588/1947 Ú. l. I
Vyhláška zemského národního výboru v Praze, čís. XII/6-988/10-1947, o některých opatřeních ke zvelebení rybářství ve vodách vnitrozemských.

588.
Vyhláška
zemského národního výboru v Praze
ze dne 9. května 1947, číš. XII/6-988/10-1947,
o některých opatřeních ke zvelebení rybářství ve vodách vnitrozemských.
Zemský národní výbor v Praze po slyšení znalců nařizuje podle §§ 1, 3, 4, 7, 13, 18 a 21 čes. zem. zákona č. 22/1885 a podle § 6, odst. 5 vládního nařízení ze dne 23. října 1941, č. 6 Sb., o částečné úpravě rybářství:

Doby hájení ryb.
§ 1.
(1) Doba hájení pro ryby, které se třou v zimě:
Od 1. září do 30. dubna jsou hájeny:
losos obecný (Salmo salar L.),
pstruh obecný (Salmo trutta morpha fario L.),
pstruh mořský (Salmo trutta L.),
pstruh jezerní (Trutta lacustris L.),
siven americký (Salmo fontinalis Mitsch.),
siven alpský (Salmo alpinus L.).
(2) Doby hájení pro ryby, které se třou na jaře a v létě:
a) Od 15. března do 15. června jsou hájeny:
pstruh duhový (Trutta irridea W. Gibb.),
bolen (Aspius repax Ag.),
candát (Lucioperca Sandra Cuv.),
cejn malý či skalák (Blicea björkna L.),
cejn sinný (Abramis ballereus L.),
cejn velký (Abramis brama L.),
hlavatka (Hucho hucho L.),
jesen či jezůvě (Leuciscus idus L.),
kapr (Cyprinus carpio L.),
karas (Carassius vulgaris Nitsch),
mřenka (Nemchilus barbatulus L.),
okoun říční (Perca fluviatilis L.) ve vodách mimopstruhových (§ 4),
ostroretka stěhovavá (Chondrostoma nasus L.),
perlín či červenopeřice (Scardinius erythrophtalmus L.),
plotice (Leuciscus rutilus L.),
podoustev (Abramis vimba L.),
proudník či jelec (Leuciscus leuciscus L.),
řízek (Gobio fluviatilis L.),
střevle (Phoxinus laevis Ag.),
sumec (Silurus glanis L.),
tloušť či kleně (Squalius cephalus L.) ve vodách mimopstruhových (§ 4), parma (Barbus fluviatilis Ag.).
b) Od 1. ledna do 15. června jsou hájeny:
štika (Esex lucius L.) ve vodách mimopstruhových (§ 4) a lipan (Thymallus vulgaris Nils).
c) Od 15. března do 15. července jest hájen:
lín (Tinca vulgaris Cuv.).
(3) Ve vodách pstruhových, uvedených v § 3, nejsou však hájeni v době od 1. května do 31. srpna: štika, tloušť (kleně) a okoun říční.
§ 2.
(1) Raci (Potamobius fluviatilis L., Potamovius torrentium Schrank, Potamovius leptodactylus Eschz.) jsou hájeni:
a) samci od 1. října do 30. dubna,
b) samice od 1. září do 30. června;
lov račích samic, obtížených pod ocasem vajíčky, jest však zakázán po celý rok. Výjimky z tohoto zákazu může povoliti zemský národní výbor k chovným účelům.
(2) Perlorodky, žáby a škeble jsou hájeny po celý rok. Zemský národní výbor může povoliti výjimečně lov těchto zvířat.
Všeobecný zákaz lovu ryb.
§ 3.
Vody pstruhové.
V níže uvedených tekoucích vodách, které se prohlašují za vody pstruhové, zakazuje se lov všech ryb od 1. září do 30. dubna.
1. Povodí Vltavy.
Vltava od pramenů až k Soumarskému mostu pod Lenorou a všechny její přítoky s obou stran až po Poříčí nad Českými Budějovicemi.
Pravostranné přítoky Vltavy: Potok Hrejkovický (ústí u Červené nad Vltavou), potok Hrachovka (ústí u Korbelů), potok Brsina od pramene až ke Kučerovu mlýnu a potok Mastník. Všechny tyto potoky od pramene až k ústí se všemi přítoky.
Levostranné přítoky Vltavy: Vápenický potok (Luh) od pramene až k ústí u Velké se všemi přítoky, potok Kocába od pramenů až k vodní nádrži u mlýna „Pod lesem“ u Starého Knína se všemi přítoky až k ústí do Vltavy, potok Debrnský (okres Kralupy n. Vlt.) od pramene u Turska až k nádraží v Minicích.
2. Povodí Otavy.
Otava od pramenů až po Horažďovice k jezu Rosenauerova mlýna. Všechny přítoky Otavy od pramenů až po mlýn ve Slaníku pod Strakonicemi. Reka Volyňka od pramenů až k jezu Šimákova mlýna ve Volyni se všemi přítoky. Blanice od pramenů až po mlýn v Blanici se všemi přítoky v této trati, potok Radošický od pramene až k cestě mezi Dožicemi a St. Smolivcem a potok Závišinský (Hvožďanský) od pramene až k rybníku Pustý u Blatné.
3. Povodí Mže.
Mže od pramenů do Tachova se všemi přítoky v tomto úseku.
Přítoky Mže na pravém břehu: Brtný potok až do Velkého Rapotína, Kočovský potok (Trnová) se všemi přítoky až k ústí do Mže, potok Šárka s přítoky až k ústí do Mže, potok Lomský s přítoky až k ústí do Mže, Čankovský potok od pramenů jihovýchodně od Přimdy až ke vtoku do rybníka Bonětického se všemi přítoky.
Přítoky Mže na levém břehu: Potok Tichý, potok Košový, potok Krasnodolský, potok Údolní a potok Úterský. Všechny tyto potoky od pramenů až k ústí do Mže s jejich přítoky.
4. Povodí Radbuzy.
Radbuza od pramenů až k Bělé nad Radbuzou se všemi přítoky v tomto úseku. Dále tyto přítoky Radbuzy: Starý potok, ústící u Hostouně, Trhanovský (Černý) potok od pramenů až k Peci a jeho přítoky s levé strany, potok Klenečský, Mlýnecký a Pivoňka, Zubřina (Řubřina) od pramenů až k Stankovu mlýnu východně od Domažlic se všemi přítoky od pramenů až k ústí do Radbuzy, Srbický potok od pramenů až k ústí do Radbuzy u Dolní Kamenice se všemi přítoky.
5. Povodí Úhlavy.
Úhlava od pramenů až k jezu mlýna v Dolní Lhotě se všemi přítoky v tomto úseku.
Pravostranné přítoky Úslavy: Potok Přešinský od pramenů až k jezu v Lubech, potok Třebicinský od pramene až k ústí do Úhlavy pod švihovém, potok Libský (Libákovský) od pramene až k ústí u Dolní Lukavice, potok Nebílovský od pramene až k ústí u Čížice a potok Losinský od pramene až k ústí u Štěnovic, jakož i všechny přítoky těchto potoků.
6. Povodí Úslavy.
Levostranné přítoky Úslavy: Potok Poleňský (Polánský) od pramenů v lesích jihozápadně od Polanky až k soutoku s potokem od Mysliva.
Pravostranné přítoky Úslavy: Potok Přešinský od pramenů k ústí do Úslavy u Žďáru, potok Cecina (Čečina) od pramenů až k ústí do Úslavy u Blovic, potok Borovenský, Mítovský a Bojovka, všechny od pramenu až k vtoku do rybníka „Nádžka“ nad Spáleným Poříčím, potok Kornatický od pramenů až k vtoku do Úslavy naproti šťáhlavicům se všemi přítoky.
7. Všechny potoky, tekoucí ze Šumavy a Českého lesa do Horních Rakous a do Bavor.
8. Povodí Berounky.
Pravostranné přítoky Berounky: Padrťský potok od pramene až k rybníku v kat. území „Hrádek u Rokycan se všemi přítoky v tomto úseku. Potok Radnický, potok Zbirožský, Úpořský (ústí nad Týřovem), potok Klucná (ústí mezi Branovem a Roztoky u Křivoklátu) a potok Habrový. Všechny tyto potoky od pramenů až k ústí do Berounky se všemi svými přítoky.
Levostranné přítoky Berounky: Střela od pramenů až k ústi do Berounky se všemi přítoky včetně Potvorovského jezírka, potok Všehrdský, Javorníce, potok Modřejovický, Slabecký a Skřiváňský. Všechny tyto potoky od pramenů až k ústí do Berounky se všemi jejich přítoky. Potok Rakovnický od pramene až k železničnímu mostu na trati Rakovník-Louny nad Rakovníkem se všemi přítoky v tomto úseku. Potok od Nového Domu s potokem od Pavlíkova. Potoky Klíčava, Vůznice (prameni U Bělče) a Víbrznický potok (pramení u Chyňavy a ústí pod Nižborem). Všechny od pramene až k ústi Berounky se všemi přítoky. Potok Kačák a potok Studený od pramene až k ústí do Berounky u Dobřichovic. Potok Radotínský od pramene až k ústí do Berounky.
9. Povodí Litavky.
Pravostranné přítoky Litavky. Potok Pilský a Lázský až k rybníku ve Vysoké Peci a potok Suchomastský; všechny tyto potoky od pramene až k ústí do Litavky se všemi přítoky.
Levostranné přítoky Litavky: Potok Pstruhový od pramene až k ústí u Jinců. Potok Podlužský od pramene až k místu, kde opouští kat. obec Podluhy. Potok Červený od pramene až k rybniku v Komárově. Potok Stroupinský od obce Točník až do Červeného potoka. Potok Dibeřský (Hudlický) od pramene až k ústí. Všechny přítoky těchto potoků v uvedených tratích.
10. Povodí Ohře.
Pravostranné přítoky Ohře: Všechny přítoky Odravy od pramenů až k ústí do Odravy. Všechny přítoky Ohře od ústí Odravy směrem po proudu až k ústí Lochbachu u Nové Vísky pod Kadaní včetně Lochbachu. Potok Lužný (Aubach-Liboc) až do Radonic se všemi přítoky v tomto úseku a jeho přítok Leska (Grundbach) až do Brodů.
Levostranné přítoky Ohře: Groflbach až k rybníku Hamerskému pod Libštejnem. Slatinný potok do Krapice se všemi přítoky v tomto úseku. Soosbach do Vildštejna a jeho přítoky: Fehla, Vonšovský potok s přítokem, Stodolský potok (Rosenreuthský) až k jeho vtoku do Žirovnického rybníka. Plessenský potok od státní hranice až do Plesné a jeho přítoky: Rohrbach a Schonbach se všemi jejich přítoky. Libice se všemi přítoky. Svatava od státní hranice až k ústí do Ohře se všemi přítoky. Forellenbach (Finkenbach) do Lipnice. Chodovský potok do Stelzengrünu a jeho přítoky: Kührbergský potok do Doglasgrünu, černý potok (Sinderbach) do Pechgrünu s přítokem Wolfschlagbachem až k silnici chodovsko-nejdecké. Rolava až k železniční zastávce Vysoká Pec se všemi přítoky v tomto úseku zejména: Bernovský potok (Rodisbach), Limický potok s přítokem Ullersložským potokem. Vitický a Fojtovský potok až k jejich soutoku u Děpoltovic. Bystřice se všemi přítoky od pramenů až k ústí. Všechny levostranné přítoky od ústí Bystřice po proudu až do Kadaně. Hutná až do Zásady. Chomutovka (Úzká) do Chomutova se všemi přítoky v tomto úseku.
11. Povodí Bíliny.
Bílina s přítoky do Nového Sedla nad Bílinou a její levostranné přítoky z Krušných Hor: Dorfbach do Kundratic. Flößbach do Černic, Ruttenbach (Grundbach) do Horního Jiřitína. Frauenbach do Dřevěného Mlýna. Flößbach do Rauschengrundu. Welzkittelbach (Weißbach) do Horního Litvínova. Brücknergrundbach do Lomu. Ladunský potok do Ladungu. Ohrenbach do Oseku. Domaslavický a Altergrundský potok až k jejich soutoku. Křížanovský Grundbach do Křižanova. Hüttengrundbach do Verneřic. Střelný Grundbach do Košťan. Saubach (Waldbach) až ke spojení s potokem Mstišovským. Jezerský potok (Flößbach) do Novosedlic. Horní tok Modlanského potoka až do Proboštova a potok Ždírnický do Hrbovic, jakož i potok Klíše.
Pravostranné přítoky ze Středohoří: potok Mlýnský (Lukovský), Štrbický, Luční, Bořislavský a Radejčinský (Stadický).
12. Všechny potoky, jež z Krušných Hor odtékají do Saska a do Bavor.
13. Povodí Malše.
Malše až k ústí Borovnického potoka u Plav se všemi přítoky v tomto úseku včetně Borovnického potoka vyjímaje potok Stropnici (Borovanku), jehož přítoky jsou však pstruhové.
14. Povodí Lužnice.
Lužnice od pramenů až ke státní hranici pod Stříbrnými Hutěmi a její přítoky mezi Soběslavi a Bečicemi vyjímajíc část potoka Černovického od Budislavy k ústí do Lužnice, část potoka Dlouho-Lhotského od rybníka Kaberny až k ústí do Lužnice, část potoka Kozského od Kozského mlýna až k ústí do Lužnice a vyjímajíc část potoka Košínského od mlýna Lapáček až k ústí do Lužnice.
Dále levostranný přítok Lužnice pod Bechyní, Židova strouha, od pramene až k ústí se všemi přítoky.
15. Povodí Nežárky.
Nežárka (potok Dolínský, Kamenička) od pramenů až k ústí Žirovničky se všemi přítoky v tomto úseku včetně Žirovničky.
16. Povodí Sázavy.
Sázava od zemské hranice až k jezu továrny „Dolit“ v Havlíčkově Brodě a úsek Sázavy t. zv. Stvořidla od jezu papírny ve Smrčné až k Matlaskám t. j. až k okraji lesa Háj v katastru obce Bojiště se všemi přítoky a jejich přítoky od zemské hranice až k ústí do Vltavy. Dále přítoky Sázavy, tekoucí na Moravu.
Z pásma pstruhového se vyjímají na pravém břehu potok Mokřanský, na levém břehu část potoka Šlapánky od můstku u Traplovy továrny v Havlíčkově Brodě až k vtoku do Sázavy, část potoka Benešovského od jezu pod plovárnou v Benešově až k ústí a část potoka Konopišťského od Konopišťského rybníka až k jezu nad Plíhalovým mlýnem.
17. Povodí Želivky.
Želivka od pramene až k ústí do velké přehrady u Sedlice se všemi přítoky v tomto úseku včetně potoka Hejlovky až k ústí do velké přehrady u Sedlice, jakož i všechny přítoky Želivky v úseku od velké přehrady u Sedlice až k ústí do Sázavy od jejich pramenů až k ústí do Želivky se všemi přítoky vyjímajíc úsek potoka Bělé od Pelhřimova až k ústí potoka Hejlovky, úseku potoka Hejlovky od stoku Bělé až k ústí do Sedlické přehrady a vyjímajíc úsek potoka Trnávky od papírny až k ústí do Želivky.
18. Povodí Blanice.
Blanic od pramene až k Podhradnímu rybníku nad Mladou Vožicí s přítoky: potokem Kouteckým (Janovským) a potokem Zhořským až k Panskému rybníku. Potok Chotýšanka od Dolního rybníka v Postupicích až k ústí do Blanice se všemi přítoky v tomto úseku.
19. Povodí Labe.
Labe od pramenů až k ústí Pilníkovského potoka pod Hostinným se všemi přítoky v tomto úseku včetně Pilníkovského potoka.
Levostranné přítoky Labe: Všechny přítoky Labe v úseku od ústí Pilníkovského potoka po proudu až k ústí řeky Úpy. Potok Bylanka (ústí pod Pardubicemi). Potok Klešický (ústí pod Smojedy) a potok Načešický (ústí u Valů), oba tyto potoky od pramenů až k ústí se všemi svými přítoky. Doubravka (Doubrava) od pramene až k údolní přehradě u Pařížova se všemi přítoky v tomto úseku. Všechny přítoky Labe na levém břehu a jejich přítoky mezi Ústí n. Lab. po vodě až ke státní hranici vyjímajíc část potoka Jílovského od Jílového k ústí do Labe.
Pravostranné přítoky Labe: Všechny pravostranné přítoky od ústí Pilníkovského potoka až k ústí potoka Netřeby ve Dvoře Králové n. Lab. se všemi jejich přítoky, potok Netřeba v to počítaje. Potok Trotina od pramenu až k mostu Jeřičkách se všemi přítoky v tomto úseku. Všechny přítoky Labe mezi Mělníkem po vodě až ke státní hranici se všemi jejich přítoky vyjímajíc část Kamenice od České Kamenice až k ústí do Labe. Přítoky Kamenice jsou však pstruhové. Křinice se všemi přítoky. Sebnice (Lobendavský potok) se všemi přítoky.
20. Povodí Cidliny.
Cidlina od pramene až k mostu pod Fidrmucovou pilou v Železnici a její levostranné přítoky: Potok Ploužnický (Bradlecký). Potok od Úbyslavic (Ořeška) s přítokem potoka od Studénky od pramene až k soutoku s potokem Dřevěnickým u Úlibic se všemi přítoky včetně potoka Dřevěnického. Potok Javorka od pramene až k soutoku s potokem od Chotče a Mlázovic se všemi přítoky v tomto úseku včetně potoka od Chotče a Mlázovic. Potok Bystřice od pramene až k jezu Voženílkova mlýna v Jeřicích se všemi přítoky.
21. Povodí Jizery.
Jizera od pramenů až k Turnovu a to vlastní řečiště t. zv. „Velká Jizera“ k ústí potůčku, tekoucího od Hrubého Rohozce, a celá t. zv. „Malá Jizera“, (rameno tekoucí městem Turnovem) od jezu u Dolánek až k ústí do hlavního řečiště Jizery se všemi přítoky v těchto úsecích.
Pravostranné přítoky Jizery: Potoky Korytka, Mohelka (Mohelnice), Zábrdka od pramene k ústí se všemi přítoky a potok Strenický od pramene až k ústí kanálu z cukrovaru v Dolním Četně.
Levostranné přítoky Jizery: Potok Stebenka od pramene až k ústí a potok Libunka od pramene až k ústí potoka Veselky pod Ktovou se všemi přítoky v těchto úsecích.
22. Povodí Pšovky.
Pšovka (Vrutický potok) od hráze Harasovské tůně až k ústí do Labe.
23. Povodí Ploučnice.
Ploučnice od pramenů až pod myslivnu „U nového mostu“ pod Mimoní se všemi přítoky od pramenů až k ústí do Labe vyjímajíc část potoka Robeckého (Bobří) od Louček východně Verneřic až k vtoku do Ploučnice u České Lípy a potoků protékajících Velkým a Malým panským rybníkem.
24. Povodí Úpy.
Úpa od pramene až do české Skalice k t. z v. Pivovarskému Jezu blíže pivovaru se všemi přítoky v tomto úseku.
25. Povodí Metuje.
Metuje od pramene až do Nového Města n. Met. k Leštinskému mostu nad Novým Městem n. Met. se všemi přítoky v tomto úseku.
Levostranné přítoky Metuje: Potok Libchyňský, potok od Bohdašína a potok od Ohnišova se všemi přítoky.
26. Povodí Orlice.
Divoká Orlice až k soutoku s říčkou Bělou pod Kostelcem nad Orl. se všemi přítoky v tomto úseku včetně Bělé.
Orlice Tichá až do Chocně k jezu mlýna Frant. Syrového se všemi přítoky v tomto úseku.
Pravostranné přítoky Orlice: Říčka Dědina (Zlatý potok) až do obce Chábory a odtud dále na pravém rameni až do obce Meziříčí a na levém rameni až k Semechnickému rybníku se všemi přítoky v těchto úsecích. Levostranný přítok říčky Dědiny, potok Dříženský (Přepišský), od pramene až k ústí pod Mokrým se všemi přítoky.
Levostranný přítok Orlice, potok Stříbrný, od pramene až k ústí mezi Svinary a Malšovou Lhotou se všemi přítoky.
27. Povodí Loučné.
Loučná od pramenů až k silničnímu mostu mezi Novou Vsí a Zámrskem se všemi přítoky až k ústí Bětnického potoka včetně. Bětnického potoka.
28. Povodí Chrudimky.
Chrudimka od pramene až k ústí potoka Okrouhlického (Kochánoviekého) pod silnicí mezi Trpišovem a Lukavicí se všemi přítoky v tomto úseku včetně Okrouhlického potoka.
Pravostranný přítok Chrudimky, potok Olšínka (Novohradka), až k mostu v Pošívalce u Chroustovic se všemi přítoky od pramenů až k ústí potoka Ležák (Holetinka) v Hrochově Týnci včetně potoka Ležáku.
Ze pstruhového pásma řeky Chrudimky vyjímá se však údolní přehrada u Seče. V této přehradě mohou býti chytáni také v době od 1. května do 15. června: štika, tloušť (kleně) a okoun říční.
29. Všechny potoky, které tekou z Orlických hor a Kladského Sněžníku do země Moravskoslezské.
30. Povodí Štěnavy.
Štěnava se všemi přítoky.
31. Povodí Nisy.
Nisa od pramenů až k Jablonci n. Nisou se všemi přítoky až k státní hranici.
32. Povodí Smědé.
Smědá (Vítka) od pramenů až do Hejnice se všemi přítoky od pramenů až ke státní hranici.
33. Povodí Lužické Nisy.
Všechny přítoky Nisy, tekoucí z Čech.
34. Povodí Mandavy.
Přítoky Mandavy: Schweidrich a Pstružný potok.
35. Povodí Sprévy.
Všechny přítoky Sprévy na Šluknovsku.
36. Povodí Svratky (Švarcavy).
Svratka se všemi přítoky.
37. Povodí Jihlavky.
Jihlavka se všemi přítoky.
Zemský národní výbor v Praze může výpočet pstruhových vod pozměniti.
§ 4.
Vody mimopstruhové.
(1) Ve vodách mimopstruhových t. j. ve všech vodách, které leží mimo vody pstruhové (§ 3), jest. zakázán lov všech ryb od 15. března do 15. června vyjma lovu úhoře a lososa.
(2) Po dobu všeobecného zákazu lovu ryb smí se užívati k lovu úhořů jen zvláštních vrší úhořích, jejichž ústí má ve stavu složeném nejvýše 2 cm, ve stavu roztaženém nejvýše 5 cm v průměru a jejichž otvory (oka), jsou-li mokré, mají délku a šířku nejméně 1.5 cm.
(3) V době všeobecného zákazu lovu ryb smí se užívati k lovu lososů jen sítí, jejichž otvory (oka), jsou-li mokré, mají délku a šířku nejméně 6 cm.
Zvláštní ochranná ustanovení.
§ 5.
(1) Všechna mechanická lapadla (přehrazení toků, náhonů na vodní díla, slupi, samočinná lapadla na lovení úhořů, vrše, koše a pod.) vyjma vrše úhoří (§ 4, odst. 2) musí býti podle toho, přísluší-li dotyčné vody k vodám pstruhovým či nikoliv, po dobu všeobecného zákazu lovu ryb, stanovenou v § 3 příp. v § 4, odst. 1 z řek a potoků odstraněna. Jde-li však o po právu stávající trvalá lapadla, která nelze z vody odstraniti, buďtež učiněna majiteli a pachtýři těchto lapadel taková opatření, aby se jich nemohlo užívati po dobu všeobecného zákazu lovu ryb.
(2) Lov sítěmi (t. j. i čeřeny) a vršemi je dovolen jen vlastníkům a pachtýřům rybářských práv v době dovoleného lovu ryb jedině ve vodách mimopstruhových (§ 4, odst. 1). Zemský národní výbor může, je-li to nutné s hlediska racionelního chovu ryb, po slyšení Jednotného svazu zemědělců lov ryb všemi druhy sítí, čeřeny a vršemi, vyjímaje lov ryb do zvláštních vrší úhořích a sítí lososích (§ 4, odst. 2. a 3.) v době dovoleného lovu ryb časově omeziti nebo po celý rok úplně zakázati.
(3) Ve vodách pstruhových jest lov všemi druhy sítí (t. j. i čeřeny) a vršemi po celý rok zakázán. Výjimky z tohoto zákazu může povoliti zemský národní výbor po slyšení Jednotného svazu zemědělců vlastníkům nebo pachtýřům rybářských práv k účelům vědeckým nebo z důvodů hospodářských zejména k umělému chovu ryb a k hubení ryb škodlivých.
(4) V případch nouze nevyhnutelně provedena opatření, která odporují předchozím ustanovením, třeba neprodleně oznámiti okresnímu národnímu výboru.
(5) Ryby a raci, kteří se bez ohledu na svou délku se v době hájení ryb nebo v době všeobecného zákazu lovu ryb (§§ 1, 2, 3 a 4) dostanou za živa v moc rybáře, buďtež jím ihned s náležitou opatrností puštěny zpět do vody. Toto ustanovení nevztahuje se však na štiku, tlouště (kleně) a okouna říčního ve vodách pstruhových.
§ 6.
Okresní národní výbor může vlastníkům nebo pachtýřům rybářských práv nebo s jejich přivolením také jiným osobám — pokud povolení výjimek není vyhrazeno zemskému národnímu výboru — povoliti po slyšení znalců další výjimky z ustanovení §§ 2 a 4 čes. zem. zák. čís. 22/1885 jakož i z ustanovení §§ 1 až 5 této vyhlášky k účelům umělého chovu nebo vědeckým výzkumům.
Zakázané způsoby lovů.
§ 7.
Mimo prostředky zakázané k lovu ryb podle § 6 čes. zem. zák. čís. 22/1885, ke kterým náleží také užívání vápna, karbidu a všech látek ryby omamujících, zakázány jsou tyto způsoby lovu ryb:
1. Tlučení ryb pod ledem, chytání ryb na sekanou bez vnadidla, chytání ryb do „oka“, chytání na udici pod ledem (chytání na dírkách).
2. Lov házecími sítěmi, které se nade dnem roztáhnou, k němu olovy přilnou a pak provazem zatáhnou t. zv. „kukly“ (vyjímaje menší takové sítě t. zv. „rozhazovačky“ v obvodu nejvýše 15 m) a lov sítí třístěnnou („kobyla“).
3. Chytání ryb při umělém světle. Okresní národní výbor může povoliti výjimky z tohoto zákazu pro účely umělého chovu.
4. Všechny způsoby lovu ryb a raků, kterými se dno vod nebo břehy, výhony (kořeny) atd. rozrývají, rukama prohledávají nebo jinak rozrušují, aby ryby a raci byly znepokojeni, ze svých úkrytů vypuzeni a pak chyceni nebo aby se voda zakalila.
5. Hrazení, svádění a odvedení vody nebo úplné vypouštění části toku nebo tůně za účelem snazšího vylovení ryb, dále zřizování pevných lapacích zařízení v tekoucích vodách jakož i zřizování překážek pro ryby, táhnoucí do trdla.
6. Chytání ryb za doby noční. Z tohoto zákazu může okresní národní výbor povoliti výjimku k účelům umělého chovu. Výlov toku v případě nouze v době noční třeba neprodleně oznámiti okresnímu národnímu výboru. Za dobu noční považuje se v měsíci prosinci, lednu a únoru doba od 18 hod. do 7 hodin, v měsíci březnu, dubnu a květnu doba od 20 hodin do 5 hodin, v měsíci červnu, červenci a srpnu od 22. hodin do 3 hodin a v měsíci září, říjnu a listopadu doba od 20 hodin do 5 hodin normálního středoevropského času. Tento zákaz se nevztahuje na samočinná po právu trvající lapadla.
7. Užívání košů nebo jiných podobných lovných nářadí, jejichž otvory (oka), jsou-li mokré mají menší délku a šířku než 2.5 cm. Tento zákaz se nevztahuje na vrše úhoří a lososí (§ 4, odst. 2 a 3). Uvedené omezení šířky a délky otvoru (ok) nevztahuje se na malé ruční čeřinky o ploše síťoviny nejvýše 1 m2, jakož i na malé saky o obvodu oblouku nejvýše 1 m určené k chytání těch druhů ryb, které nedosahují větší délky než 13 cm jako jsou: pulec (vranka), střevle, mřenka, sykavec, piškoř, řízek, ouklej a ježdík.
8. Užívání lapacích zařízení všeho druhu, pokud se jimi přepínají celé šířky vod, jakož i užívání všech zařízení, která zamezují při velkých vodách vyplaveným rybám opětný návrat do řečiště.
9. Užívání šňůr (lapaček). Zemský národní výbor může v mimořádných případech po slyšení znalce povoliti z důvodů hospodářských výjimky z tohoto zákazu.
10. Kladení prken a kolíků (brlení) na jezy a používání slupí. Tento zákaz se nevztahuje však na taková lapadla, která byla zřízena ještě před vydáním zákazu podle vyhlášky býv. místodržitele pro Čechy z 14. května 1897 čís. 25 čes. zem. zák., jichž nepřetržité trvání zakládá se na zvláštním právním důvodu totiž na starých výsadách listinných nebo na úředním či vrchnostenském povolení, jakož i na samočinná lapadla na lovení úhořů, povolená podle § 8 vlád. nař. čís. 5/1942 Sb. Slupy musí býti tak zařízeny, aby jejich otvory (oka), jsou-li mokré, měly délku a šířku nejméně 2.5 cm a aby v nich chycené ryby nebyly ubíjeny proudem vody. K tomu účelu může zemský národní výbor naříditi vhodnou úpravu těchto po právu trvajících lapacích zařízení jakož i ustanoviti pravidla pro jejich používání přihlížeje k tomu, aby výkon rybářských práv, spojených s těmito zařízeními, nebyl podstatně omezen. Držitelům těchto zařízení nepřísluší z toho důvodu žádná náhrada.
Prodej ryb a raků.
§ 8.
(1) V době hájení ryb a raků (§§ 1 a 2) zakazuje se prodej Jakož i podávání ryb a raků v obchodech, hostincích, výčepech a automatech.
(2) Tento zákaz se nevztahuje na ryby a raky, pocházející ze sádek, rybníků a jiných podobných vodojemů (§ 11) nebo z ciziny. Při prodeji a podávání těchto ryb a raků nutno se však vykázati datovaným osvědčením místního národního výboru že ryby a raci pocházejí ze sádek, rybníků a jiných podobných vodojemů (§ 11) nebo nákladním listem, že pocházejí z ciziny. V obou těchto dokladech musí býti přesně udán druh, váha nebo množství ryb a raků a jde-li o ryby a raky tuzemské, musí býti také udáno, z kterých sádek rybníků nebo vodojemů pocházejí.
Zákaz lovu, prodeje a podávání ryb a raků, nedosahujících určité nejmenší délky.
§ 9.
(1) Po celý rok zakazuje se lov, prodej a podávání níže uvedených ryb a raků v obchodech, hostincích, výčepech a automatech, jejichž délka nedosahuje této míry:
bolen (Aspius rapax Ag.)30 cm,candát (Lucioperca sandra Cuv.)40 cm,cejn malý či skalák (Blicca bjorkna L.)15 cm,cejn sinný (Abramis ballerus L.)20 cm,cejn velký (Abramis brama L.)25 cm,hlavatka (Hucho hucho L.)55 cm,jesen či jezůvě (Leuciscus idus L.)25 cm,kapr (Cyprinus carpio L)35 cm,karas (Carassius vulgaris Nitsch.)15 cm,lín (Tinca vulgaris Cuv.)20 cm,lipan (Thymallus vulgaris Nils)30 cm,losos obecný (Salmo salar L.)55 cmokoun říční (Perca fluviatilis L.)15 cm,ostroretka stěhovavá (Chondrostoma nasus L.)25 cm,parma (Barbus fluviatilis Ag.)30 cm,perlín či červenopeřice (Scardinius erytrophtalmus L.)20 cm,plotice (Leuciscus rutilus L.)15 cm,podoustev (Abramis vimba L.)25 cm,proudník či jelec (Leuciscus leuciscus L.)15 cm,pstruh duhový (Trutta iridea W. Gibb.)25 cm,pstruh jezerní (Trutta lacustris L.)45 cm,pstruh mořský (Salmo trutta L.).50 cm,pstruh obecný (Salmo trutta morpha fario L.25 cm,siven alpský (Salmo alpinus L.)25 cm,siven americký (Salmo fontinalis Mitsch.)25 cm,sumec (Silurus glanis L.)55 cm,štika (Esox lucius L.)50 cm,tloušť či kleně (Squalius cephalus L.)25 cm,úhoř (Anguilla vulgaris Cuv.)45 cm,rak (Potamobius fluviatilis L., Potamobius torrentium Schrank, Potamobius leptodactylus Eschz.)13 cm.
Tato délka měří se u ryb od předního, konce hlavy až ke konci nejzazší části ocasní ploutve, u raků však od předního konce hlavy až, ke konci ocasu.
(2) Ustanovení odst. 1 nevztahuje se na obchod rybím plůdkem a rybí násadou.
(3) Ryby a raci, kteří se v době dovoleného lovu dostanou za živa v moc rybáře a nedosahují míry, uvedené v odst. 1, buďtež jím s náležitou opatrností ihned puštěny zpět do vody. Toto ustanovení ne nevztahuje na štiku, tlouště (kleně) a okouna říčního ve vodách pstruhových (§ 3).
(4) Okresní národní výbor může povoliti po slyšení Jednotného svazu zemědělců v Praze výjimky z odst. 3 k účelům zarybňovacím (odlov násad).
Obchodní kniha o nákupu a prodeji ryb a raků.
§ 10.
(1) Za účelem kontroly původu ryb a raků jsou povinny osoby, které po živnostensku ryby a raky prodávají nebo podávají (obchodníci, hostinští, výčepníci a majitelé automatů), vésti obchodní knihu o nákupu a prodeji ryb a raků s těmito rubrikami:
a) běžné číslo,
b) den a číslo odběru,
c) druh počet nebo váha nakoupených ryb, u raků též pohlaví,
d) údaje o původu ryb a raků (osvědčení místního národního výboru, při dalším prodeji osvědčení dodavatele nebo nákladní list, jde-li o ryby dovezené z ciziny),
e) den, druh a množství ryb a raků ve vlastním závodě spotřebovaných a
f) den, druh a množství ryb a raků dále prodaných jakož i jméno a adresu kupujícího, jde-li o další prodej jinému živnostníku nebo obchodníku.
Jde-li o prodej samospotřebitelům, buď v obchodní knize vyznačen každodenně úhrnný počet (váha) a druh prodaných ryb a raků.
(2) Příslušné zápisy nutno v obchodní knize provésti do 24 hodin od odběru příp. od spotřebování nebo dalšího prodeje ryb a raků.
(3) V případě dalšího prodeje ryb a raků pro účely živnostenské vydá dosavadní majitel ryb novému nabyvateli osvědčení o původu prodaných ryb a raků Ve formě výpisu z obchodní knihy [odst. 1, lit. f)].
(4) Ryby a raci, u nichž nebude řádně prokázán jejich původ podle předcházejících ustanovení, budou prohlášeni za propadlé ve prospěch státní pokladny.
Rybníky a podobné vodojemy pro chov ryb.
§ 11.
(1) Ustanovení §§ 1—10 nevztahují se na rybníky a jiné podobné vodojemy, které jsou založeny pro chov ryb a to bez rozdílu, jsou-li ve spojení s přirozenou tekoucí vodou čili nic (§ 9 čes. zem. zákona č. 22/1885).
(2) Za rybníky a vodojemy nutno ve smyslu odstavce 1 pokládati umělé vodní nádrže s hrází či s více hrázemi a se zařízením odlehčovacím a vypouštěcím.
Ochranná služba rybářská.
§ 12.
(1) Majitel nebo pachtýř rybářských práv jest oprávněn navrhnouti okresnímu národnímu výboru, aby určitá osoba byla vzata do slibu místo přísahy jako dozorčí orgán pro ochrannou službu rybářskou.
(2) Místně příslušný pro vzetí do slibu místo přísahy jest ten okresní národní výbor, v jehož správním obvodu jsou vody, pro které byl dozorčí orgán ustanoven.
(3) Místopřísežný slib zní: „Na svou čest a svědomí slibuji, že vody, svěřené mému dozoru, budu vždy svědomitě a nestranně střežiti, že všechny osoby, které se dopustí nějakého trestného činu, udám příslušnému úřadu za účelem potrestání, že proti předpisům chycené ryby, jakož i zakázané rybářské nářadí nebo zařízení zabavím, že nikoho křivě neobviním a že budu vždy usilovati o to, abych každou škodu na rybách pokud možno odvrátil. Tak slibuji“.
(4) O vykonaném slibu místo přísahy vydá okresní národní výbor osvědčení podle vzoru V.
Dozorčí orgánové jsou povinni toto osvědčení při výkonu ochranné služby rybářské při sobě míti a při zakročení se jím na požádání vykázati.
(5) Návrh na vzetí slibu místo přísahy a příslušné osvědčení jsou osvobozeny od kolkovného a od dávek za úřední úkony ve věcech správních.
Rybářské lístky, průkazy o oprávnění k výkonu rybářských práv a povolenky k rybolovu.
§ 13.
Rybářské lístky pro jeden kalendářní rok buďtež vystaveny podle vzorce I, rybářské lístky pro tři po sobě jdoucí roky podle vzorce II, průkazy o oprávnění k výkonu rybářských práv podle vzorce III a povolenky k rybolovu podle vzorce IV,
§ 14.
Seznamy povolenek k rybolovu, které jsou povinni vésti vlastníci a pachtýři rybářských práv podle § 5, odst. 6 vlád. nař. čís. 5/1942 Sb., mají obsahovati tyto údaje:
a) jméno a příjmení, jakož i bydliště osoby oprávněné k rybářství,
b) běžné číslo,
c) den vyhotovení povolenky k rybolovu,
d) jméno a příjmení, jakož i bydliště osoby, které byla vydána povolenka k rybolovu,
e) přesné označení vody, pro kterou byla vydána povolenka k rybolovu,
f) dobu platnosti povolenky k rybolovu (nejdéle na dobu platnosti rybářského lístku),
g) rozsah svěřeného oprávnění (denní chytání, povolené rybářské náčiní, povolené nástrahy či vnadidla, lovení z loďky, údaje o omezení těchto oprávnění případně údaje o dalších omezeních jako o počtu nebo váze denních úlovků a pod.).
§ 15.
(1) Žádosti o vydání rybářských lístků jsou podrobeny kolku za 12 Kčs, rybářské lístky a průkazy o oprávnění k výkonu rybářských práv jsou podrobeny kolku za 20 Kčs a povolenky k rybolovu kolku za 12 Kčs.
(2) Osoby služebné, tovaryši, dělníci, nádeníci a vůbec osoby, které žijí z výdělku nepřesahující obyčejnou denní mzdu, platí při vydání rybářského lístku, povolenky k rybolovu a průkazů o oprávnění k výkonu rybářských práv kolkový poplatek jen 2 Kčs. Těmto osobám jsou postaveny na roven také jiné osoby, jichž hrubý měsíční příjem nepřesahuje 2000 Kčs.
(3) Kromě těchto kolkových poplatků nutno zaplatiti za jednoroční rybářský lístek taxu 30 Kčs a za tříletý rybářský lístek taxu 90 Kčs. Za každý tiskopis podle vzoru I—IV třeba též zaplatiti výrobní poplatek 1 Kčs. Taxy a poplatky za tiskopisy plynou ve prospěch Fondu pro zvelebení rybářství.
§ 16.
Osoby, které jsou účastny lovu ryb jako dělníci za mzdu, nepotřebují k tomu ani rybářského lístku ani povolenky k rybolovu. Vlastník nebo pachtýř rybářského práva má však takový rybolov oznámiti včas okresnímu národnímu výboru s udáním jmen, příjmení a bydliště všech k tomu nezbytně potřebných dělníků. Okresní národní výbor vydá o tom potvrzení, jímž se nutno na vyzvání při rybolovu prokázati.
Trestní ustanovení.
§ 17.
(1) Podle § 9 vlád. nař. č. 5/1942 Sb. trestají přestupky této vyhlášky okresní národní výbory pokutou do 5000 Kčs, v případě nedobytnosti náhradním trestem vězením do 14 dnů, nejde-li o čin trestný soudem.
(2) Ryby ulovené, prodávané nebo podávané proti zákazu, budou prohlášeny za propadlé.
(3) Zakázané rybářské nářadí nebo zařízení bude prohlášeno za propadlé. Bude však dříve, než se prodá, učiněno nezpůsobilým k dalšímu zakázanému užívání. Za propadlé lze prohlásiti také rybářské zařízení nebo nářadí rybáře, který má sice rybářský lístek, avšak nemá povolenky k rybolovu.
Konečná ustanovení.
§ 18.
(1) Tato vyhláška nabývá účinnosti na celém území země České dnem 15. června 1947.
(2) Vyhláška zemského vicepresidenta v Praze ze dne 18. února 1944 č. III-1a-1584/1-1943 (čes. zem. věst. čís. 1/1944) pozbývá zároveň účinnosti.

Předseda zemského národního výboru
L. Kopřiva v. r.


Dodatek.
VZORCE RYBÁŘSKÝCH LÍSTKŮ, POVOLENEK A OSVĚDČENÍ.
Vzorec I.
Rybářský lístek platný pro jeden kalendářní rok.
(Šedá barva.)
Líc.

Rub.

Vzorec II.
Rybářský lístek platný pro tři po sobě jdoucí roky.
(Zelená barva.)
Líc.

Rub.

Vzorec III.
Průkaz o oprávnění k výkonu rybářských práv (omezených práv k chytání ryb).
(Červená barva.)
Líc.

Rub.

Vzorec IV.
Povolenka s rybolovu.
(Modrá barva.)
Líc.

Rub.

Vzorec V.
Osvědčení o vzetí do slibu místo přísahy pro ochranu rybářství.