110/1973 Sb.
Vyhláška ministerstva kultury Slovenské socialistické republiky, kterou se vyhlašuje chráněná krajinná oblast Slovenský kras

110
VYHLÁŠKA
Ministerstva kultury Slovenské socialistické republiky
ze dne 31. srpna 1973,
kterou se vyhlašuje chráněná krajinná oblast Slovenský kras
Ministerstvo kultury Slovenské socialistické republiky stanoví v dohodě se zúčastněnými ústředními orgány podle § 10 odst. 2 a podle § 11 zákona SNR č. 1/1955 Sb. SNR, o státní ochraně přírody:

§ 1
(1) Území vymezené v části I přílohy, která tvoří součást této vyhlášky, vyhlašuje se za chráněnou krajinnou oblast „Slovenský kras“ (dále jen „oblast“). Rozprostírá se na území okresů Rožňava a Košice-venkov, v katastrech obcí: Gemerská Hôrka, Hucín, Gemerský Sad (Nováčany), Pašková, Plešivec, Ardovo, Dlhá Ves. Kečovo, Silica, Slavec (Vidová), Kunova Teplica, Silická Brezová, Štítnik, Rožňavské Bystré, Rakovnica, Kružná, Brzotín, Jovice, Krásnohorská Dlhá Lúka, Lipovník, Drnava, Hrušov, Silická Jablonica, Jablonov nad Turnou, Hrhov, Kováčová, Lúčka, Bôrka a Zádiel-ske Dvorníky, Včeláre, Dvorníky, Zádiel, Hačava, Turnianske Podhradie (Háj, Turna nad Bodvou), Nová Bodva (Hosťovce).
(2) Účelem vyhlášení oblasti je ochrana a zvelebování přírody a přírodních zdrojů, zabezpečování koordinace jejího hospodářského využívání v souladu s ochranou přírodního bohatství a přírodních krás vzhledem k jejich všestrannému kulturnímu, vědeckému, ekonomickému a zdravotně rekreačnímu významu.
(3) Ochrana přírodních hodnot a zachovávání stanovených podmínek ochrany oblasti je povinností všech orgánů a organizací, které na jejím území působí, jakož i občanů, kteří se v oblasti zdržují.
(4) Na území oblasti lze podle § 6 odst. 3 a § 7 a 8 zákona SNR č. 1/1955 Sb. SNR, o státní ochraně přírody, vyhlásit zvláštní ochranu jejích zvláště významných částí.
§ 2
(1) Rozsah a podmínky ochrany oblasti stanoví zejména § 12 odst. 1 a § 13 zákona SNR č. 1/ 1955 Sb. SNR, které upravují všeobecné zákazy a omezení. Vycházejíc z těchto ustanovení zákona, lze jen v dohodě s orgány státní ochrany přírody:
a) provádět geologický průzkum ložisek včetně technických prací;
b) dobývat ložiska nerostných surovin;
c) provádět hydrogeologický a inženýrsko-geologický průzkum;
d) provádět archeologické výkopy nebo jiné výkopy spojené s přírodovědeckým výzkumem;
e) zavádět nepůvodní druhy rostlin a živočichů do volné přírody jen v případě provádění výzkumů v rámci experimentální činnosti, jejichž výsledky rozhodnou o jejich případném hospodářském využití;
f) měnit hranice lesního a zemědělského fondu, odnímat pozemky lesnímu hospodářství a zalesňovat nelesní pozemky;
g) používat lesní a zemědělské pozemky k jiným účelům;
h) mimo intravilán obcí uskutečňovat stavby všeho druhu (báňské, průmyslové, inženýrské, zemědělské, rekreační, obytné, garáže atd.);
ch) provádět takové stavební zásahy na dosavadních stavbách, kterými se podstatně změní architektonický charakter a vnější vzhled staveb a jejich areálu;
i) mimo intravilán obcí umísťovat skládky a deponovat odpadky s výjimkou míst, která byla již dříve určena k těmto účelům;
j) mimo intravilán obcí umísťovat informační, reklamní a jiná podobná zařízení;
k) mimo intravilán obcí odstraňovat a vypalovat křoví, trávu a ostatní rostlinstvo;
l) hromadně používat pesticidy kromě lesních školek a zemědělského půdního fondu;
m) zachytávat prameny a vyvěračky pro vodárenské účely;
n) porušovat systém závrtů, dolin, propastí a škrapů nebo podzemní krasové útvary bud destrukčními pracemi, nebo zavážením zeminou, popřípadě odpadky.
(2) Rozsah provádění ostatních činnosti se vymezuje takto:
a) obhospodařování lesního fondu se řídí schválenými lesními hospodářskými plány vypracovanými za součinnosti orgánů státní ochrany přírody, beroucími ohled na společenské funkce lesa, zejména vodohospodářskou, ochrany půdy a turisticko-rekreační;
b) rozvoj zemědělské výroby v oblasti a v jejím ochranném pásmu se uskutečňuje v zájmu racionálního využívání půdního fondu na základě komplexního plánu rozvoje zemědělství pro jednotlivé administrativně správní celky, přičemž je třeba zachovat přirozený ráz krajiny. Pastva se postupně vyloučí z těchto prostor, které jsou náchylné k erozi;
c) při všech záměrech a zásazích je nutno respektovat vodohospodářský význam a hydrologickou zvláštnost krasového území. Z tohoto důvodu je třeba zamezit rozšiřování eroze vyloučením příčin jejího vzniku a erozní plochy asanovat. Vodohospodářské stavby jakéhokoli druhu (nádrže, úpravy toků, vodohospodářské meliorace apod.) lze v oblastí realizovat jen na základě příslušné dokumentace odsouhlasené orgány státní ochrany přírody. Zvláštní péčí je třeba věnovat ochraně pramenů pitné vody a vyvěraček:
d) výstavba se realizuje podle schválených územních plánů se zřetelem na optimální zachování neurbanizovaných prostorů přírodní krajiny. Při projektování a výstavbě je třeba přihlížet k charakteru krajiny a k používanému materiálu. Výstavba podnikových a soukromých chat, zřizování tábořišť, parkovišť a jiných funkčních zařízení je povolena jen v prostorech vymezených orgány územního plánování a státní ochrany přírody;
e) myslivost a rybářství se provádějí podle schválených plánů chovu a lovu zvěře a ryb se zřetelem na zachování a zvelebování přirozených souborů společenstev;
f) budování komunikací se provádí na základě schválených územních plánů. Rozšiřování a značkování turistických stezek a budování naučných tras se uskutečňuje v souladu s koncepcí ochrany přírody v oblasti po vzájemné dohodě s orgány turistiky na Slovensku. Generální projekce lesní dopravní sítě se vypracovává za spolupráce orgánů ochrany přírody a schvaluje se za jejich účasti při závěrečném protokolu k lesnímu hospodářskému plánu;
g) výzkum a průzkum, který se dotýká přírodních poměrů oblasti, eviduje a koordinuje příslušný orgán ochrany přírody tak, aby nedocházelo k časovým a místním střetům zájmů nebo k nežádoucímu poškozování chráněných přírodních hodnot. Úprava se netýká výzkumů a průzkumů pro vypracování územních plánů a plánů zemědělské a lesní výroby;
h) příslušné zemědělské orgány spolupracují s orgány státní ochrany přírody při projektování hospodářsko-technických úprav pozemků týkajících se stromů a keřovité vegetace na území oblasti mimo les, které jsou předmětem zájmu státní ochrany přírody.
§ 3
(1) Území vymezené v částí II přílohy k této vyhlášce se vyhlašuje za ochranné pásmo oblasti podle § 1 zákona SNR č. 1/1955 Sb. SNR.
(2) V ochranném pásmu oblasti je třeba vykonávat hospodářskou a jinou činnost tak, aby nedošlo k poškozování biologických a estetických hodnot oblasti, zejména znečišťováním ovzduší, vod a půdy.
(3) Výstavbu mimo intravilán obcí, kromě provozních staveb lesního hospodářství a zemědělství, lze v ochrannému pásmu provádět jen se souhlasem orgánů státní ochrany přírody.
(4) O ochraně stromů rostoucích mimo les platí i v ochranném pásmu ustanovení § 2 odst. 2 písm. h) této vyhlášky.
(5) Pro výkon myslivosti a rybářství v ochranném pásmu platí podmínky uvedené v § 2 odst. 2 písm. e) této vyhlášky.
§ 4
(1) Ve věcech, které se týkají oblasti, rozhodují orgány státní správy, zejména územního plánování, báňské úřady, stavební úřady, orgány ochrany ovzduší, vodohospodářské, zemědělské, myslivecké, rybářské a dopravní orgány, jakož i orgány cestovního ruchu, tělesné výchovy a zdravotnictví, s ohledem na poslání oblasti, a to v součinností s příslušnými orgány státní ochrany přírody.
(2) Obdobně postupují orgány a organizace, které v oblasti činí vlastní opatření na ochranu ovzduší, vody, půdy, vegetačního krytu, ryb, zvěře a jiných volně žijících živočichů.
§ 5
(1) O odlišném způsobu ochrany území, která jsou v oblasti a v jejím ochranném pásmu, platí zvláštní podmínky stanovené příslušnými orgány.
(2) Vyhlášením oblasti nejsou dotčeny zájmy ochrany státu a ochrany státních hraníc.
(3) Vyhlášením oblasti nejsou dotčena vlastnická práva a jiné majetkové vztahy k nemovitostem, které jsou na území oblasti.
§ 6
(1) Státní ochranu přírody na území oblasti a ochranného pásma ve smyslu této vyhlášky vykonává v rámci své působnosti Slovenský ústav památkové péče a ochrany přírody v Bratislavě. Péči o jeskyně a krasové jevy zabezpečuje Správa slovenských jeskyň v Liptovském Mikuláši.
(2) Na ochraně přírody a přírodního prostředí oblasti a jejího ochranného pásma se aktivně podílejí národní výbory působící na jejich území.
(3) Orgány a organizace, které využívají území oblasti a jejího ochranného pásma, zajišťují v rámci své působnosti finanční a materiálové prostředky na ochranu, rozvoj a zvelebování oblasti, pokud potřeba těchto prostředků vyplývá z užívání částí oblasti v rámci činnosti, jíž jsou pověřeny.
§ 7
Mapy, v nichž je zakresleno území oblasti a jejího ochranného pásma, jsou uloženy v Slovenském ústavu památkové péče a ochrany přírody v Bratislavě, v Muzeu Slovenského krasu v Liptovském Mikuláši, u Východoslovenského krajského národního výboru v Košicích, na okresních národních výborech Rožňava a Košice-venkov.
§ 8
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Válek v. r.


Příloha k vyhlášce č. 110/1973 Sb.
Vymezení území chráněné krajinné oblasti Slovenský kras a jejího ochranného pásma
Chráněná krajinná oblast se rozprostírá na území Slovenské socialistické republiky ve Východoslovenském kraji a zabírá jednotlivé planiny Slovenského krasu: Jasovskou, Horní a Dolní vrch, Silickou, Plešivskou a Koniar.
Území chráněné krajinné oblasti a ochranného pásma je vyznačeno na otiscích základní mapy ČSSR v měřítku 1 : 50 000 na těchto mapových listech:
37 - 23 Medzev
37 - 32 Rožňava
37 - 34 Domnica
37 - 41 Turnianske Podhradie.
I. Vymezení oblasti
Na planině Koniar hranice probíhá od železniční stanice Gemerská Hôrka, okrajem lesa na sever až k polní cestě, kterou pokračuje severozápadním směrem přes les. Vyústěním z lesa sleduje jeho obrys až k hájovně Drieňová studňa, pokračuje dále polní cestou na severovýchod přes les, nalevo míjí kótu 411, potom se po obrysu lesa stáčí na východ, jihovýchod a po okraji lesa vedle obce Pašková pokračuje po úpatí kóty 430 Hrad - východní okraj státní přírodní rezervace Pod strážným hrebeňom - k výchozímu bodu železniční stanice Gemerská Hôrka.
Hranice na Plešivské planině vychází od vyvěračky Vidová, sleduje jihozápadní směr okrajem lesa, otáčí se na západ a potom na sever sledujíc okraj lesa, pokračuje patou bezlesého úbočí východně od obce Pašková a Kunova Teplica a zahrnuje do oblasti Novohámovskou vyvěračku a severnější vyvěračku Kunova Teplica a pokračuje severním směrem až ke kótě 435. Zde se otáčí na východ, sleduje klikatý okraj lesa v Šinarově dolině až k potoku Bystrá západně od obce Rakovnica. Obec obchází, křižuje lesní cestu, která vede na kótu 528, přechází potok na lesní cestu Rakovnica - Kružná, západně od kóty 528 Roveň, u pramene potoka - zdroje pro Blatný rybník - prochází okrajem lesa. Dále protíná polní cestu, která vychází na jihozápad z obce Kružná na jejím průsečíku s potokem a pokračuje jižním směrem okrajem lesa a úpatím planiny až k výchozímu bodu vyvěračka Vidová.
Hranice východní části oblasti vychází z kóty 401 Líščia diera na státní hranici. Sleduje hranici mezi Středoslovenským a Východoslovenským krajem směrem severozápadním na kótu 381 Pereš. Odtud pokračuje týmž směrem po hranici lesa až k průsečíku katastru s polní cestou na kótu 344 na státní silnici Domica - Dlhá Ves. Sleduje silnici na severozápad až k přípojce polní cesty, od níž se otáčí před jejím ukončením na západ a klikatým obrysem lesa probíhá pod kótou 417 Vysoká a zahrnuje do oblasti Ardovskou jeskyni, odkud po klikatém okraji lesa se dostává až k východnímu okraji města Plešivec a zahrnuje Hámorskou jeskyni do oblasti. Z Plešivce sleduje okraj lesa severovýchodním směrem. Pod Gombaseckou jeskyní se otáčí na sever a vede po okraji lesa k Brzotínskému rybníku a pokračuje dále na východ jižně od Krásnohorské Dlhé Lúky a zahrnuje opuštěný kamenolom do oblasti. Potom prochází okrajem lesa na východ k potoku Čremošná a pokračuje cestou na severovýchod k obci Lipovník. Obchází ji na jižním a východním okraji a dostává se na státní silnici, kterou sleduje severozápadním směrem, a opět se napojuje na potok Čremošná, sleduje jej až k mostu na silnici Drnava - Lipovník. Odtud pokračuje okrajem lesa na východ, přetíná Hrušovskou dolinu, dostává se k Vrbovému potoku, sleduje Vodní dolinu v obrysu lesa a otáčí se na sever, odkud pokračuje podle potoka Čremošná. U kóty 425 přechází na jih na okraj lesa, míjí na západě obec Kováčovou a klikatým okrajem lesa se dostává vedle potoka k cestě do obce Lúčka. Sleduje cestu na východ ke kótě 514, odkud přechází jihovýchodním směrem na okraj lesa, zde se ohýbá na sever a údolím potoka se dostává k okraji lesa severně od cesty Bôrka - Baksova dolina. Z Bôrky postupuje údolím potoka Čremošná na sever lesní cestou na kótu 1028 přes prameniště potoka Blatný. Tuto kótu opouští východním směrem Gerušovou strání po okresní hranici až k jejímu záhybu na jih. Z tohoto oblouku pokračuje lesní cestou na východ až k obci Hačava, kterou obchází okrajem lesa. Přes Hájský potok dostává se obloukem k okraji lesa a dále na sever na kótu 902, potom prochází po okraji lesa obloukem a dolinou, severovýchodním směrem prochází kótou 591, kde se ohýbá na východ, a po lesní cestě navazuje na dolinu Šugovského potoka až ke kótě 325. Z ní pokračuje okrajem lesa na východ, zahrnuje do oblasti prostor Jasovský podzámok, Jasovskou jeskyni a u odklonu polní cesty od Bodvy na západ ji sleduje až po rozcestí. Dále pokračuje jihozápadním směrem k okraji lesa, sleduje jej jižním směrem až k potoku Drienovec a před jeho vstupem do lesa se ohýbá klikatě na západ a přibližuje se k severnímu okraji obce Háj, kde se ohýbá po okraji lesa na jihovýchod, pokračuje obloukem úpatím hradního kopce Turna, dostává se polní cestou až k obci Zádiel, probíhá jejím severním okrajem a okrajem lesa pokračuje na západ severně od kóty 267 až na průsečík okresní hranice s polní cestou. Dále sleduje hranici okresu na jih obloukem okolo kóty 334 Hradiště a po severním okraji že-lezničního tělesa pokračuje nad obec Hrhov až k západnímu okraji honu Zakázané, odkud pokračuje okrajem lesa na západ. Západně od kóty 327 se připojuje k cestě, prochází kótou 466 na státní silnici do obce Lipovník. Potom sleduje okraj lesa západním směrem. Pod kótou 517 se otáčí na jih po hranici lesa. Nad obci Silická Jablonica se otáčí obloukovitě na kótu 459 Vysoká. Odtud směřuje okrajem lesa k Bazinovskému potoku, prochází západním okrajem obce Silická Jablonica, dále přes polní cestu k Sokolímu potoku, pokračuje na východ okrajem lesa na kótu 225, prochází nezalesněným prameništěm přítoků Turny a směřuje na východ okrajem lesa až ke kótě 431 na státní hranici jihojihozápadně od obce Včeláre. Odtud prochází po státní hranici směrem západním až k výchozímu bodu, na kótu 401 Líščia diera.
II. Vymezení ochranného pásma oblasti
Hranice ochranného pásma oblasti vychází z kóty 401 Líščia diera na čs. státní hranici jižně od Domice. Prochází po hranici mezi Středoslovenským a Východoslovenským krajem směrem na západ až k železniční trati mezi Gemerskou Panicou a Čoltovom. Od jejího průsečíku jde vedle trati k obci Bohúňovo a potom okrajem lesa na západní okraj obce Gemerská Hôrka. Odtud sleduje státní silnici od obce Hucín, Gemerské Teplice až po Jelšavu. Z Jelšavy vychází severovýchodně k potoku Jordán, pokračuje lesní cestou na severovýchod k pramenům Jordánu, dále pokračuje na severovýchod k pramenům přítoků potoka Štítnik, potom k obci Ochtiná, Roštár, Štítnik, Honce, Rožňavské Bystré, Rakovnica, odtud vedle Honského potoka na Brzotín, státní silnici se dostává na kóty 275 a 372 na silnici do Krásnohorského Podhradí. Obchází obec, jde západním úpatím hradního kopce Krásna Horka a kóty 500 Ždiar až ke kótě 522 a 626 na cestě do obce Pača. Dále pokračuje na východ na kótu 966 Čipkov vrch a 1225 Pipitka, 1103 Saskút, 1186 Osadník. Odtud směřuje na severovýchod k pramenu řeky Bodvy a dolinou Čierna Moldava ke státní silnici Štós - Medzev. Silnici sleduje až do Jasova a Moldavy nad Bodvou. Zde se hranice ochranného pásma stáčí na západ a probíhá vedle státní silnice k obci Drienovec a Turnianske Podhradie. Odtud sleduje státní silnici jihozápadním směrem Turnianske Podhradie - Hosťovce nad Bodvou k československo-maďarské státní hranici. Po státní hranici pokračuje západním směrem do výchozího bodu na kótu 401 Líščia diera jižně od Domice.