103/1958 Ú. l.
Směrnice Státní banky československé o obratových, běžných, investičních a jiných účtech organizací u Státní banky československé

103
SMĚRNICE
Státní banky československé
ze dne 27. června 1958,
o obratových, běžných, investičních a jiných účtech organizací u Státní banky československé
Státní banka československá stanoví se schválením ministerstva financí daným v dohodě se zúčastněnými ústředními úřady podle § 32 vyhlášky ministra financí č. 66/1958 Ú. l., o poskytování úvěrů Státní bankou československou a o platebním a zúčtovacím styku:

Část I
Základní ustanovení
1. Pro soustředění peněžních prostředků k provádění platebního a zúčtovacího styku, k vybírání hotovostí a k financování investiční výstavby zřizuje Státní banka československá (dále jen „banka”) tuzemským hospodářským, rozpočtovým a ostatním organizacím (dále jen „organizace”) obratové, běžné, investiční a jiné účty. Závodům, popřípadě jiným složkám organizací (dále jen „závody"), může banka zřídit příjmové a výdajové podúčty.
2. Obratové účty zřizuje banka hospodářským organizacím (s výjimkou jednotných, zemědělských družstev), řídí-li se zásadami podnikového chozrasčotu, mají-li vlastní oběžné prostředky a jsou-li zapsány do podnikového rejstříku, pokud podléhají povinností zápisu.
3. Běžné účty zřizuje banka
a) rozpočtovým organizacím a zvláštním rozpočtovým organizacím,
b) hospodářským organizacím pro soustřeďování zvláštních prostředků,
c) orgánům nadřízeným hospodářským organizacím pro zúčtování odvodů a přídělů,
d) peněžním ústavům.
e) Státní pojišťovně.
f) jednotným zemědělským družstvům,
g) ostatním organizacím (např. dobrovolným organizacím), jakož i jejich účelovým zařízením,
h) v případech stanovených zvláštními předpisy; nebo povolených bankou.
4. Organizaci pro její hlavní činnost zřizuje banka jeden obratový nebo běžný účet, a to u pobočky; banky, v jejímž obvodu má organizace své sídlo.
5. Příjmové podúčty může banka zřídit organizacím, pro tržby jejich závodů, jež jsou mimo obvod působnosti pobočky, která vede účet organizace. Převody z příjmových podúčtů jsou přípustné jen na obratový (běžný, zvláštní úvěrový) účet organizace, k níž závod patří.
6. Výdajové podúčty může banka zřídit organizacím; pro jejich zmocněnce, předpokládá-li se, že zmocnění potrvá déle než dva měsíce a též pro závody organizací, pokud jsou v místech mimo obvod působnosti pobočky, které vede účet organizace. Z výdajových podúčtů lze proplácet mzdy s příslušenstvím, hotovosti na výkup, běžné správní výdaje a popřípadě se souhlasem banky i jiné výdaje. Na výdajový podúčet je možno poukazovat prostředky jen z obratového, běžného nebo jiného účtu organizace, na jejíž žádost byl podúčet zřízen.
7. Příjmový a výdajový podúčet se zřizuje u pobočky banky, v jejímž obvodu působnosti je závod organizace nebo její zmocněnec. Žádost podává organizace u pobočky banky, která vede její obratový (běžný) účet.
8. Pro centralizovanou výstavbu zřizuje banka organizacím účty financování investic a pro decentralizovanou výstavbu investiční účty (zdrojové a čerpací), a to u pobočky banky, která vede obratový (běžný) účet organizace; v hospodářsky odůvodněných případech může banka stanovit výjimku.
9. Ústředí banky (oblastní ústav pro Slovensko podle směrnic ústředí) určí, ve kterých případech se mohou organizacím zřizovat další kreditní, popřípadě úvěrové účty v bance a kdy se mohou zřizovat běžné účty a příjmové a výdajové podúčty u státních spořitelen; rovněž určí, kdy i závodům mohou být zřizovány obratové účty. Běžné účty okresních a nižších složek dobrovolných organizací se mohou zřizovat u státních spořitelen bez povolení banky.
10. Účty souvisící s platebním stykem s cizinou zřizuje banka podle zvláštních předpisů.
Část II
Zřizování účtů a podúčtů v bance
11. O zřízení účtů (podúčtů) žádá organizace banku na předepsaném tiskopise. Žádost spolu s podpisovými vzory musí být opatřena otiskem razítka organizace a podepsána osobou (osobami) oprávněnou (oprávněnými) jednat za organizaci podle zřizovací listiny, statutu, stanov nebo zvláštních předpisů.
12. Vedoucí hospodářských organizací s výjimkou družstevních jsou oprávněni disponovat s prostředky na úctě (podúčtě) samostatně. Mohou však jmenovitě určeným pracovníkům organizace udělit zmocnění disponovat s těmito prostředky; tohoto zmocnění může být použito jen společně, a to vždy alespoň dvěma zmocněnci bez zřetele, v jakém pořadí jsou uvedeni v podpisových vzorech.
13. Vedoucí jiných organizací, než na které se vztahuje ustanovení bodu 12, a s výjimkou jednotných zemědělských družstev, disponují s prostředky na účte vždy společně s kterýmkoli ze zmocněnců; o disponování s prostředky na úctě jen zmocněnci platí obdobně ustanovení druhé věty bodu 12.
14. Podpisové vzory místních národních výborů malých obcí opatřuje finanční odbor rady nadřízeného okresního národního výboru doložkou, v níž potvrdí, že tyto vzory jsou podepsány oprávněnými osobami.
15. Nezávadné podpisové vzory se stávají pro banku závaznými počínajíc příštím pracovním dnem, kdy je příslušná pobočka banky obdržela.
16. Hospodářské organizace jsou povinny přiložit’ k žádosti o zřízení účtu též výpis ze zápisu organizace do podnikového rejstříku vydaný rejstříkovým soudem, a to buď v originále nebo v ověřeném opise. Výpis musí obsahovat alespoň název; a sídlo organizace, den vzniku organizace a údaje o jejím zřízení, jakož i jména a funkce osob, které jsou oprávněny organizaci zastupovat a způsob kterým tyto osoby za organizaci podpisují.
Nepodléhá-li hospodářská organizace povinnosti zápisu do podnikového rejstříku, uvede v žádosti odvolání na příslušný předpis a předá bance ověřený opis, popřípadě výpis ze zřizovací listiny, obsahující obdobné údaje jako výpis z podnikového rejstříku.
17. Majitel účtu je povinen zaslat neprodleně pobočce banky, která vede jeho účet, oznámení o změně údajů, které byly uvedeny v žádosti o zřízení účtu; a v podpisových vzorech, a podepsat je způsobem uvedeným v bodě 11.
Při změně vedoucího organizace musí být bance předán nový podpisový vzor s doklady, prokazujícími tuto změnu, stejným způsobem jako při zřízení účtu. Při změnách ostatních oprávněných osob uvedených v podpisových vzorech musí být nový podpisový vzor předán jen tehdy, má-li být uděleno oprávnění další osobě nebo dojde-li ke změně jména nebo podpisu některé oprávněné osoby. V nových podpisových vzorech musí být vždy uvedeny všechny oprávněné osoby.
Změny v zápisech v podnikovém rejstříku musí být bance doloženy výpisem, potvrzeným rejstříkovým soudem, anebo jeho ověřeným opisem.
18. Jestliže banka při zřizování účtů nebo kdykoli po jejich zřízení má pochybnosti o správnosti údajů v předložených dokladech, může si vyžádat předložení statutu, stanov nebo jiných dokladů, popřípadě potvrzení nebo ověření údajů nadřízenou organizací.
Část III
Práva a povinnosti banky a majitele účtu
A. Všeobecně
19. Banka zasílá majiteli účtu výpisy z účtu; o každé položce zaúčtované na účtě zasílá mu doklady, a to téhož dne, nejpozději však příštího pracovního dne. U příjmových a výdajových podúčtů zasílá banka doklady týkající se podúčtu buď majiteli účtu nebo jeho požádání závodu (zmocněnci).
20. Majitel účtu je povinen ihned po obdržení přezkoumat správnost zaslaných mu výpisů z účtů (podúčtů) a dokladů, upozornit neprodleně banku na zjištěné chyby a současně jí vrátit doklady, které mu nenáleží.
Majitel účtu potvrdí správnost zůstatků účtů (u úročitelných účtů včetně úroků) v „Oznámení zůstatků účtů k 1. lednu …….”, nejpozději do 14 dnů po odeslání tohoto oznámení bankou nebo v téže lhůtě uplatní námitky. Správnost zůstatků musí být potvrzena podpisem na oznámení; o podpisováni platí obdobně ustanovení bodů 12, 13, popřípadě 33. U podúčtu může správnost zůstatku potvrdit závod, kterému byl podúčet zřízen, popřípadě zmocněnec, pokud si toto právo nevyhradil sám majitel účtu. Neobdrží-li banka ve stanovené lhůtě potvrzení o správnosti zůstatků účtů ani námitky, považuje zůstatky účtů za schválené.
21. Má-li banka pochybnosti, zda platba je v souladu s platnými předpisy, je oprávněna neprodleně si vyžádat potřebné podklady a vysvětlení od organizací, popřípadě od příslušných orgánů, a platbu do vyjasnění případu neprovádět.
Zjistí-li banka chybu v účtování některé položky nebo jinou nesprávnost, zejména porušení předpisů o platebním a zúčtovacím styku, předpisů o financování a kontrole investičních prací a dodávek nebo těchto směrnic, do tří let poté, kdy k chybě nebo jiné nesprávnosti došlo, může provést opravu ihned bez souhlasu majitele účtu a bez zřetele na pořadí plateb; u rozpočtových organizaci provádí banka opravu za minulá léta v dohodě s těmito organizacemi. Tímto ustanovením nejsou dotčeny občanskoprávní nároky zúčastněných organizací.
Na účtech financování investic opravuje banka chybné účtování vzniklé v roce, za který ještě neprovedla vyrovnání zůstatků účtů na vrub prostředků státního rozpočtu, jen do dne tohoto vyrovnání, Po tomto dni provádí banka opravy na vrub prostředků státního rozpočtu jen se souhlasem ministerstva financí.
22. Banka může provádět úhrady na vrub účtu bez zvláštního příkazu jeho majitele, je-li k tomu zmocněna platnými předpisy nebo dohodou s majitelem účtu, jakož i při úhradách k vyrovnání úvěrů splatných i k vyrovnání úvěrů před jejich splatností, k vyúčtování úroků, bankovních výdajů, náhrad apod.
23. O zúročení zůstatků na obratových, běžných, investičních a jiných účtech a na podúčtech, jakož i o náhradách za běžné úkony, které účtuje banka majiteli účtu, platí zvláštní předpisy.*)
Banka vypočítává organizacím úroky čtvrtletně nebo ročně. Při čtvrtletním výpočtu počítá úroky v I. čtvrtletí za prvých 80 kalendářních dnů, ve II. a III. čtvrtletí vždy za dalších 90 kalendářních dnů a ve IV. čtvrtletí za dalších 100 kalendářních dnů roku.
Výpočet úroků odesílá v prvních třech čtvrtletích nejpozději posledního dne čtvrtletí; za poslední čtvrtletí odešle výpočet úroků nejpozději do 15. ledna příštího roku.
Za mimořádné úkony, které organizace žádají (např. pořizování opisů výpisů z účtů, neodůvodněné reklamace), může banka účtovat náhradu podle rozsahu práce potřebné na tyto úkony, a to za první hodinu nebo její část 10 Kčs, za každou další i započatou čtvrthodinu 2,50 Kčs.
B. Uvolňování prostředků z účtů organizací
24. Banka uvolňuje organizacím prostředky z jejich účtů jen do výše kreditních zůstatků vykázaných na účtech, popř. do výše povolených úvěrových nebo zvláštních účelových prostředků. Nestačí-li prostředky zúčtované na účtě organizace na všechny úhrady a výplaty,
a) proplácí banka příkazy organizace a dospělé a nezaplacené splátky poskytnutých úvěrů včetně částek realizovaných záruk v časovém pořadí podle splatností vyznačených na příkaze, popř. podle splatností jednotlivých splátek úvěrů, jinak podle dnů, kdy banka příkazy obdržela. Při platbách stejného časového pořadí rozhoduje o pořadí proplacení banka;
b) uvolňuje banka organizacím na jejich žádost z obratových, popř. běžných účtů přednostně 20 % z průměru denních tržeb plánovaných v příslušném čtvrtletí, popř. z průměru skutečných denních tržeb za uplynulé čtvrtletí, a to na proplácení výdajů, které organizace sama určí. Jestliže částky uvolněné na přednostní proplácení výdajů nebylo použito během dne, nemůže být nevyčerpané částky použito v následujících dnech.
Organizacím, kterým jsou tržby účtovány na zvláštní úvěrový účet, může banka na jejich žádost uvolňovat na výdaje přednostně 20 % z obchodních srážek (přirážek) a tržeb za služby, které jsou převáděny na obratový účet ze zvláštního úvěrového účtu. Tuto částku mohou organizace čerpat jednorázově nebo mohou požádat banku, aby tuto částku rezervovala na přednostní výdaje až do příštího převodu obchodních srážek (přirážek).
C. Rezervování prostředků na mzdy
25. Prostředky na mzdy s příslušenstvím lze rezervovat na účtě organizace pouze ke mzdovému termínu, určenému pro výběr mezd. Není přípustné vytvářet rezervu na mzdy nevyzvednuté ve stanoveném termínu ani na mzdy pracovníků, kteří nemají pevně stanovený mzdový termín.
26. Rezervu na mzdy s příslušenstvím počne banka tvořit na písemnou žádost organizace nejdříve dva pracovní dny přede dnem nejbližšího termínu pro výběr mezd. Se souhlasem banky může organizace použít na výplatu mezd i prostředků docházejících během dne výběru mezd bez přihlédnutí k časovému pořadí jiných plateb. Jestliže byl schválen zvláštní mzdový termín pro samostatné provozní úseky organizace, může organizace požádat banku, aby bylo provedeno oddělené rezervování prostředků na mzdy pro takový samostatný provozní úsek.
Během doby, kdy se rezervují prostředky na mzdy, může organizace poukazovat tyto prostředky svým závodům.
27. Po uplynutí termínu pro výběr mezd se nepoužitá rezerva nebo její nevyužitý zbytek uvolní na úhradu ostatních plateb. Jestliže však rezervy na mzdy v den určený pro výběr mezd nebylo použito na úhradu mezd ze závažných důvodů, může ředitel pobočky banky povolit, aby prostředky na mzdy zůstaly rezervovány na výplatu mezd nejdéle po dobu následujících tří pracovních dnů.
28. Ustanovení bodů 24 až 27 se nevztahují na jednotná zemědělská družstva; o provádění úhrad z běžných účtů těchto družstev při nedostatku prostředků na všechny úhrady a výplaty platí zvláštní předpisy.*)
Část IV
Zrušení obratového, běžného, investičního nebo jiného účtu
29. Obratový, běžný, investiční nebo jiný účet může být zrušen na žádost podanou a podepsanou majitelem účtu nebo jeho nadřízeného orgánu, popřípadě i bez takové žádosti. Jde-li však o účet financování investic, může banka požadovat, aby žádost majitele účtu byla potvrzena nadřízeným orgánem, pokud tento orgán nežádá o zrušení účtu sám.
30. Banka zruší bez žádosti
a) obratový, běžný, investiční, popřípadě jiný účet, zanikne-li organizace, která je majitelem účtu; obratový účet kromě toho také tehdy, nesplňuje-li majitel účtu v důsledku reorganizace nadále předpoklady uvedené v bodu 2;
b) příjmový nebo výdajový podúčet, byl-li zrušen obratový nebo běžný účet organizace, na jejíž žádost byl podúčet zřízen, nebo nedošlo-li na podúčtu po dobu tří měsíců k žádnému pohybu.
31. Zamýšlí-li banka zrušit obratový, běžný, investiční, popřípadě jiný účet. (podúčet) z vlastního rozhodnutí, je povinna oznámit to majiteli účtu alespoň 14 dnů předem doporučeným dopisem na jeho poslední bance známou adresu.
32. Zruší-li se účet, provede banka ke dni zrušení uzávěrku účtu a zašle majiteli oznámení zůstatků účtů a úrokový výpočet. O potvrzování správnosti zůstatku účtu ke dni jeho zrušení platí obdobně ustanovení bodu 20.
Banka zruší účet a jeho zůstatek vydá nebo převede po odečtení svých pohledávek jen tehdy, jsou-li vráceny šekové knížky, popřípadě je-li předloženo prohlášení o jejich ztrátě. Zůstatek zrušeného účtu, o jehož vydání nebo převedení bývalý majitel, jeho likvidátor nebo právní nástupce nepožádali písemně ve lhůtě jeden a půl roku ode dne zrušení účtu (u jednotných zemědělských družstev a u organizací nesocialistického sektoru ve lhůtě tří let), převede banka do svých výnosů. Tím nejsou dotčeny občanskoprávní nároky zúčastněných organizací.
Část V
O disponování jednotných zemědělských družstev s prostředky na jejich účtech
33. Příkazy jednotného zemědělského družstva (dále jen „družstvo”) podepisuje předseda družstva nebo jeho zástupce a spolupodepisuje účetní družstva nebo jeho zástupce;*) pouze tyto osoby mohou být uvedeny v podpisových vzorech.
34. Podpisové vzory družstva podepisuje předseda a účetní družstva. Na podpisových vzorech družstva musí být předsedou místního národního výboru potvrzeno, že předseda družstva byl řádně zvolen na členské schůzi družstva a že účetní byl řádně jmenován představenstvem družstva. Rovněž správnost jejich podpisů musí být předsedou místního národního výboru ověřena.
35. Byl-li zvolen nový předseda (zástupce předsedy) družstva nebo byl-li představenstvem družstva jmenován nový účetní (jeho zástupce), předloží družstvo neprodleně nové podpisové vzory potvrzené a ověřené předsedou místního národního výboru způsobem uvedeným v předchozím bodu.
Část VI
Závěrečná ustanovení
36. Výjimky z těchto směrnic povoluje generální ředitel Státní banky československé, v závažných případech se souhlasem ministerstva financí.
37. Zrušují se směrnice Státní banky československé č. 255/1956 Ú. l., o obratových, běžných a jiných účtech organizací u Státní banky československé.
38. Tyto směrnice nabývají účinnosti dnem 1. ledna 1959.

STÁTNÍ BANKA ČESKOSLOVENSKÁ
Púll v. r.
Šimek v. r.

*) Vyhláška ministra financí č. 67/1958 Ú. l., o úrokových sazbách.
*) §§ 27 a 28 vládní vyhlášky č. 244/55 Ú. l., o poskytování krátkodobých úvěrů jednotným zemědělským družstvům a o jejich platebním a zúčtovacím styku.
*) § 28 vládní vyhlášky č. 244/55 Ú. l., o poskytování krátkodobých úvěrů jednotným zemědělským družstvům a o jejich platebním a zúčtovacím styku.