3477/1948 Ú. l. I
Vyhláška generálního sekretariátu Hospodářské rady, kterou se vydávají pro podniky stavebního průmyslu vysvětlivky k závazným směrnicím pro kalkulaci nákladů v průmyslových podnicích.

3477.
VYHLÁŠKA
generálního sekretariátu Hospodářské rady
ze dne 30. prosince 1948,
kterou se vydávají pro podniky stavebního průmyslu vysvětlivky k závazným směrnicím pro kalkulaci nákladů v průmyslových podnicích.
Generální sekretariát Hospodářské rady vydává podle § 2, odst. 2 zákona ze dne 16. května 1946, č. 116 Sb., o jednotné organisaci podnikového početnictví, k závazným směrnicím, pro kalkulaci nákladů v průmyslových podnicích, vydaným vyhláškou generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 27. října 1948, č. 2608 Ú. l. I (dále jen „závazné směrnice“), pro podniky stavebního průmyslu tyto vysvětlivky:

I. K části první závazných směrnic.
Čl. 1.
Podnikové výkony.
V podnicích stavebního průmyslu jsou podnikovými výkony, u kterých se musí sestavovati kalkulace nákladů (dále jen „kalkulace“),
a) stavby,
b) jiné výrobky zhotovované, po případě těžené pro stavební účely (na př. tvárnice, malta, beton, kámen),
c) projekty s příslušenstvím,
d) služby ve věcech stavebních (na př. dozory, posudky) a vnitropodniková doprava,
které podnik (závod) provádí, jakož i jejich části nebo skupiny.
Čl. 2.
Opakované a neopakované podnikové výkony.
(1) K opakovaným podnikovým výkonům patří zpravidla
a) typisované stavby a jejich projekty s příslušenstvím,
b) jiné typisované nebo normalisované výrobky,
c) služby ve věcech stavebních stejné povahy a stejného rozsahu a vnitropodniková doprava.
(2) Ostatní podnikové výkony jsou podnikovými výkony neopakovanými.
Čl. 3.
Rozsah kalkulační povinnosti.
(1) Podle § 4, odst. 2 závazných směrnic se stanoví povinnost sestavovati výslednou kalkulaci u vnitropodnikové dopravy.
(2) Předběžná ani výsledná kalkulace se nemusí sestavovati u podnikových výkonů uvedených v čl. 1, písm. b) až d), které jsou nepatrného rozsahu a významu pro podnik a které se v něm provádějí ojediněle.
(3) Předběžná kalkulace se nemusí sestavovati u staveb, jejichž vlastní náklady nepřevyšují Kčs 10.000.— (podružné podnikové výkony), výsledná kalkulace u staveb, jejichž vlastní náklady nepřevyšují Kčs 500.000.—, s přihlédnutím k ustanovením odstavců 4 a 5.
(4) U staveb, které nejsou typisované a jejichž vlastní náklady převyšují Kčs 10.000.—, jakož i u ostatních neopakovaných podnikových výkonů se pokládá sestavování předběžné kalkulace za nehospodárné a nemusí se proto sestavovati, jestliže by náklady vynaložené na její sestavení byly větší než desetina očekávaného výnosu (tržby) za příslušný podnikový výkon. Výsledná kalkulace v těchto případech se však musí sestavovati.
(5) Předběžná kalkulace se nemusí sestavovati v případech, kdy započetí prací nesnese odkladu (na př. při živelních nebo jiných pohromách). Výsledná kalkulace v těchto případech se však musí sestavovati.
(6) Předběžná kalkulace stavby se musí upraviti nebo se musí sestaviti nová předběžná kalkulace
a) dojde-li při provádění stavby k podstatnému zvětšení nebo zmenšení rozsahu prací a dodávek uvedených v rozpisu prací a dodávek (dále jen „rozpis“),
b) vznikne-li nutnost provádění prací a dodávek, které nebyly v rozpisu uvedeny nebo nedojde-li k provedení některých prací a dodávek uvedených v rozpisu.
Podstatným zvětšením nebo zmenšením se rozumí u prací zvětšení nebo zmenšení o 25% a u dodávek o 10% rozsahu jednotlivých prací a dodávek.
Doba sestavení kalkulace.
(1) Předběžná kalkulace se musí sestaviti u staveb nejpozději při zapečetí prací na staveništi a u ostatních podnikových výkonů nejpozději při započetí prací souvisících bezprostředně s jejich výrobou, poskytnutím a pod.
Čl. 4.
(2) Doba sestavení výsledné kalkulace není závislá na kolaudaci nebo superkolaudaci, nýbrž na zjištění potřebných údajů v provozním, skladním a mzdovém účetnictví po předání stavby do užívání nebo po dokončení jiného výrobku nebo po poskytnutí služby. Přiměřenou dobou pro sestavení výsledné kalkulace podle příslušných ustanovení závazných směrnic se rozumí doba co nejkratší.
Čl. 5.
Rozpis a jeho rozčlenění.
(1) Stavby se musí pro účely kalkulace popsati v rozpisu.
(2) Rozpis se musí rozčleniti alespoň do těchto oddílů:
A. vybavení staveniště sociálními zařízeními (zařízeními pro sociální účely),
B. provoz sociálních zařízení,
C. vybavení staveniště provozovacími zařízeními,
D. vlastní stavební práce.
(3) Jednotlivé oddíly rozpisu se člení na články. Tyto články se musí podrobně rozepsati v položky rozpisu podle druhů a způsobu provedení stavebních prací a dodávek. Položky rozpisu se musí pokud možno popsati co do způsobu provedení prací a dodávek tak, aby tento popis odpovídal úkolovým sazebníkům a co do druhu a jakosti normám ČSN.
Čl. 6.
Vybavení staveniště sociálními zařízeními.
Oddíl A. rozpisu „vybavení staveniště sociálními zařízeními“ se člení na tyto články:
1. montáž a demontáž přenosných sociálních objektů (objektů pro sociální účely),
2. zřízení, odklizení a zužitkování nepřenosných sociálních objektů,
3. vybavení a vyklizení sociálních objektů,
4. doprava součástí přenosných sociálních objektů, materiálu pro nepřenosné sociální objekty a vnitřního zařízení sociálních objektů.
Čl. 7.
Provoz sociálních zařízení.
Oddíl B. rozpisu „provoz sociálních zařízení“ se člení na tyto články:
1. propůjčení přenosných sociálních objektů a jejich vnitřního zařízení,
2. udržování nepřenosných sociálních objektů,
3. vlastní provoz sociálních zařízení.
Čl. 8.
Vybavení staveniště provozovacími zařízeními.
Oddíl C. rozpisu „vybavení staveniště provozovacími zařízeními“ se člení na tyto články:
1. montáž a demontáž strojů, výrobního zařízení a součástí přenosných provozovacích objektů,
2. zřízení, odklizení a zužitkování nepřenosných provozovacích objektů,
3. vybavení a vyklizení provozovacích objektů,
4. doprava strojů, výrobního zařízení, nářadí, přístrojů, součástí přenosných provozovacích objektů, materiálu pro nepřenosné provozovací objekty a vnitřního zařízení provozovacích objektů.
Čl. 9.
Vlastní stavební práce.
(1) Oddíl D. rozpisu „vlastní stavební práce“ se člení na tyto články:
1. propůjčení a provoz strojů, propůjčení výrobního zařízení, přenosných provozovacích objektů, vnitřního zařízení provozovacích objektů a udržování nepřenosných provozovacích objektů, nejsou-li obsaženy v dalších článcích,
2. doprava hlavního materiálu,
3. práce přípravné,
4. a další články, které obsahují práce a dodávky členěné podle norem ČSN (na př. práce zemní a přidružené), jakož i práce závěrečné.
(2) K článkům rozpisu uvedeným v odstavci 1 (hlavní stavební práce) se dále připojují články, obsahující přidružené stavební práce, t. j. řemeslnické práce a dodávky neprováděné vlastními zaměstnanci.
II. K částí druhé závazných směrnic.
Čl. 10.
Kalkulační jednice.
(1) U staveb jsou kalkulačními jednicemi jednotlivé oddíly rozpisu. Kalkulačními jednicemi u staveb mohou býti též části oddílů rozpisu, lze-li jejich náklady hospodárně odhadovati nebo zjišťovati.
(2) Předběžná kalkulace jednotlivých oddílů rozpisu se musí sestavovati na základě propočtů jednotek jednotlivých položek rozpisu.
(3) Vlastní náklady všech oddílů rozpisu se musí sečísti (vlastní náklady celé stavby).
(4) U jiných výrobků zhotovených pro stavební účely se určí kalkulační jednice tak, že se tyto výrobky vymezí počtem jednotek, za něž se obvykle stanoví cena nebo jimiž se obvykle při zhotovování měří, váží a pod. (na př. 10.000 m3 štěrku, 1000 kusů tvárnic, 100 m betonových rour — vždy stejného druhu).
(5) U projektů s příslušenstvím a u služeb ve věcech stavebních jsou kalkulačními jednicemi jednotlivé projekty s příslušenstvím a jednotlivé služby, po případě jejich jednotky. U vnitropodnikové dopravy jsou kalkulačními jednicemi její jednotky (na př. tkm).
Čl. 11.
Odborový kalkulační vzorec.
(1) Odborový kalkulační vzorec pro podniky stavebního průmyslu se stanoví takto:
1. jednicové mzdy
2. jednicový materiál
3. materiálová režie jednicového materiálu
4. dopravné jednicového materiálu
5. jiné jednicové náklady výrobní
6. náležitosti jednicových mezd
7. náklady na režijní osazenstvo
8. ostatní výrobní režie
9. správní režie
10. odbytová režie
11. zvláštní risika
12. ostatní jednicové náklady odbytové
součet = vlastní náklady.
(2) Obsahu položek směrného kalkulačního vzorce odpovídá obsah položek odborového kalkulačního vzorce podle této tabulky:
směrný kalkulační vzorecodborový kalkulační vzorecjednicové mzdypoložka 1.jednicový materiálpoložky 2. a 3.ostatní jednicové náklady výrobnípoložky 4. a 5.výrobní režiepoložky 6., 7. a 8.správní režiepoložka 9.odbytová režiepoložka 10.jednicové náklady odbytovépoložky 11. a 12.
(3) Pořadí položek 1. až 10. odborového kalkulačního vzorce se musí zachovávati.
Čl. 12.
Jednicové mzdy.
(1) Jednicovými mzdami se rozumějí úkolové a časové mzdy za práci zaměstnanců a členů dlouhodobých brigád, které souvisí přímo s prováděním stavby, se zhotovením jiného výrobku, s vypracováním projektu s příslušenstvím, nebo s poskytnutím služby (na př. mzda betonáře za zpracování betonu pro vozovku silnice, mzda kopáče za výkop zeminy pro základy mostu, mzda dělníka za výlom kamene nebo zhotovení tvárnice, služné projektanta za práci na projektu).
(2) Není-li úkolová sazba úředně stanovena, použije se úkolové sazby podnikové. Tato sazba, smluvená mezi vedením stavby a zastupitelskými orgány zaměstnanců, musí vyhovovati zásadám státní mzdové politiky. Obdobným způsobem se postupuje při určování prémií u jednicových mezd.
(3) Do jednicových mezd patří i sezonní a vyrovnávací příplatky a příplatky za obtížné práce.
(4) Jako jednicové mzdy se posuzuje též jednicové služné.
Čl. 13.
Jednicový materiál.
(1) K jednicovému materiálu patří zpravidla náklady
a) na hmoty, které se stávají podstatnou částí stavby nebo jiného výrobku (na př. cement, cihlářské výrobky, tvárnice, stavební a isolační desky, obkladový materiál, dlažební materiál, vápno, sádra, stavební dříví, stavební železo, škvára, písek, štěrk, stavební kámen, zemina, dehet, asfalt, rákos),
b) na hmoty, které se nestávají podstatnou částí stavby nebo jiného výrobku, jichž je však k provádění příslušných prací nezbytně třeba (na př. dříví pro lešení, pažení, bednění betonových konstrukcí),
c) na hmoty, kterých je třeba k vytvoření podstatných vlastností části stavby, po případě jiného výrobku (na př. přísada k tuhnutí betonu),
d) na rozpracované výrobky, které se po případné úpravě zabudují do stavby, a na součásti, které se do ní zabudují beze změny (na př. nosiče různých tvarů a délek, kámen pro některé druhy dlažby a zdiva, dílce pro montované stavby, kameninové a cementové roury, mostní ložiska, schody z přírodního a umělého kamene, kilometrovníky),
e) na řemeslnické dodávky neprováděné vlastními zaměstnanci, kterých je obvykle třeba k dokončení stavby jako celku (na př. dodávky truhlářské, zámečnické, práce malířské, natěračské).
(2) K nákladům na jednicový materiál patří také podíl škod na jednicovém materiálu, vznikajících jeho dopravou, uskladněním a pod., počítaný z hodnoty jednicového materiálu.
Čl. 14.
Materiálová režie jednicového materiálu.
K materiálové režii jednicového materiálu patří náklady souvisící nepřímo s jeho opatřováním, přijímáním, zkoušením, skladováním, vydáváním a pod.
Čl. 15.
Dopravné jednicového materiálu.
K dopravnému jednicového materiálu patří náklady na dopravu jednicového materiálu, jeho nakládání, překládání a skládaní i s podílem dopravného při škodách na jednicovém materiálu, vznikajících dopravou, nakládáním a pod., počítaným z hodnoty dopravného jednicového materiálu.
Čl. 16.
Jiné jednicové náklady výrobní.
K jiným jednicovým nákladům výrobním patří
a) náklady na řemeslnické práce, kterých je třeba k dokončení určité části stavby, po případě jiného výrobku, a jež doplňují práce vlastních zaměstnanců (na př. kamenické opracování kameninové omítky, dlažební a obkládačské práce prováděné z materiálu stavebního podniku),
b) náklady na výpomocné práce, provedené jinými než vlastními zaměstnanci (na př. krátkodobými brigádami, vojskem, vypůjčenými zaměstnanci),
c) licenční náklady počítané podle počtu vyrobených jednotek (na př. podle počtu m2 upravené vozovky nebo podle počtu m3 vyrobeného lehkého betonu),
d) náklady na dovoz a odvoz sociálních a provozovacích zařízení staveniště, na odvoz stavebního rumu,
e) zvláštní pojistné, t. j. náklady na pojištění některých kusů sociálního a provozovacího zařízení staveniště nebo některého druhu dodávky (na př. zvláštní pojištění leštěných mramorových desek),
f) spotřeba hmot při provozu strojů, dopravné těchto hmot a spotřeba energie při provozu strojů, lze-li tyto náklady hospodárně přičítati přímo příslušné kalkulační jednici,
g) udržování cizích investic potřebných pro provoz pracoviště (staveniště),
h) nájemné a pachtovné z cizích věcí a práv souvisících s provozem pracoviště (staveniště),
i) kalkulační nájemné z vlastních investic na pracovišti (staveništi), obsahující kalkulační úroky, kalkulační odpisy a udržování, po případě pojistné z těchto investic,
j) zbývající jednicové náklady výrobní, vyjma jednicové mzdy, jednicový materiál a dopravné jednicového materiálu (na př. náklady na vytápění stavby).
Čl. 17.
Náležitosti jedincových mezd.
K náležitostem jedincových mezd patří tyto náklady souvisící s jednicovými mzdami:
a) příplatky za práci přes zákonnou pracovní dobu denní, příplatky za práci noční, nedělní a ve dnech pracovního klidu,
b) mzdy za placené svátky a dny pracovního klidu podle platných předpisů, dovolená zaměstnanců, mzdy za dobu, po kterou byli členové zastupitelských orgánů zaměstnanců zaneprázdněni výkonem svých funkcí, mzdy za promeškaný čas pro nepříznivé počasí, náhrady mezd podle příslušných předpisů,
c) podíl zaměstnavatele na pojistném na národní pojištění, přídavky ke mzdám a služnému (na př. čestné, odlučné, ubytovné, návštěvné, příjezdné a odjezdné), vánoční příspěvek, jiné příspěvky,
d) ostatní náležitosti jednicových mezd.
Čl. 18.
Náklady na režijní osazenstvo.
K nákladům na režijní osazenstvo patří režijní mzdy na pracovišti (staveništi) souvisící s výrobou, jejím řízením a kontrolou, jakož i náklady uvedené v čl. 17, souvisící s těmito režijními mzdami.
Čl. 19.
Ostatní výrobní režie.
K ostatní výrobní režii patří režijní náklady souvisící s prováděním staveb, se zhotovením jiných výrobků, s vypracováním projektů s příslušenstvím, nebo s poskytnutím služeb, vyjma náklady uvedené v čl. 17 a 18.
Čl. 20.
Správní režie.
Vzhledem k velikosti podniků a závodů stavebního průmyslu patří k správní režii náklady souvisící s řízením závodu jako celku i s příspěvky závodu na úhradu nákladů nadřazených orgánů (na př. příspěvky ústřednímu ředitelství a krajské správě).
Čl. 21.
Odbytová režie.
K odbytové režii patří náklady styku se zákazníky, na př. náklady souvisící s objednávkami zákazníků, s vypracováním podkladů pro tyto objednávky, s vyúčtováním zákazníkům a s jinou odbytovou činností podniku (závodu), vyjma zvláštní risika a ostatní jednicové náklady odbytové (čl. 22 a 23).
Čl. 22.
Zvláštní risika.
Zvláštními risiky se rozumí nebezpečí škod, které mohou vzniknouti zejména vnějšími vlivy při provádění stavby (na př. povodně, požáry, geologické poruchy).
Čl. 23.
Ostatní jednicové náklady odbytové.
K ostatním jednicovým nákladům odbytovým patří náklady souvisící přímo s odbytem, vyjma zvláštní risika (na př. dávky a licenční náklady počítané podle obratu, záruky za provedení staveb, po případě jiných výrobků).
Čl. 24.
Přičítání nákladů.
Od vlastních nákladů příslušné kalkulační jednice je třeba odečísti hodnotu materiálu zbylého na pracovišti (staveništi) ze zbourání nepřenosných sociálních a nepřenosných provozovacích objektů, jsou-li náklady na materiál, potřebný pro jejich zřízení, plně obsaženy v nákladech na materiál této kalkulační jednice.
Čl. 25.
Nepřímé přičítání nákladů.
(1) Základnou pro přičítání materiálové režie jednicového materiálu jest hodnota spotřeby jednicového materiálu.
(2) Základnou pro přičítání náležitostí jednicových mezd jsou jednicové mzdy.
(3) Základnou pro přičítání
a) nákladů na režijní osazenstvo,
b) ostatní výrobní režie,
c) správní režie
je součet položek 1. a 5. odborového kalkulačního vzorce.
(4) Základnou pro přičítání odbytové režie je součet položek 1. až 9. odborového kalkulačního vzorce.
Čl. 26.
Vztah předběžné kalkulace k výsledkovému rozpočtu.
(1) Pro výpočet režijních sazeb nebo přirážek v předběžné kalkulaci se musí použiti režijních sazeb nebo přirážek vyplývajících z ročního výsledkového rozpočtu toho roku (let), v němž se bude podnikový výkon prováděti.
(2) Nesestavuje-li se pro rok 1949 roční výsledkový rozpočet, musí se použiti v tomto období režijních sazeb nebo přirážek svědomitě odhadnutých pro rok 1949. Tyto předpokládané režijní sazby nebo přirážky musí býti pravděpodobně a písemně odůvodněné.
Čl. 27.
Vztah výsledné kalkulace k provoznímu účetnictví.
Pro výpočet režijních sazeb nebo přirážek ve výsledné kalkulaci se musí použiti režijních sazeb nebo přirážek vyplývajících ze zúčtovacích období v provozním účetnictví, v nichž byl podnikový výkon proveden.
III. Účinnost.
Čl. 28.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Generální sekretář Hospodářské rady:
JUDr. Ing. Edvard Outrata v. r.