171/1951 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva práce a sociální péče a ministerstva financí o hospodaření s bytovým majetkem národních podniků.

171.
VYHLÁŠKA
ministerstva práce a sociální péče a ministerstva financí
ze dne 12. dubna 1951
o hospodaření s bytovým majetkem národních podniků.
Ministerstvo práce a sociální péče a ministerstvo financí stanoví v dohodě se zúčastněnými ústředními úřady podle § 14 odst. 1 a 2 zákona č. 110/1950 Sb., o organisaci bytového majetku a o Fondu bytového hospodářství (dále jen „zákon“), a podle §§ 38, 46 a 56 vládního nařízení č. 195/1950 Sb., kterým se provádí, zákon o organisaci bytového majetku a o Fondu bytového hospodářství (dálen jen „nařízení“):

Část první.
BYTOVÝ MAJETEK.
§ 1.
Pojem bytového majetku.
(1) Bytovým majetkem se ve smyslu této vyhlášky, rozumějí
1. trvalé stavby, které mají povahu obytných domů;
2. vedlejší stavby zřízené na stavebních pozemcích obytných domů, jako garáže, malé provozovny, dřevníky, kolny a pod., pokud z jejich stavební úpravy, účelu a způsobu skutečného užívání nevyplývá, že k bytovému majetku nenáleží, zejména velké provozní budovy, mrazírny a pod.;
3. stavební pozemky zastavěné obytnými domy, a to i když tyto domy jsou ve vlastnictví jiných osob, jakož i stavební pozemky nezastavěné, avšak určené podle zastavovacího plánu k zastavění obytnými domy;
4. trvalé i dočasné stavby, určené výhradně k provozu bytového hospodářství, zejména administrativní budovy, skladiště zásob a pod.;
5. movité věci investiční povahy určené k provozu bytového hospodářství, jako psací a počítací stroje, kancelářský nábytek a pod
(2) K bytovému majetku náleží též jeho
1. součásti, jimiž se rozumí vše, co k bytovému majetku podle jeho povahy náleží a nemůže být odděleno, aniž se tím majetek nebo jeho oddělitelná část poškodí nebo podstatně znehodnotí, jako ústřední vytápění a jiná strojní zařízení, studny, oplocení a pod.;
2. příslušenství, jímž se rozumějí vedlejší věci, které náleží vlastníku bytového majetku a jsou určeny k tomu, aby se jich s tímto majetkem trvale užívalo, jako zařízení provozních místností, nábytek a jiné vybavení svobodáren, po případě bytů a pod.
Obytné domy.
§ 2.
(1) Obytnými se rozumějí domy, u nichž z úhrnu podlahových ploch bytů a podlahových ploch místností určených k provozním nebo jiným účelům, jako dílen, skladišť, krámů, kanceláří, garáží a pod., připadá více než polovina na byty.
(2) Při zjišťování tohoto poměru podlahových ploch se nepřihlíží
1. k prostorům přístupným všem obyvatelům domu i jiným osobám, jako k chodbám, schodištím a pod.;
2. ke společným vedlejším místnostem a k vedlejším prostorům, jako ke společným prádelnám a sušárnám, k půdním a sklepním prostorům a pod.;
3. k vedlejším stavbám zřízeným na stavebních pozemcích obytných domů.
(3) Místnosti určené k obytným účelům mohou pozbýt této své povahy jen se svolením stavebního úřadu a vedle toho v obcích, v nichž platí zákon č. 138/1948 Sb., o hospodaření s byty, též se svolením místního národního výboru.
§ 3.
(1) Za obytné domy se považují též svobodárny, jimiž se rozumějí budovy, určené k trvalému ubytování jednotlivých osob v oddělených místnostech a obsahující po případě též místnosti sloužící ke společné potřebě bydlících, jako jídelny, čítárny, klubovny, místnosti pro nemocné a pod.
(2) Podlahová plocha těchto místností se při zjišťování poměru podlahových ploch podle § 2 odst. 1 čítá jako podlahová plocha bytů.
§ 4.
Výjimky.
Bytovým majetkem ve smyslu této vyhlášky nejsou
1. nemocnice a odborné léčebné a ošetřovací ústavy;
2. léčebná zařízení lázeňská a lázeňské ubytovací podniky;
3. domovy pracujícího dorostu a jiné internáty;
4. sociální ústavy a zařízení;
5. budovy určené k přechodnému ubytování, jako hotely, zotavovací střediska, ubytovny, noclehárny a pod.
§ 5.
Sporné případy.
V pochybnostech o tom, zda jde o bytový majetek, rozhoduje krajský národní výbor.
Část druhá.
HOSPODAŘENÍ S BYTOVÝM MAJETKEM.
Oddíl 1.
Vytvoření bytových hospodářství.
Pojem bytových hospodářství.
§ 6
(1) Národní podniky (dále jen „podniky“) hospodaří s bytovým majetkem národním odděleně od ostatního svého majetku.
(2) Za tím účelem vytvoří podniky z hospodaření s bytovým majetkem národním zvláštní hospodářský celek (podnikový bytový fond — dále jen „bytové hospodářství“) účtující odděleně od provozu podniku (dále jen „podnikové hospodářství“).
§ 7.
Podniky vytvoří bytové hospodářství ke dni 1. ledna 1951 nebo, vzniknou-li předpoklady k jeho vytvoření později, ke dni vzniku těchto předpokladů.
§ 8.
(1) Do bytového hospodářství převedou podniky ke dni vytvoření tohoto hospodářství
1. bytový majetek, pokud není podle § 8 odst. 1 č. 1 zákona vyloučen z působnosti Fondu bytového hospodářství (dále jen „Fond“);
2. pohledávky z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu (§§ 53 a 58 odst. 2);
3. pohledávky za dodavateli bytových investic;
4. jiný finanční majetek patřící k bytovému majetku, jakož i movité věci, které nejsou investiční povahy a jsou určeny k provozu bytového hospodářství (zásoby);
5. závazky investiční povahy zatěžující bytový majetek nebo k němu patřící;
6. závazky provozní povahy zatěžující bytový majetek nebo k němu patřící;
7. jiné závazky než investiční nebo provozní povahy, pokud zatěžují bytový majetek;
8. oprávky k bytovému majetku.
(2) Týkají-li se závazky zatěžující bytový majetek jak tohoto majetku, tak ostatního majetku podniku, převedou se do bytového hospodářství toliko částkou odpovídající poměru zůstatkové účetní ceny dotčeného bytového majetku k zůstatkové účetní ceně ostatního dotčeného investičního majetku.
Druhy závazků.
§ 9.
(1) Závazky investiční povahy jsou závazky, které vznikly v souvislosti s pořízením bytového majetku. Za takové se považují též
1. závazky souvisící s opravami investiční povahy provedenými na bytovém majetku;
2. závazky vůči Fondu z důvodu náhrady za platy, které za hlavního dlužníka učinil stát nebo Státní bytový fond na zaručené zápůjčky, jakož i závazky z půjček (úvěrů) poskytnutých na zaplacení těchto náhrad.
(2) Závazky provozní povahy jsou takové, které vznikly v souvislosti s hospodařením s bytovým majetkem, zejména s jeho správou nebo údržbou.
§ 10.
(1) Závazky zatěžujícími bytový majetek se rozumějí takové, které zatěžují bytový majetek jako celek nebo jeho jednotlivé části z důvodů věcného ručení.
(2) Za závazky patřící k bytovému majetku se považují takové, které zatěžují bytový majetek jako celek nebo jeho jednotlivé části jinak než z důvodu věcného ručení nebo které zatěžují hospodaření s tímto majetkem.
(3) Při přechodu a převodu závazků na Fond se nepřihlíží k tomu, z jakého důvodu zatěžují bytový majetek nebo hospodaření s tímto majetkem.
Vypořádání s podnikovým hospodářstvím.
§ 11.
O rozdíl mezi součtem ceny převedeného investičního bytového majetku a převedených pohledávek investiční povahy (§ 8 odst. 1 č. 1 až 3) a součtem převedených závazků investiční povahy, jiných závazků než investiční nebo provozní povahy, pokud zatěžují bytový majetek, a oprávek k bytovému majetku (§ 8 odst. 1 č. 5, 7 a 8) se upraví kmenové jmění (základní fond) podnikového hospodářství.
§ 12.
(1) Rozdíl mezi součtem ceny převedeného bytového majetku, který není investiční povahy, jakož i jiného majetku než bytového a převedených pohledávek provozní povahy (§ 8 odst. 1 č. 4) a součtem převedených závazků provozní povahy (§ 8 odst. 1 č. 6) tvoří buď pohledávku bytového hospodářství za podnikovým hospodářstvím nebo závazek bytového hospodářství vůči tomuto hospodářství.
(2) Pohledávky z těchto nároků spolu s úroky počítanými od vytvoření bytového hospodářství podle sazby platné pro provozní úvěr podniku jsou splatné do 30 dnů po sestavení zahajovací rozvahy bytového hospodářství.
Přechod a převod závazků na Fond.
§ 13.
Fond vstupuje podle § 14 odst. 1 zákona ke dni vytvoření bytového hospodářství na místo dlužníka v peněžní závazky investiční povahy, s výjimkou závazků vůči dodavatelům bytových investic.
§ 14.
Fond přejímá bez zvláštního rozhodnutí podle § 14 odst. 2 zákona ke dni vytvoření bytového hospodářství z dalších závazků zatěžujících bytový majetek nebo k němu patřících
1. jiné závazky z půjček peněžních a pojišťovacích ústavů, než které naň přešly podle § 13, s výjimkou závazků z provozního úvěru poskytnutého již podniku;
2. závazky vůči státu na dávce z majetkového přírůstku a na dávce z majetku a na mimořádné jednorázové dávce a mimořádné dávce z nadměrných přírůstků na majetku, jakož i závazky z půjček (úvěrů) poskytnutých na zaplacení těchto dávek;
3. závazky z majetkových nároků, jež příslušejí členům (společníkům) zrušených bytových sdružení z členského poměru (§ 4 odst. 2 zákona a § 16 nařízení).
Oddíl 2.
Bytové jmění.
Pojem bytového jmění.
§ 15.
Základem bytového hospodářství je bytové jmění, které se rovná součtu
1. zůstatkové účetní ceny investičního bytového majetku,
2. pohledávek z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu a
3. pohledávek za dodavateli bytových investic, sníženému o závazky vůči dodavatelům bytových investic.
§ 16.
Bytový majetek, který není investiční povahy, se financuje z provozního úvěru (§§ 64 až 70), pokud ministerstvo financí v dohodě se státním úřadem plánovacím, s ministerstvem práce a sociální péče a s věcně příslušnými ministerstvy nestanoví jinak.
Počáteční úprava bytového jmění.
§ 17.
(1) Podniky sestaví ke dni vytvoření bytového hospodářství zahajovací rozvahu tohoto hospodářství.
(2) V této rozvaze vykáží podniky jako počáteční bytové jmění částku rovnající se rozdílu mezi součtem ceny převedeného investičního bytového majetku a převedených pohledávek investiční povahy (§ 8 odst. 1 č. 1 až 3) a součtem převedených závazků investiční povahy, jiných závazků než investiční nebo provozní povahy, pokud zatěžují bytový majetek, a oprávek k bytovému majetku (§ 8 odst. 1 č. 5, 7 a 8).
§ 18.
(1) Začlení-li se do bytového hospodářství ke dni jeho vytvoření též jiné majetkové části a závazky, než které se převádějí uvnitř podniku, zvyšuje se počáteční bytové jmění o jejich cenu sníženou o závazky a oprávky.
(2) Počáteční bytové jmění se zvyšuje o závazky, které přešly nebo byly převedeny na Fond podle §§ 13 a 14.
§ 19.
(1) Je-li počáteční bytové jmění (§ 17 odst. 2 a § 18) nižší než bytové jmění vypočtené podle § 15, zvýší se na tuto výši na vrub Fondu.
(2) Za tím účelem Fond
1. převezme na podkladě rozhodnutí ministerstva financí učiněného v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče a věcně příslušným ministerstvem podle § 14 odst. 2 zákona ke dni vytvoření bytového hospodářství další závazky zatěžující bytový majetek nebo k němu patřící, než které jsou uvedeny v § 14 a které nejsou provozní povahy, nebo
2. uhradí rozdíl vkladem vlastních prostředků.
(3) Pohledávka z nároku na doplnění bytového jmění z prostředků Fondu spolu s úroky počítanými od vytvoření bytového hospodářství podle sazby platné pro provozní úvěr podniku je splatná do 30 dnů po schválení úpravy bytového jmění.
§ 20.
Schválení úpravy bytového jmění.
(1) Podniky předloží zahajovací rozvahu bytového hospodářství ke schválení nadřízenému orgánu (§ 79), a to do 30 dnů po schválení účetní uzávěrky za rok 1950 nebo, bylo-li bytové hospodářství vytvořeno po 31. prosinci 1950, do 3 měsíců po jeho vytvoření.
(2) V téže lhůtě předloží podniky nadřízenému orgánu podle vzorce vydaného ministerstvem práce a sociální péče v dohodě s věcně příslušnými ministerstvy návrh na úpravu bytového jmění, je-li počáteční bytové jmění (§ 17 odst. 2 a § 18) nižší než bytové jmění vypočtené podle § 15.
Zvýšení bytového jmění.
§ 21.
Bytové jmění se zvyšuje zejména
1. o cenu dalšího investičního bytového majetku začleněného do bytového hospodářství;
2. o částky rovnající se platům vykonaným z prostředků Fondu na úhradu skutečné pořizovací ceny bytových investic;
3. při výkupu rodinného domku o částku, o kterou se při jeho prodeji nebo odevzdání snížila podle § 58 odst. 1 jeho kupní cena nebo plat za jeho stavbu.
§ 22.
(1) Začlení-li se do bytového hospodářství po jeho vytvoření další bytový majetek, který dosud nebyl částí jiného bytového hospodářství, sestaví podnik ke dni začlenění jeho přejímací rozvahu, o níž platí přiměřeně ustanovení §§ 15 až 20.
(2) V peněžní závazky investiční povahy vstoupí Fond podle § 13 dnem začlenění bytového majetku; k témuž dni převezme podle § 14 nebo § 19 odst. 2 č. 1 další závazky zatěžující bytový majetek nebo k němu patřící, které nejsou provozní povahy.
§ 23.
Snížení bytového jmění.
Bytové jmění se snižuje zejména
1. o odvedené částky rovnající se odpisům investičního bytového majetku;
2. o odvedené částky rovnající se zůstatkové účetní ceně vyřazeného investičního bytového majetku;
3. o zůstatkovou účetní cenu investičního bytového majetku vyňatého z bytového hospodářství;
4. o částku, která se při prodeji nebo odevzdání rodinného domku započte na úhradu jeho kupní ceny nebo platu za jeho stavbu nebo obnovu (§§ 53 a 58 odst. 2), dále o částku, o kterou se sníží podle § 58 odst. 1 jeho kupní cena nebo plat za jeho stavbu, jakož i o částku prominutou podle § 59 odst. 1;
5. o odvedené částky rovnající se únorovým splátkám na pohledávky z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu;
6. při výkupu rodinného domku o odvedenou částku, rovnající se úmorovým splátkám z třetiny skutečné pořizovací ceny domku, o kterou se při jeho prodeji nebo odevzdání snížila podle § 58 odst. 1 jeho kupní cena nebo plat za jeho stavbu, jakož i o odvedenou částku rovnající se náhradě škody, zhoršila-li se vinou vlastníka nebo náhodou, za niž odpovídá, podstata domku.
§ 24.
Oprava zahajovací (přejímající) rozvahy bytového hospodářství.
(1) Případy, jež se týkají investičního bytového majetku a které by byly důvodem k opravě zahajovací (přejímací) rozvahy bytového hospodářství, po případě i rozvah na ni navazujících, proúčtují se na účet bytového jmění.
(2) Případy, jež se týkají bytového majetku, který není investiční povahy, nebo jiného majetku než bytového, a které by byly důvodem k opravě těchto rozvah, jakož i některých účetních závěrek bytového hospodářství, mohou se proúčtovat běžně s Fondem jen tehdy, svolí-li k tomu věcně příslušné ministerstvo v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče a ministerstvem financí; svolí-li ministerstvo, předloží podnik výpis z běžného účtu za hospodářské čtvrtletí Fondu a vyrovná s ním zůstatek do 15 dnů poté, kdy svolení bylo dáno.
Oddíl 3.
Provoz a hospodaření bytových hospodářství.
§ 25.
Všeobecné ustanovení.
O provozu a hospodaření bytových hospodářství platí přiměřeně předpisy o národních podnicích, pokud zvláštní předpisy o hospodaření s bytovým majetkem národním nestanoví jinak.
§ 26.
Plánovaná úhrada nákladů.
(1) Jsou-li náklady stanovené v rozpočtu bytového hospodářství (dále jen „rozpočtované náklady“) vyšší než stanovené výnosy (dále jen „rozpočtované výnosy“), uvede bytové hospodářství v rozpočtu
1. jako nárok vůči podnikovému hospodářství tu část rozdílu, která vyplývá z toho, že nájemné vybírané z bytového majetku je nižší než obvyklé nájemné z nájemních předmětů téhož druhu, stejné velikosti, jakosti a polohy v obci (dále jen „plánovaná úhrada nákladů, která jde na vrub podniku“);
2. jako nárok vůči Fondu zbývající část rozdílu (dále jen „plánovaná úhrada nákladů, která jde na vrub Fondu“).
(2) Plánovaná úhrada nákladů je výnosem bytového hospodářství.
(3) Kolik činí obvyklé nájemné v obci, potvrdí podnikům okresní národní výbor podle směrnic vydaných ministerstvem práce a sociální péče.
Zisk a ztráta bytových hospodářství.
§ 27.
(1) Jsou-li podle schválení účetní závěrky bytového hospodářství skutečné výnosy vyšší než skutečné náklady, jde
1. ve prospěch podnikového hospodářství ta část zisku, která vyplývá z toho, že plánované úkoly byly náležitě splněny nižšími náklady než rozpočtovanými (dále jen „zisk, který přísluší podniku“);
2. ve prospěch Fondu zbývající část zisku (dále jen „zisk, který přísluší Fondu“).
(2) O použití zisku, který přísluší podniku, se rozhodne podle směrnic, jež vydá ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvem financí, s věcně příslušnými ministerstvy a s příslušným orgánem jednotné odborové organisace.
§ 28.
Jsou-li podle schválené účetní závěrky bytového hospodářství skutečné náklady vyšší než skutečné výnosy, jde
1. na vrub podnikového hospodářství ta část ztráty, která vyplývá z toho, že nájemné z bytového majetku bylo požadováno nižšími částkami než rozpočtovanými nebo že skutečné náklady jsou vyšší než náklady rozpočtované (dále jen „ztráta, kterou hradí podnik“);
2. na vrub Fondu zbývající část ztráty (dále jen „ztráta, kterou hradí Fond“).
Oddíl 4.
Odvodní povinnost a částky poskytované na plánovanou úhradu nákladů.
§ 29.
Všeobecné ustanovení.
(1) Podniky jsou povinny odvádět Fondu ode dne vytvoření bytového hospodářství
1. zisk, který přísluší Fondu;
2. částky, rovnající se odpisům investičního bytového majetku (dále jen „odpisy“);
3. částky rovnající se zůstatkové účetní ceně vyřazeného investičního bytového majetku;
4. hotovosti, jimiž přispěl na úhradu skutečné pořizovací ceny rodinného domku jednotlivec, pro něhož je domek určen;
5. částky, rovnající se úmorovým splátkám na pohledávky z kupní ceny rodinných domků nebo z plátu za jejich stavbu nebo obnovu nebo úhrnkovým ročním splátkám na pohledávky z platu za obnovu rodinných domků (§ 54);
6. při výkupu rodinného domku částku rovnající se úmorovým splátkám z třetiny skutečné pořizovací ceny domku, o kterou se při jeho prodeji nebo odevzdání snížila podle § 58 odst. 1 jeho kupní cena nebo plat za jeho stavbu, jakož i částku rovnající se náhradě škody, zhoršila-li se vinou vlastníka nebo náhodou, za niž odpovídá, podstata domku.
(2) Bytová hospodářství jsou povinna odvádět od svého vytvoření podnikovým hospodářstvím zisk, který přísluší podniku.
Odvod zisku.
§ 30.
(1) Jsou-li ve schváleném finančním plánu bytového hospodářství rozpočtovány vyšší výnosy než náklady, odvádějí podniky vždy 15. dne každého hospodářského měsíce jako bezúročné zálohy na zisk, který přísluší Fondu, částky rovnající se třetině čtvrtletního rozpočtovaného zisků.
(2) Odvede-li takto podnik za čtvrtletí méně, než činí zisk, který podle čtvrtletní účetní závěrky přísluší Fondu, doplatí Fondu rozdíl do 15 dnů poté, kdy předložil nadřízenému orgánu čtvrtletní účetní závěrku; odvedl-li takto více, vypočte rozdíl a oznámí jej Fondu, který mu jej uhladí, jakmile obdrží oznámení.
§ 31.
Zisk, který podle čtvrtletní účetní závěrky přísluší podniku, odvádí bytové hospodářství podnikovému hospodářství vždy koncem hospodářského měsíce následujícího po čtrtletí, za něž se zisk odvádí.
§ 32.
Počítá-li schválený finanční plán bytového hospodářství se ziskem, avšak vykáže-li toto hospodářství ve čtvrtletní účetní závěrce ztrátu, kterou hradí Fond, vyúčtuje ji podnik Fondu, který mu ji uhradí až do výše zisku odvedeného v předcházejících čtvrtletích téhož hospodářského roku. Zbytek ztráty takto neuhrazený odečte si podnik od záloh na zisk odváděných v některém příštím čtvrtletí téhož hospodářského roku; výpočet o tom zašle Fondu.
Odvod odpisů.
§ 33.
(1) Podniky odvádějí Fondu vždy 15. dne každého hospodářského měsíce jako bezúročné zálohy na odpisy částky rovnající se třetině čtvrtletních rozpočtovaných odpisů.
(2) Rozdíl mezi vyúčtovanými odpisy a odvedenými zálohami se vypořádá do 15 dnů po schválení účetní závěrky.
§ 34.
(1) Částky rovnající se zůstatkové účetní ceně vyřazeného investičního bytového majetku odvedou podniky Fondu do 15 dnů po skončení hospodářského měsíce, v němž bylo vyřazení investičního bytového majetku vyúčtováno v účtové třídě 0.
(2) Došlo-li k vyřazení investičního bytového majetku pojistnou příhodou, za niž má pojišťovna poskytnout podniku pojistnou náhradu, poukáže mu pojišťovna tuto náhradu na jeho účet u banky (§ 64); na vrub tohoto účtu poukáže podnik Fondu částku rovnající se zůstatkové účetní ceně vyřazeného investičního bytového majetku ve lhůtě stanovené v odstavci 1.
§ 35.
Odvod hotovosti poskytnuté na úhradu skutečné pořizovací ceny rodinných domků.
Hotovosti, jimiž přispěl na úhradu skutečné pořizovací ceny rodinného domku jednotlivec, pro něhož je domek určen, odvede podnik Fondu do 15 dnů poté, kdy je obdržel.
§ 36.
Odvod úmorových a úhrnkových ročních splátek.
Částky rovnající se úmorovým splátkám na pohledávky z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu, jakož i částky rovnající se úhrnkovým ročním splátkám na pohledávky z platu za obnovu rodinných domků, odvádějí podniky Fondu vždy 15. dne prvního a sedmého hospodářského měsíce.
§ 37.
Odvod částek při výkupu rodinných domků.
(1) Částky, na něž má podnik nárok při výkupu rodinného domku vůči jeho vlastníku, odvede Fondu do 30 dnů poté, kdy byla pravomocně určena jejich výše.
(2) Povolil-li podnik vlastníku rodinného domku splácení těchto závazků ve splátkách, odvádí Fondu částky rovnající se splátkám do 15 dnů po jejich splatnosti.
(3) Tato povinnost se nevztahuje na prokazatelně nedobytné pohledávky.
Částky poskytované na plánovanou úhradu nákladů.
§ 38.
(1) Částky potřebné na plánovanou úhradu nákladů, která jde na vrub Fondu, poskytuje bytovým hospodářstvím Fond podle čtvrtletní účetní závěrky, schválené nadřízeným orgánem a doložené rozborem hmotného plnění plánovaných úkolů, po vyjádření banky (§ 64).
(2) Jsou-li podle čtvrtletní účetní závěrky skutečné náklady nižší než rozpočtované, nesnižuje se úhrada, vyplývá-li rozdíl z toho, že plánované úkoly byly náležitě splněny nižšími náklady než rozpočtovanými; Fond však nehradí tento rozdíl, vyplývá-li z toho, že některé rozpočtované náklady odpadly nebo se snížily proto, že plánované úkoly nebyly náležitě splněny.
(3) Částky potřebné na plánovanou úhradu nákladů zaplatí na vrub Fondu banka podle seznamu, který jí předloží nadřízený orgán (§ 79).
§ 39.
Částky potřebné na plánovanou úhradu nákladů, která jde na vrub podniku, poskytuje bytovému hospodářství podnikové hospodářství čtvrtletně, a to vždy 15. dne druhého hospodářského měsíce každého čtvrtletí.
§ 40.
Konečné vyúčtování částek odvedených na zisk nebo poskytnutých na plánovanou úhradu nákladů.
(1) Podnik podrobí hospodářský výsledek bytového hospodářství vykázaný v návrhu účetní závěrky rozboru s hlediska ustanovení § 27 odst. 1 a § 28 a vypočte částky, které jdou ve prospěch nebo na vrub Fondu a které ve prospěch nebo na vrub podnikového hospodářství.
(2) Pohledávky z těchto nároků jsou splatné do 15 dnů po schválení účetní závěrky; pohledávka z nároku bytového hospodářství vůči Fondu je však splatná do 15 dnů poté, kdy mu podnik oznámil svůj nárok doložený výpočtem.
Část třetí.
FINANCOVÁNÍ BYTOVÝCH INVESTIC.
Oddíl 1.
Bytové investice.
Pojem bytových investic.
§ 41.
Bytovými investicemi se ve smyslu této vyhlášky rozumí pořízení investičního bytového majetku, pokud není podle § 8 odst. 1 č. 1 zákona vyloučen z působnosti Fondu, jakož i jeho opravy investiční povahy.
§ 42.
(1) Jsou-li bytovým majetkem obytné domy, považuje se za jeho pořízení vedle nabytí takových domů též
1. jejich novostavba, jakož i úprava neobytných budov na obytné domy;
2. přístavba, nástavba nebo stavební změna obytných domů, získají-li se tak nové byty;
3. obnova obytných domů zničených nebo poškozených ve spojitosti s válečnými událostmi nebo s nepřátelskou okupací, jakož i obnova obytných domů, které byly zničeny nebo poškozeny živelní pohromou.
(2) Obnovou obytných domů zničených nebo poškozených ve spojitosti s válečnými událostmi nebo s nepřátelskou okupací se rozumějí stavební práce uvedené v § 1 odst. 1 zákona č. 86/1946 Sb., o stavební obnově, ve znění zákona č. 115/1947 Sb.
§ 43.
Podmínky financování bytových investic.
(1) Fond financuje toliko bytové investice, které jsou součástí úkolů stanovených jednotným hospodářským plánem.
(2) Pořízení obytných domů financuje Fond jen tehdy, je-li jejich stavba ve shodě s územním nebo zastavovacím plánem a provádějí-li se podle závazných nebo směrných typů a podle předpisů pro pozemní stavby, pokud ministerstvo stavebního průmyslu v dohodě se zúčastněnými ústředními úřady nepovolí výjimku.
(3) Byty získané bytovými investicemi musí býti určeny výhradně pro ubytování zaměstnanců podniku.
Způsob financování bytových investic.
§ 44.
(1) Fond hradí prostřednictvím Investiční banky, národního podniku, od vytvoření bytových hospodářství podniků skutečnou pořizovací cenu jejich bytových investic.
(2) Prostředky potřebné k této úhradě uvolňuje Fond podle potvrzení krajského národního výboru, že u bytové investice jsou splněny podmínky stanovené v § 43, pokud jejich splnění již není patrno z plánů a rozpisů předložených Investiční bance; úhrady provádí na vrub Fondu Investiční banka při nabytí nemovitostí podle dokladů o jejich nabytí, jinak podle faktur.
(3) Podniky jsou povinny přezkoumat faktury s péčí řádného hospodáře; nesplnil-li podnik tuto povinnost a nepozastavil-li závady, které mohl zjistit, oznámí to Investiční banka nadřízenému orgánu (§ 79).
§ 45.
Bytové investice vlastní výroby financuje podnik po dobu jejich výroby, po případě po dobu jednotlivých ucelených etap výroby z provozních prostředků podnikového hospodářství. Zároveň s aktivováním investice v účtové třídě 0 předloží podnik Investiční bance vnitropodnikovou fakturu podle směrnic o vnitropodnikové faktuře, podle níž Investiční banka proplatí aktivovanou částku podnikovému hospodářství na vrub Fondu.
§ 46.
(1) Podnik nesmí použiti na úhradu pořizovací ceny bytových investic jiných prostředků, než které mu poskytne pro tento účel Fond.
(2) Prostředků určených k financování bytových investic nesmí podnik použiti k jiným účelům.
Oddíl 2.
Stavba a obnova rodinných domků.
§ 47.
Pojem rodinných domků.
(1) Za bytové investice se považuje též stavba nebo obnova rodinných domků, jimiž se rozumějí domky s jedním bytem určené k tomu, aby je podnik převedl do osobního vlastnictví jednotlivců.
(2) O stavbě a obnově rodinných domků a o jejich financování Fondem platí ustanovení oddílu 1 s odchylkami stanovenými v tomto oddílu.
Stavba a obnova rodinných domků.
§ 48.
(1) Fond financuje stavbu rodinných domků jen tehdy, jsou-li domky určeny pro zaměstnance podniku, kteří se zvláště zasloužili o výstavbu státu.
(2) Obnovu rodinných domků financuje Fond, jsou-li domky určeny pro zaměstnance podniku, oddané lidově demokratickému řádu.
§ 49.
(1) Podniky mohou stavěti nebo obnovovati rodinné domky i na pozemcích jednotlivců, pro které jsou domky určeny.
(2) O podmínkách stavby nebo obnovy platí dohoda stran; pokud tato dohoda nestanoví jinak, platí pro právní poměry mezi stranami předpisy o smlouvě o dílo.
§ 50.
Úhrada pořizovací ceny rodinných domků.
Přispěje-li jednotlivec, pro něhož je určen rodinný domek, již při jeho stavbě nebo obnově hotovými penězi na úhradu jeho skutečné pořizovací ceny, odvede je podnik Fondu; přispěje-li takto dodávkami nebo výkony, které dodal nebo vykonal sám nebo v jeh a prospěch jiné osoby, odvede příslušnou částku Fondu podnik, který provádí stavební práce.
Převod rodinných domků do osobního vlastnictví.
§ 51.
(1) Rodinné domky, jež podnik vystavěl na svých pozemcích, prodá po dokončení stavby bez pozemků osobám, pro které jsou určeny, do osobního vlastnictví za kupní cenu, která se rovna skutečné pořizovací ceně.
(2) Zároveň s kupní smlouvou sjedná podnik smlouvu, kterou přenechá nabyvateli rodinného domku a jeho právním nástupcům k bezplatnému užívání na dobu trvání domku nezastavěnou část stavebního pozemku.
§ 52.
(1) Rodinné domky, jež podnik vystavěl nebo obnovil na pozemcích osob, pro které jsou domky určeny, odevzdá po dokončení stavby nebo obnovy vlastníkům pozemků do osobního vlastnictví.
(2) Za stavbu nebo obnovu přísluší podniku vůči vlastníku rodinného domku nárok na plat, který se rovná skutečné pořizovací ceně.
§ 53.
Na úhradu kupní ceny rodinného domku nebo platu za jeho stavbu nebo obnovu se započte cena prostředků, jimiž nabyvatel (vlastník) domku přispěl k úhradě jeho skutečné pořizovací ceny; zbytek tvoří pohledávku podniku za vlastníkem rodinného domku.
§ 54.
Splácení pohledávek z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu.
(1) Vlastníci rodinných domků jsou povinni pohledávky podniku z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu umořovat a pohledávky z platu za obnovu domků vedle toho též úrokovat.
(2) Výši úmorových splátek, jakož i úhrnkových ročních splátek stanoví krajský národní výbor podle směrnic ministerstva financí vydaných v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče; na návrh podniku může v jednotlivých případech též rozhodnouti, aby se upustilo cd zúročení jeho pohledávky z platu za obnovu rodinného domku.
(3) Úmorové splátky i úhrnkové roční splátky jsou splatné pololetně předem vždy 1. dne prvního a sedmého hospodářského měsíce. První splátka je splatná 1. dne pololetí následujícího po prodeji (odevzdání) domku.
§ 55.
Zákaz zcizení a zavazení.
(1) Vlastník rodinného domku nesmí jej bez svolení podniku zcizit ani zatížit, dokud nesplatil pohledávku podniku z kupní ceny domku nebo z platu za jeho stavbu nebo obnovu.
(2) Při stavbě a obnově rodinných domků na pozemcích jednotlivců, pro něž jsou domky určeny, působí tento zákaz zcizení a zavazení ode dne, kdy došlo mezi stranami k dohodě o podmínkách stavby nebo obnovy.
(3) Zákaz zcizení a zavazení zapíše soud v pozemkové knize ve prospěch podniku na jeho návrh.
Oddíl 3.
Stavba rodinných domků pro nábor zaměstnanců podniků klíčových oborů.
Všeobecná ustanovení.
§ 56.
(1) Náležité splnění úkolů pětiletého hospodářského plánu, jehož účelem je výstavba a přestavba státu, vyžaduje mimořádného začlenění nových pracovních sil do průmyslu klíčových oborů. Jejich náboru až dosud bránil namnoze nedostatek bytů. Tuto překážku chce zákon odstraniti tím, že umožňuje za zvláště výhodných podmínek stavbu rodinných domků pro nově získané zaměstnance podniků klíčových oborů. Při tom lze část těchto domků, nejvýše však třetinu, vyhraditi též dosavadním zaměstnancům podniku, po případě i cizím osobám (§ 57 odst. 1 č. 3); těmto cizím osobám však nárok na zvláštní výhody nepřísluší.
(2) O stavbě těchto rodinných domků, o financování Fondem, o jejich převodu do osobního vlastnictví, o umořování pohledávek podniku z kupní ceny domku nebo z platu za jejich stavbu a o zákazu zcizení a zavazení platí ustanovení oddílu 2 s odchylkami stanovenými v tomto oddílu.
§ 57.
(1) Ustanovení § 43 odst. 3 a § 48 odst. 1 neplatí, staví-li rodinné domky podnik některého klíčového oboru
1. pro osoby, které se přihlásily do práce v podniku a zavázaly se, že nezruší po smluvenou dobu bez vážného důvodu pracovní smlouvu ani nedají svým zaviněním podnět k jejímu zrušení podnikem (dále jen „nově získaní zaměstnanci“);
2. pro osoby v podniku již zaměstnané,
a) jejichž byty se staly poddolováním nezpůsobilými k bydlení, nebo
b) které bydlí s rodiči, ač si založily sňatkem vlastní domácnost, anebo
c) které nabídly své zdravotně nezávadné a vhodné byty pro zaměstnance podniku
a jež se ve všech případech zavázaly, že nezruší po smluvenou dobu bez vážného důvodu pracovní smlouvu ani nedají svým zaviněním podnět k jejímu zrušení podnikem (dále jen „kmenoví zaměstnanci“);
3. pro osoby, které nejsou v podniku zaměstnány, avšak které nabídly své zdravotně nezávadné a vhodné byty pro zaměstnance podniku (dále jen „cizí osoby“).
(2) Které podniky se považují za podniky klíčových oborů, stanoví ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s příslušnými ministerstvy.
§ 58.
Snížení kupní ceny rodinných domků nebo platu za jejich stavbu.
(1) Je-li nabyvatelem rodinného domku nově získaný nebo kmenový zaměstnanec, sníží se při prodeji nebo odevzdání domku na vrub bytového jmění jeho kupní cena nebo plat za jeho stavbu o třetinu.
(2) Na úhradu kupní ceny rodinného domku nebo platu za jeho stavbu snížených o třetinu se započte cena prostředků, jimiž nabyvatel přispěl k úhradě jeho skutečné pořizovací ceny; zbytek tvoří pohledávku podniku za vlastníkem rodinného domku.
§ 59.
Prominutí zbytku pohledávky z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu.
(1) Je-li vlastníkem rodinného domku nově získaný nebo kmenový zaměstnanec, považuje se pohledávka podniku z kupní ceny domku nebo z platu za jeho stavbu za splacenou na vrub bytového jmění,
1. splatil-li na ni vlastník domku takovou částku, která se spolu s prostředky, jimiž přispěl k úhradě skutečné pořizovací ceny domku, rovná třetině této ceny, a
2. prošla-li smluvená doba a nezrušil-li vlastník domku bez důležitého důvodu pracovní smlouvu ani nezrušil-li ji podnik z jeho zavinění.
(2) Splatil-li vlastník rodinného domku částku uvedenou v odstavci 1 č. 1 před projitím smluvené doby, není povinen pohledávku podniku dále umořovat.
§ 60.
Společné ustanovení.
(1) Nárok na výhody podle §§ 58 a 59 zůstane vlastníku rodinného domku zachován, stal-li se bez svého zavinění nezpůsobilým k práci nebo zrušil-li pracovní smlouvu z důležitého důvodu anebo zrušil-li ji podnik bez jeho zavinění.
(2) Stejně zůstane nárok na tyto výhody zachován dědicům zemřelého vlastníka domku, jsou-li jimi jeho manželka nebo děti, třebas nebyli v podniku zaměstnáni.
Právo výkupu rodinných domků.
§ 61.
Nárok na výhody podle §§ 58 a 59 zaniká a podniku přísluší právo vykoupiti rodinný domek, zrušil-li jeho vlastník před projitím smluvené doby bez vážného důvodu pracovní smlouvu nebo zrušil-li ji podnik z jeho zavinění.
§ 62.
(1) Vlastník rodinného domku při jeho výkupu
1. vrátí podniku domek ve stavu, jaký odpovídá péči řádného hospodáře;
2. zaplatí podniku za užívání domku za dobu od nabytí jeho vlastnictví do jeho výkupu náhradu, která se rovná úhrnu úmorových splátek stanovených podle § 54 odst. 2 a vypočtených ze skutečné pořizovací ceny domku snížené o cenu prostředků, jimiž přispěl k její úhradě;
3. nahradí podniku škodu, zhoršila-li se vinou vlastníka nebo náhodou, za niž odpovídá, podstata domku.
(2) Naproti tomu podnik při výkupu rodinného domku
1. zaplatí jeho vlastníku cenu prostředků, jimiž tento přispěl k úhradě skutečné pořizovací ceny;
2. započte vlastníku na náhradu za užívání domku úhrn úmorových splátek, které tento zaplatil na pohledávku z kupní ceny domku nebo z platu za jeho stavbu;
3. nahradí vlastníku náklad účelně na domek učiněný, a to podle jeho ceny v době výkupu, nejvýše však náklad skutečný, nehradí však obyčejné náklady udržovací; z nákladu učiněného ze záliby nebo pro okrasu nahradí jen tolik, o kolik domek získal na ceně;
4. zaplatí vlastníku cenu pozemku určenou se zřetelem na obecnou cenu zemědělské půdy zvětšenou o cenu investic, byl-li domek vystavěn na vlastníkově pozemku.
§ 63.
Úhrada neoprávněně poskytnutých výhod.
(1) Nevystaví-li podnik do konce období pětiletého hospodářského plánu dvojnásobný počet rodinných domků pro nově získané zaměstnance, než kolik činí počet domků vystavěných pro kmenové zaměstnance a cizí osoby, půjdou výhody podle §§ 58 a 59, které podnik smluvně zajistil nebo již poskytl kmenovým zaměstnancům nad tento početní poměr, na vrub podnikového hospodářství.
(2) Vyúčtování se provede podle směrnic, jež vydá ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvem financí a věcně příslušnými ministerstvy.
Část čtvrtá.
PROVOZNÍ ÚVĚR, PLATEBNÍ STYK A PENĚŽNÍ KONTROLA.
Oddíl 1.
Provozní úvěr.
§ 64.
Banka poskytující provozní úvěr.
Prostředky potřebné k financování provozu bytového hospodářství (dále jen „provozní úvěr“) poskytuje podnikům banka, která jim poskytuje provozní úvěr pro jejich podnikové hospodářství (dále jen „banka“).
Podmínky provozního úvěru.
§ 65.
Pokud nestačí vlastní příjmy bytového hospodářství, smí podnik čerpati pro toto hospodářství pouze účelové úvěry
1. na stavební údržbu;
2. na ostatní provozní potřeby.
§ 66.
(1) Úvěr na stavební údržbu poskytuje banka v rámci plánu stavební údržby na žádost podniku doloženou potvrzením krajského národního výboru, že provedení údržby je nezbytně nutné a že je zahrnuto v uvedeném plánu.
(2) Úvěr se poskytuje na nezbytně nutnou dobu předem stanovenou, nejdéle však na rok.
§ 67.
Úvěr na ostatní provozní potřeby bytového hospodářství poskytuje banka podnikům rovněž na nezbytně nutnou dobu předem stanovenou, nejdéle však na rok.
§ 68.
(1) Podniky jsou povinny zachovávat lhůty splatnosti úvěru dohodnuté s bankou.
(2) Nesplatí-li podnik úvěr včas nebo nedodrží-li smluvené dílčí splatnosti, může banka povoliti prodloužení splatnosti nebo dílčí splatnosti. Nepovolí-li prodloužení nebo nebude-li úvěr splacen ani v takto prodloužené lhůtě, oznámí to banka nadřízenému orgánu (§ 79) a stanoví lhůtu k nápravě; nedosáhne-li se nápravy, může banka poskytnutí dalšího úvěru bytovému hospodářství omeziti tak, aby byly placeny pouze mzdy a odváděny odpisy a zisk.
§ 69.
Pro zúročení účelových úvěrů poskytovaných podnikům pro bytová hospodářství a vkladů těchto hospodářství, jakož i pro poplatky za správu účtů platí přiměřeně ustanovení vyhlášky ministerstva financí č. 10/1951 Ú. l. I, o úrokových sazbách z některých účelových úvěrů.
§ 70.
Podnik nesmí použiti provozního úvěru k jiným účelům než provozním.
Oddíl 2.
Platební styk.
§ 71.
Soustředění platebního styku.
Podniky jsou povinny soustředit své peněžní spojení týkající se provozu bytového hospodářství u banky.
§ 72.
Placení převodem v účtě.
Platy týkající se bytového hospodářství jsou podniky povinny konat zásadně převodem se svého účtu u banky.
§ 73.
Placení hotovými.
O placení hotovými a o nezbytně nutné výši pokladní hotovosti platí přiměřeně ustanovení §§ 1 až 5 vyhlášky ministerstva financí č. 11/1951 Ú. l. I, kterou se vydávají směrnice o placení hotovými a o nezbytně nutné výši pokladní hotovosti národních a komunálních podniků.
§ 74.
Vzájemné úvěry mezi bytovým a podnikovým hospodářstvím.
(1) Bytová a podniková hospodářství smějí si poskytovat jen úvěr vyplývající ze vzájemných dodávek a výkonů.
(2) Tyto úvěry, jakož i společné správní náklady se měsíčně vypořádají.
Oddíl 3.
Peněžní kontrola.
§ 75.
Banky provádějící peněžní kontrolu.
Investiční banka a banka poskytující bytovému hospodářství provozní úvěr (§ 64) provádějí při placení bytových investic a při financování provozu bytových hospodářství stálou peněžní kontrolu těchto hospodářství.
Výkon peněžní kontroly.
§ 76.
(1) Pro výkon peněžní kontroly jsou podniky povinny předkládati bankám podklady uvedené ve směrnicích státního úřadu plánovacího pro kontrolu plnění finančního plánu, a to způsobem stanoveným v těchto směrnicích.
(2) Banky jsou oprávněny nahlížeti do zápisů a dokladů podnikového početnictví, týkajících se bytového hospodářství, a přezkoušeti skutečný stav jeho bytových investic nebo zásob.
§ 77.
Podnik oznámí příslušné bance při udělování příkazů a při peněžních výběrech týkajících se bytového hospodářství jejich účel testy stanovenými závaznými směrnicemi státního úřadu plánovacího vydanými podle zákona č. 116/1946 Sb., o jednotné organisaci podnikového početnictví.
§ 78.
Porušuje-li podnik ustanovení o placení hotovými a o nezbytně nutné výši pokladní hotovosti bytového hospodářství nebo předkládá-li bankám opožděně podklady nutné pro provádění peněžní kontroly tohoto hospodářství anebo zjistí-li banky u něho podstatné závady v početnictví nebo jiné závady, oznámí to nadřízenému orgánu (§ 79), který stanoví podniku lhůtu k nápravě; nedosáhne-li se nápravy, mohou banky se souhlasem ministerstva financí daným v dohodě s věcně příslušným ministerstvem omezit výplaty týkající se bytového hospodářství tak, aby byly placeny pouze mzdy a odváděny odpisy a zisk.
Část pátá.
SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ.
Nadřízený orgán.
§ 79.
(1) Nadřízeným orgánem ve smyslu této vyhlášky se rozumějí generální (oblastní) ředitelé nebo, nepodléhá-li podnik generálnímu (oblastnímu) řediteli, věcně příslušné ministerstvo, které vykonává působnost podle této vyhlášky v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče.
(2) Generální (oblastní) ředitelé se řídí při výkonu své působnosti podle této vyhlášky pokyny věcně příslušného ministerstva danými v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče.
§ 80.
Věcně příslušná ministerstva, jakož i ředitelé úzce spolupracují při výkonu působnosti podle této vyhlášky s příslušným orgánem jednotné odborové organisace (závodní rada, příslušný svaz, ústřední rada odborů).
§ 81.
Přechodné ustanovení.
Věcně příslušná ministerstva učiní v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče a ministerstvem financí opatření, aby hospodaření s bytovým majetkem za dobu ode dne počátku účinnosti této vyhlášky až do jejího vyhlášení bylo uvedeno v soulad s jejími ustanoveními.
§ 82.
Počátek účinnosti.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1951.

Ministr práce a sociální péče:
Erban v. r.
Ministr financí:
Kabeš v. r.