566/1948 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitra, kterou se vydávají směrnice k provedení zákona ze dne 25. března 1948, č. 34 Sb., o revisi trestního řízení v některých případech provinění proti národní cti.

566.
VYHLÁŠKA
ministra vnitra
ze dne 12. dubna 1948,
kterou se vydávají směrnice k provedení zákona ze dne 25. března 1948, č. 34 Sb., o revisi trestního řízení v některých případech provinění proti národní cti.
Podle ustanovení § 5 zák. č. 34/1948 Sb., o revisi trestního řízení v některých případech provinění proti národní cti, a podle § 1, odst. 2 vládního nařízení ze dne 5. května 1945, č. 4 Sb., o volbě a pravomoci národních výborů, ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1945, č. 44 Sb., vydávám tyto směrnice:

§ 1.
Okresní národní výbory mohou provésti revisi trestního řízení podle § 1 zák. č. 34/1948 Sb., bylo-li trestní řízení pro přestupek podle § 1 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 138 Sb., prováděné národními výbory podle předpisů platných přede dnem účinnosti tohoto zákona, pravomocně skončeno, t. j. skončilo-li se odsouzením obviněného, bylo-li zastaveno (byl-li obviněný osvobozen) nebo bylo-li upuštěno od trestního stíhání (potrestání) obviněného (§ 1 zák. č. 34/1948 Sb.), jakož i tehdy, byl-li obviněný v řízení provedeném podle čl. III zákona ze dne 19. prosince 1946, č. 246 Sb., soudem osvobozen nebo bylo-li řízení před soudem zastaveno (§ 2, věta druhá zák. č. 34/1948 Sb.).
§ 2.
(1) Okresní národní výbory mohou dále zahájiti a provésti trestní řízení o přestupcích podle § 1 dekretu č. 138/1945 Sb., spáchaných na území Československé republiky, v těch případech, kdy trestní řízení nebylo dosud vůbec zahájeno, jestliže spisy dávající podnět k trestnímu řízení (na př. udání, přihláška k německé národnosti a pod.) byly u soudu, veřejného žalobce nebo u správního úřadu (orgánu) nejpozději dne 31. prosince 1947.
(2) O stíhání přestupků podle § 1 dekretu č. 138/1945 Sb., jež byly spáchány v cizině, platí ustanovení předchozího odstavce obdobně; spisy, dávající podnět k trestnímu řízení, musí býti v tomto případě u soudu, veřejného žalobce nebo u správního úřadu (orgánu) nejpozději dne 30. června 1948.
§ 3.
Místní příslušnost okresních národních výborů k provedení trestního řízení se určuje takto:
a) v případech uvedených v § 1 směrnic je příslušným okresní národní výbor, který provedl trestní řízení, nebo který vydal trestní nález, nebo který odstoupil spisy podle čl. III zák. č. 246/1946 Sb. okresnímu soudu;
b) v případech uvedených v § 2, odst. 1 směrnic jest příslušným okresní národní výbor podle místa spáchaného činu, a nezavedl-li tento okresní národní výbor řízení, okresní národní výbor, který nejprve nabyl vědomosti o spáchaném činu;
c) v případech uvedených v § 2, odst. 2 směrnic jest příslušným k provedení trestního řízení okresní národní výbor podle místa nynějšího bydliště obviněného; nemá-li obviněný v tuzemsku bydliště, určuje se příslušnost okresního národního výboru místem nynějšího pobytu obviněného v tuzemsku, jinak domovskou obcí a konečně posledním bydlištěm nebo pobytem obviněného v tuzemsku před odchodem do ciziny. Nelze-li způsobem uvedeným v předchozí větě určiti příslušnost okresního národního výboru, určí ministerstvo vnitra, který okresní národní výbor řízení provede.
§ 4.
(1) O tom, že se zahajuje revise trestního řízení podle § 1 směrnic nebo že se zahajuje trestní řízení podle § 2 směrnic, rozhodne v neveřejném jednání jménem příslušného okresního národního výboru zvláštní revisní komise. Tuto komisi skládající se z předsedy a ze dvou dalších členů, volí rada okresního národního výboru.
(2) Podle potřeby může býti u téhož okresního národního výboru zřízeno několik revisních komisí.
(3) Členové revisní komise (včetně předsedy této komise) nemusí býti členy okresního národního výboru.
§ 5.
(1) Zahájení revise trestního řízení podle § 1 směrnic, resp. zahájení trestního řízení podle § 2 směrnic není na překážku šestiměsíční promlčecí lhůta uvedená v dekretu č. 138/1945 Sb.
(2) Rozhodnutí podle § 4 (vzor příloha A) musí býti straně doručeno nejpozději dne 31. července 1948. Řízení se považuje za zahájené dnem doručení rozhodnutí straně.
(3) Doporučení může býti též provedeno vyvěšením rozhodnutí (vzor příloha A) na úřední desce okresního národního výboru, který rozhodnutí vydal, a to nejpozději dne 31. července 1948; řízení se považuje v tomto případě za zahájené dnem vyvěšení rozhodnutí. Rozhodnutí budiž vyvěšeno alespoň po 8 dnů; den vyvěšení a den sejmutí budiž na rozhodnutí poznamenán. Po sejmutí s úřední desky budiž rozhodnutí vloženo do spisu.
§ 6.
(1) Okresní národní výbory mohou provésti revisi trestního řízení i ve prospěch obviněného v těch případech, kdy došlo k jeho pravomocnému odsouzení okresním národním výborem a kdy jsou závažné důvody pro revisi ve prospěch obviněného.
(2) Revise trestního řízení ve prospěch obviněného může býti zahájena pouze se souhlasem ministerstva vnitra nebo na jeho příkaz.
(3) Ustanovení § 5, odst. 2 a 3 platí tu obdobně.
§ 7.
Při svém rozhodovaní o zahájení revise trestního řízení podle § 1 směrnic nebo o zahájení trestního řízení podle § 2 směrnic musí okresní národní výbory dbáti též konkrétních pokynů nadřízeného zemského národního výboru a ministerstva vnitra.
§ 8.
Rozhodnutí revisní komise o zahájení revise trestního řízení podle § 1 směrnic nebo o zahájení trestního řízení podle § 2 směrnic sdělí okresní národní výbor příslušnému zemskému národnímu výboru a ministerstvu vnitra. Jednací spisy se dodají trestní komisi nalézací k dalšímu řízení.
§ 9.
(1) Další řízení provádí jménem okresního národního výboru tříčlenná trestní komise nalézací (dále jen nalézací komise).
(2) Nalézací komise pokračuje mimo to také v trestním řízení ve všech případech, které byly příslušným okresním národním výborem odstoupeny podle čl. III, odst. 1 zák. č. 246/1946 Sb., okresnímu soudu, u něhož nebylo trestní řízení přede dnem účinnosti zákona č. 34/1948 Sb., t. j. přede dnem 2. dubna 1948, pravomocně skončeno. Promlčení přestupku nepřekáží tomu, aby v tomto řízení bylo pokračováno. Na nalézací komisi přechází konečně i veškerá další působnost okresního národního výboru ve věcech přestupků podle dekretu č. 138/1945 Sb.
(3) Předsedu a další dva členy nalézací komise volí ve své plenární schůzi okresní národní výbor, jenž také určí, který z členů komise bude jí předsedati v nepřítomnosti předsedy; zároveň zvolí plenární schůze okresního národního výboru tři náhradníky členů nalézací komise. Je-li člen nalézací komise zaneprázdněn, zastupuje ho náhradník, kterého povolá předsedající.
(4) Jestliže by plenární schůze okresního národního výboru nemohla nalézací komisi bez průtahu zvoliti, zvolí ji rada okresního národního výboru.
(5) Podle potřeby může býti zvoleno u téhož okresního národního výboru několik nalézacích komisí.
(6) Při volbě členů nalézacích komisí přihlíží okresní národní výbor k tomu, aby pokud možno alespoň jeden z členů každé nalézací komise byl znalý práva (dosáhl doktorátu práv nebo složil všechny předepsané státní zkoušky) a aby mezi členy této komise byly pokud možno osoby, které se osvědčily v boji proti nacismu (členové Svazu národní revoluce, členové Svazu osvobozených politických vězňů).
(7) Členové nalézací komise (včetně předsedy této komise) nemusí býti členy okresního národního výboru.
§ 10.
(1) Nalézací komise jest způsobilá se usnášeti za přítomnosti všech svých členů (příp. náhradníků); nedostaví-li se členové (náhradníci) v plném počtu, povolá předsedající ihned náhradníka (§ 9, odst. 3) a určí zároveň místo i dobu jednání s ohledem na okolnosti případu.
(2) Nalézací komise rozhoduje vždy nadpoloviční většinou hlasů přítomných; předsedající komise hlasuje.
§ 11.
V případech, které byly před 5. květnem 1947 postoupeny okresnímu národnímu výboru veřejným žalobcem nebo soudem (mimořádným lidovým soudem, národním soudem) proto, že nebyl shledán důvod pro stíhání pro trestný čin podle dekretu presidenta republiky ze dne 19. června 1945, č. 16 Sb., o potrestání nacistických zločinců, zrádců a jejich pomahačů a o mimořádných lidových soudech, a které mohou býti nyní revidovány, zahájí revisní komise revisní řízení podle § 4, odst. 1 a § 5 směrnic a současně si vyžádá vyjádření příslušného veřejného žalobce, zda nebude zahájena revise řízení podle zákona ze dne 25. března 1948, č. 34 Sb., jímž se obnovuje účinnost retribučního dekretu a nařízení o lidovém soudnictví a mění některá jeho ustanovení. Další řízení provede nalézací komise teprve poté, když sdělí veřejný žalobce, že nebude přikročeno k revisi podle posléze citovaného zákona.
§ 12.
(1) Před vydáním trestního nálezu projedná nalézací komise věc v neveřejném ústním líčení, pokud se neusnese věc vyříditi ve veřejném líčení.
(2) Obviněný musí býti k jednání vedenému u nalézací komise obeslán. V případě, že není známo bydliště obviněného, může býti obviněný obeslán k řízení ediktem, který se vyvěsí na úřední desce okresního národního výboru, jenž obsílku vydal. Edikt budiž vyvěšen po 8 dnů; den vyvěšení a den sejmutí budiž na ediktu poznamenán a edikt pak vložen do spisů.
(3) Prováděti nové průvodní řízení o skutkových okolnostech zjištěných již v dřívějším průvodním řízení není třeba. Obviněný však musí býti znovu vyslechnut, projednávají-li se v řízení nové okolnosti nebo důkazy, nebo trpělo-li původní řízení neúplností. Obviněnému budiž dána vždy příležitost vyjádřiti se k výsledku nového průvodního řízení. Byl-li obviněný k jednání řádně obeslán a nedostavil-li se bez náležité omluvy, může býti trestní nález vydán i bez výslechu obviněného.
(4) Trestní nález (vzor příloha B) musí býti vydán obviněnému písemně, musí býti řádně odůvodněn a opatřen poučením o opravném prostředku.
§ 13.
Bude-li v řízení podle § 1 směrnic trest dříve již uložený zvýšen, musí býti do výměry trestu započten trest už vykonaný (trest na svobodě — včetně náhradního trestu vězení — i pokuta), jakož i soudní (vyšetřovací) vazba nebo zajišťovací vazba.
§ 14.
Odvolání proti trestnímu nálezu lze podati písemně do tří dnů u okresního národního výboru, který výměr vydal.
§ 15.
(1) O odvolání proti trestnímu nálezu rozhoduje zemský národní výbor svou trestní odvolací komisí.
(2) Trestní odvolací komise se skládá ze tří členů (náhradníků); volí ji plenární schůze zemského národního výboru.
(3) Alespoň jeden z členů trestní odvolací komise musí býti práva znalý (dosažení doktorátu práv nebo vykonání všech předepsaných státních zkoušek). Ustanovení § 9, odst. 3 až 5, jakož i odst. 7 platí obdobně i pro volbu trestní odvolací komise.
(4) Trestní komisi odvolací přísluší též rozhodovati o dosud nevyřízených odvoláních proti trestním nálezům, vydaným okresními národními výbory podle dekretu č. 138/1945 Sb. před účinností zák. č. 34/1948 Sb.
(5) Jednání trestní odvolací komise jest neveřejné.
§ 16.
Pokud se v těchto směrnicích jinak nestanoví nebo pokud z nich nic jiného nevyplývá, platí pro jednání před nalézacími komisemi, jakož i před trestními komisemi odvolacími, přiměřeně ustanovení směrnic ministra vnitra ze dne 26. listopadu 1945*) k provedení dekretu č. 138/1945 Sb., o trestání některých provinění proti národní cti ve znění příslušných dodatků.
§ 17.
Tyto směrnice jsou pro národní výbory závazné.
§ 18.
Kde se v těchto směrnicích mluví o okresních národních výborech, rozumí se jimi i ústřední národní výbory statutárních měst.

Ministr:
Nosek v. r.

*) Úplné znění viz Věstník ministerstva vnitra, roč. 1947, str. 15 a násl.


Příloha A k § 5, odst. 2 vyhlášky ministra vnitra č. 566 Ú. l. I.

Příloha B k § 12 vyhlášky ministra vnitra, č. 566 Ú. l. I.