219/1950 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva zdravotnictví, kterou se vydávají služební instrukce pro okrskové porodní asistentky.

219.
VYHLÁŠKA
ministerstva zdravotnictví
ze dne 27. března 1950,
kterou se vydávají služební instrukce pro okrskové porodní asistentky.
Ministerstvo zdravotnictví vydává podle § 3 odst. 4 zákona č. 248/1948 Sb., o okrskových porodních asistentkách a o úpravě oprávnění k výkonu pomocné praxe porodnické, tyto instrukce pro okrskové porodní asistentky:

I. Část všeobecná.
A. Organisační začlenění okrskové porodní asistentky.
§ 1.
(1) Okrsková porodní asistentka (dále jen „asistentka“) je ustanovena při ústavu národního zdraví (dále jen ÚNZ), aby ve svém okrsku vykonávala:
a) úkoly poradenské zdravotní péče o ženy těhotné, rodičky, šestinedělky, novorozence a kojence (§ 1 odst. 2 zákona č. 49/1947 Sb., o poradenské zdravotní péči),
b) porodní pomoc podle § 1 zákona č. 200/1928 Sb., o pomocné praxi porodnické.
(2) Při výkonu poradenské zdravotní péče bezprostředně podléhá poradenskému lékaři a řídí se těmito služebními instrukcemi a příslušnými směrnicemi pro poradny (Vyhláška ministerstva zdravotnictví ze dne 7. srpna 1948 částka 205 Ú. l. II/1948, kterou se vydávají prozatímní směrnice pro zřizování a vedení poraden pro ženy, poraden dětských a školní zdravotní služby, dále jen „směrnice“), pokud tyto instrukce neobsahují specielni ustanovení odlišná; při výkonu pomocné praxe porodnické se řídí kromě toho ještě vyhláškou ministerstva práce a sociální péče a ministerstva zdravotnictví č. 310/1949 Ú. l. I, o úpravě služebních a platových podmínek porodních asistentek Ústřední národní pojišťovny.
(3) Osobním úřadem asistentky je krajský národní výbor, který s ní sjednal služební smlouvu. Jejím služebním úřadem je okresní národní výbor, v jehož obvodu působnosti je porodnický okrsek, pro který byla ustanovena. Než budou vydány směrnice pro zřizování zdravotnických středisek, je asistentka služebně podřízena řediteli ÚNZ (úřednímu lékaři ONV) a ve veškeré své činnosti podléhá jeho obecně zdravotní kontrole a veškerý její úřední styk s veřejností se děje prostřednictvím ÚNZ.
B. Povinnosti okrskové porodní asistentky.
§ 2.
Všeobecné směrnice pro činnost okrskové porodní asistentky.
(1) Asistentka je povinna vykonávati veškerou svoji činnost svědomitě, podle svých odborných znalostí a dbáti při ní vždy zájmu svěřené jí matky a dítěte, se zvláštním zřetelem k ochraně a zabezpečování zdraví lidu.
(2) Přede všemi služebními povinnostmi asistentky má přednost vlastní pomoc při porodu a potratu, kterou musí býti připravena poskytovati v kteroukoli denní nebo noční dobu, a to stejně pečlivě všem rodičkám. Tuto pomoc poskytuje zdarma rodičkám, které nemají nárok na ošetřování při porodu podle předpisů o národním pojištění, pokud tyto rodičky samy nebo osoby podle zákona povinné je živiti nemohou uhraditi náklady na toto ošetření bez podstatné hospodářské újmy pro sebe a svou rodinu (§ 3 odst. 2 zákona č. 248/1948 Sb. a vyhláška ministerstva zdravotnictví č. 218/1950 Ú. l. I).
(3) Při veškeré své činnosti je asistentka povinna všestranně pracovati proti potratářství.
§ 3.
Přehled povinností okrskové porodní asistentky.
(1) Asistentka je povinna
a) bydliti v sídle okrsku, pro který byla ustanovena (pokud jí KNV z důležitých důvodů nedovolí bydliti jinde), užívali služebního označení „okrsková porodní asistentka“, označiti zevně svůj byt tabulkou s tímto označením a při své nepřítomnosti doma nebo nevykonávání služby označiti též, kde je možno zastihnouti ji nebo její zástupkyni;
b) představiti se po svém ustanovení podle pokynů ředitele ÚNZ zdravotnímu referentovi, příslušnému úřednímu, státnímu obvodnímu (městskému) lékaři, řediteli zdravotní služby ONP a primářům příslušných léčebných a ošetřovacích ústavů, a ohlásiti se u všech místních národních výborů svého okrsku s oznámením své adresy;
c) znáti a dodržovati veškeré své pracovní předpisy a míti je stále po ruce; dodržovati služební kázeň a vyvarovati se všeho, co by mohlo ohroziti řádný výkon jejího povolání;
d) dodržovati svědomitě pravidla osobní hygieny a chrániti se nákazy a jakékoli činnosti, která by mohla ohroziti výkon jejího povolání s hlediska hygienického (na př. hrubých prací zemědělských, ošetřování dobytka, které zanechává oděrky a puchýře na rukou a dává možnost přenesení jakékoli infekce, zejména tetanu); nesmí se také stýkati a osobami ze svého okolí, které trpí chorobami, jejichž přenesením by mohla ohroziti osoby svěřené její péči, a je povinna upozorniti na takový případ lékaře; konečně je povinna hlásiti řediteli ÚNZ poruchu svého zraku nebo sluchu a všechny své zdravotní závady, které by mohly být na újmu výkonu jejího povolání;
e) podrobovati se na výzvu ředitele ÚNZ pravidelným lékařským prohlídkám (včetně BWR, RTG plic a bacilonosičských zkoušek) a v případě nemoci nebo těhotenství prohlídce úředního lékaře;
f) prohlubovati a doplňovati svoje odborné vzdělání a účastniti se na výzvu ředitele ÚNZ kursů a přednášek, odborných sjezdů a schůzí a schůzek pracovníků ÚNZ;
g) oznámiti neprodleně řediteli ÚNZ resp. poradenskému lékaři, že nemůže pro nemoc nebo pro jinou vážnou příčinu vykonávati službu, a osvědčiti důvod; dobu zamýšleného přerušení služby je povinna oznámiti alespoň jeden měsíc předem řediteli ÚNZ a dohodnouti se s ním na přesném datu nastoupení mateřské dovolené; své zástupkyni je povinna vždy poskytnouti řádné informace o stavu své práce;
h) převzíti zastupovaní astistentky jednoho sousedního okrsku po dobu její dovolené nebo pracovní neschopnosti podle ustanovení ředitele ÚNZ; netrvá-li zastupování déle než 1 měsíc v průběhu 1 roku, je povinna prováděti zastupování bezplatně;
i) zachovávati mlčenlivost o všech skutečnostech rázu zdravotního i sociálního, které se dozvěděla ve svém povolání, a to i tehdy, když její služební poměr byl zrušen, pokud jí ovšem není uložena povinnost oznamovací (§ 4).
(2) Asistentka nesmí:
a) za činnost, kterou je povinna vykonávati podle smlouvy s KNV, podle smlouvy s Ústřední národní pojišťovnou, požadovati nebo přijímati jakékoli dary nebo výhody pro sebe nebo pro jiné osoby;
b) oznamovati tiskem nebo jinak jiné skutečnosti než ty, které se týkají zahájení a provozování její pomocné porodnické praxe;
c) nabízeti jakoukoliv formou léky, léčebné přípravky a jiné prostředky, jimiž může býti zdánlivě nebo skutečně přerušeno těhotenství.
§ 4.
Oznamovací povinnost.
Oznamovací povinnost okrskové asistentky se týká:
1. tuberkulosy a pohlavních chorob:
Nabude-li asistentka podezření, že těhotná žena nebo někdo z její rodiny nebo domácnosti trpí tuberkulosou, oznámí to ihned protituberkulosní poradně. Nabude-li podezření, že těhotná žena, rodička nebo nedělka je stižena pohlavní chorobou, oznámí to ihned protivenerické poradně ÚNZ, resp. úřednímu lékaři ONV.
2. narozeni dítěte:
a) Asistentka je povinna hlásiti písemně na předepsaném tiskopisu každé narození živého nebo mrtvého dítěte těžšího než 400 g do 24 hodin od narození, při kterém byla přítomna, ONV-ÚNZ, příslušnému podle pobytu matky v době porodu a MNV pověřenému vedením matrik, v jehož obvodu se dítě narodilo (Vyhláška ministerstva zdravotnictví č. 1239/1949 Ú. l. I, o povinném hlášení narozených dětí).
b) Jsou-li ohroženy život nebo zdraví dítěte, zejména narodí-li se nedonošené dítě, učiní asistentka hlášení uvedené pod písm. a) příslušnému ONV-ÚNZ ihned ústně, telefonicky nebo telegraficky. Patří-li okrsek do pracovní oblasti stanice pro péči o nedonošené děti, učiní toto hlášení ihned přímo stanici. Do 24 hodin od tohoto hlášení je však nutno učiniti písemné hlášení, uvedené pod písm. a).
c) Dále je asistentka povinna zjišťovati porody, které v jejím okrsku byly ukončeny bez pomoci porodní asistentky nebo lékaře, a hlásiti je stejným způsobem, jako je uvedeno pod písm. a) a b).
3. potratu a mrtvě narozeného dítěte:
Asistentka je povinna hlásiti do 24 hodin lékaři, pověřenému ohledáním mrtvých, každé mrtvě narozené dítě, jakož i každý potracený plod (t j plod do 400 g váhy) nebo části vejce bez ohledu na stupeň jeho vývoje, dále zásněty a pod. a postarati se o to, aby jimi do příchodu lékaře nebylo nijak disponováno a aby ohledání mohlo býti řádně provedeno. Nenařídí-li pak lékař ohledáním pověřený jinak, má se asistentka postarati o zdravotně nezávadné odstranění potraceného plodu nebo obalů vaječných spálením nebo zakopáním.
4. vyhnaní plodu a zabití osoby, svěřené péči asistentky:
Nabude-li asistentka důvodného podezření, že onemocnění nebo úmrtí osoby, svěřené její péči, bylo zaviněno jednáním trestným, nebo že bylo provedeno vyhnání plodu nebo pokus o ty trestné činy, je povinna to oznámiti nejbližší stanici Sboru národní bezpečnosti.
C. Ustanoveni trestní.
§ 5.
Přestoupení těchto směrnic se stíhá tresty služebními, bez újmy eventuelního trestního stíhání podle příslušných zákonů.
II.
Část pracovní.
A. Péče o ženy těhotné.
§ 6.
Zdravotně preventivní péče o ženy.
Asistentka provádí preventivní péči o ženu těhotnou jak účastí na práci v poradně pro ženy, tak prací v terénu.
§ 7.
Evidence těhotných žen.
Asistentka je povinna doplňovati evidenci těhotných žen vedenou v poradně zjišťováním těhotných žen svého okrsku. Na základě této evidence vede dílčí kartotéku žen, náležejících do její péče.
§ 8.
Lékařské vyšetřování těhotné.
(1) Asistentka vysvětlí každé těhotné význam lékařského vyšetření jak pro zdraví samotné ženy, tak i pro zdravý vývoj plodu. Je povinna se starati, aby těhotná byla lékařem vyšetřena nejméně třikrát za těhotenství (§ 11 Směrnic). Nepodaří-li se jí přiměti ženu k návštěvě poradny nebo lékaře, oznámí to poradně.
(2) Jedině poradenský nebo ošetřující lékař je oprávněn doporučiti, zda těhotná žena potřebuje zvláštní léčebnou péči během těhotenství, a zda má roditi v ústavu, nebo zda může porod probíhati v domácnosti.
§ 9.
Zdravotní výchova.
Veškerá činnost asistentky v poradně i v terénu je prostoupena zásadami zdravotní výchovy podle pracovního programu ÚNZ (poradny). V kursech a přednáškách, pořádaných ÚNZ provádí názorně vyučování ze svého oboru s praktickým výcvikem matek. K pořádání těchto kursů a přednášek má sama dávati podnět. Při provádění individuální i kolektivní zdravotní výchovy se řídí pokyny poradenských lékařů.
§ 10.
Návštěvní služba v rodinách.
(1) Asistentka je povinna navštěvovati místo zdravotní pracovnice těhotné ženy v bytě, poučuje je o hygieně těhotenství, porodu a šestinedělí a připravuje je na praktickou péči o novorozence a kojence. Každou těhotnou ženu, která je v evidenci poradny, jest povinna navštíviti alespoň třikrát během těhotenství; jinak vykonává návštěvní službu podle potřeby, kterou určí vedoucí lékař poradny. Výsledek každé své návštěvy a všechna svá opatření zapisuje do rodinného záznamu v poradně.
(2)
a) První návštěvu vykoná nejpozději do 14 dnů po tom, co převzala těhotnou ženu do evidence. Při této návštěvě asistentka poučí ženu o hygieně těhotenství, případně se přesvědčí, zda žena jest již odborně poučena, a zjistí, zda žena jest v pravidelné péči a pod dozorem poradny. Zjistí dále předpoklady rázu zdravotního, sociálního, rodinného a bytového pro ev. porod doma a referuje o nich poradně.
b) Není-li těhotná žena v péči poradny, zjistí asistentka, zda je žena v péči ošetřujícího lékaře a zprostředkuje sdělení výsledku jeho vyšetření poradně. Nejsou-li tato vyšetření úplná (§ 11 Směrnic), je povinností asistentky převésti těhotnou ženu do péče poradny. Nepodaří-li se jí to, oznámí to poradně.
c) Druhou návštěvu vykoná uprostřed těhotenství; při ní zjistí průběh těhotenství a přesvědčí se, zda těhotná žena byla častěji lékařsky vyšetřena, event. dbá, aby další vyšetření bylo provedeno v poradně,
d) Třetí návštěvu vykoná na počátků posledního měsíce těhotenství. Doporučil-li lékař porod v domácnosti, zajistí řádnou přípravu pro ošetření jak rodičky, tak dítěte (výbavička atd.), případně zařídí péči o starší děti v době porodu ve spolupráci se zdravotní pracovnicí ÚNZ.
(3) Při každé návštěvě vyšetří ženě moč na bílkovinu a přesvědčí se, zda se žena řídí udělenými radami a pokyny. V souvislosti s osobní hygienou upozorní zvláště prvorodičku na nutnost přípravy bradavek ke kojení a poučí ji o technice této přípravy. Dále při návštěvách upozorňuje těhotné ženy též na nároky a výhody, které poskytují novomanželům, ženám těhotným, matkám a dětem zákony (zejména zákon o národním pojištění č. 99/1948 Sb. ve znění zák. č. 269/1949 Sb.). Zvláštní pozornost věnuje neprovdaným nebo opuštěným ženám, upozorní je na příslušná ustanovení zákona o rodinném právu (č. 265/1949 Sb.) a zprostředkuje jim se zdravotní pracovnicí ÚNZ sociálně-právní péči ONV. Již během těhotenství ženy je asistentka povinna ve spolupráci se zdravotní pracovnicí ÚNZ zajistiti, aby matka po porodu mohla své dítě kojiti alespoň 3 až 4 měsíce. Není-li této záruky v jejím prostředí, odešle ženu již k porodu do porodnického ústavu a se sociálně zdravotní službou tohoto ústavu zajistí, aby matka s dítětem byla přemístěna do kojeneckého ústavní.
(4) Ve speciálních případech, které určuje poradenský lékař (přenosná nemoc, tbc v rodině a pod.) nebo vedoucí zdravotní pracovnice poradny v dohodě s poradenským lékařem (kolise práce a pod.), vykonává návštěvní službu u těhotných zdravotní pracovnice.
§ 11.
Spolupráce s porodnickými ústavy, porodnickými odděleními nemocnic, s lékaři a s jinými porodními asistentkami.
(1)
a) Je-li v porodnickém ústavu (porodnickém oddělení nemocnice) zřízena sociálně zdravotní služba, spolupracuje asistentka s touto službou. Prostřednictvím poradny předává ústavu příslušná hlášení a přebírá zprávy o těhotných, rodičkách a šestinedělkách propuštěných do domácí péče.
b) Není-li v porodnickém ústavu zřízena sociálně zdravotní služba, řídí se asistentka při spolupráci s tímto ústavem pokyny ředitele ústavu národního zdraví, který v dohodě s primářem příslušného porodnického ústavu určí způsob této spolupráce.
(2) Porodní asistentka se postará spolu se zdravotní pracovnicí o to, aby všechny ženy z jejího okrsku obdržely při poslední návštěvě poradny zprávu o průběhu těhotenství a celkovém zdravotním stavu (§ 17 Směrnic) a aby ji předložily v porodnickém ústavu. Při porodu v domácnosti za asistence lékaře informuje ho asistentka o skutečnostech rázu zdravotního i sociálního, které o tomto případu zjistila poradna. Má-li z jakéhokoli důvodu vésti porod jiná porodní asistentka, informuje ji asistentka o těchže skutečnostech.
§ 12.
Povinnost volati lékaře nebo poslati ženu těhotnou do ústavu.
(1) Zjistí-li asistentka nepravidelnost ve vývoji nebo stavu těhotenství nebo jakoukoli nemoc nebo fysickou nebo psychickou poruchu u těhotné ženy, je povinna vyzvati ji k návštěvě poradny nebo k vyšetření u lékaře, nebo podle okolností zavolá lékaře k ní. V další péčí o tuto ženu se asistentka řídí pokyny poradny nebo lékaře.
(2) Lékaře zavolá také, zemře-li náhle těhotná nebo hrozí-li jí nebezpečí smrti; je-li to již na konci těhotenství a plod žije, povolá k umírající lékaře, aby mohl zachránit dítě.
(3) Asistentka je povinna poslati těhotnou ženu do ústavu, když uvedené nepravidelnosti nemohou býti pro svoji povahu, stupeň nebo zvláštní okolnosti (bytové, rodinné poměry, nedostatek domácí péče a pod.) v domácnosti řádně ošetřeny.
§ 13.
Práce v poradně pro ženy.
(1) Asistentka je přítomna v poradně pro ženy vedle zdravotní pracovnice, která zodpovídá za provoz poradny (§ 18 Směrnic), v těch poradenských hodinách, které určí lékař poradny; musí bytí přítomna při lékařském vyšetřování těhotných žen z jejího okresu, aby informovala lékaře o hygienických a sociálních poměrech těhotných a mohla říditi svou činnost podle lékařových rad, a aby spoluúčastí na poradenské činnosti všeobecně prohlubovala své odborné znalosti v preventivně zdravotním oboru.
(2) V poradně zapisuje do rodinných záznamů žeň, které má v péči, okolnosti zjištěné při návštěvách a svá opatření (§ 10).
B. Péče za porodu.
§ 14.
Rozsah a pohotovost porodní pomoci.
(1) Asistentka smí poskytovat porodní pomoc samostatně jen při pravidelném porodu; nezbytnou samostatnou pomoc smí poskytnouti i v případech pathologických, ale jen tehdy, hrozí-li z průtahu nebezpečí, není-li možno včas povolati lékaře, a pouze do té doby, než přijde lékař.
(2)
a) Asistentka je povinna poskytovati porodní pomoc všem rodičkám svého okrsku, které žádají její pomoci. Musí poskytnouti tuto pomoc i rodičce stižené jakoukoli přenosnou nemocí, nebylo-li ji možno dopraviti do ústavu; musí se však přesně říditi pokyny ošetřujícího lékaře.
b) Rodičce z jiného okrsku musí poskytnouti pomoc v případě náhlé potřeby; může jí poskytnouti pomoc pravidelnou, je-li o to rodičkou žádána, ale s vědomím příslušné okrskové porodní asistentky, od níž si vyžádá též o rodičce odborné informace.
(3) Asistentka musí býti připravena poskytnouti porodní pomoc kdykoli (§ 2 odst. 2) a musí míti stále pohotově řádně uspořádané a hygienicky opatřené veškeré pomůcky k porodu v porodnické brašně (příloha: obsah porodnické brašny).
§ 15.
Příprava k porodu v domácnosti.
(1) Asistentka dbá, aby místnost určená k porodu byla čistá, jednoduše upravená, snadno umyvatelná, dobře vyvětraná a správně vytopená a osvětlená. Má včas připraviti porodnické lůžko a potřebné pomůcky k ošetření rodičky a novorozence a připraviti rodičku k porodu.
(2) Asistentka nesmí propůjčovati svůj byt ku slehnutí cizím ženám, žádájícím o její pomoc. Udá-li se porod v bytě asistentky, musí asistentka tuto skutečnost zaznamenati v záznamu o porodu s uvedením příčiny a oznámiti to úřednímu lékaři.
§ 16.
Hygiena asistentky při porodu.
(1) Asistentka nosí při pomoci při porodu pracovní oděv předepsaného střihu a to:
1. světle modré prací šaty,
2. bílou prací zástěru,
3. bílý operační čepec, kryjící vlasovou část hlavy,
4. při porodu samém obleče před mytím rukou gumovou nebo podobnou zástěru a přes ni sterilní zástěru předepsaného střihu.
(2) Asistentka je povinna při vedení porodu zachovávati přísně všechny předpisy o asepsi (mýti si ruce správným způsobem, používati sterilního materiálu a k zabránění kapénkové infekce používati předepsanou masku přes ústa a nos) a o porodnické čistotě. Nesmí pomáhati při porodu, trpí-li furunkulosou, hnisavým zánětem lůžka nehtového nebo podkožního vaziva prstů, hnis. akne, nebo je-li nosičem choroboplodných zároků v nosohltanu nebo zažívacím traktu. Je povinna chrániti se při vedení porodu před nákazou použitím sterilních gumových rukavic.
(3) Vedla-li porod u rodičky s pathologickým výtokem, s infekčním onemocněním nebo přišla-li vůbec ve styk s infekčním materiálem, ošetřovala-li kojence s pemfigem nebo furunkulosou, je povinna uvědomit o tom úředního lékaře a po každém porodu, zejména infekčním, provésti řádnou desinfekci osobní i desinfekci nástrojů a šatů doporučenými přípravky v jejich předepsané koncentraci.
§ 17.
Vlastní pomoc při porodu pravidelném.
(1) Asistentka měří každé dvě hodiny teplotu a počítá tep rodičky a zjištěné hodnoty zapisuje do záznamu o porodu (§ 30). Každé půl hodiny, po odtoku vody plodové každé čtvrt hodiny, a v druhé době porodní každých 10 minut kontroluje ozvy plodové a zaznamenává jejich ráz (pravidelnost, spěšnost, sílu). Kontroluje močení a v případě potřeby provede cévkování.
(2) Asistentka smí těhotnou vyšetřovati pouze zevně a rektálně. Každé vyšetření provádí šetrně a podle pravidel a dbá při tom úzkostlivě všech pravidel o asepsi a porodnické čistotě.
(3) Vnitřní vyšetření vaginální smí asistentka prováděti nanejvýš v případech nevyhnutelných. Asistentce se zakazuje prováděti vnitřní vyšetření při krvácení (placenta praevia) a opětovné vnitřní vyšetřování při nedostatečně postupujicím porodu. Musí-li asistentka vyšetřiti vaginálně, tedy přísně asepticky a musí také každé vaginální vyšetření zapsat do porodnického deníku i s udáním důvodu, data a hodiny.
(4) V případě nutné potřeby je asistentka oprávněna provést episiotonii.
(5) Asistentka se nesmí vdálit od rodičky ve druhé a třetí době porodní. Po skončení porodu setrvá u nedělky dvě hodiny a sleduje stav dělohy a zda žena nekrvácí. V případě, že za jednu hodinu po porodu plodu by se lůžko neodlučovalo, volá lékaře, když pokus vypudit lůžko podle známých jí pravidel selhal. Dojde-li po ukončení porodu k atonickému krvácení, je oprávněna použíti uterotonika, které nepůsobí křeč vnitřní branky (ve formě svalové injekce, nejlépe Neogynergén neb Pituitrin 10j. a za chvíli Gynergén nebo na př. Ergam; před vstříknutím látky vždy nassát zpět) a jest povinna postarati se o rychlou lékařskou pomoc.
(6) Bez nutné potřeby nemá asistentka, vede-li jeden porod, převzít vedení porodu druhého. V případě nutnosti má se řádně desinfikovati. Ukáže-li se potřeba vésti současně dva porody, dá přednost té rodičce, u níž pomoc při porodu je naléhavější, a současně učiní potřebná opatření k zajištění žádného průběhu porodu druhého. V průběhu celého porodu se asistentka řídí předpisy porodními, které se naučila při svém odborném školení.
§ 18.
Odesílání rodiček do ústavu a volání lékaře k rodičkám.
Při nepravidelnostech porodu je asistentka povinna opatřiti lékařskou pomoc buď přivoláním lékaře nebo odesláním rodičky do porodnického ústavu, při čemž se rozhodne pro jedno nebo druhé podle okolností (vzdálenost lékaře nebo ústavu, bytové poměry, okamžitý stav rodičky, závažnost nepravidelnosti, odbornost lékaře a pod.), tak aby zaručila rodičce nejlepší ošetření.
Asistentka je povinna:
A. odeslati rodičku do ústavu:
1. při nepravidelné poloze plodu, pokud možno dříve než odteče voda plodová,
2. při porodu polohy podélné koncem pánevním, je-li včas diagnostikován,
3. při naléhání malých částí plodu, při poloze příčné nebo šikmé,
4. při pathologické pánvi,
5. jde-li o nepoměr hlavičky k pánvi,
6. při podezření na eklampsismus,
7. při inkompatibilitě Rh,
8. při očekávaném porodu předčasném,
9. při porodu dvojčat nebo více plodů, je-li včas diagnostikován,
10. jde-li o starou prvorodičku,
11. jde-li o rodičku tuberkulosní nebo jinak chronicky nemocnou (srdeční vada a pod.),
12. jde-li o rodičku ve špatných sociálních poměrech,
13. nepostupuje-li porod v prvé době porodní, t. j. při primárně slabých porodních bolestech,
14. nepokračuje-li porod ve druhé době porodní, tlačí-li rodička již více než jednu a půl hodiny,
15. při každém mimořádném krvácení v kterékoliv době porodu,
16. při vcestném lůžku, i když krvácení ještě nenastalo,
17. při poranění hráze třetího stupně.
Asistentka je povinna v nutných případech doprovázeti rodičku do ústavu a informovat ústavní lékaře o průběhu těhotenství a o dosavadním průběhu porodu. Nevyžaduje-li zdravotní stav rodičky jejího doprovodu, odešle do ústavu současně s rodičkou písemnou zprávu o těchto okolnostech. Podle možnosti sdělí ústavu předem, na jaký případ se má ústav připraviti (transfuse, cís. řez a pod.).
B. volati ihned lékaře:
1. při vysílení rodičky,
2. při alteraci ozev plodu nebo při jiných známkách dušení plodu,
3. při poranění hráze a při episiotonii,
4. zůstaly-li zbytky blan nebo placenty v děloze, třeba by rodička nekrvácela,
5. když za jednu hodinu po porodu plodu se nerodí lůžko,
6. při porodu zrůdy nebo po něm,
7. po porodu předčasném, aby lékař rozhodl o opatření dítěte,
8. při jakémkoli nebezpečí onemocnění rodičky,
9. zemře-li rodička.
Povolání lékaře se musí státi spolehlivým způsobem (telefonicky, písemným sdělením po spolehlivém poslu). Písemně má asistentka lékaři oznámiti diagnosu porodu, označiti přesnou adresu rodičky a dobu, kdy písemné oznámení učinila, a je povinna věnovati se případu do té doby, než přijde lékař. Volajíc lékaře, není asistentka zodpovědna za vyšší náklad, který vznikl přivoláním lékaře rodičkám nebo osobám povinným hraditi náklady porodu.
§ 19.
První pomoc při porodu pathologickém.
Asistentce není dovoleno prováděti při výkonu pomocné praxe porodnické výkony vyhrazené lékaři. V případech nutných však je oprávněna a povinna vykonati vše, co je v zájmu zdraví a zachování života rodičky a dítěte, i když by šlo o výkony vyhrazené lékaři. Tím se nemění nic na povinnosti volati lékaře. V takovém případě má asistentka v záznamu o porodu uvésti podrobně příčiny, které činí tento zákrok nezbytně nutný a uvésti přesnou dobu, kdy jej provedla. Asistentce není dovoleno použiti jiných nástrojů, než které jsou předepsány touto služební instrukcí.
§ 20.
Ošetření novorozence po narození.
(1) Asistentka ošetří pupeční pahýl podle svých odborných znalostí a postará se o tělesnou čistotu novorozence, udržení tělesné teploty, provede credeisaci novorozence, prohlédne jak je vyvinut, jaké má životní projevy, změří a zváží ho a zaznamená výsledky. Dvě hodiny po narození novorozence sleduje, zda pupečník nekrvácí, zda dítě nejeví známky dusnosti, zranění a pod. V případě, že se narodí dítě asfyktické, je povinna je ošetřiti podle současných zásad. Pak je uloží proti ztrátám tepla dobře opatřené na chráněné a bezpečné místo.
(2) Jeví-li novorozenec známky nedonošenosti, je asistentka povinna první ošetření dítěte provésti rychle, možno-li pod teplometem, otříti dítě sterilním olejem a nekoupati je; dále je povinna zjistiti, má-li dítě ssací reflex a klinické detaily o nedonošenosti; konečně je povinna změřiti mu i objem hlavičky, přední i zadní příčný průměr hlavičky, průměr čelotýlní a bradotýlní, a zjistiti, kde se upíná pupečník, zda jsou varlata v šourku sestouplá resp. lůno zavřené a zda nehty přesahují konce prstů, a všechny tyto údaje zaznamenati.
C. Péče o šestinedělku a novorozence.
§ 21.
Péče o nedělku.
(1) Asistentka je povinna navštěvovati ženu v šestinedělí a při tom ji i dítě řádně ošetřiti, a to prvé tři dny po porodu dvakrát denně (pokud by šlo o případ špatně komunikačně dostupný, jednou denně), a potom nejméně do 14. dne po porodu v normálním případě jednou denně, pokud možno v předem stanovenou dobu; v třetím týdnu dvakrát a v čtvrtém, pátém a šestém jednou týdně.
(2) Asistentka je povinna navštíviti nedělku, která rodila v ústavu, po prvé nejpozději do 24 hodin poté, kdy byla vyrozuměna o jejím propuštění domů, a ošetřovati ji kojence nejméně po dobu tří dnů, nejsou-li v péči jiné asistentky, ve stejných časových intervalech, jak je uvedeno shora.
(3) Vedla-li porod jiná asistentka, je povinna vykonati první návštěvu rodičce rovněž do 24 hodin poté, kdy byla nedělka propuštěna z péče této asistentky, a navštěvovati ji dále, jak je uvedeno shora. Při návštěvách sleduje asistentka průběh šestinedělí, obeznámí nedělku s hygienou šestinedělí a dbá, aby nedělka byla koncem šestinedělí lékařsky vyšetřena. Při ošetřování šestinedělky dodržuje asistentka pravidla porodnické čistoty osobní i nedělky. Při každé návštěvě změří teplotu a spočítá tep a výsledek zapíše.
§ 22.
Povinnost volati lékaře k nedělce.
Asistentka je povinna volati lékaře k nedělce:
1. pozoruje-li u nedělky zrychlený tep, zvýšenou teplotu nad 38 stupňů Celsia,
2. pozoruje-li zvýšenou citlivost dělohy a jejího okolí, zadržení očistků nebo očistky zapáchající,
3. při krvácení nebo jakémkoliv onemocnění nedělky vůbec.
§ 23.
Péče o novorozence a kojence.
(1) Při všech návštěvách u šestinedělky (§ 21) je asistentka povinna ošetřiti i novorozence podle svých odborných znalostí a naučiti matku správně péči o novorozence, zejména pokud jde o kojení a odstřikování mléka, manipulaci s odstříkaným mlékem, koupání, osobní čistotu (zvláště rukou), balení, oblékání, úprava lůžka, manipulaci s veškerými potřebami a nádobím pro dítě a jeho výživu během šestinedělí. Při ošetřování novorozence je povinna:
a) postarati se o to, aby kojenec byl plně nebo aspoň částečně kojen, při nedostatku mateřského mléka poučí matku o vhodném přidání slazeného čaje a přivolání lékaře k předepsání vhodného přikrmování a postará se pokud možno o pravidelné vážení kojence;
b) naučili matku správnému hygienickému ošetřování novorozence a dozírati na ně;
c) poučovati rodiče o nebezpečí chřipky a rýmy pro novorozence a o tom, jak jim čeliti;
d) poskytovati první pomoc a pohotové opatření lékařské pomoci nebo umístění do léčebného ústavu, když novorozenec má příznaky nemoci nebo jeho stav vyžaduje zvláštního zařízení nebo ošetření.
(2) K zabezpečení zdravotní a sociální ochrany novorozence je asistentka povinna navštěvovati ve svém okrsku též novorozence, jejichž porod nevedla. U novorozenců, u jejichž porodu pomáhala asistentka jiná, vykoná první návštěvu do 24 hodin poté, kdy se dozvěděla o jeho narození, druhou 10. dne po narození. Dítě narozené v ústavě navštíví po prvé do 24 hodin potom, kdy se dozvěděla o jeho propuštění z ústavu.
(3) Další návštěvy vykonává asistentka obvykle ve stejných časových intervalech, jak jsou určeny pro návštěvy u nedělky (§ 21), místo zdravotní pracovnice do té doby, než kojenec je vyšetřen v dětské poradně. Při těchto návštěvách sleduje asistentka vývoj kojence a péči o něho a jejím úkolem je přesvědčovati se, zda pečuje matka o kojence tak, jak byla poučena. V záporném případě jí vysvětlí nedostatky ošetření kojence a ukáže jí způsob správného ošetření. Zejména pečlivě sleduje, zda matka dítěte uměle živeného dbá všech příkazů o hygieně umělé výživy a naučí ji správnému postupu.
(4) Do poradny pošle asistentka novorozence co nejdříve po porodu, pravidelně do 4 týdnů, nejpozději do 6 týdnů. Ustanovení § 10, posledního odstavce platí obdobně.
(5) Výsledek každé návštěvy a všechna event. opatření podle §§ 24 a 25 zapisuje asistentka, do rodinného záznamu v poradně.
§ 24.
Odesíláni novorozence a kojence do ústavu a volaní lékaře k němu.
Asistentka je povinna
A. 1. odeslati do kojeneckého ústavu nebo do nejbližší nemocnice, která má kojenecké oddělení zařízené na péčí o nedonošené děti, do 48 hodin
a) nedonošené dítě,
aa) vážící méně než 2000 g,
bb) o váze větší, avšak s nevyvinutým ssacím reflexem nebo se známkami asfyxie,
cc) z nepříznivých domácích poměrů (kde není možno uskutečniti požadavky zvláštní péče),
dd) za nepřiznivých komunikačních poměrů (kde není možno dítě denně navštěvovati),
b) děti vrozeně slabé (dvojčata, trojčata atd.),
c) dítě zrůdné.
2. odeslati do nemocnice dítě nemocné nebo zrůdné v případě akutního nebezpečí;
B. volati lékaře:
1. k dítěti nemocnému, tělesně vadnému nebo zrůdnému,
2. při asfyxii dítěte,
3. k dítěti, jehož fysiologický úbytek na váze činí více než 10% porodní váhy,
4. k dítěti, jež bylo poraněno při porodu,
5. k dítěti, které matka nemůže z jakýchkoli, důvodů kojiti.
Ustanovení § 18 o doprovázení do ústavu a o informování ústavu a, lékaře platí obdobně.
§ 25.
Zvláštní péče o děti zdravotně a sociálně ohrožené.
Nedojde-li k opatřením podle § 24, zachová asistentka v případech dětí zdravotně a sociálně ohrožených tento postup:
1. Zůstane-li nedonešené dítě v domácnosti, je asistentka povinna míti je ve své péči do 6 týdnů, v prvých 4 týdnech je podle možnosti dvakrát denně navštěvovati, ošetřovati je a starati se o jeho zdravotní vývoj ve spolupráci se zdravotní pracovnicí. Nedonešené děti odesílá do poradny teprve, až to umožní jejich tělesný stav, ale je povinna postarati se o jejich převzetí do péče a vyšetření lékařem ihned po narození. Nemá-li rodina vlastního ošetřujícího lékaře, požádá asistentka o návštěvu lékaře poradenského (§ 15 odst. 13 Směrnic) a řídí se přesně jeho radou. Pokud nenařídí lékař jinak, je radno děti vrozeně slabé (t, j. děti donošené, které nessají a mají oslabené životní projevy), u nichž není možnost udržeti výživu mateřským mlékem, doporučiti i s matkou asi od 7. dne do kojeneckého ústavu. Dvojčata (jež mají příznivější předpověď než jednotlivé nedonošené děti téže váhy) mohou býti spíše svěřena domácímu ošetřování v předpokladu, že mají vyvinutý ssací reflex a že jsou příznivé domácí okolnosti. Jinak patří rovněž do ošetření v kojeneckém ústavu. V místech, kde je zřízena stanice pro péči o nedonošené, přebírá tato stanice péči o nedonošené děti a asistentka se řídí v péči o tyto děti zvláštními směrnicemi stanice.
2. U novorozenců ohrožených tuberkulosou je asistentka povinna se starati o jejich včasnou ochranu před nákazou. Ochrana novorozence ohroženého tuberkulosou se má řešiti v dohodě s protituberkulosní poradnou ÚNZ již v těhotenství. Je-li zdrojem nákazy matka, jest prvním požadavkem bezodkladná isolace ihned po porodu, nejlépe do kojeneckého ústavu, kde je potom novorozenec calmetován. Je-li zdrojem otec nebo spolubydlící, je nejlépe včas, před narozením dítěte, isolovati zdroj. Není-li to možné, musí matka roditi v ústavě a zdravá matka i s dítětem býti isolována na 6 týdnů, v kteréžto době je dítě calmetováno. Bylo-li již dítě ve styku se zdrojem, je nutná rovněž isolace (o možnosti calmetisace rozhodne lékař), Isolace dítěte nebo matky s dítětem se děje v kojeneckém ústavu nebo ve vhodné rodině.
3. Dětem matek neprovdaných a opuštěných věnuje asistentka zvýšenou pozornost a přesvědčí se ve spolupráci se zdravotní pracovnicí, zda jsou v sociálně-právní péči ONV.
4. Asistentka je povinna úzce spolupracovati se všemi sociálními institucemi pro péči o matku a kojence ve své pracovní oblostí. Zjistí-li nedostatek rodinné a zdravotní péče jakéhokoliv druhu a neřídí-li se rodina dítěte radou, zejména odmítne-li umístění dítěte v ústavu, učiní hlášení řediteli ÚNZ se žádostí, aby byla zjednána náprava podle § 8 zákona č. 49/1947 Sb., resp. aby bylo použito příslušných trestních ustanovení.
§ 26.
Práce v dětské poradně.
(1) Asistentka je přítomna v dětské poradně vedle zdravotní pracovnice, která odpovídá za provoz poradny (§ 18 Směrnic), v hodinách, které určí poradenský lékař. Má býti přítomna zejména první prohlídce každého novorozence ev. i jeho prohlídkám dalším až do jeho stáří 6 týdnů, kdy obvykle asistentka dítě předává úplně péči poradny (§ 23 odst. 4), informovati lékaře a zdravotní pracovnici o dosavadním vývoji dítěte a o všech důležitých zdravotních i sociálních okolnostech případu a věnovati se zejména matkám dětí ve stáří do 6 týdnů. Při práci v poradně se asistentka řídí pokyny lékaře a vedoucí zdravotní pracovnice a používá této příležitosti k prohlubování svých odborných znalostí v preventivně zdravotní péči o děti.
(2) Výsledek svých návštěv a svých opatření zapisuje asistentka do rodinného záznamu v poradně.
D. Záznamnictví.
§ 27.
Seznam formulářů.
Kromě doplňování evidence (§ 7) a rodinných záznamů v poradně (§ 13 odst. 2) je asistentka povinna vésti o své činnosti tyto záznamy na předepsaných tiskopisech, které vyplňuje podle pokynů:
1. kartotéku žen,
2. porodní deník, obsahující:
a) záznam o porodu,
b) hlášení narození dítěte,
3. kartotéku novorozenců,
4. zprávu o činnosti,
5. pracovní deník.
§ 28.
Kartotéka žen.
Asistentka je povinna vésti na předepsaném formuláři záznam o každé ženě, kterou má v péči, a odevzdati jej poradně pro ženy při ukončení své péče o šestinedělku, nebo při přerušení těhotenství nebo úmrtí ženy. Do té doby je povinna podávati poradně pro ženy potřebné informace o důležitých zjištěních v rodině a zapisovati je do rodinných záznamů v poradně (§ 13).
§ 29.
Porodní deník.
(1) Porodní deník se vede propisovacím systémem na předepsaném formuláři. Je vázán a má číslované strany. Na první straně, jež je nečíslovaná, je ověřovací doložka příslušného okresního národního, výboru, udávající počet číslovaných stran deníku a podpis úředního lékaře s připojeným úředním razítkem, datem a místem vydání. Do porodního deníku, se zapisují jednotlivé porody v tom pořadí, jak byly vedeny v běžném roce. Zápis do porodního deníku se provádí vyplněním příslušných sloupců a označuje se pořadovým číslem. Zápisy do porodního deníku je asistentka povinna prováděti vlastnoručně tužkou. V deníku nesmí býti mazáno. Jednotlivé listy deníku nesmí býti vytrhovány nebo přelepovány.
(2) Porodní deník propisovacího systému obsahuje:
a) Záznam o porodu, který vyplňuje asistentka již během porodu (§§ 17—19) a doplňuje jej bezprostředně po porodu. Průpis záznamu o porodu zašle asistentka spolu s hlášením narození dítěte příslušnému okresnímu národnímu výboru — ÚNZ.
b) Hlášení narození dítěte, které vyplňuje asistentka při každém porodu, u něhož byla přítomna [§ 4 odst. 2 písm. a)]. Jeden průpis hlášení zašle do 24 hodin ONV (ÚNZ) příslušnému podle pobytu matky v době porodu a druhý místnímu národnímu výboru pověřenému vedením matrik, v jehož matričním obvodu se dítě narodilo. Hlášení musí obsahovati bezpodmínečně údaje o těch skutečnostech, které je možno do 24 hodin zjistit.
Stejným způsobem hlásí k vůli zabezpečení řádné evidence i porod, o němž zjistí, že byl ukončen v jejím okrsku bez pomoci porodní asistentky nebo lékaře [§ 4 odst. 2 písni. c)].
(3) Asistentka je povinna uschovati porodní deník po dobu 10 let k úřední kontrole a na požádání jej kdykoliv předložiti úřednímu lékaři.
§ 30.
Kartotéka novorozenců.
Asistentka je povinna vésti na předepsaném formuláři kartotéční list a odevzdati jej příslušné dětské poradně ÚNZ při ukončení své péče o kojence nebo po úmrtí kojence, nejpozději do 6 týdnů po narození dítěte současně s odevzdáním dítěte do péče poradny. Do té doby jest povinna podávati poradně příslušné informace o důležitých zjištěních v rodině a doplňovati její záznamy (§ 26).
§ 31.
Výkazy o činnosti.
Asistentka je povinna podávati měsíční výkazy o své činnosti na předepsaném formuláři nejpozději do 5. dne každého měsíce řediteli ústavu národního zdraví.
§ 32.
Pracovní deník.
Asistentka je povinna vésti si pracovní deník na předepsaném formuláři; zapisuje výsledek bezprostředně po vykonané práci a předkládá deník pravidelně řediteli ÚNZ a vedoucí zdravotní pracovnici.

Ministr:
Plojhar v. r.


Příloha k služebním instrukcím pro okrskové porodní asistentky.
Porodnická brašna.
Okrsková porodní asistentka má porodnickou brašnu s tímto obsahem:
1 pinseta anatomická
1 pinseta adaptační
1 pupečníkové nůžky
1 nůžky rovné
3 peánky střední velikosti
1 stetoskop
1 tonometr k měření krevního tlaku
1 kovová cévka
1 cévka Nellatonova
2 oční kapátka
1 břitva, případně strojek na holení a žiletky
1 pilník na nehty
1 klíštky na nehty
1 injekční stříkačka
1 teploměr
1 měkký centimetr
1 aspirátor
2 poševní rourky na oplachování rodidel (uvnitř kartáček k čistění)
1 irigátor z nerez kovu
2 hadice k irigátoru (červená a černá)
2 rektální rourky (pro dospělé a dětská)
1 lázeňský teploměr
2 žíněné kartáčky na mytí rukou (v obalech)
1 toaletní mýdlo v krabičce
1 plechová krabice na pomůcky a na vyvarování nástrojů
1 skleněná mensura na 100 ccm s 5 gr. dílky
3 zkumavky v dřevěných pouzdrech
1 láhev à 50 ccm 20% kys. sulfosalicyl, 1 láhev à 50 ccm Sol. Nylander, 1 láhev à 50 ccm Sol. Kalií hydroxyd.
1 lihový kahan
2 páry gumových rukavic v plechové krabici na sterilisování rukavic
1 gumová podložka 1X1,5 m
2 porodnické balíky obsahující:
4 roušky velikosti 50×50 cm
2 roušky velikosti 20×20 cm
1 podložka velikosti 1,5mX0,7m
3 pupeční tkanice
1 operační čepice, 1 zástěra-empir s krátkými rukávy
1 předepsaná maska s celofánovou vložkou, 2 ručníky, gumové prsty k rektálnímu vyšetření
1 mincíř, 1 pelvimetr
3 termofory
tampony, čtverečky k ošetření pupku, vata, buničina, obinadla, 1% roztok arg. acetika (pokud možno v ampulkách), Hoffmanské kapky.
Alkohol, desinfekční prostředek (chlorseptol, nebo tekutý Merfen) Sulfonamid zásyp, borová voda,
Analeptika značka: coramin, eucoran, coffein počet à 2 amp. uterotonika ergobasinové řady značka na př. neogynergen, methergin a pod. počet asi 4 amp.