x101
TABULKA č. 4: Přehled radionuklidů uvolňovaných ze závodů na přepracování vyhořelého jaderného paliva během jeho normálního provozu a požadavky na nejmenší detekovatelnou aktivitu pro výpusti do vodotečí
Radionuklidy a jejich seznamKlíčové radionuklidyNejmenší detekovatelná objemová aktivita (Bq/m3)Tritium: 3H3HKobalty: 57Co, 58Co, 60Co60Co1x104Stroncia: 89Sr, 90Sr90Sr1x103Plutonia: 238Pu, 239Pu + 240Pu239Pu + 240Pu6x103Curia: 242Cm, 243Cm, 244Cm242Cm6x103Urana)
Vysvětlivka:
a) Množství uranu se může vyjadřovat v kg.
TABULKA č. 5: Obsah standardizované informace pro uvádění do životního prostředí formou výpustí do ovzduší radionuklidů uvolněných z jaderných reaktorů a ze závodů na přepracování vyhořelého jaderného paliva během jejich normálního provozu
Plynné výpustiReaktor: (místo, typ reaktoru)Monitorovací období:Objem vzduchu uvolněný za uvedené období (m3):RadionuklidNejvyšší hodnota nejmenší detekovatelné objemové aktivity pro příslušný klíčový radionuklida) (Bq/m3)Celková vypuštěná aktivita (Bq)b)Komentářc)Vzácné plyny41Ar85Kr85mKr87Kr88Kr89Kr131mXe133Xe133mXe135Xe135mXe137Xe138XeAerosoly51Cr54Mn58Co59Fe60Co65Zn89Sr90Sr95Zr95Nb110mAg122Sb124Sb125Sb134Cs13Cs140Ba140La141Ce144Ce238Pu239Pu + 240Pu241Am242Cm243Cm244CmCelková aktivita alfad)Jódy131I132I133I135ITritium3HUhlík14C
Vysvětlivky:
a) Klíčový radionuklid podle tabulky č. 1 nebo tabulky č. 3 této přílohy.
b) V případě, že alespoň jedno měření aktivity konkrétního radionuklidu bude v průběhu roku větší než nejmenší významná aktivita (NVA), pak budou všechna ostatní měření aktivity s výsledkem menším než NVA konzervativně odhadnuta jednou polovinou hodnoty NVA a v tomto přehledu o výpustech bude vykázána aktivita tohoto radionuklidu jako součet všech hodnot větších než NVA a hodnot rovných jedné polovině NVA pro všechna měření aktivity s výsledkem menším než NVA. Pokud všechny hodnoty konkrétního radionuklidu budou za celý rok menší než NVA, pak výsledná aktivita tohoto radionuklidu bude vykázána jako nulová (v tabulce bude označeno symbolem „<DL“, DL = detekční limit).
c) Komentář se uvádí pro případy, kdy se bilance stanovují předběžně výpočtem, pro případy, kdy se při bilancování používají smluvené náhradní hodnoty namísto hodnot nižších než nejmenší detekovatelná aktivita (NDA), dále se uvádějí informace o fyzikálně-chemické formě 3H a 14C a jódů (organická nebo anorganická), provádí se upřesnění monitorovacího období a monitorovacích metod.
d) Pouze pokud se neměří jednotlivé radionuklidy emitující záření alfa.
TABULKA č. 6: Obsah standardizované informace pro uvádění do životního prostředí formou výpustí do vodotečí radionuklidů uvolněných z jaderných reaktorů a ze závodů na přepracování vyhořelého jaderného paliva během jejich normálního provozu
Kapalné výpustiReaktor: (jméno/typ):Monitorovací období:Objem vody uvolněný za uvedené období (m3):RadionuklidNejvyšší hodnota nejmenší detekovatelné objemové aktivity pro příslušný klíčový radionuklidaa) (Bq/m3)Celková vypuštěná aktivita (Bq)b)Komentářc)Tritium3HOstatní (aktivační a štěpné produkty)51Cr54Mn55Fe59Fe58Co60Co63Ni65Zn89Sr90Sr95Zr95Nb103Ru106Ru110mAg122Sb123mTe124Sb125Sb131I134Cs137Cs140Ba140La141Ce144Ce238Pu239Pu + 240Pu241Am242Cm243Cm244CmCelková aktivita alfad)
Vysvětlivky:
a) Klíčový radionuklid podle tabulky č. 2 nebo tabulky č. 4 této přílohy.
b) V případě, že alespoň jedno měření aktivity konkrétního radionuklidu bude v průběhu roku větší než nejmenší významná aktivita (NVA), pak budou všechna ostatní měření aktivity s výsledkem menším než NVA konzervativně odhadnuta jednou polovinou hodnoty NVA a v tomto přehledu o výpustech bude vykázána aktivita tohoto radionuklidu jako součet všech hodnot větších než NVA a hodnot rovných jedné polovině NVA pro všechna měření aktivity s výsledkem menším než NVA. Pokud všechny hodnoty konkrétního radionuklidu budou za celý rok menší než NVA, pak výsledná aktivita tohoto radionuklidu bude vykázána jako nulová (v tabulce bude označeno symbolem „<DL“, DL = detekční limit).
c) Komentář se uvádí pro případy, kdy se bilance stanovují předběžně výpočtem, pro případy, kdy se při bilancování používají smluvené náhradní hodnoty namísto hodnot nižších než nejmenší detekovatelná aktivita (NDA), dále se uvádějí informace o fyzikálně-chemické formě 3H a 14C a jódů (organická nebo anorganická), provádí se upřesnění monitorovacího období a monitorovacích metod.
d) Pouze pokud se neměří jednotlivé radionuklidy emitující záření alfa.

Příloha č. 7 k vyhlášce č. 360/2016 Sb.
Rozsah porovnávacích měření organizovaných Úřadem
Název porovnávacího měřeníMonitorovaná položkaMetoda měřeníInterval opakování (první rok konání)Porovnávací měření – TLDovzdušítermoluminiscenční měření3 roky (2018)Porovnávací měření – rychlé stanovení gamavodaspektrometrie gama1 rok (2017)Porovnávací měření – Sr a Pu v aerosolechaerosolyradiochemie, spektrometrie alfa4 roky (2017)Porovnávací měření – 90Sr v mlécemlékoradiochemie, spektrometrie beta, sumární beta4 roky (2018)Porovnávací měření –radionuklidy v půdě a porostupůdaspektrometrie gama4 roky (2018)Porovnávací měření – 90Sr ve voděvodaradiochemie, spektrometrie beta, sumární beta3 roky (2019)Porovnávací měření – 3H ve voděvodascintilační kapalinová spektrometrie3 roky (2019)Porovnávací měření – rychlé stanovení betavodaproporcionální detektor záření beta4 roky (2019)Porovnávací měření – kapacita měřicí laboratořevybrané monitorované položky reprezentující životní prostředí a potravní řetězecspektrometrie gama3 roky (2017)
1) Směrnice Rady 2013/59/Euratom ze dne 5. prosince 2013, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy ochrany před nebezpečím vystavení ionizujícímu záření a zrušují se směrnice 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom a 2003/122/Euratom.
2) Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii.
3) Čl. 2 bod e) doporučení 2000/473/Euratom o uplatňování článku 36 Smlouvy o Euratomu týkajícího se monitorování úrovně radioaktivity v životním prostředí pro účely hodnocení ozáření obyvatelstva jako celku.
4) Čl. 2 bod d) doporučení 2000/473/Euratom.
5) § 2 písm. n) zákona č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů.
6) § 2 písm. d) zákona č. 123/1998 Sb., o právu na informace o životním prostředí, ve znění pozdějších předpisů.
7) § 2 písm. e) zákona č. 123/1998 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 103/2010 Sb., o provedení některých ustanovení zákona o právu na informace o životním prostředí, ve znění vyhlášky č. 257/2015 Sb.
8) § 26a zákona č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých zákonů (krizový zákon), ve znění pozdějších předpisů.
9) Čl. 35 a 36 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Doporučení Komise 2004/2/Euratom ze dne 18. prosince 2003 o standardizovaných informacích o plynných a kapalných radioaktivních výpustích do životního prostředí z jaderných reaktorů a závodů na přepracování vyhořelého jaderného paliva v normálním provozu.
10) Doporučení Komise 2000/473/Euratom.
11) Doporučení Komise 2004/2/Euratom.
12) § 2 a 3 nařízení vlády č. 430/2006 Sb., o stanovení geodetických referenčních systémů a státních mapových děl závazných na území státu a zásadách jejich používání, ve znění nařízení vlády č. 81/2011 Sb.