435/1992 Sb.
Vyhláška Českého báňského úřadu o důlně měřické dokumentaci při hornické činnosti a některých činnostech prováděných hornickým způsobem

435
VYHLÁŠKA
Českého báňského úřadu
ze dne 13. května 1992
o důlně měřické dokumentaci při hornické činnosti a některých činnostech prováděných hornickým způsobem
Český báňský úřad podle § 39 odst. 3 zákona č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění zákona České národní rady č. 541/1991 Sb. a § 20 odst. 2, § 38 odst. 5 písm. a) a § 41 odst. 1 písm. h) zákona České národní rady č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění zákona České národní rady č. 542/1991 Sb., stanoví:

ČÁST PRVNÍ
VŠEOBECNÉ USTANOVENÍ
§ 1
Rozsah platnosti
(1) Tato vyhláška upravuje vedení, doplňování a uchovávání (dále jen „vedení“) důlně měřické dokumentace (dále jen „dokumentace“) pro právnické a fyzické osoby (dále jen „organizace“) při hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem ve smyslu zákona České národní rady č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění zákona České národní rady č. 542/1991 Sb., a pro organizace, které pro tyto účely vykonávají projektové, výstavbové nebo jiné práce.
(2) Vyhláška se nevztahuje na
a) úpravu a zušlechťování nerostů prováděné v souvislosti s jejich dobýváním,
b) těžbu písků a štěrkopísků v korytech vodních toků plovoucími stroji včetně úpravy a zušlechťování těchto surovin prováděných v souvislosti s jejich těžbou,
c) výstavbu a rekonstrukci inženýrských sítí v hloubkách do 10 m, kde hloubka vstupu do podzemí nepřesáhne 50 m a životnost (od doby zahájení do ukončení stavby) jednotlivých úseků, jeden rok,
d) ražení přípojek inženýrských sítí,
e) ražení podchodů pod komunikacemi,
f) ražení protlaků bez ohledu na jejich průměr a délku,
g) hloubení studní,
h) povrchové dobývání ložiska nevyhrazeného nerostu, kde postup každé z těžebních stěn je menší než 20 m za rok a roční těžba nepřekročí 50 000 m3.
Vedení dokumentace se v uvedených případech řídí zvláštními předpisy.1)
§ 2
Odpovědnost za vedení dokumentace
(1) Organizace při hornické činnosti nebo činnosti prováděné hornickým způsobem (dále jen „činnost podle § 1“) je povinna zabezpečit úplnost dokumentace a odborný výkon důlně měřických prací podle této vyhlášky.
(2) Za řádný výkon důlně měřické činnosti podle této vyhlášky odpovídá vedoucí pracovník organizace (závodní dolu nebo závodní lomu).2)
(3) Za správnost a úplnost vyhotovené dokumentace a její odborné vedení odpovídá pracovník (dále jen „hlavní důlní měřič“), což potvrdí svým podpisem.
(4) Za správnost a úplnost jednotlivých měření a částí dokumentace odpovídá pracovník, který tyto práce prováděl nebo řídil (dále jen „důlní měřič“), což potvrdí svým podpisem.
(5) Za vedení speciálního obsahu účelových důlních map na důlně měřickém podkladu odpovídá odborný pracovník pověřený organizací, což potvrdí svým podpisem.
(6) Hlavní důlní měřič rozhoduje o převzetí dokumentace vyhotovené jiným útvarem organizace nebo jinou organizací do souboru dokumentace.
§ 3
Hlavní důlní měřič
Požadavky na odbornou kvalifikaci a odbornou způsobilost k výkonu funkce hlavního důlního měřiče stanoví vyhláška o požadavcích na odbornou kvalifikaci a odbornou způsobilost při hornické činnosti nebo činnosti prováděné hornickým způsobem3).
§ 4
Důlní měřič
Požadavky na odbornou kvalifikaci a odbornou způsobilost k výkonu funkce důlního měřiče stanoví vyhláška o požadavcích na odbornou kvalifikaci a odbornou způsobilost při hornické činnosti nebo činnosti prováděné hornickým způsobem3).
§ 5
Odejmutí osvědčení o odborné způsobilosti
Po zjištění nedostatků při plnění povinností uložených touto vyhláškou, které by mohly mít za následek ohrožení života, zdraví pracovníků nebo bezprostřední ohrožení provozu organizace, orgán státní báňské správy odejme držiteli osvědčení o odborné způsobilosti, případně pozastaví jeho platnost do doby přezkoušení pracovníka, který nedostatky zapříčinil, nejdříve po třech měsících ode dne odejmutí osvědčení.
ČÁST DRUHÁ
DŮLNÍ BODOVÉ POLE
§ 6
Důlní polohové bodové pole
(1) Důlní polohové bodové pole obsahuje
a) základní důlní polohové bodové pole v podzemí a na povrchu,
b) podrobné důlní polohové bodové pole v podzemí a na povrchu.
(2) Základní důlní polohové bodové pole v podzemí tvoří body základních orientačních přímek, určených při připojovacím a usměrňovacím měření a body orientačních přímek, které jsou součástí velmi přesných polygonových pořadů. Orientační přímky se rozmístí tak, aby délky těchto polygonových pořadů mezi nimi nebyly větší než 1000 m (příloha č. 1).4)
(3) Podrobné důlní polohové bodové pole v podzemí tvoří body, jejichž poloha byla určena důlním polygonovým nebo jiným měřením, které vychází z bodů základního důlního polohového bodového pole v podzemí.
(4) Každá orientační přímka musí být zajištěna alespoň trojicí bodů.
(5) Základní důlní polohové bodové pole na povrchu tvoří body odvozené ze základního polohového bodového pole na povrchu určeného velmi přesnými měřickými metodami (příloha č. 2).4)
(6) Podrobné důlní polohové bodové pole na povrchu tvoří body, jejichž poloha byla určena měřickými metodami odvozením ze základního důlního polohového bodového pole na povrchu. Slouží k zaměřování polohopisu všech předmětů měření, potřebných pro vedení dokumentace.
(7) Dokumentace se vyhotovuje v souřadnicovém systému jednotné trigonometrické sítě katastrální (S-JTSK).
§ 7
Důlní výškové bodové pole
(1) Důlní výškové bodové pole obsahuje
a) základní důlní výškové bodové pole v podzemí a na povrchu,
b) podrobné důlní výškové bodové pole v podzemí a na povrchu.
(2) Základní důlní výškové bodové pole v podzemí tvoří
a) trojice bodů v náražích jam jednotlivých horizontů (podzemních děl), jejichž výšky jsou určeny přesným výškovým měřením,
b) jednotlivé body stabilizované v hlavních důlních (podzemních) dílech, vzdálených od sebe nejvíce 300 m, jejichž výšky byly určeny přesným výškovým měřením.
(3) Podrobné důlní výškové bodové pole v podzemí tvoří body, jejichž výšky byly určeny technickým výškovým měřením.
(4) Důlní výškové bodové pole na povrchu tvoří
a) základní důlní výškové bodové pole, odvozené z Československé nivelační sítě I. až III. řádu,
b) podrobné důlní výškové bodové pole, odvozené z Československé nivelační sítě IV. řádu nebo ze základního důlního výškového bodového pole na povrchu,
c) body důlního polohového bodového pole na povrchu, jejichž výšky byly určeny technickým výškovým měřením.
(5) Nadmořské výšky se uvádějí ve výškovém systému baltském po vyrovnání (Bpv).
§ 8
Stabilizace a převzetí bodů důlních bodových polí
(1) Body důlních bodových polí se stabilizují na místech bezpečných proti jejich poškození nebo zničení.
(2) Organizace je povinna chránit a udržovat všechny stabilizované body, které zřídila nebo převzala.
(3) Při převzetí měřických bodů a před jejich zařazením do seznamu souřadnic a výšek bodů se ověří neporušenost jejich polohy měřením.
ČÁST TŘETÍ
MĚŘICKÉ METODY
§ 9
Volba měřických metod
(1) Při každém měření je třeba přihlížet i na účel a význam zaměřovaných skutečností a na možnost budoucího využití výsledků měření.
(2) Pro měření se použije metod a postupů zajišťujících dostatečnou vnitřní kontrolu nebo alespoň dvou různých, na sobě nezávislých způsobů měření, případně nezávisle dvakrát opakovaný stejný způsob měření.
(3) Volba měřických metod a přesnost jednotlivých polohových a výškových měření při činnostech podle § 1 odst. 1 je uvedena v přílohách této vyhlášky, a to:
a) pro hornickou činnost v podzemí uvedenou v § 2 písm. a), b), c) a g) a činnost prováděnou hornickým způsobem v podzemí uvedenou v § 3 písm. d), e), f) a i) citovaného zákona v příloze č. 1,
b) pro hornickou činnost na povrchu uvedenou v § 2 písm. a), b), c), e) a f) a činnost prováděnou hornickým způsobem na povrchu uvedenou v § 3 písm. a), b), g) a h) citovaného zákona v příloze č. 2.
ČÁST ČTVRTÁ
DOKUMENTACE
§ 10
Obsah dokumentace
Dokumentace obsahuje:
(1) Soubor základní dokumentace, kterou tvoří údaje o
a) chráněném ložiskovém území, popř. chráněném území,
b) dobývacím prostoru včetně katastrálních území (s uvedením jejich poměrného zastoupení), na kterých je dobývací prostor stanoven,
c) ochraně povrchu,
d) ochraně proti plynonosným a vodonosným horizontům a jejich projevům,
e) ochraně jam (ochranný pilíř, přímost jámy a pod.) a ostatních hlavních důlních (podzemních) děl,
f) připojovacím a usměrňovacím měření,
g) hlavním polohovém a výškovém měření;
další součástí této dokumentace jsou
h) technická zpráva (o převzaté dokumentaci, závěrečná zpráva o ložisku a evidenční listy hlavních důlních děl),
i) evidenční kniha dokumentace.
(2) Číselnou část, která obsahuje
a) zápisníky,
b) výpočtové knihy (výpočty polygonových a výškových pořadů),
c) seznam souřadnic bodů základních důlních bodových polí,
d) odbírkovou dokumentaci,
e) evidenci a pohyb zásob ložiska.
(3) Grafickou část, která obsahuje
a) náčrty,
b) základní důlní mapu,
c) profily a řezy,
d) mapu povrchu,
e) účelové důlní mapy.
(4) U jednotlivých měření se uvede
a) místo a předmět měření,
b) datum měření a vyhodnocení,
c) souřadnice bodů základního důlního polohového bodového pole a bodů základního důlního výškového bodového pole,
d) důlně měřický náčrt,
e) odkazy na zápisníky, případně jinou dokumentaci.
(5) Vstupní údaje a výsledky, sloužící pro vedení grafické dokumentace nebo jako výchozí údaje pro jiné výpočty, se zapisují trvalým způsobem. U vstupních údajů se uvádí odkaz na jejich pramen (např. číslo a strana příslušného zápisníku).
§ 10a
Vedení digitální dokumentace
(1) Veškeré práce spojené s tvorbou digitální dokumentace musí být provozovány při použití softwaru, jehož používání se řídí zvláštními předpisy.12)
(2) Zápisníky, výpočty a seznamy souřadnic bodů základních důlních bodových polí jsou součástí databázového systému digitální dokumentace.
§ 11
Zápisníky
(1) Změřené údaje, zápisy a náčrty se provádějí do zápisníku při měření čitelně a přehledně. Po vyhodnocení se výsledné údaje, potřebné pro další výpočet, napíší trvalým způsobem.
(2) Každý list zápisníku se předem očísluje a na začátku zápisníku se uvede počet listů.
(3) Na každé straně zápisníku se kromě naměřených údajů uvede
a) místo a předmět měření,
b) datum měření,
c) jméno a podpis důlního měřiče,
d) typy a čísla použitých měřických přístrojů a pomůcek,
e) důlně měřický náčrt, případně odkaz na zvlášť vyhotovený náčrt,
f) kontrolní údaje.
§ 12
Výpočty
(1) Výpočty se zpracovávají přehledným způsobem. Vstupní a výstupní údaje se zapisují trvalým způsobem.
(2) Při každém výpočtu se uvede
a) odkaz na podklady, ze kterých se čerpaly výchozí údaje měřené a vypočtené,
b) porovnání dosažených odchylek s povolenými odchylkami,
c) jméno toho, kdo výpočet provedl nebo zpracoval zadání pro výpočet na počítači, případně toho, kdo jej kontroloval a jejich podpisy.
§ 13
Seznamy souřadnic bodů základních důlních bodových polí
(1) Seznamy souřadnic obsahují souřadnice trvale stabilizovaných bodů základních důlních bodových polí.
(2) Pro každý bod základního důlního bodového pole se uvedou tyto identifikační údaje:
a) číslo a souřadnice bodu (s označením odlišného výškového systému),
b) způsob stabilizace
c) místopis bodu,
d) způsob označení v terénu,
e) datum zaměření.
§ 14
Základní důlní mapa
(1) Základní důlní mapa je technickým a právním dokladem organizace, vedeným pro činnosti podle § 1. Vyhotovuje se trvalým způsobem jako originál na základě údajů získaných vlastním měřením nebo převzatých údajů podle § 2 odst. 6.
(2) Jako originál digitální základní důlní mapy se též považuje digitální model základní důlní mapy na paměťových médiích; grafický tiskový výstup pak je obrazem základní důlní mapy.
(3) Základní důlní mapou při hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem v podzemí a na povrchu se rozumí zejména
a) základní průzkumná mapa při provádění geologicko-průzkumných prací na ložiscích nerostů na povrchu a při inženýrsko-geologickém a hydrogeologickém průzkumu,
b) základní důlní mapa při hlubinném dobývání nerostů,
c) základní mapa lomu při povrchovém dobývání nerostů,
d) základní mapa při těžbě ropy a zemního plynu sondami,
e) základní mapa při těžbě loužením sondami,
f) základní mapa provedených prací na povrchu při činnostech prováděných hornickým způsobem podle § 3 písm. g) a h) zákona České národní rady č. 61/1988 Sb., ve znění zákona České národní rady č. 542/1991 Sb.,
g) základní mapa zvláštních zásahů do zemské kůry.
(4) Základní důlní mapa obsahuje zákresy všech základních hornických, geologických a technických údajů i správních objektů a údajů, které jsou nutné pro vedení prací. Pro použití značek důlních map platí část pátá této vyhlášky a příloha č. 3.4)
(5) Originál základní důlní mapy se vyhotovuje na podkladě, jehož srážlivost v žádném směru nepřekročí hodnotu jedné promile, v měřítku 1 : 500, 1 : 1000 nebo 1 : 2000, jednotně pro území celého dobývacího prostoru či pracoviště. O volbě měřítka základní důlní mapy rozhoduje hlavní důlní měřič.
(6) Klad listů základní důlní mapy navazuje na dělení evidenční jednotky (triangulačního listu) v souřadnicovém systému jednotné trigonometrické sítě katastrální.
(7) Nedodržení kladu listů základní důlní mapy je přípustné, je-li možné celý dobývací prostor, případně celé ložisko zobrazit na jediný mapový list. Strany rámu mapových listů je možno posunout ve směru os souřadnicového systému. Ve směru osy X je lze posunout o 100 m a jejich celé násobky, ve směru osy Y o 25 m a jejich celé násobky. Posunutí mapového listu se na něm vyznačí.
(8) Dva sousední mapové listy stejného sloupce je možno spojit v jeden list dvojnásobného formátu.
(9) Základní důlní mapa při činnosti podle § 1 v podzemí se vyhotovuje pro horizonty (patra), sloje nebo lávky mocných slojí, pro žíly nebo žilové uzly.
(10) Pro ložiska s úklonem větším než 45o se jako součást základní důlní mapy vyhotovuje průmět ložiska do svislé roviny nebo do roviny, která sleduje generální směr ložiska. Stopa této roviny a další údaje o poloze roviny v prostoru se vyznačí v příslušné základní důlní mapě.
§ 15
Umístění a přesnost rámu mapového listu a souřadnicové sítě
(1) Rám mapového listu se umístí tak, aby jeho vzdálenost od severního, jižního a západního okraje listu byla stejná.
(2) Rám mapového listu se zobrazuje s přesností ± 0,2.10-3 m ve stranách a ± 0,3.10-3m v úhlopříčkách.
(3) U sousedních bodů čtvercové sítě nesmí rozdíl vzdáleností překročit hodnotu ± 0,4.10-3 m.
§ 16
Přesnost zobrazení bodů a kresby
(1) Body důlních polohových bodových polí se zobrazují s přesností ± 0,3.10-3 m.
(2) Rozdíl mezi vzdáleností bodů vynesených ze souřadnic a skutečně naměřenou vzdáleností nesmí přesáhnout hodnotu ± 0,4.10-3 m.
(3) Přesnost zobrazení podrobných bodů (např. rohy budov, mezníky a pod.) zaměřených ortogonální nebo polární metodou, případně jinou metodou stejné nebo vyšší přesnosti, se kontroluje oměrnými měrami a jinými kontrolními délkami, měřenými v terénu. Rozdíl mezi přímo měřenými délkami a délkami odměřenými z mapy nesmí přesáhnout hodnotu ± 0,5.10-3 m. Při překročení této hodnoty je nutno zjistit závadu a chybu odstranit.
(4) Kresba na styku sousedních mapových listů se porovná současným odměřováním průsečíku kresby s rámem nebo jiným vhodným způsobem. Zjištěné závady se odstraní.
§ 17
Obsah základní důlní mapy
(1) V základní důlní mapě se uvádějí tyto mimorámové údaje:
a) označení listu,
b) souřadnicový a výškový systém; při použití jiného než předepsaného výškového systému nutno uvést výškový rozdíl,
c) klad listů s vyznačením jejich rohů, hranic dobývacího prostoru, vyšrafováním předmětného listu a označením mapových listů, uvedených v kladu listů,
d) vysvětlivky,
e) o založení základní důlní mapy,
f) o doplňování základní důlní mapy,
g) o obnovení základní důlní mapy,
h) těžený nerost,
i) dobývací metoda, použitá technologie,
j) název organizace,
k) název ložiska,
l) název dobývacího prostoru,
m) název základní důlní mapy,
n) měřítko základní důlní mapy,
o) pořadové číslo listu (podle vlastního kladu listů),
p) evidenční číslo základní důlní mapy,
r) souřadnice čtvercové sítě na jižním a východním okraji rámu listu,
s) o nedělitelných součástech základní důlní mapy (průsvitky a pod.).
(2) V základní důlní mapě se zakreslují značkami podle části páté a přílohy č. 3
a) čtvercová síť o rozměrech 100 mm x 100 mm, případně jiná souřadnicová síť,
b) státní hranice a hranice katastrálních území,
c) hranice chráněných ložiskových území, chráněných území a ochranných pásem podle zvláštních předpisů,5) dobývacích prostorů, ochranných pilířů, orientačních bezpečnostních celíků, ochranných celíků, ochranných pásem vrtů, případně jiná omezení činností podle § 1 včetně uvedení čísla rozhodnutí, jímž byla hranice stanovena,
d) základní a podrobné důlní bodové pole,
e) průzkumné vrty, štoly a šachtice,
f) základní geologické údaje, plochy odpisů zásob ložiska,
g) důlní a podzemní díla, související s činností podle § 1 s technologickými údaji,
h) zařízení a objekty sloužící k bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a bezpečnosti provozu, větrání a hasičské ochraně,
i) údaje o dřívější hornické činnosti a ostatní činnosti v podzemí,
j) údaje o objektech a místech zvláštní důležitosti,
k) úplná důlní situace v pásmu nejméně 100 m za hranicí dobývacího prostoru,
l) linie profilů a řezů,
m) vrty a sondy,
n) správní, sociální a technologické objekty a zařízení,
o) krasové a jiné dutiny přírodního charakteru,
p) odkaliště, odvaly, výsypky, skládky, uložiště odpadů a rekultivované plochy a další důležité skutečnosti, které vzniknou při činnostech podle § 1.
(3) Pokud těžební organizace dobývá v dobývacím prostoru cizí organizace, vede i tato organizace základní důlní mapy prostoru, ve kterém by mohlo dojít ke vzájemnému ovlivnění jejich hornické činnosti.
(4) Pokud by znázorňování údajů uvedených v odstavci 2 ztěžovalo čitelnost a přehlednost základní důlní mapy, vedou se tyto údaje na samostatné průsvitce se srážlivostí uvedenou v § 14 odst. 5 v měřítku základní důlní mapy. O vedení samostatné průsvitky k základní důlní mapě rozhoduje hlavní důlní měřič.
(5) Technologické objekty a zařízení se do základní důlní mapy zakreslují, zůstanou-li na místě nejméně tři roky. O jejich zakreslení rozhoduje hlavní důlní měřič.
(6) Za členění údajů z komplexní databáze digitální základní důlní mapy do jednotlivých vrstev grafického systému odpovídá hlavní důlní měřič; obsah vrstev se uvede v Přehledu vrstev a jejich obsahu, který bude průběžně doplňován.
(7) V případě změn a oprav v digitální základní důlní mapě hlavní důlní měřič zajistí, aby její původní stav byl dokladován a rozhodne o způsobu dokladování.
§ 18
Profily, řezy a jejich obsah
(1) Profily a řezy se konstruují z naměřených údajů, případně z údajů uvedených v základní důlní mapě ve shodném měřítku délek.
(2) Jsou-li profily a řezy vedeny digitální formou, je grafický tiskový výstup obrazem profilů a řezů.
(3) Směr, hustota a měřítko profilů a řezů se volí tak, aby poskytovaly potřebné údaje o činnosti podle § 1. O volbě parametrů profilů a řezů rozhoduje hlavní důlní měřič.
(4) Profily a řezy obsahují měřítka výšek a délek a přiměřeně údaje podle § 17.
§ 19
Mapa povrchu
(1) Mapa povrchu se vede podle zvláštních předpisů6) na podkladu pozemkové mapy evidence nemovitostí. Tvoří-li číselný výsledek pozemkové mapy evidence nemovitostí registr souřadnic podrobných bodů, musí být souřadnice podrobných bodů pozemkové mapy a obvody mapy povrchu identické.
(2) Mapa povrchu se vede v měřítku základní důlní mapy.
(3) Nedojde-li ke zhoršení čitelnosti a přehlednosti, může být mapa povrchu použita jako podkladová mapa pro základní mapu provedených prací při některých činnostech prováděných hornickým způsobem.
(4) Je-li mapa povrchu vedena digitální formou, je možno využít jak vektorového, tak rastrového zobrazení. Grafický tiskový výstup je obrazem povrchové mapy, který je vytvořen soutiskem vrstev grafického systému na jednom listě.
§ 20
Obsah mapy povrchu
V mapě povrchu se zobrazují
a) údaje, uvedené v § 17 odst. 1 písm. f), j), k), l), p) a odst. 2 písm. b), c) a g) (z toho pouze horní hrana prvního skrývkového řezu, vstupy do jeskyní, případně jiných podzemních prostor), dále v § 17 odst. 2 písm. j) až p),
b) vrstevnice terénu v intervalu, který určí hlavní důlní měřič.
Hlavní důlní měřič rozhodne, ve kterých případech budou údaje podle písmena a) vedeny na průsvitce k základní důlní mapě.
§ 21
Účelové důlní mapy
(1) Do účelových důlních map patří mapy, jejichž vedení je dáno
a) zvláštními předpisy,7)
b) podle potřeb organizace a rozhodnutí hlavního důlního měřiče.
(2) Účelovými důlními mapami jsou zejména
a) provozní důlní mapa,
b) mapa větrání,
c) mapa zdolávání havárií,
d) základní mapa závodu (provozovny).
(3) Vedení účelových důlních map, vyhotovených podle odstavce 1 písm. b), které nejsou předmětem odstavce 2 se řídí směrnicí, zpracovanou hlavním důlním měřičem a schválenou vedoucím pracovníkem organizace (závodním, závodním dolu nebo závodním lomu).
(4) Účelové důlní mapy vedené digitální formou mají svůj základ v digitální základní důlní mapě a jsou tvořeny odnímáním, doplňováním, popřípadě úpravou vrstev grafického systému ve smyslu odstavců 1 a 2.
(5) Soutisk příslušných vrstev (podle charakteru digitální účelové důlní mapy) s podkladem digitální základní důlní mapy - jeho grafický výstup v potřebném měřítku a formátu - je obrazem digitální účelové důlní mapy.
(6) Jedná-li se o obraz mapy větrání a obraz mapy zdolávání havárií, doplňuje je pracovník pověřený organizací podle § 2 odst. 5 a ověřuje hlavní důlní měřič.
§ 22
Provozní důlní mapa
(1) Provozní důlní mapa se vede v rozsahu provozované otvírky, přípravy a dobývání výhradního ložiska.
(2) Vede se zpravidla na jediném listě libovolného formátu; o vhodném měřítku rozhoduje hlavní důlní měřič.
(3) Orientace mapy se řídí tvarem zobrazované části ložiska (kry, lomu), účelností a potřebami organizace. V provozní důlní mapě se zakreslí průsečíky rámů mapových listů základní důlní mapy s vyznačením jejího kladu listů podle § 14 odst. 6, 7 a 8.
(4) Provozní důlní mapa obsahuje přiměřeně údaje podle § 17 odst. 1 písm. a), f), j), k), l), m), p) a dále podle § 17 odst. 2 písm. a), c), i) a m) a další skutečnosti podle účelu a potřeb organizace.
§ 23
Mapa větrání
(1) Mapa větrání se vede na podkladu provozní důlní mapy.
(2) Mapa větrání obsahuje vždy
a) důlní (podzemní) díla vlastní a sousedních dolů (podzemních prostor) až do vzdálenosti 100 m od společných hranic, větraná průchodním větrním proudem, separátně nebo difuzí, jakož i důlní (podzemní) díla nevětraná či uzavřená,
b) vyznačení směru vtažných, osvěžených a výdušných větrů s uvedením jejich objemového průtoku a rychlosti,
c) zařízení, sloužící pro rozvod a regulaci větrních proudů a větrní objekty (označené shodně s plánem zdolávání havárií),
d) preventivní zařízení proti výbuchům, požárům a průvalům vod a plynů,
e) místa uzavřených zápar a ohňů,
f) místa se silným výronem plynů,
g) uzávěry stařin.
§ 24
Mapa zdolávání havárií
(1) Mapa zdolávání havárií se vede na podkladu provozní důlní mapy.
(2) Mapa zdolávání havárií obsahuje údaje mapy větrání, doplněné o další údaje, stanovené zvláštním předpisem.8) Tyto údaje mohou být vedeny na průsvitkách.
(3) Je-li mapa zdolávání havárií nahrazena novým exemplářem, nejméně jedno vyhotovení původní mapy se uchová po dobu alespoň jednoho roku.
§ 25
Základní mapa závodu
Základní mapa závodu se vede v měřítku 1 : 500 nebo 1 : 1000 podle zvláštních předpisů.9)
§ 26
Doplňování grafické dokumentace
(1) Základní důlní mapa se doplňuje, a to při činnosti
a) v podzemí podle zvláštního předpisu13) nejpozději do 15. dne následujícího měsíce tužkou a trvalým způsobem jedenkrát čtvrtletně,
b) na povrchu podle zvláštního předpisu14) pravidelně jedenkrát ročně,
c) na povrchu při otvírce, přípravě a dobývání výhradních ložisek, jedná-li se o dobývání s těžbou bloků, pravidelně jedenkrát za pět let,
d) na povrchu při otvírce, přípravě a dobývání výhradních ložisek, je-li postup každé z těžebních stěn menší než 20 m za rok nebo roční těžba nepřekročí 50 000 m3, pravidelně jedenkrát za dva roky.
(2) Mapa povrchu se doplňuje nejméně jedenkrát ročně.
(3) Provozní důlní mapa se doplňuje podle odstavce 1.
(4) Mapa větrání a mapa zdolávání havárií se doplňuje o údaje
a) důlně měřické nejméně jedenkrát měsíčně, avšak nově vzniklá propojení důlních (podzemních) děl, spojení podzemí s povrchem a změny ve větrání, které mají za následek změnu větrních proudů, se doplňují nejpozději do 24 hodin,
b) ve větrání nejpozději do tří dnů, ale změny ve větrání, které mají za následek změnu větrních proudů, se vyznačují nejpozději do 24 hodin,
c) určené zvláštním předpisem8) v mapě zdolávání havárií nejpozději do 24 hodin.
(5) Základní mapa závodu se doplňuje při každé změně, nejméně jedenkrát ročně.
(6) Profily a řezy se doplňují podle intervalů stanovených v odstavci 1.
(7) V případě, že je grafická dokumentace doplňována podle odstavce 1 písm. c) a d) musí být situace na předmětné lokalitě zaměřována v pravidelných ročních intervalech a zjištěný stav vynesen do provozní mapy nebo na průsvitku, které jsou součástí základní důlní mapy.
(8) Každý dokument musí být opatřen evidenčním číslem, datem posledního doplnění a ověřen hlavním důlním měřičem.
(9) U digitální dokumentace ověřuje hlavní důlní měřič grafický tiskový výstup digitálního modelu.
§ 27
Kopie základní důlní mapy
(1) Organizace je povinna vyhotovit a nejméně ve dvouletém intervalu doplňovat kopie nebo pořizovat fotografické snímky (mikrosnímky) základních důlních map a uschovat je odděleně tak, aby nemohlo dojít k jejich zničení nebo znehodnocení současně s originály.
(2) Funkci kopie základní důlní mapy může plnit jiná mapa nebo dokumentace, pokud podle ní bude možno vyhotovit náhradní základní důlní mapu.
§ 28
Opravy v dokumentaci
(1) Opravy v dokumentaci se provádějí přeškrtnutím chybného záznamu s uvedením správného údaje tak, aby původní zápis byl čitelný.
(2) Opravy v dokumentaci se provádějí pouze se souhlasem hlavního důlního měřiče.
(3) Při opravách se uvede datum, jméno a podpis toho, kdo opravu provedl a ověření hlavním důlním měřičem.
§ 29
Vytyčovací práce
(1) Pro vytyčovací práce se zpracovává zadání v souladu s projektem důlního (podzemního) díla (stavby) nebo plánem otvírky, přípravy a dobývání10) nebo projektem geologických prací.11)
(2) Zadání obsahuje základní parametry pro vedení důlního (podzemního) díla (zarážkový bod, směr díla, úklon díla a pod.).
(3) O jeho zadání, vytyčení a provedení se provede záznam v příslušné dokumentaci.
ČÁST PÁTÁ
ZNAČKY GRAFICKÉ DOKUMENTACE
§ 30
Znázornění skutečností v grafické dokumentaci
Ke znázornění skutečností, vzniklých při činnostech podle § 1, se používá v závislosti na měřítku a druhu grafické dokumentace, mapové generalizace, která se provede
a) zjednodušením obrysů a tvarů znázorněných předmětů,
b) zobrazením předmětů nebo jevů symbolicky, t. j. značkou,
c) kombinací způsobů a) a b).
§ 31
Zobrazení předmětů v závislosti na jejich velikosti
(1) Předměty, jejichž obraz v měřítku grafické dokumentace 1 : 2000 a větším přesahuje mezní rozměr kresby (odstavec 2), zobrazuje se podle zaměřených skutečností (s možným zjednodušením) v měřítku grafické dokumentace, s případným zakreslením příslušné značky do zobrazovaného objektu.
(2) Předměty, jejichž obraz v měřítku grafické dokumentace je menší nebo roven meznímu rozměru kresby se zásadně vyznačí značkou. Za mezní rozměr se pro tuto vyhlášku považuje
a) pro důlní (podzemní) díla kruhového průřezu průměr 9 mm,
b) pro důlní (podzemní) díla jiného průřezu příčný rozměr 6 mm,
c) pro dlouhá důlní (podzemní) díla a liniové stavby půdorysná šířka 2 mm,
d) pro ostatní předměty, prostory, objekty a zařízení s jednoduchým půdorysem nejkratší strana kresby 2 mm,
e) pro tvarové podrobnosti 1 mm.
§ 32
Kreslení a umístění značek
(1) Síla nekótovaných čar je 0,18 mm.
(2) Odchylka v rozměru značky nesmí být větší než ± 0,5 mm.
(3) Jsou-li body bodového pole umístěny na objektech, spojí se značka bodu se zobrazením objektu, přitom nesmí být zkresleno polohové umístění značky.
§ 33
Orientace značek a jejich popis
(1) Značky znázorňující půdorys předmětu se vždy orientují podle skutečnosti (např. ústí štoly).
(2) Ostatní značky a jejich popis se orientuje podle rámu důlní mapy.
(3) Popis značky se zpravidla uvede vpravo od značky. V případě, že by došlo k překrytí kresby, případně ke ztížení přehlednosti a čitelnosti grafické dokumentace, umístí se popis na jiném vhodném místě, aby však vždy vyjádřil jednoznačnou souvislost se značkou.
(4) Popis dlouhých objektů a liniových staveb se provádí rovnoběžně s větším rozměrem.
(5) K popisu se používá normalizované písmo a dohodnutých zkratek.
§ 34
Rozměry značek a jejich barevné vyznačení
(1) Rozměry značek uvedených v příloze č. 3 odpovídají jejich použití v základní a účelových mapách v měřítku 1 : 1000 a 1 : 2000. Pro grafickou dokumentaci v měřítku 1 : 500 se jejich rozměry zdvojnásobí.
(2) Pro účelové důlní mapy v měřítku 1 : 5000 a menším se uvedené značky zmenší na polovinu.
(3) Značky se kreslí černou barvou. V případě použití dalších barev se použije vzorníku stupnice firmy Technicolor.
(4) Bližší údaje k jednotnému kreslení značek grafické dokumentace a jejich barevnému vyznačení jsou uvedeny ve vysvětlivkách v příloze č. 3.
ČÁST ŠESTÁ
EVIDENCE A UCHOVÁVÁNÍ DOKUMENTACE
§ 35
Evidence dokumentace
(1) Každý důlně měřický dokument nebo jejich neoddělitelně spojený soubor se označí evidenčním číslem a eviduje.
(2) Pokud je tento dokument veden digitálně, musí být uvedeno i místo a způsob (například disketa, počítač) jeho uložení. Obraz digitálního dokumentu má shodné evidenční číslo s evidenčním číslem jeho digitálního modelu.
§ 36
Uchovávání dokumentace
(1) Dokumentace se trvale uchovává tak, aby nedošlo k jejímu poškození, zničení nebo odcizení. Číselná dokumentace uvedená v § 10 odst. 2 písm. a) a d) se uchovává nejméně 10 let.
(2) Dokumentace vedená digitální formou se uchovává a zabezpečuje na nosičích s magnetickým záznamem ve dvou kopiích na dvou místech oddělených od místa originálu v počítači, v prostoru chráněném proti magnetickým a chemickým vlivům, které by mohly ovlivnit nosič nebo data na něm uložená. Současně musí být zajištěno pravidelné oživení nosiče s uloženými daty, a to nejméně ve tříletých intervalech. O oživení nosiče musí být pořízen zápis, jehož údaje ověřuje hlavní důlní měřič. V případě, že dojde k jakékoliv změně v uložených informacích, je nutné tu část zápisu na nosiči, která bude změněna, vytisknout a uložit, aby bylo zřejmé, k jaké změně došlo oproti původnímu stavu.
(3) Dokumentace vedená digitální formou se uchovává a zabezpečuje na nosičích s laserovým záznamem (CD ROM apod.) v jedné kopii uložené odděleně od místa originálu v počítači, v prostoru chráněném proti fyzickému a chemickému poškození. Případná dodatečná doplnění stavu zaznamenaná na CD ROM, která byla uložena na přechodných nosičích s magnetickým záznamem, se uchovávají a zabezpečují až do doby nového kompletního přepisu na CD ROM.
(4) Pro zajištění přehlednosti a operativnosti vyhledávání dokumentace se vypracuje podrobný přehled s uvedením data, místa a způsobu uchování dokumentace.
§ 37
Dokumentace likvidované organizace
Po ukončení činnosti podle § 1 se s dokumentací likvidované organizace nakládá podle zvláštních předpisů.15)
ČÁST SEDMÁ
SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
§ 38
Společná ustanovení
Za dokumentaci podle této vyhlášky se považuje projektová dokumentace nebo její část, vyhotovená podle zvláštních předpisů,1) pokud má zároveň náležitosti stanovené touto vyhláškou.
§ 39
Přechodná ustanovení
(1) Dokumentace, vyhotovená podle předpisů dosud platných, se vede podle této vyhlášky ode dne nabytí její účinnosti.
(2) Organizace, které dosud neměly povinnost vést dokumentaci, zajistí její zpracování a další vedení podle této vyhlášky do 12 měsíců ode dne její účinnosti.
(3) Do doby zpracování map evidence nemovitostí číselnou metodou je možno používat pro mapy povrchu jiného měřítka, než ve kterém je vyhotovena základní důlní mapa.
(4) Osvědčení o odborné způsobilosti hlavního důlního měřiče a důlního měřiče, vydaná před nabytím účinnosti této vyhlášky, pozbývají platnosti dnem 31. prosince 1993.
§ 40
Výjimky
(1) Výjimky z ustanovení § 6 odst. 7, § 7 odst. 5 povolí v odůvodněných případech Český báňský úřad, dosáhne-li se cíle, sledovaného vyhláškou i jiným způsobem nebo jinými prostředky.
(2) Žádost o povolení výjimky včetně uvedení náhradních opatření předkládá organizace podle návrhu, vypracovaného a ověřeného hlavním důlním měřičem.
(3) Výjimky, týkající se geodetických základů (§ 6 odst. 7 a § 7 odst. 5), povolené po 1. červenci 1973 podle předpisů platných před účinností této vyhlášky, zůstávají v platnosti.
(4) Výjimky ze vzdělání, požadovaného pro výkon funkce hlavního důlního měřiče a důlního měřiče (§ 3 a 4), povolené před účinností této vyhlášky, pozbývají platnosti dnem 31. prosince 1996.
§ 41
Zrušovací ustanovení
Zrušuje se
a) důlně měřický předpis Ústředního báňského úřadu ze dne 7. července 1967 č. j. 4700/1967 - seznam smluvených značek důlních map. (reg. v částce 34/1968 Sb.),
b) důlně měřický předpis Českého báňského úřadu ze dne 31. ledna 1972 č. j. 700/1972 pro povrchové dobývání rud a nerud (reg. v částce 26/1972 Sb.),
c) důlně měřický předpis Českého báňského úřadu ze dne 1. července 1974 č. j. 3700/1974 pro geologický průzkum a pro těžbu ropy a zemního plynu (reg. v částce 6/1976 Sb.),
d) výnos Českého báňského úřadu ze dne 6. listopadu 1986 č. j. 4800/1986 o důlně měřické dokumentaci na hlubinných dolech (reg. v částce 27/1986 Sb.),
e) výnos Českého báňského úřadu ze dne 24. března 1987 č. j. 900/1987 o důlně měřické dokumentaci při povrchovém dobývání uhlí (reg. v částce 11/1987 Sb.),
f) vyhláška Českého báňského úřadu ze dne 23. února 1990 č. 98/1990 Sb., o důlně měřické dokumentaci při některých činnostech prováděných hornickým způsobem.
§ 42
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Předseda:
Ing. Bartoš v. r.

1) Vyhláška Státní komise pro vědeckotechnický a investiční rozvoj č. 43/1990 Sb., o projektové přípravě staveb. Vyhláška Českého báňského úřadu č. 175/1992 Sb., o podmínkách využívání ložisek nevyhrazených nerostů.
2) § 6 odst. 1 zákona ČNR č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění zákona ČNR č. 542/1991 Sb.
3) Vyhláška č. 298/2005 Sb., o požadavcích na odbornou kvalifikaci a odbornou způsobilost při hornické činnosti nebo činnosti prováděné hornickým způsobem a o změně některých právních předpisů, ve znění vyhlášky č. 240/2006 Sb. a vyhlášky č. 378/2012 Sb.
4) Přílohy 1, 2 a 3 se uveřejňují jako samostatná příloha Sbírky zákonů (bude vydána jako zvláštní publikace a. s. SEVT Praha).
5) Např. vyhláška Českého báňského úřadu č. 78/1988 Sb., o chráněných ložiskových územích a dobývacích prostorech, ve znění vyhlášky Českého báňského úřadu č. 172/1992 Sb.
6) § 4 zákona č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením.
7) Např. vyhláška Českého báňského úřadu č. 22/1989 Sb., o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a bezpečnosti provozu při hornické činnosti a při činnosti prováděné hornickým způsobem v podzemí, a vyhláška Českého báňského úřadu č. 26/1989 Sb., o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a bezpečnosti provozu při hornické činnosti a při činnosti prováděné hornickým způsobem na povrchu.
8) Výnos Českého báňského úřadu č. j. 4555/87 o plánech zdolávání závažných provozních nehod v hlubinných dolech (reg. v částce 4/1988 Sb.).
9) Směrnice Českého úřadu geodetického a kartografického č. 300/1984-21 o účelových mapách velkých měřítek (reg. v částce 14/1984 Sb.).
10) Vyhláška Českého báňského úřadu č. 104/1988 Sb., o racionálním využívání výhradních ložisek, o povolování a ohlašování hornické činnosti a ohlašování činnosti prováděné hornickým způsobem.
11) Vyhláška Českého geologického úřadu č. 121/1989 Sb., o projektování, provádění a vyhodnocování geologických prací, o udělování povolení a odborné způsobilosti k jejich výkonu.
12) Zákon č. 35/1965 Sb., o dílech literárních, vědeckých a uměleckých (autorský zákon), ve znění zákona č. 86/1996 Sb.
13) § 2 písm. a), b), c), e) a f) a § 3 písm. d), e), f) a i) zákona ČNR č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění zákona ČNR č. 542/1991 Sb.
14) § 2 písm. a), b), c), e) a f) a § 3 písm. a), b), g) a h) zákona ČNR č. 61/1988 Sb.
15) Zákon ČNR č. 97/1974 Sb., o archivnictví, ve znění zákona ČNR č. 343/1992 Sb. Vyhláška Českého báňského úřadu č. 52/1997 Sb., kterou se stanoví požadavky k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bezpečnosti provozu při likvidaci hlavních důlních děl.