22/2006 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o přístupu České republiky k Úmluvě o zřízení Evropské organizace pro jaderný výzkum

22
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 1. července 1953 byla v Paříži přijata Úmluva o zřízení Evropské organizace pro jaderný výzkum.
Listina o přístupu České a Slovenské Federativní Republiky k Úmluvě byla uložena u generálního ředitele Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu, depozitáře Úmluvy, dne 20. prosince 1991.
Úmluva vstoupila v platnost na základě svého článku XVIII odst. 1 dne 29. září 1954. Pro Českou a Slovenskou Federativní Republiku vstoupila Úmluva v platnost na základě odst. 2 téhož článku dne 20. prosince 1991.
Listina o přístupu České republiky k Úmluvě byla uložena u generálního ředitele Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu, depozitáře Úmluvy, dne 30. července 1993 a téhož dne vstoupila Úmluva v platnost i pro Českou republiku.
Anglické znění Úmluvy a její překlad do českého jazyka se vyhlašují současně.


PŘEKLAD
ÚMLUVA
O ZŘÍZENÍ
EVROPSKÉ ORGANIZACE
PRO JADERNÝ VÝZKUM
Úmluva o zřízení Evropské organizace pro jaderný výzkum, jakož i finanční protokol připojený k této úmluvě, jež byly vyloženy k podpisu od 1. července do 31. prosince 1953 v Paříži, vstoupily v platnost 29. září 1954.
Úmluva, jakož i finanční protokol připojený k této úmluvě byly v následujících letech postupně pozměňovány.
Na 36. zasedání, které se konalo 13. a 14. prosince 1967 v Ženevě, doporučila rada organizace členských států přijmout všechny změny úmluvy, obsažené v dokumentu Evropské organizace pro jaderný výzkum č. 731 (revidováno). Tyto změny vstoupily v platnost 17. ledna 1971.
Na 1. zasedání, které se konalo ve dnech 7. a 8. října 1954 v Ženevě, přijala rada organizace změnu finančního protokolu, obsaženou v dokumentu Evropské organizace pro jaderný výzkum č. 112, která vstoupila v platnost 8. října 1954.
Na 45. zasedání, které se konalo 22. prosince 1970 v Ženevě, přijala rada změny finančního protokolu, obsažené v dokumentu Evropské organizace pro jaderný výzkum č. 732 (revidováno), které vstoupily v platnost 17. ledna 1971.

Úmluva
o zřízení Evropské organizace pro jaderný výzkum
SMLUVNÍ STÁTY této úmluvy,
PAMĚTLIVY Dohody o vytvoření rady zástupců evropských států, jež má za cíl vybudovat mezinárodní laboratoř a organizovat jiné formy spolupráce v oblasti jaderného výzkumu, předložené k podpisu v Ženevě 15. února 1952,
PAMĚTLIVY doplňovací úmluvy o prodloužení výše uvedené úmluvy, podepsané 30. června 1953 v Paříži, a
VEDENY PŘÁNÍM uzavřít podle článku III odstavec 2 výše uvedené úmluvy z 15. února 1952 Úmluvu o zřízení Evropské organizace pro jaderný výzkum, která zahrnuje založení mezinárodní laboratoře určené k realizaci dohodnutého programu čistě vědeckého a základního výzkumu částic o vysoké energii,
DOHODLY SE takto:
Článek I
Zřízení organizace
1. Tímto se zřizuje Evropská organizace pro jaderný výzkum (dále jen organizace).
2. Sídlem organizace je Ženeva, pokud rada zmíněná v článku IV později po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států nerozhodne přestěhovat své sídlo do jiného místa, kde se nachází další z laboratoří uvedených v článku II, odstavec 2, písmeno a) úmluvy.
Článek II
Cíle
1. Cílem organizace je spolupráce evropských států v oblasti čistě vědeckého a základního výzkumu, jakož i výzkumu s ním do značné míry souvisejícího. Organizace se nezabývá činností pro vojenské účely, výsledky jejích experimentálních a teoretických prací se budou zveřejňovat nebo jinak zpřístupňovat veřejnosti.
2. Vzhledem ke spolupráci zmíněné v odstavci 1 se organizace omezuje na tyto činnosti:
a) na výstavbu a provoz jedné nebo více mezinárodních laboratoří pro výzkum částic o vysokých energiích včetně kosmického záření (dále jen laboratoře). Ke každé laboratoři patří:
i) jeden nebo více urychlovačů částic,
ii) pomocné přístroje nezbytné pro výzkumné programy realizované na zařízeních uvedených pod šifrou i),
iii) budovy pro umístění zařízení uvedených pod šiframi i) a ii), jakož i pro administrativu organizace a pro plnění dalších jejích úkolů,
b) na organizaci a podporu mezinárodní spolupráce v oblasti jaderného výzkumu, a to i mimo laboratoře.
Tato spolupráce může zahrnovat obzvláště tyto oblasti:
i) práce v oblasti teoretické jaderné fyziky,
ii) podporu vztahů mezi vědci, výměny vědců, šíření informací, jakož i dalšího vzdělávání výzkumníků,
iii) spolupráci s ostatními výzkumnými ústavy a poskytování konzultačních služeb těmto ústavům,
iv) práce v oblasti kosmického záření.
3. Činnost organizace se vztahuje na tyto pracovní programy:
a) na program realizovaný v ženevské laboratoři organizace, ten zahrnuje protonový synchrotron pro energie vyšší než 10 gigaelektronvoltů (1010 eV) a synchrocyklotron pro energie o 600 miliónech elektronvoltů (6 x 108 eV),
b) na program výstavby a provozu křížících se akumulačních prstenců spojených s protonovým synchrotronem zmíněným pod písmenem a),
c) na program výstavby a provozu laboratoře s protonovým synchrotronem pro energie o přibližně 300 gigaelektronvoltech (3 x 1011 eV),
d) na každý další program ve smyslu odstavce 2.
4. Programy uvedené v odstavci 3 pod písmeny c) a d) vyžadují, aby je rada schválila dvoutřetinovou většinou všech členských států. Současně s tím rada stanoví příslušný program a vydá administrativní, finanční a jiné předpisy, nezbytné pro řádnou realizaci příslušného programu.
5. Veškeré změny ve stanoveném programu musí rada schválit dvoutřetinovou většinou všech členských států.
6. Až do okamžiku uvedení urychlovače zmíněného v odstavci 3, písmeno c) do provozu, který určí rada po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států, je základním programem organizace program uvedený v odstavci 3, písmeno a). Od tohoto okamžiku se součástí základního programu stává rovněž program uvedený v odstavci 3, písmeno a), a rada může po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států rozhodnout, že program uvedený v odstavci 3, písmeno a) nebude nadále součástí základního programu, pokud žádný členský stát podílející se na realizaci tohoto programu nehlasuje proti.
7. Laboratoře spolupracují v rámci svých pracovních programů v maximálním rozsahu s laboratořemi a zařízeními, které se nacházejí na výsostných územích jednotlivých členských států. Pokud lze sladit tuto spolupráci s cíli organizace, musejí laboratoře usilovat o to, aby se nepouštěly do výzkumných prací, jež se už realizují ve zmíněných laboratořích nebo zařízeních.
Článek III
Podmínky členství
1. Státy, které jsou smluvními stranami úmluvy z 15. února 1952, zmíněné v preambuli, nebo ty, které radě ustanovené na základě této úmluvy, přispěly finančně či materiálně a skutečně se podílely na pracích této rady, se mohou stát členy organizace tak, že se podle článků XV, XVI a XVII stanou smluvními stranami této úmluvy.
2. a) Dalším státům může vstup do organizace povolit rada zmíněná v článku IV jednohlasným souhlasem všech členských států.
b) Jestliže si nějaký stát přeje stát se podle písmene a) členem organizace, oznámí to prezidentu rady. Prezident rady informuje o tomto návrhu všechny členské státy, a to nejméně tři měsíce předtím, než má být tento návrh projednán v radě. Radou schválené státy se mohou stát členy organizace přistoupením k této úmluvě podle článku XVII.
3. Každý členský stát písemně oznámí prezidentu rady pracovní programy, jichž by se chtěl účastnit. Určitý stát se nemůže stát nebo zůstat členem organizace, jestliže se neúčastní alespoň jednoho z pracovních programů, které patří k základnímu programu.
4. Rada může po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států stanovit pro účast na určitém pracovním programu počáteční minimální lhůtu a zároveň vymezit finanční závazky, které je třeba pro tento program v průběhu minimální lhůty účasti převzít. Stejnou většinou hlasů může rada rozhodnout o změně původně stanovené minimální lhůty účasti, jakož i o vymezení výdajů, pokud žádný členský stát účastnící se programu nehlasuje proti. Při respektování stanovené minimální lhůty účasti může členský stát kdykoli prezidenta rady písemně uvědomit o svém odstoupení od programu, toto odstoupení nabývá účinnosti koncem účetního roku následujícího po účetním roce, kdy došlo k notifikaci, nebo k pozdějšímu datu navrženému členským státem.
5. Končí-li nějaký pracovní program, zodpovídá rada za jeho likvidaci, s výhradou dohody uzavřené případně v témže okamžiku členskými státy, které se na příslušném programu podílejí, jakož i s výhradou příslušných ustanovení již existující dohody mezi organizací a státy, které se podílejí na programu v okamžiku jeho ukončení, a to podle veškerých jejich skutečně zaplacených příspěvků na příslušný program. Vznikne-li schodek, musí jej vyrovnat tytéž členské státy podle svých příspěvků na program stanovených na následující běžný účetní rok.
6. Pro realizaci prací organizace usnadňují členské státy výměnu osob a příslušných vědeckotechnických informací, pokud tím
a) není dotčeno použití zákonů a jiných předpisů členských států o vjezdu na jejich výsostné území, o pobytu na jejich výsostném území nebo o výjezdu z jejich výsostného území,
b) není žádný členský stát zavázán poskytovat informace, které jsou jeho vlastnictvím, nebo povolovat poskytování takových informací, jestliže podle jeho názoru takové poskytování odporuje zájmům jeho bezpečnosti.
Článek IV
Orgány
Organizace sestává z rady a z generálních ředitelů laboratoří s odpovídajícím personálem.
Článek V
Rada
1. Členy rady se mohou stát nanejvýš dva delegáti z jednoho každého členského státu, jež mohou na zasedání doprovázet poradci.
2. S výhradou této úmluvy je úkolem rady:
a) stanovovat směrnice pro práci organizace ve vědecké, technické a administrativní oblasti,
b) schvalovat pracovní programy organizace,
c) schvalovat dvoutřetinovou většinou zastoupených a hlasujících členských států podle finančního protokolu připojeného k této úmluvě části rozpočtu vztahující se na různé pracovní programy a stanovovat finanční předpisy organizace,
d) prověřovat výdaje a schvalovat a zveřejňovat roční bilance organizace, přezkoumané účetním revizorem,
e) rozhodovat o potřebných plánech pracovních míst,
f) zveřejňovat jednu nebo více výročních zpráv,
g) využívat jiné pravomoci a plnit jiné úkoly, jež jsou nezbytné k realizaci této úmluvy.
3. Rada se schází nejméně jednou za rok v místě, které si sama určí.
4. Každý členský stát má v radě jeden hlas.
5. Pokud není v této úmluvě stanoveno jinak, je nutné schválit usnesení rady nadpoloviční většinou zastoupených a hlasujících členských států.
6. Jestliže tato úmluva a připojený finanční protokol stanoví, že určitá záležitost musí být schválena v radě dvoutřetinovou většinou všech členských států, a týká-li se tato záležitost bezprostředně nějakého pracovního programu, musí být tato většina současně dvoutřetinovou většinou všech členských států podílejících se na tomto programu.
7. Pokud tato úmluva nebo připojený finanční protokol nestanoví, že v nějaké záležitosti je zapotřebí v radě jednohlasného souhlasu nebo schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států, má členský stát právo hlasovat v záležitostech spadajících do rámce programu stanoveného radou podle článku II, jestliže se na tomto programu podílí nebo jestliže se záležitost bezprostředně týká jiného programu, kterého se členský stát zúčastní.
8. Členský stát nemá v radě hlasovací právo, jestliže výše jeho dosud nezaplaceného příspěvku organizaci překračuje výši příspěvků, jež tento stát dluží na běžný a bezprostředně předcházející účetní rok. Stejně tak nemá členský stát právo v radě hlasovat o určitém pracovním programu, jestliže výše jeho dosud nezaplaceného příspěvku na tento program překračuje výši příspěvků, které tento stát dluží za běžný a bezprostředně předcházející účetní rok. Tomuto členskému státu však může rada po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států hlasovací právo poskytnout, jestliže dojde k přesvědčení, že opožděnou platbu lze vyvodit z okolností vymykajících se vlivu tohoto státu.
9. Projednání určité záležitosti v radě vyžaduje přítomnost delegátů většiny členských států oprávněných v této záležitosti hlasovat.
10. V rámci této úmluvy si rada sestavuje jednací řád.
11. Rada volí jednoho prezidenta a dva viceprezidenty, ti vykonávají úřad jeden rok a mohou být znovu zvoleni nanejvýš dvakrát po sobě.
12. Rada ustavuje vědecký výbor a finanční výbor, jakož i všechna další podřízená grémia, která jsou nezbytná pro dosažení cílů organizace, obzvláště pro realizaci a koordinaci jejích různých programů. Rada dvoutřetinovou většinou všech členských států rozhoduje o zřízení takových výborů a o stanovení rozsahu jejich úkolů. V rámci této úmluvy a připojeného finančního protokolu si tato podřízená grémia samostatně sestavují vlastní jednací řády.
13. Už před uložením svých ratifikačních listin nebo listin o přistoupení se mohou státy uvedené v článku III, odstavec 1 do 31. prosince 1954 nechávat zastupovat na zasedání rady a podílet se na její činnosti. Toto právo nezahrnuje právo hlasovat, ledaže příslušný stát podle článku IV, odstavec 1 finančního protokolu připojeného k této úmluvě už zaplatil svůj příspěvek organizaci.
Článek VI
Generální ředitelé a zaměstnanci
1. a) Rada po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států jmenuje pro každou laboratoř na dobu určitou jednoho generálního ředitele a může jej po schválení stejnou většinou hlasů propustit. Vůči laboratoři, kterou vede, je každý generální ředitel nejvyšším výkonným orgánem organizace a jejím zákonným zástupcem. Co se týká finanční správy, postupuje podle finančního protokolu připojeného k této úmluvě. Rada může po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států přenést na generální ředitele jednotlivě nebo hromadně pravomoci jednat za organizaci v jiných záležitostech. Každý generální ředitel předkládá radě výroční zprávu a účastní se všech zasedání rady bez hlasovacího práva.
b) Rada může jmenování generálního ředitele po nabytí platnosti této úmluvy nebo po pozdějším uvolnění nějakého místa odkládat tak dlouho, jak pokládá za nutné. V tomto případě jmenuje rada místo generálního ředitele určitou osobu a určí její pravomoci a odpovědnosti.
2. Každý generální ředitel má k dispozici vědecké, technické, správní a kancelářské zaměstnance v počtu, který rada považuje za nezbytný a který schválí.
3. Zaměstnance přijímá a propouští rada na doporučení příslušného generálního ředitele. O přijetích a propuštěních musí rada rozhodnout dvoutřetinovou většinou všech členských států. Stejnou většinou může rada přenést přijímací a propouštěcí pravomoci na podřízené výbory ustavené podle článku V, odstavec 12, jakož i na generální ředitele. Začátek a ukončení všech těchto pracovních poměrů se provádí podle personálního řádu schváleného v radě stejnou většinou. Osoby nepatřící k zaměstnancům, které byly na práci v laboratoři pozvány radou nebo z jejího pověření, jsou podřízeny příslušnému generálnímu řediteli a jsou povinny dodržovat všechny obecné předpisy, které rada vydala.
4. Odpovědnosti generálních ředitelů a zaměstnanců vůči organizaci mají výlučně mezinárodní charakter. Ti při plnění svých služebních úkolů nesmí vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo orgánu mimo organizaci. Členské státy musí respektovat mezinárodní charakter odpovědností generálních ředitelů a zaměstnanců a nesmí se snažit je ovlivňovat při plnění jejich služebních úkolů.
Článek VII
Finanční příspěvky
1. Každý členský stát přispívá na investiční výdaje a běžné provozní náklady, a to
a) pro období do 31. prosince 1956 podle finančního protokolu připojeného k této úmluvě a poté
b) podle klíčů, které rada každé tři roky schvaluje dvoutřetinovou většinou všech členských států, a to na základě průměrného čistého národního důchodu v poměru k nákladovým faktorům jednoho každého členského státu za poslední tři léta, jež jsou statisticky doložené, zde však existují tyto výjimky:
i) Rada může po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států stanovit jako maximální hranici pro každý pracovní program procentní sazbu, kterou musí členský stát zaplatit v rámci celkové výše příspěvků, jež rada stanovila k uhrazení ročních nákladů na daný program. Takto stanovenou maximální sazbu může rada po schválení stejnou většinou hlasů změnit, pokud nehlasuje proti žádný z členských států, které se daného programu účastní.
ii) Rada se může po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států usnést, že vezme v úvahu zvláštní situaci určitého členského státu a upraví výši jeho příspěvku daným okolnostem. Zvláštní situace ve smyslu tohoto ustanovení nastává především tehdy, když je výše podílu národního důchodu určitého státu na jednoho obyvatele nižší než částka stanovená radou po schválení stejnou většinou hlasů.
2. Je-li účast organizace na nějakém národním nebo nadnárodním projektu zároveň pracovním programem organizace, platí odstavec 1, pokud rada nerozhodne po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států jinak.
3. Příspěvky, jež má členský stát podle odstavce 1 zaplatit, se propočítávají a používají pouze pro ty programy, jichž se daný členský stát účastní.
4. a) Rada požaduje na těch státech, které se po 31. prosinci 1954 stávají smluvními stranami, mimo příspěvků na budoucí investiční výdaje a na běžné provozní náklady také zaplacení zvláštního příspěvku na investiční výdaj, který organizaci v souvislosti s programy, jichž se tyto státy účastní, již vznikl. Odpovídající příspěvek vyžaduje rada od členských států na program, na němž se po jeho spuštění teprve budou podílet. Výši tohoto zvláštního příspěvku stanoví rada po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států.
b) Všechny příspěvky zaplacené podle písmene a) se použijí na snížení příspěvků ostatních členských států na příslušné programy.
5. Příspěvky dlužné na základě tohoto článku se platí podle finančního protokolu připojeného k této úmluvě.
6. Generální ředitel může v rámci pravomocí přenesených na něho podle článku VI, odstavce 1, písmeno a) a s výhradou případných příkazů, které mu vydá rada, přijímat pro organizaci dary a odkazy, pokud nepodléhají podmínkám neslučitelným s cíli organizace.
Článek VIII
Spolupráce s Organizací spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu a s jinými organizacemi
Organizace spolupracuje s Organizací spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu. Na základě usnesení rady schváleného dvoutřetinovou většinou všech členských států může spolupracovat i s jinými organizacemi.
Článek IX
Právní postavení
Organizace je právnickou osobou na území každého členského státu. Organizaci a zástupcům členských států v radě, členům všech podřízených výborů ustanovených podle článku V, odstavec 12, generálním ředitelům, jakož i zaměstnancům organizace jsou na územích členských států na základě dohod, jež je třeba uzavřít mezi organizací a každým v úvahu připadajícím členským státem, zaručeny takové výsady a imunity, které je možné ve vzájemné shodě považovat za nezbytné pro plnění úkolů organizace. Dohody, jež se mají uzavřít mezi organizací a členskými státy, na jejichž výsostných územích sídlí laboratoře organizace, obsahují kromě ustanovení o výsadách a imunitách také ustanovení, která upravují zvláštní vztahy mezi organizací a těmito členskými státy.
Článek X
Změny
1. Rada může členským státům doporučit změny této úmluvy. Každý členský stát, který chce navrhnout nějakou změnu, zašle pozměňovací návrh prezidentu rady. Prezident seznámí všechny členské státy s každým došlým pozměňovacím návrhem, a to nejpozději do tří měsíců předtím, než má být projednán v radě.
2. Každá změna této úmluvy doporučená radou vyžaduje, aby ji písemně schválily všechny členské státy. Změna vstupuje v platnost třicet dnů od okamžiku, kdy prezident rady obdržel písemné schválení od všech členských států. Prezident informuje o každé takové změně a o okamžiku, kdy vstupuje v platnost, všechny členské státy, jakož i generálního ředitele Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu.
3. Rada může změnit Finanční protokol připojený k této úmluvě dvoutřetinovou většinou všech členských států, pokud tyto změny nejsou v rozporu s touto úmluvou. Taková změna vstupuje v platnost dnem rozhodnutí rady stejnou většinou. Prezident rady informuje všechny členské státy a generálního ředitele Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu o každé takové změně a o datu, ke kterému vstoupila v platnost.
Článek XI
Spory
Každý spor mezi dvěma či více členskými státy o výkladu nebo o aplikaci této úmluvy, již neurovná ve své pravomoci rada, je třeba předložit Mezinárodnímu soudnímu dvoru, pokud se příslušné členské státy nedohodnou na jiné formě smíru.
Článek XII
Vystoupení z organizace
Po sedmileté platnosti této úmluvy může členský stát s výhradou článku III, odstavec 4 písemně oznámit prezidentu rady, že vystupuje z organizace, vystoupení z organizace nabývá účinnosti koncem úředního roku následujícího po účetním roce, kdy došlo k notifikaci, nebo v pozdějším okamžiku, který navrhne příslušný členský stát.
Článek XIII
Neplnění závazků
Jestliže některý členský stát neplní své závazky plynoucí z této úmluvy, končí jeho členství v organizaci na základě rozhodnutí rady, jež musí být schváleno dvoutřetinovou většinou všech členských států.
Článek XIV
Rozpuštění organizace
Organizace je rozpuštěna, jestliže počet členských států klesne pod pět. Organizace může být rozpuštěna kdykoli dohodou členských států. S výhradou dohody, kterou uzavírají v daném případě členské státy v okamžiku rozpuštění organizace, zodpovídá za likvidaci stát, na jehož výsostném území se v tom okamžiku nachází sídlo organizace, případný přebytek je třeba rozdělit mezi ty státy, jež jsou v okamžiku rozpuštění organizace členy, a to podle výše příspěvků, které zaplatily od doby, kdy se staly smluvními stranami této úmluvy. Vznikl-li schodek, hradí jej tyto členské státy podle příspěvků stanovených na další běžný účetní rok.
Článek XV
Podepsání úmluvy
Tato úmluva a připojený finanční protokol, který je součásti této úmluvy, jsou vyloženy k podpisu do 31. prosince 1953 každému státu, který splňuje podmínky uvedené v článku III, odstavec 1.
Článek XVI
Ratifikace
1. Tuto úmluvu a připojený finanční protokol je třeba ratifikovat.
2. Ratifikační listiny se musí uložit u generálního ředitele Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu.
Článek XVII
Přistoupení k úmluvě
1. Každý stát, který nepodepisuje tuto úmluvu ani připojený finanční protokol, může k nim přistoupit od 1. ledna 1954, jestliže splňuje podmínky uvedené v článku III, odstavec 1 nebo 2.
2. Listiny o přistoupení je třeba uložit u generálního ředitele Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu.
Článek XVIII
Nabytí platnosti úmluvy
1. Tato úmluva a připojený finanční protokol nabývají platnosti poté, co je ratifikovalo nebo k nim přistoupilo sedm států, pokud
a) součet jejich příspěvků činí minimálně 75 % podle klíče uvedeného v příloze k finančnímu protokolu,
b) je mezi těmito sedmi státy Švýcarsko jako země, ve které bude mít organizace své sídlo.
2. Pro každý další stát, který podepíše tuto úmluvu a připojený finanční protokol nebo k nim přistoupí, vstupují tyto v platnost současně s uložením jeho ratifikačních listin nebo listin o přistoupení.
Článek XIX
Notifikace
1. Generální ředitel Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu písemně oznamuje všem státům, které úmluvu a připojený finanční protokol podepsaly nebo k nim přistoupily, jakož i všem ostatním státům, které se zúčastnily konference o realizaci studií ke zřízení Evropské laboratoře pro jaderný výzkum, jež se konala v prosinci 1951 v Paříži a v únoru 1952 v Ženevě, uložení jedné každé ratifikační listiny nebo listiny o přistoupení a nabytí platnosti této úmluvy.
2. Prezident rady písemně oznamuje všem členským státům a generálnímu řediteli Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu každé vystoupení z organizace a každé ukončení členství.
Článek XX
Registrace
Po vstupu této úmluvy v platnost ji generální ředitel Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu nechá podle článku 102 Charty Organizace spojených národů registrovat u generálního tajemníka Organizace spojených národů.
NA DŮKAZ TOHO podepsali tuto úmluvu zástupci náležitě zplnomocnění svými vládami.
VYHOTOVENO v Paříži dne 1. července 1953 v jazyce anglickém a francouzském, přičemž obě doslovná znění jsou stejnou měrou závazná, v prvopisu, který bude uložen v archivu Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu. Generální ředitel Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu předá ověřený opis státům, které úmluvu a připojený finanční protokol podepsaly nebo k nim přistoupily, jakož i všem ostatním státům, které se zúčastnily konference o realizaci studií ke zřízení Evropské laboratoře pro jaderný výzkum.

FINANČNÍ PROTOKOL
Příloha k Úmluvě o zřízení Evropské organizace
pro jaderný výzkum
SMLUVNÍ STÁTY Úmluvy o zřízení Evropské organizace pro jaderný výzkum (v dalším textu označované jako organizace),
VEDENY PŘÁNÍM vytvořit ustanovení o finanční správě organizace,
DOHODLY SE takto:
Článek 1
Rozpočet
1. Účetní rok organizace probíhá od 1. ledna do 31. prosince.
2. Každý generální ředitel každoročně do 1. září předkládá radě k přezkoumání a ke schválení detailní rozpočty příjmů a výdajů v následujícím účetním roce.
3. Rozpočty příjmů a výdajů je třeba členit do jednotlivých kapitol. Převody uvnitř rozpočtu jsou přípustné pouze s plnou mocí finančního výboru zmíněného v článku 3. Přesnou formu rozpočtů stanoví finanční výbor podle stanoviska generálních ředitelů.
Článek 2
Dodatečný rozpočet
Rada může určitého generálního ředitele požádat o předložení dodatečných nebo pozměněných rozpočtů, jestliže to okolnosti vyžadují. Každý návrh, jehož realizace s sebou přináší dodatečné výdaje, je považován za schválený radou teprve tehdy, když rada schválí rozpočet odpovídajících zvýšených výdajů, předložený příslušným generálním ředitelem.
Článek 3
Finanční výbor
1. Finanční výbor ustanovený podle článku V, odstavec 12 úmluvy sestává ze zástupců všech členských států.
2. Při usnášení se finanční výbor řídí předpisy o hlasování a přítomnosti, uvedenými v článku V úmluvy, jež platí pro radu.
3. Tento výbor přezkoumává rozpočty generálních ředitelů a předává je spolu se svou zprávou radě.
Článek 4
Příspěvky
1. Pro období končící 31. prosincem 1954 sestaví rada předběžné položky rozpočtu. Příslušná vydání z těchto položek je třeba hradit příspěvky podle odstavce 1 přílohy k tomuto protokolu.
2. Pro účetní roky 1955 a 1956 se budou výdaje obsažené v rozpočtu schválené radou hradit příspěvky členských států, jejichž výše se stanoví podle procentních sazeb udávaných v odstavci 2 přílohy k tomuto protokolu, přičemž lze považovat za ujednané, že lze použít ustanovení v článku VII, odstavec 1, písmeno b), šifry i) a ii) úmluvy.
3. Od 1. ledna 1957 se budou výdaje předpokládané v rozpočtu schváleném radou hradit příspěvky členských států podle článku VII úmluvy.
4. Jestliže se nějaký stát připojí k určitému pracovnímu programu - nezáleží na tom, zda se tak stane při získání členství v organizaci, nebo později - znovu se stanoví příspěvky ostatních států, jichž se to týká, a nový klíč vstoupí v platnost současně se začátkem běžného účetního roku. Již zaplacené částky budou vráceny, pokud si to vyžádá přizpůsobení výše příspěvků, jež mají všechny členské státy za dotyčný rok zaplatit, novému klíči.
5. a) Finanční výbor stanoví podle stanoviska generálních ředitelů způsoby placení příspěvků, aby zajistil řádné financování organizace.
b) Poté sdělí každý generální ředitel členským státům výši jejich příspěvků a platební lhůty.
Článek 5
Měna, v níž se příspěvky platí
1. Rozpočet organizace se sestavuje v měně země, v níž má organizace své sídlo.
2. Rada po schválení dvoutřetinovou většinou všech členských států stanoví způsoby platby, jakož i druh měny nebo měn, v nichž se příspěvky členských států mají platit.
Článek 6
Fondy provozních prostředků
Rada může zřizovat fondy provozních prostředků.
Článek 7
Finanční řád
Po konzultaci s finančním výborem schvaluje rada dvoutřetinovou většinou všech členských států předpisy pro finanční správu organizace, které tvoří finanční řád organizace.
Článek 8
Účetnictví a účetní revize
1. Každý generální ředitel zajišťuje řádné zaknihování všech příjmů a výdajů.
2. Rada jmenuje ponejprv na tři roky účetní revizory, jejichž pověření lze obnovit. Tito účetní revizoři přezkoumávají účetnictví organizace, zejména aby potvrdili, že výdaje odpovídají v rámci finančního rozpočtu položkám rozpočtu. Plní také jiné úkoly uvedené ve finančním řádu.
3. Každý generální ředitel podává účetním revizorům veškeré informace a poskytuje jim veškerou pomoc při plnění jejich úkolů.
NA DŮKAZ TOHO podepsali tento protokol zástupci náležitě zplnomocnění svými vládami.
VYHOTOVENO v Paříži dne 1. července 1953 v jazyce anglickém a francouzském, přičemž obě doslovná znění jsou stejnou měrou závazná, v prvopisu, který bude uložen v archivu Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu; generální ředitel Organizace spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu předá ověřený opis státům, které úmluvu a připojený protokol podepsaly nebo k nim přistoupily, jakož i všem ostatním státům, které se zúčastnily konference o realizaci studií ke zřízení Evropské laboratoře pro jaderný výzkum.