253/1951 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva stavebního průmyslu o mzdových podmínkách zaměstnanců v pomocné stavební výrobě, výrobě stavebních dílců a polotovarů a v pomocných provozech ve stavebnictví.

253.
VYHLÁŠKA
ministerstva stavebního průmyslu
ze dne 26. června 1951
o mzdových podmínkách zaměstnanců v pomocné stavební výrobě, výrobě stavebních dílců a polotovarů a v pomocných provozech ve stavebnictví.
Ministerstvo stavebního průmyslu v dohodě s ministerstvem vnitra a jednotnou odborovou organisací stanoví podle § 1 zákona č. 244/1948 Sb., o státní mzdové politice, a podle vládního nařízení č. 27/1951 Sb., o řízení státní mzdové politiky a zřízení státní mzdové komise:

§ 1.
Zavedení soustavy mezd podle zásluhy.
Aby v pomocné stavební výrobě, ve výrobě stavebních dílců a polotovarů a v pomocných provozech ve stavebnictví byla uplatněna zásada socialistického odměňování práce podle její jakosti, množství a prospěchu, který přináší celku, zavádí se v těchto oborech soustava mezd podle zásluhy a jsou pro ně závazné:
a) státní katalog prací pro pomocnou stavební výrobu,
b) směrnice, které jsou součástí této vyhlášky,
c) výkonové normy stanovené pro národní podniky stavební příslušným ústředním orgánem, který určí ministerstvo stavebního průmyslu.
§ 2.
Rozsah platnosti,
(1) Vyhláška platí
a) pro zaměstnance, konající práce z oborů pomocné stavební výroby s výjimkou pokryvačství, asfaltérství a dlaždičství, prováděna národními podniky v oboru působnosti ministerstva stavebního průmyslu, komunálními a družstevními podniky a odděleními sdružených komunálních podniků a družstevních podniků a soukromými závody,
b) pro zaměstnance ve výrobě stavebních dílců a polotovarů v podnicích uvedených pod písm. a).
c) pro zaměstnance pomocných provozů ve stavebnictví s výjimkou pískoven, kamenolomů, cihelen a těžby říčního písku a stěrku v podnicích uvedených pod písm. a).
(2) K oborům pomocné stavební výroby [odstavec 1 písm. b)] patří práce:
a) isolatérské,
b) sklobetonářské,
c) kamenické,
d) obkladačské,
e) výroba a montáž dílců krovů a jiných tesařských prvků,
f) klempířské,
g) truhlářské,
h) zámečnické,
i) sklenářské,
j) natěračské a lakýrnické,
k) kamnářské.
l) malířské,
m) čalounické,
n) parketářské,
o) xylolitářské a kladečské,
p) teracářské,
r) instalace plynů, instalace sanitní, instalace ústředního topení, elektroinstalace,
s) propůjčování a údržba stavebních strojů.
(3) K výrobě stavebních dílců a polotovarů [odstavec 1 písm. b)] patří práce:
a) výroba prvků z betonu železového a prostého,
b) výroba stavebních prvků otvorových,
c) výroba stavebních sestav instalačních prvků,
d) výroba ostatních stavebních montážních prvků,
e) výroba polotovarů zednických a betonářských.
(4) Vyhláška se nevztahuje na členy závodních stráží, zaměstnance závodních kuchyní, šoféry, kočí, závozníky a zaměstnance podléhající zákonu č. 154/1934 Sb.
§ 3.
Pracovní doba.
(1) Pracovní doba se řídí ustanoveními zákona č. 91/1918 Sb., o osmihodinové době pracovní, a předpisy podle něho vydanými.
(2) Při práci na tři směny se nařízená čtvrthodinová přestávka do pracovní doby započítává.
(3) Doba pracovního klidu o nedělích, státně uznaných svátcích a památných dnech počíná v 6 hodin a trvá do 6 hodin příštího dne.
§ 4.
Práce přes čas, práce v noci a ve dnech pracovního klidu.
(1) Za práci přes čas, v noci a v neděli se v časové i úkolové mzdě platí tyto příplatky:
a)za práci přes čas, t. j. práci přesahující pracovní dobu zmíněnou v § 325%,b)za noční práci, t. j. od 22. do 5. hodiny, pokud nejde o pravidelnou směnu50%,c)za práci v neděli, neposkytne-li se náhradní volno50%.
Přijde-li v úvahu více příplatků, zaplatí se pouze příplatek nejvyšší.
(2) Příplatky za práci přes čas, v noci a v neděli se vypočítávají ze základní časové mzdy příslušné pracovní třídy. Koná-li zaměstnanec práce, které jsou zařaděny do různých pracovních tříd, vypočítává se příplatek ze základní časové mzdy té pracovní třídy, do které je zařaděna práce převážně jím vykonávaná,
(3) Za práci o státně uznaných svátcích a památných dnech přísluší zaměstnancům odměna podle ustanovení zákona č. 248/1946 Sb., o úpravě svátkového práva, ve znění předpisů jej měnících a doplňujících.
§ 5.
Naturální požitky.
Poskytuje-li zaměstnavatel zaměstnancům naturální byt, otop a světlo nebo jiné naturální požitky, započítávají se tyto požitky do mezd částkami, jimiž se oceňují naturální požitky pro účely národního pojištění.
Závěrečná ustanovení.
§ 6.
Zaměstnavatel je povinen seznámiti zaměstnance s touto vyhláškou jejím vyvěšením na vhodném místě závodu a pracoviště.
§ 7.
Dnem počátku účinnosti této vyhlášky pozbývají platnosti všechny úpravy mzdových podmínek zaměstnanců, na které se tato vyhláška vztahuje.
§ 8.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. července 1951.

Ministr:
Prof. Dr. Ing. Šlechta v. r.


Příloha k vyhlášce č. 253/1951 Ú. l. I.
Směrnice
pro odměňování práce v soustavě mezd podle zásluhy.
Čl. 1.
Pracovní třídy.
(1) Podle schváleného státního katalogu prací se práce zařazuje podle své hodnoty a obtížnosti do pracovních tříd.
(2) Práce je hodnocena hlavně:
a) podle znalostí a schopností potřebných k jejímu provedení,
b) podle namáhavosti,
c) podle míry odpovědnosti,
d) podle stupně ztíženého pracovního prostředí, nebezpečí úrazu a ohrožení zdraví a pod.
(3) Výše odměny za práci je určena zásadně podle znaků uvedených v odstavci 2 a podmiňujících zařadění do pracovní třídy, takže odpadá placení zvláštních příplatků, na př. za práci v horku, ve vodě, nečistém prostředí, ve výšce, tunelu a pod.
(4) Vyskytne-li se v závodě práce, pro kterou není ve státním katalogu prací podobného vzoru, je povinností závodu vypracovati návrh na zařadění této práce s podrobným popisem a předložiti jej dílčí hodnotitelské komisi při ústředním orgánu národních podniků stavebních k přezkoumání a ohodnocení.
(5) Jestliže pracovní podmínky určité práce se tak změnily, že neodpovídají původnímu předpokladu pro zařazení práce, musí se provésti její nové zhodnocení (odst. 4).
(6) Za správné určení pracovních tříd podle schváleného státního katalogu práce odpovídá správa závodu, která pověří tímto úkolem zaměstnance pro tento účel zvlášť školené, jejichž odborné znalosti zaručují správné a nestranné posouzení věd.
(7) Závod je povinen v rámci pracovních možností přiděliti každému zaměstnanci práci, odpovídající jeho schopnostem, avšak zaměstnanec je povinen v případě nutnosti přijmouti práci i méně hodnotnou.
Čl. 2.
Práce v časové mzdě.
(1) Základní časové mzdy pro zaměstnance staší 18 let se stanoví takto:
Pracovní třída12345678sazba v Kčs za hodinu8,209,2010,3011,5012,9014,5016,2018,20
(2) Zaměstnanci pracující v časové mzdě
mladší 16 let obdrží 80%,
starší 16 let obdrží 85%,
starší 17 let obdrží 90% sazeb uvedených v odst. 1.
(3) Práce v časové mzdě se platí základní sazbou třídy, do které je vykonávaná práce zařazena. Tyto základní sazby jsou zároveň nejvyšší mzdy, které lze zaměstnanci vypláceti při vstupu do zaměstnání v závodě.
(4) Zaměstnancům pracujícím v časové mzdě, kteří vykazují trvale nadprůměrný výkon, lze přiznati po uplynutí dvou týdnů po nástupu do závodu k jejich základní mzdě po projednání se závodním zastupitelstvem zaměstnanců výkonnostní příplatek. Průměr výkonnostních příplatků u zaměstnanců zařazených do téže pracovní třídy v provozovně nesmí překročiti 15% úhrnu základní časové mzdy v této pracovní třídě; výkonnostní příplatek u jednotlivého zaměstnance nesmí překročiti zpravidla 20% jeho základní časové mzdy. Vyšší výkonnostní příplatek, nejvýše však 30% základní časové mzdy, se může poskytnouti jednotlivým zaměstnancům, kteří projevují výjimečné osobní vlastnosti, jako schopnost věsti druhé, pravidelně osvědčenou vynalézavost a mimořádné tvůrčí schopnosti.
(5) Výkonnostní příplatky mohou býti sníženy nebo odňaty po projednání se závodním zastupitelstvem zaměstnanců, jestliže u zaměstnance odpadnou předpoklady uvedené v odstavci 4, a to teprve po uplynutí jednoho týdne po dni, kdy bylo zaměstnanci snížení nebo odnětí oznámeno.
(6) Správa závodu je povinna navrhnouti k přezkoumání osobních schopností každého zaměstnance, který vykazuje trvale nápadně nízkou výkonnost. Přezkoumání provede komise, složená ze zástupců vedení a závodního zastupitelstva, která rozhodne, dovolí-li to organisace práce v závodě, o přidělení takové práce, při níž by zaměstnanec mohl dosáhnouti uspokojivého výkonu.
(7) Údržbářům, zaměstnaným jen v časové mzdě na často se střídajících pracích různé hodnoty na opravách vlastního zařízení závodu, se stanoví mzda podle nejvyšší pracovní třídy, do níž patří práce jimi pravidelně vykonávaná, i když tuto práci nekonají převážně.
Čl. 3.
Práce v úkolu.
(1) Zaměstnanci jsou povinni pracovati v úkolu všude, kde jsou pro to technické předpoklady.
(2) Pro práce v úkolu platí bez ohledu na věk zaměstnance tento úkolový tarif:
Pracovní třída12345678sazba v Kčs za hodinu9,8011,—12,4013,8015,5017,4019,4021,80
(3) Úkolová mzda se rovná součinu času vyjádřeného výkonovou normou (úkolový čas) a sazbou úkolového tarifu pro příslušnou pracovní třídu, v níž je vykonávaná práce zařazena.
(4) Výkonová norma je buď množství práce vyjádřené v čase pro jednu výrobní jednotku anebo množství výrobních jednotek za určitý čas. Výkonové normy stanovené pro národní podniky stavební příslušným ústředním orgánem jsou závazné pro celé stavebnictví (celosektorové výkonové normy). Výkonové normy, pokud nebyly vyhlášeny jako celosektorové normy, musí býti stanoveny na podkladě časových studií a musí býti schváleny vedením závodu po projednání se závodním zastupitelstvem zaměstnanců (závodní výkonové normy). Veškeré spisové podklady musí býti uschovány.
(5) Výkonové normy musí býti stanoveny tak, aby odpovídaly skutečnému času potřebnému k provedení předepsaného výkonu, t. j. době, kterou potřebuje zapracovaný zaměstnanec pracující v úkolu podle předepsaného pracovního postupu s předpokládanými (po případě předepsanými) pomůckami při normálním výkonu.
(6) Stanovením výkonových norem je nutno pověřiti zaměstnance pro tento úkol zvlášť školené, jejichž odborné znalosti práce mohou zaručiti správný výsledek.
(7) Na písemném pracovním příkazu nebo úkolovém listu musí býti uveden zejména popis práce, úkolový čas, úkolová sazba a pracovní třída. Vedle toho může pracovní příkaz nebo úkolový list obsahovati úkolovou mzdu v penězích.
(8) Přesvědčí-li se zaměstnanec během práce, že závodní výkonová norma není správná, má právo dožádati se nápravy. Námitky musí oznámiti ihned po zjištění v nejbližší pracovní přestávce, kdy lze závodní výkonovou normu přezkoušeti. O námitkách rozhodne správa závodu po projednán; se závodním zastupitelstvem.
(9) Změní-li se předpoklady, za kterých byly úkolové časy stanoveny, musí se provésti jejich přezkoušení; těmito předpoklady jsou na příklad:
a) změna pracovního postupu,
b) změna údajů na výkrese,
c) nutnost používati jiného nářadí neb pomůcek, než bylo stanoveno,
d) použití jiného materiálu, než bylo předepsáno v pracovním postupu,
e) změna počtu kusů, které mají býti stejně (seriově) zhotoveny,
f) postupné zavedení většího počtu malých změn při provádění pracovního úkonu, jestliže všechny změny dohromady se podstatně projeví v délce úkolového času,
g) prokazatelná chyba ve stanoveném čase a pod.
(10) Zaměstnancům pracujícím v úkolu se zaručuje jako minimální výdělek sazba úkolového tarifu příslušné pracovní třídy, nedosáhnou-li z důvodů, jež netkví v jejich osobě, při úkolové práci této výše výdělku. Klesne-li však výkonnost zaměstnance tak, že vlastní vinou nevydělá ani sazbu úkolového tarifu příslušné pracovní třídy, ačkoliv na téže práci bylo nebo je dosahováno jinými zaměstnanci s normálním výkonem přiměřeného výdělku, má nárok jen na svůj výdělek v úkolu skutečně docílený.
(11) Výše výdělku zaměstnance pracujícího v úkolu podložená vyšším výkonem není omezena, jsou-li úkolové časy správně stanoveny.
(12) Započaté, po případě dohotovené práce, zjištěné jako vadné, platí se částkou odpovídající práci vykonané před zjištěním závady, prokáže-li se, že zaměstnanec není vadou vinen a hlásil-li ji ihned po zjištění. Zkazí-li zaměstnanec práci prokazatelně svou vinou, nebude za tuto práci placen. Ve sporných případech rozhodne správa závodu po projednání se závodním zastupitelstvem zaměstnanců.
(13) Nesouhlasí-li zaměstnanec při vystoupení ze zaměstnání s vypočtením úkolového výdělku na započaté práci, bude úkolový výdělek, který mu přísluší, vypočten až po skončení dotyčné práce a případný rozdíl doplacen.
Čl. 4.
Práce v prémii.
(1) Při pracích, jejichž povaha nedovoluje, aby se konaly v úkolu, odměňuje se zvýšený výkon výkonnostními prémiemi. Zlepšení hospodářského výsledku práce se odměňuje prémií hospodárnostní.
(2) Prémie se poskytují podle prémiových řádů, které schvaluje ministerstvo stavebního průmyslu podle § 3 vyhlášky č. 522/1947 Ú. l. I, o povinném zavedení práce v úkolu, a její přílohy. Prémiový řád se předkládá ke schválení prostřednictvím komise pro prémiování a úkolování při ústředním orgánu národních podniků stavebních.
(3) Pracuje-li zaměstnanec ve výkonnostní prémii, nemá nárok na výkonnostní příplatek.
Čl. 5.
Mimořádné případy.
(1) Nemůže-li zaměstnanec z nutných provozních důvodů konat svou obvyklou úkolovou práci a je-li přeřazen do časové mzdy nebo úkolové práce nižší hodnoty, obdrží mzdu ve výši sazby úkolového tarifu své průměrné pracovní třídy z předchozího mzdového období, nejvýše však po dobu dvou týdnů, pokud nedosáhne na této nové práci vyššího výdělku.
(2) Nemůže-li zaměstnanec pracující v časové mzdě z nutných provozních důvodů konat svou obvyklou práci a je-li přeřazen na jinou práci nižší hodnoty v časové mzdě, obdrží časovou mzdu své průměrné pracovní třídy z předchozího mzdového období, nejvýše však po dobu dvou týdnů.
(3) Musí-li zaměstnanec pracující v úkolu z důvodů, jež netkví v jeho osobě, čekati v jednom dnu déle než 30 minut, třeba několikráte v kratších intervalech, obdrží za tuto dobu cekání náhradu ve výši průměrného výdělku posledního mzdového období, nejvýše sazbu úkolového tarifu pro příslušnou pracovní třídu právě přerušené práce. V případech, kdy průměrný výdělek v posledním zúčtovacím období byl nižší než tato sazba, má nárok na náhradu pouze ve výši tohoto skutečného průměrného výdělku. Tato náhrada může býti poskytována jen v řádně prokazatelných výjimečných případech a nesmí se poskytovati pravidelně.
Čl. 6.
Všeobecná ustanovení.
(1) Správ a závodu odpovídá za dodržování ustanovení těchto směrnic. Musí především pečovati o odborné školení orgánů, pověřených prováděním jednotlivých ustanovení soustavy mezd podle zásluhy.
(2) Při výplatě mzdy je zaměstnanci vydati písemné potvrzení, z kterého jsou patrny hrubá mzda, srážky (daně, soc. příspěvky a pod.) a čistá mzda.
(3) Výplata budiž provedena tak, aby zaměstnanci nebyli zdrženi déle než 30 minut po pracovní době. Čekání na výplatu po pracovní době přes 30 minut, zaviněné závodem, musí se zaplatiti jako pracovní doba v základní časové mzdě pracovní třídy naposled vykonávané práce.
(4) Výjimku z ustanovení těchto směrnic může povoliti pouze ministerstvo stavebního průmyslu.