123/1950 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva práce a sociální péče, kterou se vydávají směrnice pro hodnocení a odměňování zlepšovacích námětů.

123.
VYHLÁŠKA
ministerstva práce a sociální péče
ze dne 15. února 1950,
kterou se vydávají směrnice pro hodnocení a odměňování zlepšovacích námětů.
Ministerstvo práce a sociální péče stanoví podle § 1 zákona č. 244/1948 Sb. o státní mzdové politice, toto:

§ 1.
Hodnocení a odměňování zlepšovacích námětů se řídí směrnicemi, obsaženými v příloze, která je nedílnou součástí této vyhlášky.
§ 2.
Tato vyhláška platí pro zaměstnance, jejichž mzdové poměry upravuje ministerstvo práce a sociální péče podle shora citovaného zákona o státní mzdové politice, s výjimkou vědeckých pracovníků ve výzkumných a vědeckých ústavech.
§ 3.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1950 a platí v českých zemích.
Současně se zrušují dosavadní směrnice ministerstva sociální péče ze dne 26. února 1949, j. zn. A-III-2160/15-19/2-49 o odměnách za zlepšovací náměty, s výjimkou případů, uvedených v bodě 25 směrnic.

Ministr:
Erban v. r.


Příloha.
Směrnice pro hodnocení a odměňování zlepšovacích námětů.
1. Zlepšovat a podávat zlepšovací náměty je ctí a mravní povinností každého příslušníka našeho státu.
2. Zlepšovací náměty lze podávati jakýmkoliv způsobem; zlepšovateli nutno vydat o podání námětu potvrzení. Do jednoho měsíce od podání námětu musí zlepšovatel dostat zprávu o stavu vyřizování svého námětu.
3. Za zlepšovací námět se považuje zásadně každý takový námět, jehož uskutečněním a praktickým využitím se dosáhne prokazatelných výhod proti dosavadnímu stavu. Původnost námětu se při tom posuzuje jen se zřetelem na ten závod (úřad), ve kterém byl podán nebo který námětu využije. Námět tedy nemusí být naprosto původní, to znamená, že týž námět mohl být již jinde a jiným zlepšovatelem podán a uskutečněn.
Dodatkový zlepšovací námět je takový námět, který představuje zdokonalení jiného námětu (základního) dříve podaného a který nemůže být samostatně uplatněn (t. j. bez použití základního námětu).
Zlepšovací námět nemusí obsahovat zcela novou myšlenku; jestliže ji však obsahuje, je považován za vynález.
Je-li zlepšovací námět podán v době, kdy je jeho uskutečnění již vedením závodu (úřadu) prokazatelně v témže provedení plánováno, nebo je-li námět výsledkem plánovaného výzkumu, nelze takový námět posuzovat jako zlepšovací. Rovněž není zlepšovacím takový námět, který odstraňuje nedostatky nebo chyby, vzniklé vlastní nedbalostí zlepšovatelovou.
4. Zlepšovací náměty se dělí na dvě základní skupiny:
a) Technická zdokonalení, jimiž se podstatně zlepšuje konstrukce, mění se technologický postup, zavádí se použití jiných výrobních prostředů, podmíněné změnou pomocných zařízení a pod.
b) Racionalisační náměty, jimiž se bezprostředně zlepšuje nějaký pracovní postup tím, že se účinněji využije dosavadního zařízení, materiálu nebo pracovních sil, kterými se však konstrukce nebo technologické postupy podstatně nemění.
Do této skupiny spadají též náměty, jimiž se zmenšují nebo zamezují provozní ztráty, zlepšuje se plynulost a spolehlivost provozu a pod.
5. Odměny za zlepšovací náměty se vyplácejí bez ohledu na na to, jaké má zlepšovatel postavení, nepřihlíží se k jeho zařazení do skupiny zaměstnání nebo platové třídy.
Jestliže se však námět týká bezprostředně pracovních úkolů zlepšovatele, omezuje se nárok na odměnu takto:
a) Ředitelé, vedoucí inženýři, vedoucí konstruktéři, vedoucí dílen a oddělení mají nárok na odměnu jen za původní technické zdokonalení.
b) Všichni ostatní zaměstnanci (konstruktéři, zaměstnanci vývojových dílen atd.) mají nárok na odměnu za jakýkoli zlepšovací námět jen v tom případě, že námět jeví prvky tvůrčí myšlenky nebo vyvěrá z vlastního podnětu.
V případech, uvedených ad a) i b) nepřísluší nárok na odměnu za zlepšovací námět, jestliže podávání takových námětů vyplývá ze služebních povinností navrhovatele. Jednotlivé podniky (úřady) vymezí za tím účelem přesně úkoly a povinnosti jednotlivých pracovníků všech odvětví a ve všech organisačních stupních.
6. Odměny se vyplácejí jen za náměty závodem (úřadem) schválené a přijaté k využití. Jako zlepšovací námět může být hodnocen a odměněn i takový námět, který byl podán do dvou měsíců, ve výjimečných případech nejdéle do jednoho roku ode dne, kdy bylo započato s jeho využíváním.
7. Výše odměny se určuje podle ustanovení bodu 13 a násl. a závisí na druhu námětu, jeho významu, na jeho hospodářském užitku a na stupni propracování námětu.
8. Výši odměny určuje a odměnu vyplácí závod (podnik, úřad), který zlepšovacího námětu využil.
O odměnách ředitelů podniků nebo závodů a jejich zástupců rozhodují jim nadřízené orgány.
Je-li námět přijat k využití v několika závodech téhož podniku, určí celkovou odměnu podnikové ředitelství, které také vyplatí zlepšovateli doplatek odměny.
Je-li námět přijat k využití několika podniky téhož odvětví, určí celkovou odměnu ústřední ředitelství tohoto odvětví, které také vyplatí zlepšovateli doplatek odměny. Úhradu odměny rozdělí pak v poměrných částech na jednotlivé podniky podle rozsahu využití námětu.
Jde-li o zlepšovací námět, přijatý k využití v několika odvětvích, určí celkovou odměnu ústřední ředitelství, které první tento námět přijalo; vyplatí také zlepšovateli doplatek odměny a úhradu celé odměny rozdělí na jednotlivá zúčastněná odvětví.
9. Odměna se určuje podle předběžně zjištěného rozsahu využití zlepšovacího námětu.
Dojde-li během roku k širšímu využiti námětu, nutno zlepšovateli odměnu znovu stanovit podle celkových úspor skutečně dosažených využitím námětu za dobu jednoho roku; od této odměny se odečte odměna dosud vyplacená a rozdíl se zlepšovateli doplatí.
10. Odměna za náměty, vypracované společně několika zlepšovateli, se rozdělí mezi ně na podkladě jejich vzájemného ujednání. Není-li takového ujednání, rozdělí se odměna stejným dílem.
11. Odměny za dodatkové zlepšovací náměty se posuzují s námětem základním jako celek, a to i v tom případě, nebyl-li přijat k využití základní námět, nýbrž jen ve spojení s dodatkovým námětem. Není-li podatelem základního a dodatkového námětu táž osoba, postupuje se podle ustanovení bodu 10.
12. Je-li schválený a využitý zlepšovací námět úředně potvrzen jako nový vynález, hodnotí a odměňuje se prozatím, než budou vydány směrnice pro hodnocení a odměňování vynálezů, jako technické zdokonalení zálohové podle těchto směrnic, aniž by tím byly dotčeny další nároky autorovy.
13. Základní výše odměn za přijaté zlepšovací náměty se stanoví takto:
A. U technických zdokonalení a racionalisačních námětů, jejichž využitím se dosahuje jen úspor bez jiného výsledku, jsou základem pro stanovení odměny předpokládané a prokazatelné úspory za dobu jednoho roku, které se zjistí podle bodu 14.
Výše příslušné odměny za technické zdokonalení nebo racionalisační námět se vypočte podle připojené tabulky č. 1. Připojený diagram slouží jen pro hrubý odhad odměny.
B. Zlepšovací náměty, jejichž využitím se nedosahuje žádných zjistitelných úspor a jejichž význam záleží v ideové hodnotě, dále pak náměty, u nichž nelze stanovit úsporu vzniklou jejich zavedením, se zařazují podle svého skutečného významu a důležitosti do těchto skupin:
a) Náměty menšího významu: zlepšení pracovního prostředí, osvětlení, čistoty a pod.
b) Náměty středního významu: zlepšení pracovních podmínek, ulehčení namáhavé práce bez mechanisování, zlepšení jakosti, zvýšení odbytu výrobků a pod.
c) Náměty významné: zlepšení zdravotních podmínek, významné zlepšení jakosti, ulehčení namáhavé práce mechanisací bez možnosti zvýšení výkonu, administrativní náměty, jimiž se zlepšuje organisace a vedení hospodářství a pod., další racionalisační náměty, u nichž nelze úspory stanovit výpočtem, náměty v oboru kulturním a uměleckém a pod.
d) Náměty značného významu: zábrana úrazů, zjednodušení výrobního postupu bez dosažení úspor, náhrada zahraničních surovin domácími bez úspor na jejich ceně, další technická zdokonalení, u nichž nelze úspory stanovit výpočtem, náměty přinášející podstatné zvýšení umělecké a kulturní úrovně a pod.
Jako vodítko pro stanovení základní odměny slouží připojená tabulka č. 2, v níž pro určení základu odměny se uvažuje místo roční úspory odhad roční ideové hodnoty (na př. jaké škody na zdraví a ztráty pracovního času byly nebo by mohly být způsobeny úrazy, kterým se uplatněním zlepšovacího námětu zabrání; nebo jak se zvýší prodejnost výrobku zlepšením jeho jakosti a pod.). Tento odhad ideové hodnoty musí být vykázán v přehledech (viz bod 21) odděleně.
C. U zlepšovacích námětů, vyznačujících se kromě zjistitelných úspor (podle odst. A) současně též určitou hodnotou ideovou (podle odst. B), přihlíží se při určování odměn k oběma hodnotám námětu; základní odměna se tedy stanoví součtem odměny určené podle dosažených úspor a odměny podle ideové hodnoty.
14. Úspory, které tvoří základ pro stanovení odměny za technická zdokonalení a racionalisační náměty podle předchozího odstavce 13 A, zjišťují se podrobným rozborem výrobních nákladů před zavedením navrženého zlepšení a po něm; z něho se vyčíslí veškeré úspory na jednicovém materiálu, jednicových mzdách a na příslušné části výrobní režie, odpovídající tomu oddělení, v němž se námětu užívá (nikoliv na režii správní a odbytové), po dobu jednoho roku při předpokládaném rozsahu výroby nebo jiných výkonů.
Obdobně se postupuje při stanovení úspor v nevýrobních oborech. U sezonních odvětví se úspora určuje za jedno sezonni období.
Pro námět, kterého se využívá po dobu kratší než jeden rok, určuje se úspora podle skutečné doby využití námětu.
Pro námět, týkající se jen jedné zakázky nebo jednorázového úkolu, vyčísluje se úspora z rozsahu daného úkolu nebo jeho části.
15. Představuje-li uskutečnění námětu snížení výrobního nákladu nějakého výrobního úseku a současně zvýšení nákladu jiného úseku, musí být toto zvýšení odečteno při výpočtu úspory.
Výdaje souvisící s vypracováním námětu, t. j. zhotovení výkresů, modelů, pokusných vzorků atd., se až do částky 10 000 Kčs při výpočtu úspory neodpočítávají. Je-li však uskutečnění námětu spojeno s pořizovacím nákladem vyšším než 10 000 Kčs, je nutno z vypočtené úspory odečíst přiměřenou umořovací částku z nákladu přesahujícího 10 000 Kčs.
Prokazatelné výdaje zlepšovatele s vypracováním námětu se hradí nejvýše v částce rovnající se skutečné dosažené roční úspoře.
16. Za náměty, které mohou býti uplatněny jen v malém rozsahu nebo u jednotlivých výrobků, může být odměna zlepšovateli zvýšena nadřízeným orgánem až o 300%.
Přesahuje-li u zlepšovacích námětů, které se týkají typicky hromadné výroby, výsledná odměna stanovená podle tabulky částku 3 000 Kčs, snižuje se o 15% ta část odměny, o kterou odměna stanovená podle tabulky přesahuje částku 3 000 Kčs.
17. Podle stupně propracování námětu zvyšuje se zlepšovateli odměna uvedená v odstavci 13 takto:
a) za námět s vypracovaným technickým projektem až o 10%,
b) za námět s dílenskými výkresy a pracovními postupy až o 20%,
c) za námět s modelem nebo prototypem až o 30%.
Odměna se nezvyšuje, bylo-li propracování námětu zlepšovateli uloženo jako služební úkol.
18. Za mimořádně významné zlepšovací náměty, jimiž se na př. zavádí nová výroba nebo se úspěšně řeší domácí výroba náhradou za nežádoucí dovoz z ciziny, nebo též za takové náměty, jejichž využitím se odstraňují úzké profily v domácí výrobě, může být se schválením ústředního ředitelství příslušného odvětví zvýšena odměna podle odstavce 13 až o 100%, ve zvláště důležitých případech až o 200%, a to podle povahy jednotlivých případů.
19. Přesahuje-li odměna v jednotlivém případě částku 20 000 Kčs, schvaluje výplatu odměny písemně ústřední orgán příslušného odvětví.
Jde-li o závody mimo národní podniky, schvaluje takové odměny ministerstvo práce a sociální péče. Při tom je dbáti toho, aby ode dne, kdy žádost o schválení odměny došla, neuplynula do dne vyřízení doba delší jednoho měsíce.
20. Odměny zlepšovatelům se podle těchto směrnic vyplácejí v těchto lhůtách:
a) Odměna do 20 000 Kčs se vyplatí autorovi nejpozději do jednoho měsíce ode dne, kdy byl zlepšovací námět schválen.
b) Je-li odměna vyšší než 20 000 Kčs, vyplatí se zlepšovateli 25% z této odměny (avšak nejméně 20 000 Kčs) nejpozději do jednoho měsíce ode dne, kdy byl zlepšovací námět schválen; dalších 25% odměny se vyplatí do jednoho měsíce po uplynutí šesti měsíců od uvedení námětu do provozu a zbytek odměny se pak vyplatí podle skutečného rozsahu využití námětu, nejpozději však do dvou měsíců po ukončení prvního roku využití.
c) V případě, že nelze roční předpokládanou úsporu předem správně určit, nebo námět bez viny zlepšovatele do jednoho měsíce uskutečnit, vyplatí se zlepšovateli nejpozději do jednoho měsíce ode dne schválení námětu nejméně 25% odměny stanovené z odhadnuté nejmenší dosažitelné úspory; zbytek odměny se pak vyplatí podle skutečného rozsahu využití námětu nejpozději do dvou měsíců po ukončení prvního roku využití.
d) Zlepšovatel získává nárok na doplatek odměny po uplynutí druhého roku využití námětu, jestliže úspory dosažené v druhém roce jsou vyšší než v prvním roce, za těchto podmínek:
Činí-li dosažené úspory v prvním roce využitíMusí býti dosažené úspory v druhém roce využití vyššíKčs(než v prvním roce) nejméně oaž100 00040%100 000až500 00030%500 000až1 000 00020%nad 1 000 00010%
Tento doplatek odměny se vyplatí nejpozději do dvou měsíců po uplynutí druhého roku využití.
Příklad: V prvním roce využití technického zdokonalení bylo dosaženo úspory 100 000 Kčs; zlepšovatel dostane podle tabulky odměnu 10 000 Kčs. Bylo-li v druhém roce dosaženo úspory nejméně o 40% vyšší, tedy alespoň o 40 000 Kčs, je příslušná odměna z úspory 140 000 Kčs podle tabulky 12 400 Kčs a zlepšovatel má tedy nárok na doplatek 2 400 Kčs.
21. Ministerstvu práce a sociální péče musí být po uplynutí kalendářního čtvrtletí předkládány úhrnné přehledy o vyplacených odměnách, v nichž bude uvedeno: jméno zlepšovatele nebo jména skupiny zlepšovatelů, kteří námět předložili; heslovité označení zlepšovacího námětu; výše úspory dosažené uskutečněním námětu, resp. výše odhadnuté ideové hodnoty u ideových námětů; výše vyplacené celkové odměny a odměny jednotlivcům.
22. Změní-li se využitím zlepšovacího námětu základy pro úkolové sazby, je podnik povinen zavést nové úkolové sazby současně s počátkem využití námětu (s uvážením přiměřené doby k zapracování).
Jestliže zaměstnanec podal zlepšovací námět, který zdokonaluje jeho vlastní práci, konanou v úkolu, obdrží k nově stanovené úkolové sazbě po dobu 6 měsíců od prvého dne jejího použití doplatek rovnající se rozdílu mezi původní a novou úkolovou sazbou; tento rozdíl se vykazuje odděleně, na př. doplatními lístky.
V případě, že v důsledku uplatnění námětu je zlepšená práce přidělena jinému zaměstnanci, má nárok na zkapitalisování doplatku navrhovatel.
23. Za přímou neslužební účast při vypracování a uskutečňování zlepšovacích námětů vyplatí závod (podnik, úřad) jednorázovou odměnu až do 25% odměny přiznané zlepšovateli.
Toto odměňování dělníků, úředníků, inženýrů a techniků a rovněž vedoucích závodů a dílen za neslužební účast při uskutečňování námětu se provádí pro každý jednotlivý návrh, kterého se použije.
Tuto jednorázovou odměnu rozděluje vedoucí závodu (podniku, ústředního ředitelství, úřadu) podle stupně pomoci, iniciativy a pracovního úsilí, které pracovníci projevili během uskutečňování námětu a podle toho, jak plnili jiné jim uložené úkoly.
24. Pro administrativní náměty jak ve výrobních, tak i v jiných oborech platí tyto směrnice s těmito odchylkami:
a) Za zlepšovací námět lze považovati jen takový námět, jehož podání neukládá služební povinnost navrhovatele. Není-li služební povinnost přesně vymezena, prozkoumá orgán pověřený hodnocením námětů velmi pečlivě, zda-li již z funkce podatele a jeho zařazení nevyplývá povinnost starat se o navrhované zlepšení. Ve sporném případě si vyžádá souhlas nadřízeného orgánu.
b) Za zlepšovací náměty se nepokládají náměty, které předloží přednosta za účelem lepší organisace práce a zvýšení výkonnosti ve svém úseku; ve zvlášť odůvodněných případech povoluje nadřízený orgán výjimku.
c) Otázku, zda se námětem dosahuje prokazatelných výhod, je nutno posuzovat nejen s hlediska jednoho závodu, úřadu nebo ústavu, nýbrž se zřetelem na celé národní hospodářství a na zásadu, že administrativa má sloužit občanstvu a zvyšování produktivity práce ve výrobě.
d) Odměny se vyplácejí pouze podle tabulky, určené pro ideové náměty. Při určování, do které skupiny námět spadá, se přihlíží k jeho celkovému významu.
25. Náměty podané a uskutečněné před 1. lednem 1950 se odměňují podle směrnic ministerstva sociální péče ze dne 26. února 1949, j. zn. A-III-2160/15-19/2-49. Náměty podané před 1. lednem 1950, které však byly bez viny zlepšovatelovy opožděně uskutečněny až po 1. lednu 1950, se odměňují podle těchto nových směrnic, jsou-li pro zlepšovatele výhodnější.

1. Tabulka odměn za racionalisační náměty a technická zdokonalení
Dosažené úspory za 1 rokZáklad odměny navrhovateli za1. racionalisační námět2. technické zdokonaleníKčsKčsKčsOddonejméně100nejméně2001 00040 %55 %1 0002 00024 % +16031 %+2402 0005 00017 % +30022 %++4005 00010 00012 % +55017 % +65010 00020 0009,5 % +80013 % +105020 00050 0007 % +1 3009,5 %+175050 000100 0005,5 % +2 0007 % +3 000100 000200 0003,5 % +4 0006 % +4 000200 000500 0002,5 % +6 0004 % +8 000500 0001 000 0001,5% +9 5003 % +13 0001 000 0002 000 0001,25% +15 0002,5% +18 0002 000 0005 000 0001 %+20 0002 % +28 000nad 5 000 0000,6 % +40 0001,5%+53 000nejvýše1 000 000nejvýše1 000 000
2. Pomocná tabulka pro hodnocení ideových námětů
Odhad roční ideové hodnotyZáklad odměny navrhovateli za náměty  a) menšího významub) středního významuc) významnéd) značného významuKčsKčsKčsKčsKčsnejméně 100nejméně 200nejméně 200nejméně 3001 0002002503003502 0002703504505505 00040055075095010 0005508001 1001 40020 0007001 1001 6002 10050 00010001 6002 5003 500100 0001 3002 2003 5005 000200 0001 7003 0005 0007 000500 0002 3004 2007 50011 0001 000 0003 0005 50010 00016 0002 000 0003 7007 00014 00022 0005 000 000nejvýše 5 000nejvýše 10 00022 00035 00010 000 000——30 00050 00020 000 000——43 00070 00050 000 000——70 000nejvýše 100 000100 000 000——nejvýše 100 000—