602/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva sociální péče, kterou se upravují mzdové podmínky dělnictva zaměstnaného ve výrobě vánočních a velikonočních ozdob.

602.
VYHLÁŠKA
ministerstva sociální péče
ze dne 24. května 1949,
kterou se upravují mzdové podmínky dělnictva zaměstnaného ve výrobě vánočních a velikonočních ozdob.
Ministerstvo sociální péče vyhlašuje podle § 1 zákona ze dne 25. října 1948, č. 244 Sb., o státní mzdové politice, tuto úpravu mzdových podmínek dělnictva zaměstnaného ve výrobě vánočních a velikonočních ozdob.

§ 1.
Působnost.
Vyhláška se vztahuje
1. místně na území republiky Československé,
2. věcně na všechny závody vyrábějící vánoční a velikonoční ozdoby ze skla a jiného materiálu,
3. osobně na všechny dílenské zaměstnance nepodléhající zákonu z 11. července 1934, č. 154 Sb., o soukromých zaměstnancích.
§ 2.
Zařádění dělnictva.
(1) Dělnictvo se zařadí podle činnosti a věku do mzdových skupin uvedených v § 3.
(2) Zařádění dělnictva do jednotlivých mzdových skupin provede správa závodu po slyšení závodního zastupitelstva zaměstnanců.
§ 3.
Mzdový sazebník.
I.
Mzdové skupiny:Hod. Kčs1.Odborní dělníci.a)Foukači-specialisté (koule nad 7 cm olivy, tlačítka, zvonky, špičky, ptáci a formy nad 7 cm)12.90b)foukači12.002.Zaučení dělníci.a)Malíři složitějších vzorů, stříbřiči, kontroloři polotovarů a hotových výrobků11.20b)odtahovači, malíři, stříkači barev pistolí, nařezavači kartonů a balicí do beden10.30c)malíři, třídiči navíječi, obsluhovači při výrobě řetězů a hvězdic z leonských drátů, pomocníci stříbřičů a kartonážníků, sešívači krabic9.20d)čističi, baliči a odřezávači9.003.Pomocní dělníci.a)Pro těžší práce10.30b)pro lehčí práce8.20
Pracují-li zaučení dělníci různých věkových tříd ve skupinové práci při stejném zaměstnání, je mzda všech zaměstnaných ve skupině založena na mzdové sazbě nejstaršího dělníka téže skupiny. Zaučení dělníci, kteří nemají možnost pracovati v úkolu a pracují stále v časové mzdě, mohou dostati směrnou úkolovou sazbu.
II.
Mzdové skupiny: Hod.  KčsÚdržbáři.Zámečníci a seřizovači strojů, jakož i ostatní vyučení dělnící pokud vykonávají svoje řemeslo,12.90Režijní zaměstnanci.Řidiči motorových vozidel, vyučení kovodělnému řemeslu12.90ostatní řidiči motorových vozidel a nevyučení řemeslníci11.50závozníci10.30Týdenní mzdy.60 hod.Vrátní510.00hlídači485.00
III.
Mladiství dělníci.
(1) Mzdy uvedené ad I a II platí pro dělníky starší 21 let.
(2) Pro mladší dělnictvo pracující v časové mzdě platí toto odstupňování:
starší 19 let95%starší 17 let90%starší 16 let85%amladší 16 let80%.
(3) Při úkolové práci nepřichází toto odstupňování v úvahu.
(4) Dělníkům ve stáří od 19 do 21 let mohou býti přiznány plné základní časové mzdy, jestliže kvalifikací a výkonem se vyrovnají dělníkům starším 21 let.
IV.
Obtížnostní příplatky.
(1) Ke stanoveným mzdám se vyplácí 10% příplatek, a to
a) při foukání a odtahování u benzinového, benzolového, petrolejového a jiného plynového kahanu,
b) při malování barvami, rozpouštěnými acetonovými a jinými laky, zdraví lidskému škodlivými a při stříkání barev pistolí,
c) při stříbření skleněných předmětů a
d) při špinavé a nečisté práci.
(2) Tyto příplatky se vyplácejí jen po dobu skutečného vykonávání těchto obtížných prací, a to nejvýše dva příplatky.
(3) Všechny tyto příplatky se musí počítati ze základních časových mezd.
§ 4.
Úkolová a prémiová práce.
a) Úkol:
(1) Dělníci jsou povinni pracovati v úkolu, kde jsou pro to technické předpoklady a kde tím není ohrožena Jakost práce, jestliže to nařídí správa závodu po slyšení závodního zastupitelstva zaměstnanců.
(2) Základem pro výpočet úkolové sazby (tarifu) je směrná úkolová sazba, t. j.
a) všeobecně-časová mzda příslušné mzdové skupiny (§ 3), zvýšená o 15%,
b) u prací, u kterých budou vyhlášeny závazné normy, časová mzda příslušné mzdové skupiny (§ 3), zvýšená o 20%.
Úkolové sazby je stanoviti tak, aby průměrně výkonný dělník pracující v úkolu, dosáhl za obvyklých pracovních podmínek v závodě úkolového výdělku, který by odpovídal směrné úkolové sazbě jeho mzdové skupiny, násobené odpracovanou dobou. Skutečná výše výdělku jednotlivého dělníka pracujícího v úkolu podložená vyšším výkonem není tím omezena.
(3) U skupinového úkolu se vyměří úkolové sazby podle mzdy té skupiny dělníka, která je pro tuto úkolovou práci pravidelně používána. Úkolové výdělky takto dosahované se rozdělí mezi jednotlivé dělníky zúčastněné na skupinovém úkolu úměrně k výši jejich základních časových mezd.
(4) Úkolové sazby jsou tehdy správně stanoveny, vydělá-li si dělnictvo, zaměstnané týmiž pracemi za podmínek v závodě obvyklých v době 14 dnů alespoň směrnou úkolovou sazbu.
(5) Výdělek dělníka pracujícího v úkolu nesmí klesnouti pod časovou mzdu, není-li příčina menšího výdělku prokazatelně v osobě dělníkově. V takovém případě má dělník nárok jen na výdělek jím skutečně v úkolu dosažený.
(6) Úkolové sazby a podmínky nutno sděliti dotčeným dělníkům před započetím práce písemně nebo vývěskou v závodním oddělení. V každém závodě jest vésti knihu nebo kartotéku platných úkolových sazeb.
(7) Správa závodu jest povinna přezkoušeti úkolové sazby po slyšení závodního zastupitelstva zaměstnanců, změní-li se předpoklady, za kterých byly původně stanoveny, na př.
a) při změně pracovního postupu,
b) při větších provozních změnách,
c) při nutnosti použití jiného nářadí nebo výrobních pomůcek, než bylo původně stanoveno,
d) při použití materiálu odlišných hodnot, než předepsáno v pracovním postupu,
e) při podstatné změně počtu kusů, které mají býti stejně (seriově) zhotoveny,
f) při postupném zavádění více malých změn při provádění pracovních úkonů, jestliže všechny změny dohromady se podstatně projeví v délce úkolového času,
g) při prokazatelně chybném stanovení úkolové sazby.
(8) Změna stanovených a vyzkoušených sazeb v neprospěch dělníků může býti provedena správou závodu, nedojde-li k dohodě, po předchozí týdenní výpovědní Ihůtě.
(9) Dosavadní úkolové sazby musí býti v rámci této vyhlášky znovu propočteny a stanoveny tak, aby odpovídaly jejím ustanovením.
(10) Řemeslníci, nemohou-li pracovati z technických důvodů v úkolu a pracují-li na udržování závodního zařízení, mohou dostati úkolový vyrovnávací příplatek ve výši 20% k základní hodinové mzdě.
(11) Nemohou-li dělníci v oborech, v nichž jest v závodě zavedena úkolová práce, z technických důvodů pracovati v úkolu, dostanou k časové mzdě po tuto dobu směrnou úkolovou sazbu.
b) Prémie.
Při pracích, které se svou povahou nehodí, aby se konaly v úkolu, se zvýšený výkon odměňuje prémiemi, pro které musí býti vypracován prémiový řád podle rámcových směrnic uvedených v příloze vyhlášky č. 522 Ú. l. I ze dne 29. května 1947, částka 79, který podléhá schválení ministerstva sociální péče.
§ 5.
Výkonnostní příplatky.
(1) Ku mzdám stanoveným v § 3 této vyhlášky lze dělníkům, kteří pracují v časové mzdě, poskytovati výkonnostní příplatky jen za nadprůměrné výkony a přesnost v práci nebo na vyrovnání rozdílné, hodnoty práce uvnitř téže pracovní skupiny.
(2) Výkonnostní příplatky mohou se u jednotlivých dělníků odstupňovati až do výše 25% jejich časové mzdy stanovené touto vyhláškou. Úhrnná částka výkonnostních příplatků nesmí však přesahovati 15% úhrnu časových mezd v závodě.
(3) Přiznání výkonnostního příplatku se oznamuje vývěskou v závodě, z níž je patrno jméno dělníka, zevrubné odůvodnění a výše poskytovaného příplatku.
(4) Poskytování výkonnostního příplatku nesmí však vésti k lineárnímu zvýšení mezd. Lineární zvýšení mezd je na př. neodůvodněné plné využití ustanovení o výkonnostních příplatcích, poskytnutí výkonnostních příplatků jednotlivým kategoriím dělnictva stejným procentem bez přihlédnutí k zvýšenému výkonu, přesnosti v práci, po př. k rozdílné hodnotě práce.
(5) Pokud se vyplácí výkonnostní prémie podle vyhlášky č. 522/47 Ú. l. I, nemůže být poskytován výkonnostní příplatek ani k časovým a ani k úkolovým mzdám.
§ 6.
Příplatky za práci přes čas, práci noční, nedělní a sváteční.
(1) Při pracích v časové mzdě i v úkolu se platí za práci přes čas, práci noční, nedělní a sváteční tyto příplatky:
a)Za práci přes čas, t. j. nad 48 hodin týdně Tento příplatek nepřísluší za přípravné a pomocné práce (§ 7 zákona č. 91/1918 Sb.).25 %.b)Za noční práci, t. j. od 22. do 5 hod., nejde-li o pravidelné směny50%.c)Za práci v neděli50%.
(2) Přijde-li v úvahu několik výše uvedených příplatků, je zaplatiti toliko nejvyšší příplatek.
(3) Za práci o svátcích a památných dnech se platí podle ustanovení zákona o úpravě svátkového práva č. 248/1948 Sb. ve znění zákona č. 78/1948 Sb.
(4) Příplatky za noční práci a v neděli nenáležejí vrátným a hlídačům.
(5) Práce přes čas a pomocné práce podle §§ 6 a 7 zákona č. 91/1918 Sb. mohou býti placeny úhrnně.
Paušalovaná částka musí býti přiměřená předpokládanému průměrnému úhrnu práce přes čas a pomocných prací.
(6) příplatky za práci přes čas náležejí vrátným a hlídačům jedině za práci nad 60 hodin týdně.
(7) Základem pro výpočet příplatků jest
a) u dělníků pracujících v časové mzdě hodinová mzda podle § 3 této vyhlášky.
b) u dělníků pracujících v úkolu směrná úkolová sazba a
c) u příjemců týdenních mezd s pravidelnou 60 hodinovou pracovní dobou 1/60 týdenní mzdy.
§ 7.
Placení mzdy.
(1) Zúčtování a výplata mzdy se děje měsíčně. Dělníkům možno však poskytovati v měsíčním mzdovém období zálohu.
(2) Výplatní den stanoví správa závodu po slyšení závodního zastupitelstva zaměstnanců.
(3) Zpozdí-li se výplata mzdy dělníka o více než ½ hodiny po skončení práce, musí mu býti každá započatá hodina zaplacena plnou hodinovou mzdou.
(4) Každému dělníku se vydá písemné vyúčtování mzdy, ze kterého je patrna hrubá mzda a všechny srážky (daně, příspěvky na nár. pojištění a pod.).
(5) Námitky proti zúčtování mzdy, nároky na náhradu nesprávného výpočtu nebo nesprávně stanovených úkolových sazeb, se mají uplatniti u správy závodu do 8 dnů po jejich vzniku.
§ 8.
Zmenšená výkonnost.
Dělníkům s menší tělesnou vadou nebo s nižší duševní zdatností mohou býti placeny snížené mzdy stanovené podle stupně zmenšené výkonnosti.
Toto stanovení nižší mzdy musí býti písemně oznámeno příslušnému krajskému národnímu výboru, jakož i dotčenému dělníkovi.
Tato stanovená nižší mzda jest právně neúčinnou, projeví-li krajský národní výbor nesouhlas do 30 dnů ode dne doručení podání.
§ 9.
Ochranné pomůcky.
(1) Správa závodu musí dáti dělnictvu zaměstnanému stříbřením zdarma k použití ochrannou zástěru, gumovou obuv a rukavice.
(2) Každý dělník je povinen jemu svěřené ochranné pomůcky pečlivě uchovávati a vzniklá poškození ihned oznámiti. Ručí za hrubé i úmyslné jejich poškození. Opravu nezaviněného poškození hradí závod.
(3) Nemůže-li správa závodu opatřiti ochranné pomůcky, je povinna zaměstnanci, který si je sám opatří, nahraditi výdaje za jejich nákup po předložení účtu.
§ 10.
Stravné a nocležné.
Při jízdách nebo při výkonu různých prací nařízených správou závodu mimo obvod pravidelného pracovního působiště se vyplácí dělníkům vedle normálních příplatků za práci přes čas, za práci noční, nedělní a sváteční, které jim snad přísluší, denní stravné, a to
a)při práci trvající déle než 4 hodinyKčs 20.—,b)při práci trvající déle než 8 hod. bez přenocováníKčs 40.—,c)za nutné přenocování se snídaníKčs 40.—.
Prokáže-li dělník účtenkami vyšší výdaje přiměřené jeho funkci v závodě, budou mu plně hrazeny.
§ 11.
Věcné požitky.
Poskytují-li se dělnictvu naturální požitky (byt, světlo, otop a pod.), započítávají se do mezd stanovených v § 3 této vyhlášky. Hodnota naturálních požitků se oceňuje podle směrnic platných pro národní pojištění.
§ 12.
Vedení závodu jest povinno vyvěsiti výtisk této vyhlášky na místě přístupném dělnictvu.
§ 13.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. dubna 1949.

Ministr:
Erban v. r.