wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
794/1949 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o cenách březových košťat.

794.
VYHLÁŠKA
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 9. července 1949
o cenách březových košťat.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

§ 1.
(1) Výrobci březových košťat smějí požadovat při prodeji překupníkům nejvýše tyto ceny platné z místa výroby:
a)za koště nejméně 110 cm dlouhé, v místě spodního úvazu nejméně 7 cm v průměru a aspoň pětkrát drátem pevně vázané (dále jen „dlouhé koště“) s držadlem strouhaným — zeslabenýmKčs 12.—b)za dlouhé koště s držadlem neopracovanýmKčs 11.—c)za koště nejméně 75 cm dlouhé, z proutí o síle nejvýše 7 mm na silném konci, v místě horního úvazu nejméně 7 cm v průměru a dvakrát pevně drátem vázané, bez násady (dále jen „krátké koště“)Kčs 7.80 za kus
§ 3.
Ceny uvedené v předchozích paragrafech smějí býti zvýšeny o 10% jsou-li košťata vázána vrbovým nebo březovým proutím.
§ 4.
Při dodávce košťat nad 30 kusů je výrobce povinen košťata svázat pevně drátem do svazků po 10 nebo 20 kusech.
§ 5.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle části čtvrté vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového a podle předpisů toto nařízení měnících nebo doplňujících.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.
Týmž dnem se zrušuje výměr nejvyššího úřadu cenového ze dne 17. října 1947, č. j. 80.327-VI/5-1947, o cenách březových košťat.

Za předsedu:
Ing. Dr. Domorázek v. r.
797/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva vnitřního obchodu, jíž se stanoví způsob rozdělování cihel, cementu, dřeva a železa z dílčího kontingentu pro udržování staveb obchodních.

797.
VYHLÁŠKA
ministerstva vnitřního obchodu
ze dne 18. července 1949,
jíž se stanoví způsob rozdělování cihel, cementu, dřeva a železa z dílčího kontingentu pro udržování staveb obchodních.
Ministerstvo vnitřního obchodu stanoví podle § 8, odst. 1 nařízení ministra techniky ze dne 12. února 1949. č. 117 Sb. o správě dílčích kontingentů vázaných stavebnin a o přidělování těchto stavebnin;

§ 1.
Ministerstvo vnitřního obchodu přikáže před počátkem každého čtvrtletí z dílčího kontingentu pro udržování staveb obchodních poměrnou část cihel, cementu, dřeva a železa krajským národním výborům, ústřednímu národnímu výboru hlav. města Prahy a Ústřední radě družstev.
§ 2.
Ministerstvo vnitřního obchodu pověřuje krajské národní výbory, ústřední národní výbor hl. města Prahy a Ústřední radu družstev, aby prováděly přidělování vázaných stavebnin přikázaných jim podle § 1, a to:
krajské národní výbory a ústřední národní výbor hl. města Prahy:
1. distribučním podnikům komunálním,
2. soukromým podnikům obchodním,
3. soukromým podnikům hostinským,
4. soukromým podnikům lázeňským,
Ústřední radu družstev:
1. družstvům spotřebním,
2. družstvům hospodářským a skladištním.
§ 3.
Krajské národní výbory, ústřední národní výbor hlav. města Prahy a Ústřední rada družstev jsou povinny podávati ministerstvu vnitřního obchodu nejpozději do 14 dnů před uplynutím každého čtvrtletí podrobnou zprávu o přidělení jim přikázaných vázaných stavebnin.
§ 4.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem uveřejnění; platí v zemích českých.

Ministr:
Krajčír v. r.
800/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva výživy o podávání jídel z drůbeže v hostincích a pod. podnicích.

800.
VYHLÁŠKA
ministerstva výživy
ze dne 21. července 1949
o podávání jídel z drůbeže v hostincích a pod. podnicích.
Ministerstvo výživy vyhlašuje podle § 1 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., ve znění zákona ze dne 1. prosince 1948, č. 274 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství:

§ 1.
(1) V hostincích a pod. podnicích mohou býti jídla připravená z drůbežího masa podávána jen na ústřižky lístků na maso.
(2) Na jednu porci jídla z drůbežího masa — s výjimkou jídel uvedených v § 2 nutno odevzdat ústřižky na 100 g lístků na maso.
(3) Porcí jídla z drůbežího masa se rozumí jídlo, připravené z 250 g syrového drůbežího masa (bez vnějších drůbků a vnitřností).
§ 2.
(1) Jídla připravená z krve se podávají v hostincích a pod. podnicích volně, t. j. bez odebírání ústřižků lístků na maso.
(2) Jídla připravená z drůbežích žaludků, drůbků a jater se podávají ve dvojnásobném množství váhy, než na kterou znějí ústřižky lístků na maso, t. j. na porci připravenou ze 100 g syrových drůbežích jater, drůbků neb žaludků se odevzdává 50 g ústřižek lístku na maso.
§ 3.
Husy, kachny a hrabavá drůbež (krůty, kuřata, slepice, kohouti a perličky) se přidělují hostincům a pod. podnikům ve čtyřnásobném množství váhy, než na kterou znějí odběrní dopadaly na maso.
§ 4.
(1) Přijaté ústřižky lístků na maso předloží hostince a pod. podniky po uplynutí přídělového období vždy do 7. každého následujícího měsíce místnímu národnímu výboru k vystavení odběrních listů na maso, které se označí písmenem „D“. Těmito odběrními listy uhradí hostinské podniky Ústředí pro hospodaření se zemědělskými výrobky, sekce IV - mléko drůbež, poskytnutou zálohu drůbeže.
(2) Hostince a pod. podniky, které podávají jídla připravená z drůbeže vlastního chovu, jsou povinny podávati tato jídla rovněž na lístky na maso podle ustanovení §§ 1 a 2. Přijaté ústřižky lístků na maso předloží ve lhůtě stanovené v odst. 1 místnímu národnímu výboru k znehodnocení. Místní národní výbor vystaví na celkovou hodnotu ústřižků vyjádřenou v kg a g potvrzení, které si podnik uschová jako doklad k záznamům vedeným podle § 5, odst. 2.
§ 5.
(1) Vykupovati drůbež od držitele (výrobce) drůbeže není hostincům a pod. podnikům dovoleno.
(2) Hostinské a pod. podniky jsou povinny vésti záznamy, ve kterých nutno vykazovati stav pohotových zásob mrtvé drůbeže, počet vydaných jídel z drůbežího masa a množství přijatých ústřižků lístků na maso.

§ 6.
Vyhláška ministryně výživy ze dne 5. května 1948, č. 855 Ú. l. I, ve znění vyhlášky ministryně výživy ze dne 3. prosince 1948, č. 3148 Ú. l. I, o podávání jídel z drůbeže v hostincích a pod. podnicích, se zároveň ruší.
§ 7.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle §§ 8 a 9 dekretu čís. 118/1945 Sb. ve znění zákona ze dne 1. prosince 1948, č. 274 Sb.
§ 8.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení a neplatí na Slovensku.

Za ministryni:
Václavů v. r.
806/1949 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o výkupních cenách raných jedlých bramborů ze sklizně 1949.

806.
VYHLÁŠKA
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 27. července 1949
o výkupních cenách raných jedlých bramborů ze sklizně 1949.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 1, odst. 1 své vyhlášky ze dne 15. června 1949, č. 666 Ú. l. I, o cenách raných a poloraných bramborů ze sklizně 1949, v dohodě s ministerstvy zemědělství a výživy toto:

§ 1.
Pevné výkupní ceny žlutomasých raných jedlých bramborů domácího původu ze sklizně 1949 standardu I a II činí za 100 kg při dodávce:
od 1. do 3. srpna 1949200.— Kčs,od 4. do 10. srpna 1949190.— Kčs,od 11. do 14. srpna 1949180.— Kčs.
O těchto cenách platí ustanovení § 1, odst. 2 a 3 vyhlášky č. 666/1949 Ú. l. I.
§ 2.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. srpna 1949.

Za předsedu:
Dr. Volf v. r.
807/1949 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o spotřebitelské ceně raných jedlých bramborů ze sklizně 1949.

807.
VYHLÁŠKA
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 27. července 1949
o spotřebitelské ceně raných jedlých bramborů ze sklizně 1949.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového v dohodě s ministerstvem výživy toto:

§ 1.
(1) Spotřebitelská cena (t. j. při prodeji maloobchodem spotřebiteli) činí za 1 kg žlutomasých raných jedlých bramborů domácího původu ze sklizně 1949 standardu I a II, vykoupených od pěstitele v době:
od 1. do 3. srpna 19493.50 Kčs,od 4. do 14. srpna 19493.— Kčs.
(2) Vykupovač připočte k cenám přípustným podle § 2, odst. 1, písm. a) vyhlášky č. 666/1949 Ú. l. I tyto částky:
od 1. do 3. srpna 194940.— Kčs,od 11. do 14. srpna 194910.— Kčs
za 100 kg raných bramborů standardu I a II.
(3) Částky podle odst. 2 odvede Ústředí pro hospodaření se zemědělskými výrobky v Praze, s nímž je vykupovači zúčtují podle jeho směrnic, na zvláštní účet ministerstva financí.
§ 2.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. srpna 1949.

Za předsedu:
Dr. Volf v. r.
810/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva vnitřního obchodu o splatnosti bodů pro nákup textilního zboží a obuvi.

810.
VYHLÁŠKA
ministerstva vnitřního obchodu
ze dne 26. července 1949
o splatnosti bodů pro nákup textilního zboží a obuvi.
Ministerstvo vnitřního obchodu stanoví podle §§ 1 a 2 zákona ze dne 16. června 1949, č. 160 Sb., o vnitřním obchodě:

§ 1.
Vyhlašuje se splatnost bodů č. 51 až 60 včetně, na odběrních listech na textil a obuv pro muže, ženy, chlapce, dívky a děti.
§ 2.
(1) Soukromý spotřebitel odebírá vázanou obuv pouze na příslušný počet bodů. Odvádění ústřižků
a) O1 až O6, X, XIII, XVI a XIX v českých zemích,
b) O1 až O6, III, XIII, XVI a XIX na Slovensku
při odběru vázané obuvi se zrušuje.
(2) Veškeré druhy vázané obuvi se mohou odebírati na kterýkoliv druh odběrních listů na textil a obuv. Tím se zrušuje pro děti do 12 let s nadprůměrnou velikostí nohou povinnost (§ 12, odst. 2 vyhl. č. 3517/1948 Ú. l. I v českých zemích a § 12, odst. 2 vyhl. č. 1565/1948 Úr. v. na Slovensku) předkládati odběrní poukaz nahrazující ústřižek vyšší věkové skupiny.
§ 3.
Přestupky této vyhlášky se trestají podle § 4 zákona č. 160/1949 Sb.
§ 4.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. srpna 1949.

Ministr:
Krajčír v. r.
811/1949 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového, kterou se ruší vyhláška o cenách kovů a kovových polotovarů.

811.
VYHLÁŠKA
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 25. července 1949,
kterou se ruší vyhláška o cenách kovů a kovových polotovarů.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

Článek I.
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového ze dne 29. září 1947, č. 1021 Ú. l. I, o cenách kovů a kovových polotovarů se ruší dnem 31. července 1949.
Článek II.
Nové ceny kovů a kovových polotovarů platné od 1. srpna 1949 stanoví nejvyšší úřad cenový výměrem.
Článek III.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. srpna 1949.

Za předsedu:
Dr. Volf v. r.
812/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva zemědělství, jíž se mění vyhláška ministerstva zemědělství ze dne 12. května 1948, č. 926 Ú. l. I, kterou se vydává zkušební řád pro zkoušky z myslivosti.

VYHLÁŠKA
ministerstva zemědělství
ze dne 21. července 1949,
jíž se mění vyhláška ministerstva zemědělství ze dne 12. května 1948, č. 926 Ú. l. I, kterou se vydává zkušební řád pro zkoušky z myslivosti.
Ministerstvo zemědělství vyhlašuje podle § 61, odst. 3 zákona ze dne 18. prosince 1947, č. 225 Sb., o myslivosti:

Čl. I.
Vyhláška ministerstva zemědělství č. 926/1948 Ú. l. I se mění takto:
V § 6, odst. 3, věta druhá, na místo slov „ministerstva zemědělství, na Slovensku pověřenectva zemědělství a pozemkové reformy“ se vkládají slova „krajského národního výboru“,
Čl. II.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Za ministra:
Vodsloň v. r.
820/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva výživy o množství raných bramborů, určených ke sklizni a k dodávce v období od 1. (včetně) do 10. srpna 1949.

820.
VYHLÁŠKA
ministerstva výživy
ze dne 28. července 1949
o množství raných bramborů, určených ke sklizni a k dodávce v období od 1. (včetně) do 10. srpna 1949.
Ministerstvo výživy vyhlašuje podle §§ 1 a 6 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství, ve znění zákona ze dne 1. prosince 1948, č. 274 Sb. a podle §§ 1 a 11 vyhlášky ministerstva výživy ze dne 16. června 1949, č. 662 Ú. l. I, o výkupu a dodávkách raných bramborů ze sklizně 1949, ve znění vyhlášky ministerstva výživy ze dne 20. července 1949, č. 791 Ú. l. I a podle § 3, odst. 2 zákona ze dne 2. prosince 1948, č. 278 Sb., o Ústředí pro hospodaření se zemědělskými výrobky:

§ 1.
Pěstitelé raných bramborů, kteří sjednali smlouvu o výkupu a dodávce zemědělských výrobků, a pěstitelé, kterým byla určena dodávková povinnost raných bramborů okresním národním výborem, jsou oprávněni a povinni skliditi a dodati v období od 1. včetně do 10. srpna 1949 zbytek smluvního, po případě stanoveného množství raných bramborů.
§ 2.
Pěstitelé, uvedení v § 1, mohou sklízeti a dodávati rané brambory jen po dohodě s oprávněným vykupovačem.
§ 3.
Pěstitelé, kteří nejsou uvedeni v § 1, nesmějí sklízeti brambory pro dodávku.
§ 4.
Ministerstvo výživy může v odůvodněných případech stanoviti výjimky z ustanovení této vyhlášky.
§ 5.
Tato vyhláška platí jen pro země české.
§ 6.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle §§ 8 a 9 dekretu č. 118/1945 Sb. ve znění zákona č. 274/1948 Sb.
§ 7.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. srpna 1949.

Za ministryni:
Václavů v. r.
823/1949 Ú. l. I
Vyhláška krajského národního výboru v Olomouci o prohlášení státních lázní v Dolní Lipové a obce Dolní Lipové za místo léčebné.

823.
VYHLÁŠKA
krajského národního výboru v Olomouci
ze dne 23. června 1949
o prohlášení státních lázní v Dolní Lipové a obce Dolní Lipové za místo léčebné.

Na základě ustanovení § 1, zákona ze dne 17. července 1907, č. 80 slez. z. z., prohlašují se tímto státní lázně v Dolní Lipové a obec Dolní Lipová za místo léčebné.
Obvod tohoto místa léčebného se určuje hranicemi obce Dolní Lipová, resp. hranicemi katastrálního území Dolní Lipová, kteréžto hranice se kryjí v plném rozsahu s hranicemi obce.

Předseda:
Kašpařík v. r.
825/1949 Ú. l. I
Vyhláška krajského národního výboru v Olomouci, kterou se stanoví výjimka z ustanovení o nedělním klidu pro živnosti maloprodavačů ovoce a zeleniny.

825.
VYHLÁŠKA
krajského národního výboru v Olomouci
ze dne 20. července 1949,
kterou se stanoví výjimka z ustanovení o nedělním klidu pro živnosti maloprodavačů ovoce a zeleniny.

Krajský národní výbor v Olomouci povoluje podle ustanovení § 1 vládního nařízení ze dne 12. června 1942, č. 225 Sb., po slyšení organisací v cit. nařízení uvedených, maloprodavačům ovoce a zeleniny v kraji Olomouc, zejména ve větších spotřebních střediscích, jako v Olomouci, Prostějově, Přerově, Šumperku Šternberku a Jeseníku, v době do 30. září 1949 prodej ovoce a zeleniny též o nedělích a svátcích od 7. hod. do 20. hod.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Předseda krajského národního výboru:
Kašpařík v. r.
826/1949 Ú. l. I
Vyhláška krajského národního výboru v Jihlavě o úpravě a stanovení prodejní doby v prodejnách potravin a ostatního zboží.

826.
VYHLÁŠKA
krajského národního výboru v Jihlavě
ze dne 16. července 1949
o úpravě a stanovení prodejní doby v prodejnách potravin a ostatního zboží.
Podle vyhlášky ministerstva vnitřního obchodu ze dne 2. března 1949, č. 393 Ú. l. I, o jednotné úpravě pracovní doby v maloprodejnách, stanoví krajský národní výbor v Jihlavě prodejní doby v prodejnách potravin, papírnictví a prodejnách tabáku a ostatního zboží takto:

I. pro prodejny potravin s výjimkou řeznictví a uzenářství a prodejen mléka, dále pro papírnictví a prodejny tabáku:
pondělí až čtvrtek7.30—12.30,14.30—18.00 hod.pátek7.30—12.30,14.30—19.00 hod.sobota7.30—13.00 hod.
II. pro prodejny ostatního zboží a obchodní domy:
pondělí až čtvrtek8.00—12.30,14.30—18.00 hod.pátek8.00—12.30,14.30—19.00 hod.sobota8.00—13.00 hod.
Podniky, které podléhají předpisům této vyhlášky, musí ve svých prodejních místnostech umístiti — na místě zvenčí dobře viditelném — tabulku se stanovenými prodejními dobami.
Přestupky této vyhlášky se trestají podle § 131 živnostenského řádu pokutou do 25.000 Kčs nebo trestem na svobodě do 3 měsíců.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.
Vyhláška krajského národního výboru v Jihlavě ze dne 25. května 1949, č. 619 Ú. l. I, pozbývá platnosti.

Referent krajského národního výboru:
J. Láník v. r.
827/1949 Ú. l. I
Vyhláška státního úřadu plánovacího, kterou se stanoví, kdy vznikne pro národní dopravní podniky povinnost zavésti jednotný způsob organisace v oboru účetnictví.

827.
VYHLÁŠKA
státního úřadu plánovacího
ze dne 1. srpna 1949,
kterou se stanoví, kdy vznikne pro národní dopravní podniky povinnost zavésti jednotný způsob organisace v oboru účetnictví.
Státní úřad plánovací stanoví podle § 3 zákona ze dne 16. května 1946, č. 116 Sb., o jednotné organisaci podnikového početnictví:

§ 1.
Národní dopravní podniky, zřízené podle zákona ze dne 22. prosince 1948, č. 311 Sb., o národních dopravních podnicích, jsou povinny od 1. ledna 1950 říditi se ustanoveními
a) vládního nařízení ze dne 5. listopadu 1946, č. 205 Sb., kterým se stanoví jednotné účetní zásady,
b) vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 22. května 1948, č. 940 Ú. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro finanční účetnictví podniků obchodních, dopravních a cestovního ruchu,
c) vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 30. května 1947, č. 580 Ú. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro investiční účetnictví,
d) vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 25. června 1947, č. 676 Ú. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro mzdové účetnictví, ve znění vyhlášky č. 1184/1947 Ú. l. I,
e) vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 9. července 1947, č. 722 Ú. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro skladní účetnictví.
§ 2.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Náměstek předsedy státního úřadu plánovacího:
Volavka v. r.
829/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva techniky, kterou se vyhlašuje závaznost sklonů střech o malých spádech podle druhů krytin a konstrukcí.

829.
VYHLÁŠKA
ministerstva techniky
ze dne 12. července 1949,
kterou se vyhlašuje závaznost sklonů střech o malých spádech podle druhů krytin a konstrukcí.
Ministerstvo techniky stanoví podle § 15, odst. 1, písm. a) a odst. 2 vládního nařízení ze dne 21. prosince 1948, č. 296 Sb., o opatřeních ve stavebnictví v pětiletém plánu:

§ 1.
(1) Pro střešní konstrukce o malých spádech se vyhlašují podle druhů krytin a konstrukcí tyto nejmenší sklony od vodorovné roviny:
KonstrukceDruh krytinySklon v % nebo cm/mze železového betonu, dřevěná fošinková, ocelová1.cementová dlažba do asfaltu32.dřevocement3.ruberoid54.nátěry betonových kostrukcí (na př. acosal, becosal)8dřevěná, ocelová5.dvojitá lepenková na lišty206.vlnitý eternit7.plechová krytina
(2) Krytinou se rozumí vrstva nad nosnou konstrukcí nebo nad vrchním bedněním, tedy vrstvy isolující proti vodě i vrstvy tepelně isolující.
§ 2.
(1) Sklony uvedené v § 1 se prohlašují za závazné, t. j. pro příslušný druh krytiny nesmějí být prováděny střechy o menších spádech*).
(2) Krytiny pro určitý spád lze použít též pro jiné konstrukce, než jak jsou uvedeny v § 1, avšak tepelně isolační vrstva musí být v takovém případě provedena se zřetelem na podkladní nosnou konstrukci.
§ 3.
Vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení,

Ministr:
Prof. Dr. Ing. Šlechta v. r.

*) Tímto ustanovením se doplňuje čl. 30 normy ČSN 2007 — 1940 „Podmínky pro práce pokrývačské“.
831/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva techniky o typech ramp (vyvýšených skládek) u průmyslových staveb.

831.
VYHLÁŠKA
ministerstva techniky
ze dne 12. července 1949
o typech ramp (vyvýšených skládek) u průmyslových staveb.
Ministerstvo techniky v dohodě s ministerstvy průmyslu a dopravy stanoví podle § 15, odst. 1, písm. b) a odst. 2 vládního nařízení ze dne 21. prosince 1948, č. 296 Sb., o opatřeních ve stavebnictví v pětiletém plánu:

§ 1.
(1) Pro rampy (vyvýšené skládky), zřizované u průmyslových staveb pro železniční vozy a nákladní automobily, se stanoví tyto typy:
1. rampy podsypané,
2. rampy nepodsypané,
3. rampy s přístřeškem.
(2) Typy 1 a 2 mohou mít tři šířkové rozměry, a to 180 cm, 240 cm a 300 cm, typ 3 pak jen dva šířkové rozměry 240 cm a 300 cm.
(3) Výšky ramp se stanoví:
a) u železniční dopravy 112 cm od hlavy kolejnice,
b) u silniční dopravy, je-li na rampě společný příjem a výdej zboží, 110 cm od povrchu vozovky; je-li příjem zboží trvale oddělen od výdeje (na př. u velkých skladišť), je výška rampy pro příjem 110 cm a pro výdej 120 cm od povrchu vozovky.
(4) Drážní profil, jakož i způsob konstrukce rampy a přístřešku jsou patrny z přílohy. Drážní profil v obloucích menších než 250 m je nutno přiměřeně rozšířiti.
(5) Základů ramp typů 1 a 2 lze použít ve shodě s normami ČSN 1150 — 1944 „Základová půda“ a ČSN 1050 — 1929 „Zatížení konstrukcí a namáhání stavebních látek“ u všech druhů zeminy (min. 1 kg/cm2).
(6) Základů rampy typu 3, širokých 60 cm, lze použít ve shodě s normou ČSN 1150 — 1944 u hrubozrnnných písků (3 kg/cm2), a ve shodě s normou ČSN 1050 — 1929 u hlíny, prostředně pevného jílu a mírně vlhkého nebo hlinitého, avšak suchého písku ve vrstvě nejméně 2 m silné (2 kg/cm2); šířky základů 90 cm lze použit u všech druhů zeminy.
§ 2.
Typy ramp, uvedené v § 1, se prohlašují za závazné, t. j. má jich být použito u všech průmyslových staveb, kde se mají zřizovat rampy pro železniční vozy a nákladní automobily.
§ 3.
Vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Prof. Dr. Ing. Šlechta v. r.


RAMPY (VYVÝŠENĚ SKLÁDKY) U PRŮMYSLOVÝCH STAVEB.
832/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva techniky o typech šachet nákladních výtahů pro průmyslové stavby*).

832.
VYHLÁŠKA
ministerstva techniky
ze dne 12. července 1949
o typech šachet nákladních výtahů pro průmyslové stavby*)
Ministerstvo techniky v dohodě s ministerstvem průmyslu stanoví podle § 15, odst. 1, písm. b) a odst. 2 vládního nařízení ze dne 21. prosince 1948, č. 296 Sb., o opatřeních ve stavebnictví v pětiletém plánu:

§ 1.
(1) Pro průmyslové stavby se stanoví tyto typy šachet nákladních výtahů podle půdorysných rozměrů:
1. o modulové šířce šachty 180 cm a hloubce 120 cm pro zatížení od 250 kg do 500 kg,
2. o modulové šířce šachty 180 cm a hloubce 150 cm pro zatížení od 250 kg do 500 kg,
3. o modulové šířce šachty 210 cm a hloubce 210 cm pro zatížení od 500 kg do 1000 kg,
4. o modulové šířce šachty 240 cm a hloubce 180 cm pro zatížení od 500 kg do 1000 kg,
5. o modulové šířce šachty 240 cm a hlouce 240 cm pro zatížení od 1000 kg do 2000 kg,
6. o modulové šířce šachty 270 cm a hloubce 270 cm pro zatížení od 1000 kg do 2000 kg,
7. o modulové šířce šachty 270 cm a hloubce 360 cm pro zatížení od 1500 kg do 2000 kg,
8. o modulové šířce šachty 300 cm a hloubce 240 cm pro zatížení od 1500 kg do 2000 kg,
9. o modulové šířce šachty 300 cm a hloubce 270 cm pro zatížení od 3000 kg do 5000 kg,
10. o modulové šířce šachty 300 cm a hloubce 360 cm pro zatížení od 3000 kg do 5000 kg,
11. o modulové šířce šachty 330 cm a hloubce 240 cm pro zatížení od 3000 kg do 5000 kg,
12. o modulové šířce šachty 330 cm a hloubce 390 cm pro zatížení od 3000 kg do 5000 kg,
13. o modulové šířce šachty 360 cm a hloubce 450 cm pro zatížení od 3000 kg do 5000 kg.
(2) Šachty jsou určeny pro výtahy se závažím vedle klece. Klece jsou rozděleny podle zatížení do dvou skupin:
a) 250 kg—2000 kg s konstantní šířkou mezer pro vodítko 20 cm a pro závaží 50 cm,
b) 3000 kg—5000 kg s konstantní šířkou mezer pro vodítko 30 cm a pro závaží 70 cm.
(3) Modulové rozměry šachet, rozměry hrubého zdiva a čisté míry šachet, použitelné rozměry klecí a informativní plány jsou připojeny jako příloha.
§ 2.
Typy šachet uvedené v § 1 se prohlašují za závazné, t. j. má jich být použito všude tam, kde se mají zřizovat nákladní výtahy.
§ 3.
Vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Prof. Dr. Ing. Šlechta v. r.


Šachty nákladních výtahů
(závaží vedle klece).
Číslo šachtyRozměry šachet v cmŠířka mezer v cmZatížení v kgPoužitelné rozměry klecev modulové sítiv hrubém zdivukonečné (čisté)šířkahloubkašířkahloubkašířkahloubkaoddošířka cmhloubka cmplocha m21180120181121175115pro vodítko 20 pro závaží 502505001101101,2121801501811511751451101401,54821021021121120520550010001402002,8042401802411812351751701702,89524024024124123523510002 0001702308,9162702702712712652652002605,20727036027186126535515002 0002003507,0083002403012412952352302305,299300270301271295265pro vodítko 30 pro závaží 708 0005 0002002605,20103003603013612953552003507,00113302403312413252352302305,29123803903313913253852303808,741836045036145135544526044011,44
ŠACHTY NÁKLADNÍCH VÝTAHU PRO PRŮMYSLOVÉ STAVBY.

*) Strojní zařízení výtahu bude pro stanovené typy šachet normalisováno.