189/2009 Sb.
Vyhláška o atestační zkoušce, zkoušce k vydání osvědčení k výkonu zdravotnického povolání bez odborného dohledu, závěrečné zkoušce akreditovaných kvalifikačních kurzů a aprobační zkoušce a o postupu při ověření znalosti českého jazyka (vyhláška o zkouškách podle zákona o nelékařských zdravotnických povoláních)

189
VYHLÁŠKA
ze dne 10. června 2009
o atestační zkoušce, zkoušce k vydání osvědčení k výkonu zdravotnického povolání bez odborného dohledu, závěrečné zkoušce akreditovaných kvalifikačních kurzů a aprobační zkoušce a o postupu při ověření znalosti českého jazyka (vyhláška o zkouškách podle zákona o nelékařských zdravotnických povoláních
Ministerstvo zdravotnictví (dále jen „ministerstvo“) stanoví podle § 90 odst. 2 písm. a), b) a h) zákona č. 96/2004 Sb., o podmínkách získávání a uznávání způsobilosti k výkonu nelékařských zdravotnických povolání a k výkonu činností souvisejících s poskytováním zdravotní péče a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o nelékařských zdravotnických povoláních), ve znění zákona č. 189/2008 Sb., (dále jen „zákon“):

ČÁST PRVNÍ
ZÁKLADNÍ USTANOVENÍ
§ 1
Tato vyhláška upravuje v souladu s právem
a) atestační zkoušky k získání specializované způsobilosti k výkonu nelékařského zdravotnického povolání,
b) závěrečné zkoušky akreditovaného kvalifikačního kurzu k získání odborné způsobilosti k výkonu nelékařského zdravotnického povolání,
c) aprobační zkoušky k získání způsobilosti k výkonu nelékařského zdravotnického povolání na území České republiky, při uznávání způsobilosti k výkonu zdravotnického povolání osob, na které se nevztahuje část první hlava sedmá zákona,
d) postup při ověření znalosti českého jazyka.
ČÁST DRUHÁ
ATESTAČNÍ ZKOUŠKA
§ 2
Oborová atestační komise
(1) Atestační zkouška se koná před oborovou atestační komisí (dále jen „atestační komise“) zřízenou ministerstvem podle zákona. Atestační komise má nejméně 3 členy. U praktické části atestační zkoušky, která se koná v akreditovaném zařízení, je přítomen nejméně 1 člen atestační komise a školitel akreditovaného zařízení. Členové atestační komise zvolí předsedu, který řídí jednání atestační komise a odpovídá za její činnost. Tuto volbu lze opakovat dvakrát. Pokud se nepodaří zvolit předsedu ani při druhé volbě, určí se losem.
(2) Atestační zkouška je přístupná pro zdravotnické pracovníky2) a dále pro zaměstnance ministerstva, popřípadě zaměstnance pověřené organizace, kteří konání zkoušky administrativně zajišťují, a to s výjimkou porady o výsledku zkoušky nebo její části, která je neveřejná.
(3) O výsledku atestační zkoušky nebo její části rozhoduje atestační komise hlasováním. V případě nerozhodného výsledku hlasování rozhoduje hlas předsedy komise.
§ 3
Přihláška k atestační zkoušce
(1) Přihlášku k atestační zkoušce podává uchazeč ministerstvu, popřípadě pověřené organizaci. Správnost údajů uvedených v přihlášce potvrzuje školitel akreditovaného zařízení, v němž se uskutečňuje vzdělávací program, a zaměstnavatel uchazeče.
(2) Pokud uchazeč získal odbornou nebo specializovanou způsobilost k výkonu zdravotnického povolání v cizině nebo pokud uchazeč absolvoval v České republice akreditovaný zdravotnický studijní program s jiným vyučovacím jazykem než českým, připojí k přihlášce neověřenou kopii rozhodnutí ministerstva o uznání způsobilosti k výkonu zdravotnického povolání na území České republiky.
(3) Pokud uchazeči byly ministerstvem popřípadě pověřenou organizací započteny moduly, které absolvoval v rámci jiného specializačního vzdělávání, a certifikované kurzy, připojí k přihlášce k atestační zkoušce neověřenou kopii potvrzení o tomto započtení.
(4) Pokud uchazeči byla ministerstvem popřípadě pověřenou organizací započtena část dříve absolvovaného studia, připojí k přihlášce k atestační zkoušce neověřenou kopii potvrzení o tomto započtení.
(5) Pokud uchazeči byla ministerstvem popřípadě pověřenou organizací započtena odborná praxe, popřípadě její část, absolvovaná
a) v jiném oboru specializace, pokud odpovídá její obsah a rozsah příslušnému vzdělávacímu programu, nebo
b) v cizině, pokud odpovídá její obsah a rozsah příslušnému vzdělávacímu programu,
připojí k přihlášce k atestační zkoušce neověřenou kopii potvrzení o tomto započtení.
§ 4
Předpoklady pro vykonání atestační zkoušky
Předpokladem pro vykonání atestační zkoušky je splnění všech požadavků stanovených vzdělávacím programem pro daný obor specializačního vzdělávání.
§ 5
Termín a místo konání atestační zkoušky
(1) Atestační zkouška se koná v termínech, které stanoví ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, pro jednotlivé obory specializačního vzdělávání; ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, stanoví nejméně 2 termíny pro každý obor na příslušný kalendářní rok, a to nejpozději do 15. března na druhé pololetí daného kalendářního roku a do 15. září na první pololetí následujícího kalendářního roku. V případě potřeby stanoví ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, další termíny atestační zkoušky.
(2) Ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, stanoví místo konání atestační zkoušky a potvrdí je společně s termínem konání atestační zkoušky nejméně 30 kalendářních dnů před termínem atestační zkoušky všem uchazečům, kteří podali přihlášku ke zkoušce podle § 3 alespoň 50 kalendářních dní před termínem atestační zkoušky a splnili předpoklady uvedené v § 4. Ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, rovněž vyrozumí členy atestační komise o termínu a místu konání atestační zkoušky. Ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, zkoušku zruší, pokud se ve lhůtě 50 kalendářních dnů před termínem konání atestační zkoušky nepřihlásí alespoň 1 uchazeč v příslušném oboru.
(3) Ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, uveřejňuje způsobem umožňujícím dálkový přístup termíny konání atestačních zkoušek a aktuální seznam zkušebních otázek a doporučené literatury k atestační zkoušce v jednotlivých oborech.
§ 6
Obsah, průběh a hodnocení atestační zkoušky
(1) Atestační zkouška se skládá z části praktické a teoretické a probíhá zpravidla v jednom dni. Praktická část atestační zkoušky se koná v akreditovaném zařízení a předchází teoretické části atestační zkoušky.
(2) Před zahájením atestační zkoušky uchazeč prokáže svoji totožnost před atestační komisí a předloží doklad o zaplacení úhrady nákladů spojených s organizací příslušné části atestační zkoušky. O předložení dokladu totožnosti a dokladu o zaplacení úhrady nákladů spojených s organizací příslušné atestační zkoušky je proveden záznam do protokolu o atestační zkoušce. Skládá-li se atestační zkouška z více částí, může být prokázání totožnosti požadováno při každé části atestační zkoušky.
(3) Za praktickou část se považuje
a) ověření úspěšného zvládnutí praktických výkonů,
b) analýza předložených ošetřovatelských nebo laboratorně diagnostických problémů (případových studií, modelových situací), nebo
c) obhajoba písemné práce.
Způsob vykonání praktické části atestační zkoušky se zaznamenává do protokolu o atestační zkoušce.
(4) Teoretická část atestační zkoušky spočívá v odpovědi na 3 odborné otázky. Otázky z teoretické části zkoušky se losují a zaznamenávají do protokolu o atestační zkoušce. Po vylosování otázek poskytne atestační komise uchazeči přiměřený čas na přípravu odpovědí, nejméně však 15 minut.
(5) V případě, že odpověď na některou ze zadaných otázek v teoretické části nebyla dostačující, ale uchazeč neprokázal zásadní neznalosti, atestační komise umožní uchazeči losování doplňující otázky. Doplňující otázku umožní losovat pouze jednou v celém průběhu atestační zkoušky. Znění doplňující otázky se zaznamenává rovněž do protokolu o atestační zkoušce.
(6) Jednotlivé části atestační zkoušky a její celkový výsledek jsou hodnoceny prospěl nebo neprospěl.
(7) Pokud je praktická část atestační zkoušky hodnocena neprospěl, v teoretické části atestační zkoušky se nepokračuje a celkové hodnocení atestační zkoušky zní „neprospěl“. Pokud uchazeč v teoretické části atestační zkoušky i po případné doplňující otázce neprospěl, celkové hodnocení uchazeče u atestační zkoušky zní „neprospěl“.
(8) Celkové hodnocení atestační zkoušky vyhlásí atestační komise po poradě o výsledku atestační zkoušky. Hodnocení jednotlivých částí atestační zkoušky a celkové hodnocení atestační zkoušky se zaznamenává do protokolu o atestační zkoušce. Bez zbytečného odkladu po úspěšném vykonání atestační zkoušky obdrží uchazeč potvrzení o vykonání zkoušky, dále nejdéle do 30 dnů ode dne úspěšného vykonání atestační zkoušky diplom, a rovněž dodatek k diplomu, pokud se vydává.
§ 7
Neúčast na atestační zkoušce, odstoupení od atestační zkoušky, její opakování
(1) Nemůže-li se uchazeč dostavit k atestační zkoušce v termínu, na který byl pozván, může svou neúčast omluvit ministerstvu, popřípadě pověřené organizaci. Za omluvu se považuje
a) písemná omluva doručená ministerstvu, popřípadě pověřené organizaci před termínem atestační zkoušky,
b) v případě závažného důvodu písemná omluva doručená ministerstvu, popřípadě pověřené organizaci do 10 kalendářních dnů po termínu konání atestační zkoušky, nebo
c) odstoupení od praktické nebo teoretické části atestační zkoušky před jejím zahájením.
Omluví-li se uchazeč, může se přihlásit k atestační zkoušce v nejbližším následujícím termínu, pokud je to z organizačních důvodů možné. Úhrada nákladů spojených s organizací atestační zkoušky se nevrací.
(2) Uchazeči, který úspěšně vykonal pouze praktickou část zkoušky a omluvil se nebo nevyhověl z teoretické části zkoušky, je praktická část zkoušky uznána, pokud k úspěšnému vykonání zbývající části dojde do 2 let ode dne úspěšného vykonání praktické části zkoušky.
(3) Pokud uchazeč odstoupí od atestační zkoušky po vylosování otázek nebo v jejím dalším průběhu, je hodnocen jako by při atestační zkoušce neprospěl.
(4) Nedostaví-li se uchazeč k atestační zkoušce bez omluvy, je hodnocen, jako by při atestační zkoušce neprospěl.
(5) Pokud uchazeč u atestační zkoušky neprospěl, může atestační zkoušku vykonat nejdříve za 6 měsíců ode dne termínu neúspěšně vykonané zkoušky.
ČÁST ČTVRTÁ
ZÁVĚREČNÁ ZKOUŠKA AKREDITOVANÉHO KVALIFIKAČNÍHO KURZU
§ 13
Zkušební komise, přihláška a předpoklady pro vykonání závěrečné zkoušky
(1) Závěrečná zkouška akreditovaného kvalifikačního kurzu (dále jen „závěrečná zkouška“) se koná před zkušební komisí akreditovaného zařízení. Členy zkušební komise jmenuje a odvolává statutární orgán akreditovaného zařízení. Zkušební komise má nejméně 3 členy, z nichž 1 člen je garantem příslušného vzdělávacího programu. Členové zkušební komise zvolí předsedu, který řídí jednání zkušební komise a odpovídá za její činnost. Tuto volbu lze opakovat dvakrát. Pokud se nepodaří zvolit předsedu ani při druhé volbě, určí se losem.
(2) O výsledku zkoušky rozhoduje komise veřejným hlasováním. V případě nerozhodného výsledku hlasování rozhoduje hlas předsedy komise.
(3) Přihláška k závěrečné zkoušce se předkládá akreditovanému zařízení na formuláři vydaném k tomuto účelu akreditovaným zařízením. Správnost údajů uvedených v přihlášce potvrzuje odborný garant kurzu vzdělávacího programu.
(4) Předpokladem pro vykonání závěrečné zkoušky je splnění všech požadavků stanovených příslušným vzdělávacím programem.
(5) Postup započtení části dříve absolvovaného studia a části odborné praxe stanoví akreditované zařízení vnitřním předpisem a přiznané zápočty eviduje ve spise uchazeče o závěrečnou zkoušku.
§ 14
Termín a místo konání závěrečné zkoušky
(1) Závěrečná zkouška se koná v akreditovaném zařízení v termínech jím stanovených. Akreditované zařízení písemně informuje ministerstvo o termínu, místě konání závěrečné zkoušky a složení zkušební komise, a to alespoň 30 kalendářních dnů před termínem konání zkoušky. Ministerstvo je oprávněno jmenovat a odvolat dalšího člena zkušební komise4).
(2) Akreditované zařízení potvrdí uchazeči termín a místo závěrečné zkoušky alespoň 30 kalendářních dnů před dnem konání závěrečné zkoušky. Uchazeč musí být zařazen na termín závěrečné zkoušky nejpozději do 3 měsíců od splnění všech požadavků stanovených příslušným vzdělávacím programem.
§ 15
Obsah, průběh a hodnocení závěrečné zkoušky
(1) Závěrečná zkouška akreditovaného kvalifikačního kurzu se skládá z praktické a teoretické části a koná se zpravidla v jednom dni. Praktická část závěrečné zkoušky předchází části teoretické; v případě, že je praktická část závěrečné zkoušky hodnocena neprospěl, v teoretické části závěrečné zkoušky se nepokračuje a celkové hodnocení závěrečné zkoušky zní „neprospěl“.
(2) Před zahájením závěrečné zkoušky uchazeč prokáže svoji totožnost. O předložení dokladu o totožnosti je proveden záznam do protokolu o závěrečné zkoušce. Skládá-li se závěrečná zkouška z více částí, může být prokázání totožnosti požadováno při každé části zkoušky.
(3) Obsah a rozsah závěrečné zkoušky akreditovaného kvalifikačního kurzu odpovídá obsahu a rozsahu znalostí a dovedností stanovených vzdělávacím programem k získání odborné způsobilosti příslušného zdravotnického povolání.
(4) Teoretická část závěrečné zkoušky spočívá v odpovědi alespoň na 3 odborné otázky. Otázky z teoretické a praktické části zkoušky se losují a zaznamenávají do protokolu o závěrečné zkoušce. Po vylosování otázek poskytne zkušební komise přiměřený čas na přípravu odpovědi, nejméně 15 minut.
(5) Za praktickou část se považuje
a) úspěšné provedení praktických výkonů, nebo
b) analýza předložených ošetřovatelských nebo laboratorně diagnostických problémů.
Způsob vykonání praktické části závěrečné zkoušky se zaznamenává do protokolu o závěrečné zkoušce.
(6) Výsledek každé části závěrečné zkoušky a celkové hodnocení závěrečné zkoušky se hodnotí prospěl nebo neprospěl.
(7) V případě, že odpověď na některou ze zadaných otázek v teoretické části nebyla dostačující, ale uchazeč neprokázal zásadní neznalosti, může zkušební komise umožnit losování doplňující otázky. Vylosování doplňující otázky lze umožnit pouze jednou v celém průběhu zkoušky. Znění doplňující otázky se zaznamenává rovněž do protokolu o závěrečné zkoušce. Pokud je odpověď na některou z otázek teoretické části závěrečné zkoušky i po případné doplňující otázce klasifikována neprospěl nebo pokud je praktická část klasifikována neprospěl, celkové hodnocení závěrečné zkoušky zní „neprospěl“.
(8) Celkový výsledek hodnocení závěrečné zkoušky vyhlásí zkušební komise po poradě o výsledku závěrečné zkoušky. Hodnocení jednotlivých částí závěrečné zkoušky a celkové hodnocení závěrečné zkoušky se zaznamenává do protokolu o závěrečné zkoušce, který eviduje akreditované zařízení ve spise uchazeče o závěrečné zkoušce. Po úspěšném vykonání závěrečné zkoušky obdrží absolvent nejdéle do 30 dnů ode dne úspěšného vykonání závěrečné zkoušky osvědčení o získané odborné způsobilosti k výkonu zdravotnického povolání na tiskopise vydaném akreditovaným zařízením.
§ 16
Neúčast na závěrečné zkoušce, odstoupení od závěrečné zkoušky, její opakování
(1) Nemůže-li se uchazeč dostavit k závěrečné zkoušce v termínu, na který byl pozván, může svou neúčast omluvit akreditovanému zařízení. Za omluvu se považuje
a) písemná omluva doručená akreditovanému zařízení před termínem závěrečné zkoušky,
b) v případě závažného důvodu písemná omluva doručená akreditovanému zařízení do 10 kalendářních dnů po termínu konání závěrečné zkoušky, nebo
c) odstoupení od kterékoliv části závěrečné zkoušky před jejím zahájením.
(2) Omluví-li se uchazeč, může se přihlásit k závěrečné zkoušce v nejbližším následujícím termínu, pokud je to z organizačních důvodů možné.
(3) Pokud uchazeč odstoupí od kterékoliv části závěrečné zkoušky po vylosování otázek nebo v jejím dalším průběhu, je hodnocen, jako by při závěrečné zkoušce neprospěl.
(4) Nedostaví-li se uchazeč k závěrečné zkoušce bez omluvy, je hodnocen, jako by při závěrečné zkoušce neprospěl.
(5) Pokud uchazeč u kterékoliv části závěrečné zkoušky neprospěl, může tuto část závěrečné zkoušky vykonat nejdříve za 2 měsíce od termínu konání této části závěrečné zkoušky.
ČÁST PÁTÁ
APROBAČNÍ ZKOUŠKA
§ 17
Zkušební komise
(1) Aprobační zkouška, s výjimkou písemné části a praktického výkonu příslušného zdravotnického povolání pod odborným dohledem (dále jen „praktická část“), se koná před zkušební komisí zřízenou ministrem zdravotnictví podle zákona. Zkušební komise má nejméně 3 členy. Členové zkušební komise zvolí předsedu, který řídí jednání zkušební komise a odpovídá za její činnost. Tuto volbu lze opakovat dvakrát. Pokud se nepodaří zvolit předsedu ani při druhé volbě, určí se losem.
(2) Aprobační zkouška je přístupná pouze pro zdravotnické pracovníky2) a dále pro zaměstnance, kteří konání zkoušky administrativně zajišťují, a to s výjimkou porady o výsledku zkoušky nebo její části, která je neveřejná.
(3) O výsledku aprobační zkoušky rozhoduje zkušební komise hlasováním. V případě nerozhodného výsledku hlasování rozhoduje hlas předsedy komise.
(4) Písemná část aprobační zkoušky podle § 20 odst. 3 se koná za přítomnosti nejméně jednoho zaměstnance ministerstva.
§ 18
Přihláška k aprobační zkoušce
K přihlášce uchazeč připojí ověřenou kopii dokladu o vzdělání opatřenou překladem do českého jazyka, který musí být proveden tlumočníkem zapsaným do seznamu znalců a tlumočníků5), ověřenou kopii osvědčení o uznání vysokoškolského vzdělání nebo nostrifikace vysvědčení vydaného zahraniční školou.
§ 19
Termín a místo konání aprobační zkoušky
(1) Aprobační zkouška se koná v termínech, které stanoví ministerstvo, popřípadě pověřená organizace; ministerstvo stanoví nejméně 2 termíny na příslušný kalendářní rok, a to nejpozději do 15. března na druhé pololetí daného kalendářního roku a do 15. září na první pololetí následujícího kalendářního roku. V případě potřeby stanoví ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, další termíny aprobačních zkoušek.
(2) Ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, stanoví místo konání aprobační zkoušky a potvrdí je společně s termínem konání aprobační zkoušky nejméně 30 kalendářních dnů před termínem konání aprobační zkoušky všem uchazečům, kteří podali přihlášku k aprobační zkoušce podle § 18 alespoň 50 dní před termínem aprobační zkoušky. Ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, vyrozumí členy zkušební komise o termínu a místu konání aprobační zkoušky. Ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, zkoušku zruší, pokud se ve lhůtě 50 kalendářních dnů před termínem konání aprobační zkoušky nepřihlásí alespoň 1 uchazeč.
(3) Ministerstvo, popřípadě pověřená organizace, uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup termíny konání aprobačních zkoušek a aktuální seznam zkušebních otázek pro ústní odbornou zkoušku podle § 20.
§ 20
Obsah, průběh a hodnocení aprobační zkoušky
(1) Zkušební komise ověřuje aprobační zkouškou odborné teoretické vědomosti, znalost systému zdravotnictví v České republice a schopnost odborně se vyjadřovat v českém jazyce v rozsahu nezbytně nutném k výkonu zdravotnického povolání.
(2) Obsah a rozsah jednotlivých částí aprobační zkoušky odpovídají obsahu a rozsahu znalostí a dovedností stanovených ve studijních oborech k získání způsobilosti k výkonu zdravotnického povolání uskutečňovaných středními školami a vyššími odbornými školami a v akreditovaných zdravotnických studijních programech k získání způsobilosti k výkonu zdravotnického povolání uskutečňovaných vysokými školami v České republice, popřípadě ve vzdělávacích programech oborů specializačního vzdělávání nebo akreditovaných kvalifikačních kurzů.
(3) Aprobační zkouška se člení na 3 na sebe navazující části
a) první částí jsou písemné testy; prvním testem se ověřují odborné znalosti a druhým testem se ověřují znalosti systému zdravotnictví a základů práva ve vztahu k poskytování zdravotní péče v České republice. Testy je možné vykonat v jazyce českém, anglickém, francouzském, německém nebo ruském. Úspěšné absolvování písemných testů aprobační zkoušky je předpokladem pro vykonání praktické části,
b) druhou částí je absolvování praktické části. Úspěšné absolvování praktické části je předpokladem pro vykonání ústní zkoušky, která následuje v nejbližším možném termínu,
c) třetí částí je ústní odborná zkouška, kterou se ověřují odborné znalosti, případně schopnost vyjadřovat se v českém jazyce.
(4) Praktickou část aprobační zkoušky uchazeč vykoná jejím úspěšným absolvováním v délce uvedené v příloze této vyhlášky v rozsahu stanovené týdenní pracovní doby pod odborným dohledem zdravotnického pracovníka se způsobilostí k výkonu zdravotnického povolání bez odborného dohledu v příslušném oboru, který písemně zhodnotí, zda byla praktická část aprobační zkoušky vykonána úspěšně. Praktická část aprobační zkoušky probíhá u poskytovatele zdravotních služeb, popřípadě u poskytovatele sociálních služeb.
(5) Ústní odborná zkouška se skládá ze tří otázek. Otázky se losují a zaznamenávají do protokolu o aprobační zkoušce. Po vylosování otázek poskytne zkušební komise uchazeči přiměřený čas na přípravu odpovědi, nejméně však 15 minut. V případě, že při ústní odborné zkoušce nebyla odpověď na některou ze zadaných otázek dostačující, ale uchazeč neprokázal zásadní neznalosti, aprobační komise umožnit uchazeči losování doplňující otázky. Doplňující otázku lze losovat pouze jednou v celém průběhu ústní odborné zkoušky. Průběh ústní odborné zkoušky, včetně znění zadaných otázek a případné doplňující otázky se zaznamenají do protokolu o aprobační zkoušce.
(6) Před zahájením každé části aprobační zkoušky uchazeč prokáže svoji totožnost před komisí a předloží doklad o zaplacení úhrady nákladů spojených s organizací příslušné části aprobační zkoušky. Předložení dokladu totožnosti a dokladu o zaplacení úhrady nákladů spojených s organizací příslušné části aprobační zkoušky je zaznamenáno do protokolu o aprobační zkoušce
(7) Jednotlivé části aprobační zkoušky, s výjimkou praktické části, a její celkový výsledek jsou hodnoceny prospěl nebo neprospěl.
(8) Celkové hodnocení aprobační zkoušky vyhlásí zkušební komise po poradě o výsledku aprobační zkoušky. Hodnocení jednotlivých částí aprobační zkoušky a celkové hodnocení aprobační zkoušky se zaznamenává do protokolu o aprobační zkoušce.
§ 21
Neúčast na aprobační zkoušce, odstoupení od aprobační zkoušky, její opakování
(1) Nemůže-li se uchazeč dostavit k aprobační zkoušce nebo její části v termínu, na který byl pozván, může svou neúčast omluvit ministerstvu, popřípadě pověřené organizaci. Za omluvu se považuje
a) písemná omluva doručená ministerstvu, popřípadě pověřené organizaci před termínem aprobační zkoušky,
b) v případě závažného důvodu písemná omluva doručená ministerstvu, popřípadě pověřené organizaci do 10 kalendářních dnů po termínu konání aprobační zkoušky, nebo
c) odstoupení od kterékoli části aprobační zkoušky před jejím zahájením.
Omluví-li se uchazeč, může se přihlásit k aprobační zkoušce nebo její části v nejbližším následujícím termínu, pokud je to z organizačních důvodů možné. Úhrada nákladů spojených s organizací aprobační zkoušky se nevrací.
(2) Pokud uchazeč odstoupí od kterékoli části aprobační zkoušky po vylosování otázek nebo v jejím dalším průběhu, je hodnocen, jako by při aprobační zkoušce neprospěl.
(3) Nedostaví-li se uchazeč k aprobační zkoušce bez omluvy, je hodnocen, jako by při aprobační zkoušce nebo její části neprospěl.
(4) Pokud uchazeč neprospěl, může aprobační zkoušku vykonat v nejbližším následujícím termínu, pokud je to z organizačních důvodů možné.
(5) Uchazeči, který úspěšně vykonal část aprobační zkoušky, je tato část zkoušky uznána, pokud k úspěšnému vykonání zbývajících částí této zkoušky dojde do 2 let od úspěšného vykonání této části aprobační zkoušky.
ČÁST ŠESTÁ
POSTUP PŘI OVĚŘENÍ ZNALOSTI ČESKÉHO JAZYKA
§ 22
(1) Schopnost vyjadřovat se v českém jazyce ověřuje ministerstvo
a) posouzením dokladu o jazykové zkoušce z českého nebo slovenského jazyka,
b) posouzením vzdělání absolvovaného v českém nebo slovenském jazyce,
c) posouzením jiných žadatelem doložených skutečností prokazujících znalost českého jazyka v rozsahu nezbytně nutném k výkonu příslušného zdravotnického povolání nebo k výkonu činností souvisejících s poskytováním zdravotní péče, nebo
d) pohovorem.
(2) Ministerstvo od ověření znalosti českého jazyka pohovorem upustí, pokud uchazeč předloží doklady uvedené v odstavci 1 písm. a), b) nebo c). O tomto úkonu bude proveden záznam do spisu.
(3) Znalost českého jazyka ověřuje komise jmenovaná ministerstvem, která má nejméně 3 členy, z nichž nejméně 1 člen má odbornou způsobilost k výkonu daného nelékařského zdravotnického povolání a nejméně 1 člen je zástupce ministerstva. Členové komise zvolí předsedu, který řídí jednání komise a odpovídá za její činnost. Pokud se nepodaří zvolit předsedu ani při druhé volbě, určí se losem.
(4) O výsledku ověření rozhoduje komise hlasováním. V případě nerozhodného výsledku hlasování rozhoduje hlas předsedy komise.
§ 23
Termín a místo konání ověření znalosti českého jazyka
Termín a místo konání ověření určí ministerstvo a oznámí je uchazeči nejméně 15 kalendářních dnů před termínem konání ověření.
§ 24
Obsah, průběh a hodnocení ověřování znalosti českého jazyka pohovorem
(1) Znalost českého jazyka se ověřuje v rozsahu nezbytně nutném pro výkon daného povolání. Uchazeč prokáže schopnost odborně se vyjadřovat a komunikovat v českém jazyce, a to formou četby odborného textu v českém jazyce, reprodukce obsahu přečteného textu, rozhovoru s fiktivním pacientem, popřípadě s osobou, která je způsobilá k výkonu daného nelékařského zdravotnického povolání, a písemného záznamu vztahujícího se k výkonu příslušného zdravotnického povolání6).
(2) Před zahájením ověření znalosti českého jazyka uchazeč prokáže svoji totožnost před komisí a o předložení dokladu totožnosti se provede záznam do protokolu.
(3) Komise celkově zhodnotí uchazečovy znalosti českého jazyka prospěl nebo neprospěl a provede o tom záznam do protokolu o ověření znalosti českého jazyka. Do protokolu o ověření znalosti českého jazyka se provádí záznam o obsahu pohovoru.
§ 24a
(1) Tato část se vztahuje na ověřování znalosti českého jazyka v případě, že uchazeč podal žádost uvedenou v § 81 odst. 4 větě třetí zákona, žádost uvedenou v § 85a odst. 1 zákona nebo, jde-li o případ uvedený v § 85 odst. 6 zákona a žadatel splňuje minimální požadavky podle právního předpisu upravujícího minimální požadavky na vzdělání k získání odborné způsobilosti k výkonu zdravotnického povolání, žádost uvedenou v § 85b odst. 1 zákona.
(2) Tato část se dále vztahuje na ověřování schopnosti odborně se vyjadřovat v českém jazyce v případě, že jde o osoby uvedené v § 86 odst. 1 zákona, nejde-li o případ podle § 86 odst. 2 zákona.
ČÁST SEDMÁ
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
§ 25
(1) Uchazeč přihlášený k atestační zkoušce přede dnem účinnosti této vyhlášky vykoná atestační zkoušku podle dosavadních právních předpisů, nejpozději však do 1 roku ode dne nabytí účinnosti této vyhlášky. Pokud uchazeč nevykoná zkoušku ve lhůtě uvedené ve větě první, postupuje se podle této vyhlášky.
(2) Uchazeč přihlášený k aprobační zkoušce přede dnem účinnosti této vyhlášky vykoná aprobační zkoušku podle dosavadních právních předpisů, nejpozději však do 1 roku ode dne nabytí účinnosti této vyhlášky. Pokud uchazeč nevykoná zkoušku ve lhůtě uvedené ve větě první, postupuje se podle této vyhlášky.

§ 26
Vyhláška č. 394/2004 Sb., kterou se upravují podrobnosti o konání atestační zkoušky, zkoušky k vydání osvědčení k výkonu zdravotnického povolání bez odborného dohledu, závěrečné zkoušky akreditovaných kvalifikačních kurzů, aprobační zkoušky a zkušební řád pro tyto zkoušky, se zrušuje.
§ 27
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. července 2009.

Ministryně:
Mgr. Jurásková, Ph.D., MBA v. r.


Příloha k vyhlášce č. 189/2009 Sb.
Délka praktické části, která je součástí aprobační zkoušky
Obor specializaceDélka praktické části1.Radiologický fyzik, odborný pracovník v laboratorních metodách a v přípravě léčivých přípravků, odborný pracovník v ochraně a podpoře veřejného zdraví, biomedicínský inženýr, klinický psycholog, klinický logoped, fyzioterapeut, zrakový terapeut, behaviorální analytik60 dní2.Všeobecná sestra, porodní asistentka, ergoterapeut, radiologický asistent, zdravotní laborant, zdravotně-sociální pracovník, optometrista, ortoptista, asistent ochrany a podpory veřejného zdraví, ortotik-protetik, nutriční terapeut, zubní technik, dentální hygienistka, zdravotnický záchranář, farmaceutický asistent, biomedicínský technik, radiologický technik, adiktolog, dětská sestra, asistent behaviorálního analytika40 dní3.Laboratorní asistent, ortoticko-protetický technik, nutriční asistent, asistent zubního technika, praktická sestra, behaviorální technik30 dní4.Řidič vozidla zdravotnické záchranné služby, ošetřovatel, masér ve zdravotnictví, nevidomý a slabozraký masér ve zdravotnictví, zubní instrumentářka, řidič zdravotnické záchranné služby, autoptický laborant, sanitář14 dní
2) § 2 písm. b) zákona č. 96/2004 Sb., o podmínkách získávání a uznávání způsobilosti k výkonu nelékařských zdravotnických povolání a k výkonu činností souvisejících s poskytováním zdravotní péče a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o nelékařských zdravotnických povoláních).
3) § 67 zákona č. 96/2004 Sb.
4) § 52 odst. 1 zákona č. 96/2004 Sb.
5) Zákon č. 36/1967 Sb., o znalcích a tlumočnících, ve znění zákona č. 322/2006 Sb.
6) Čl. 53 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/55/EU.