6/1945 Ú. l.
Směrnice ministerstva vnitra pro národní výbory místní a okresní, schválené vládou republiky Československé dne 19. května 1945.

6.
Směrnice
ministerstva vnitra
pro národní výbory místní a okresní, schválené vládou republiky Československé dne 19. května 1945.
Ve své domácí politice bude vláda vycházet ze základního článku československé ústavy, že lid je jediným zdrojem státní moci.
Na rozdíl od dřívějšího byrokratického, lidu vzdáleného správního aparátu tvoří se v obcích, okresích a zemích jakožto nové orgány státní a veřejné správy lidem volené národní výbory.
Vláda bude svoji politiku uskutečňovat národními výbory a plně se o ně opírat.
Všechny správní a násilnické orgány a instituce, vytvořené bývalými režimy okupantů a zrádců, se zrušují.
Z programu vlády Národní fronty Čechů a Slováků.

Dokud nebude možno řádnou volbou obnoviti národní výbory, které byly na osvobozeném území republiky vytvořeny ihned po osvobození od okupace, řídí se místní a okresní národní výbory těmito směrnicemi:
Složení národních výborů.
1. Národní výbory tvoří nejlepší představitelé lidu, kteří se osvědčili v boji proti vetřelcům a zrádcům a svými činy dokázali a dokazují skutečně vlastenecké cítění a demokratické přesvědčení. Za členy národních výborů buďtež vybíráni příslušníci nejširších vrstev národa, zejména dělníci, rolníci, živnostníci a inteligence, i když nejsou politicky organisováni.
2. Členy národního výboru mohou býti toliko českoslovenští občané, kteří jsou příslušníky českého, slovenského nebo jiného slovanského národa, mají stálé bydliště v obci nebo — pokud jde o okresní národní výbor — v okrese a dovršili 18. rok věku.
3. Členy národního výboru nemohou být osoby státně nespolehlivé, za které jest považovati osoby, které vyvíjely činnost směřující proti státní svrchovanosti, celistvosti, demokraticko-republikánské státní formě, bezpečnosti a obraně Československé republiky, které k takové činnosti podněcovaly anebo jiné osoby svésti hleděly, podporovaly jakýmkoliv způsobem německé nebo maďarské okupanty a takovou činnost schvalovaly nebo podporovaly.
Za takové osoby jest na příklad považovati členy Vlajky, Rodobrany, Úderných oddílů Hlinkovy gardy, funkcionáře Svazu pro spolupráci s Němci, České ligy proti bolševismu, Kuratoria pro výchovu české mládeže, Hlinkovy slovenské ľudové strany, Hlinkovy mládeže, Národní odborové ústředny zaměstnanecké, Svazu zemědělství a lesnictví, Německo-slovenské společnosti a jiných fašistických organisací podobné povahy.
Dále nemohou být do národních výborů vyslány ty osoby, které vědomě a záměrně za německé nadvlády nebo maďarské okupace pomáhaly v bankovních, průmyslových, obchodních, zemědělských a jiných podnicích, hospodářských organisacích a ústavech všeho druhu německému nebo maďarskému vedení války nebo fašistickým a nacistickým účelům.
Konečně nemohou býti do národních výborů vysláni funkcionáři těch stran, které se proti zájmům národa a státu obzvlášť těžce prohřešily a jichž obnovení v jakékoliv formě nebude připuštěno, to jest funkcionáři bývalé strany agrární a její odnože, tak zvané strany živnostenské, strany Národního sjednocení a strany fašistické, s výjimkou těch osob, které v období okupace svým bojem proti okupantům prokázaly skutečné vlastenecké a demokratické smýšlení.
O pravomoci národních výborů.
4. Národní výbory vykonávají jako představitelé vůle lidu v duchu důsledně demokratickém kontrolu a vedení celého veřejného života, zasahujíce iniciativně do všech záležitostí, které se týkají jejich obvodu.
5. Místní národní výbor spravuje v obvodu své působnosti všechny veřejné záležitosti, pokud nejsou spravovány jiným veřejným orgánem.
Místní národní výbor vykonává vedle jiných úkolů, zvláštními předpisy jemu uložených, přímo nebo svým úřadem pravomoc, kterou podle dosavadních předpisů vykonávalo obecní (městské) zastupitelstvo, obecní (městská) rada a starosta obce (města).
Dnem ustavení místního národního výboru zaniká obecní (městské) zastupitelstvo.
Obecní (městský) úřad stává se po zániku obecního (městského) zastupitelstva úřadem místního národního výboru a provádí jeho rozhodnutí a opatření.
6. Okresní národní výbor spravuje v obvodu své působnosti všechny veřejné záležitosti, pokud nejsou spravovány jiným veřejným orgánem.
Okresní národní výbor vykonává, vedle jiných úkolů zvláštními předpisy jemu uložených, přímo nebo svým úřadem pravomoc, kterou podle dosavadních předpisů vykonávalo okresní zastupitelstvo, okresní úřad a okresní hejtman (náčelník).
Dnem ustavení okresního národního výboru zaniká okresní zastupitelstvo.
Okresní úřad stává se po zániku okresního zastupitelstva úřadem okresního národního výboru a provádí jeho rozhodnutí a opatření.
7. Pokud není jinak stanoveno, provádí úřední jednání a obstarává věci přesahující obvod obce, okresní národní výbor, úřední jednání, které přesahuje obvod okresu, zemský národní výbor. V záležitostech významu celostátního náleží rozhodovati a činiti opatření ministerstvu vnitra nebo jinému příslušnému ministerstvu, které tím jest nebo bude pověřeno.
8. Ve věcech vnitřní správy státní podléhají národní výbory ministerstvu vnitra, ve věcech, které spadají do působnosti jiných ministerstev, podléhají příslušným resortním ministerstvům.
Místní národní výbory.
9. Na ustavující schůzi,. na které musí být přítomny nejméně dvě třetiny členů, zvolí místní národní výbor ze svého středu radu místního národního výboru. Počet členů rady místního národního výboru nemá přesahovati třetinu všech členů místního národního výboru.
Ze členů rady místního národního výboru volí ustavující schůze
a) předsedu,
b) náměstky předsedy (jejich počet je stejný jako počet náměstků podle obecního zřízení).
Zvoleni jsou ti, kdož obdrží největší počet hlasů.
10. Místní národní výbor zvolí si také, pokud je toho třeba, tajemníka, který se zúčastňuje schůzí plena i rady, nemá však hlasovacího práva.
11. Místní národní výbor zvolí si podle ustanovení o obecním zřízení předepsané, po případě i jiné potřebné komise: bezpečnostní, zásobovací, rolnickou, sociální, zdravotnickou, hospodářskou, osvětovou, školskou, finanční, bytovou, stavební a pod.
Členem komise je zvolen, kdo obdrží největší počet hlasů. Člen komise nemusí být členem národního výboru, musí však být do národního výboru volitelný. V čele každé komise stojí referent. Referenti mají býti zpravidla členy rady.
12. Rada místního národního výboru s příslušnými referenty komisí připravuje návrhy a rozhodnutí pro plenum národního výboru a schválená rozhodnutí vykonává. Provedením může pověřiti předsedu (jeho náměstky), příslušné referenty, po případě jiné členy národního výboru.
13. Dokud nebude vydán jednací řád pro místní národní výbory, řídí se jednání místního národního výboru, rady i komisí vlastním jednacím řádem.
Schůze plena i rady svolává a řídí předseda místního národního výboru. Schůze komisí svolávají a řídí příslušní referenti.
Schůze plena i rady jsou schopny se usnášeti, je-li přítomna více než polovina členů místního národního výboru, resp. rady, jde-li o rozpočet, dvě třetiny členů.
Schůze plena a rady rozhodují nadpoloviční většinou hlasů, ve věcech rozpočtových dvoutřetinovou většinou hlasů.
Předseda místního národního výboru musí svolati schůzi plena, resp. rady do 24 hodin, žádá-li o to třetina členů místního národního výboru, resp. jeho rady.
14. Předseda místního národního výboru zodpovídá za provádění usnesení místního národního výboru, jakož i za dodržování zákonů a nařízení i za splnění příkazů nadřízených instancí místnímu národnímu výboru i nadřízeným orgánům.
15. K udržování veřejné bezpečnosti a pro zajištění pořádku a výkonu své moci, zřídí místní národní výbor podle potřeby pro svou obec z občanů státně spolehlivých ozbrojený bezpečnostní sbor, organisovaný podle zásad vojenské kázně. Jeho velitele jmenuje předseda národního výboru na základě usnesení plena národního výboru.
Okresní národní výbor.
16. Na ustavující schůzi okresního národního výboru, na které musí být přítomny nejméně dvě třetiny členů, zvolí okresní národní výbor ze svého středu radu okresního národního výboru. Počet členů rady okresního národního výboru nemá přesahovati třetinu všech členů okresního národního výboru.
Ze členů rady okresního národního výboru zvolí ustavující schůze
a) předsedu,
b) dva nebo tři náměstky předsedy.
Zvoleni jsou ti, kdož obdrží největší počet hlasů.
17. Okresní národní výbor zvolí si v plenu největším počtem hlasů potřebné komise. V čele každé komise stojí referent. Člen komise nemusí být členem národního výboru, musí však být do národního výboru volitelný. Referenti mají být zpravidla členy rady okresního národního výboru.
18. Rada s příslušnými referenty připravuje návrhy a rozhodnutí pro plenum a schválená rozhodnutí vykonává. Provedením může pověřiti předsedu (jeho náměstky), příslušného referenta, po případě i jiné členy okresního výboru.
19. Dokud nebude vydán jednací řád pro okresní národní výbory, řídí se jednání okresního národního výboru, jeho rady i komisí vlastním jednacím řádem.
Schůze plena i rady svolává a řídí předseda okresního národního výboru. Schůze komisí svolávají a řídí příslušní referenti.
Schůze plena i rady jsou schopny se usnášet, je-li přítomna více než polovina členů okresního národního výboru, resp. rady, jde-li o rozpočet, dvě třetiny členů.
Schůze plena a rady rozhodují nadpoloviční většinou hlasů, ve věcech rozpočtových dvoutřetinovou většinou hlasů.
Předseda okresního národního výboru musí svolati schůzi plena, resp. rady, do tří dnů, žádá-li o to třetina členů okresního národního výboru, resp. jeho rady.
20. Předseda okresního národního výboru zodpovídá za provádění usnesení okresního národního výboru, jakož i za dodržování zákonů a nařízení i za splnění příkazů nadřízených instancí okresnímu národnímu výboru i nadřízeným orgánům.
Správní komise.
21. Pro dočasnou správu obcí, kde pro převážnou většinu obyvatelstva státně nespolehlivého nemůže být ustaven místní národní výbor, budou jmenovány místní správní komise, které mají přibrati k spolupráci zástupce státně spolehlivého obyvatelstva.
Místní správní komise jmenuje okresní národní výbor, nebo není-li ho, okresní správní komise.
Místní správní komise má tři až šest členů.
Pravomoc místní správní komise je stejná jako pravomoc místního národního výboru.
22. Pro dočasnou správu okresů, kde pro převážnou většinu obyvatelstva státně nespolehlivého nemůže být ustaven okresní národní výbor, budou jmenovány okresní správní komise, které mají přibrati k spolupráci zástupce státně spolehlivého obyvatelstva.
Okresní správní komise jmenuje ministr vnitra.
Okresní správní komise má šest až dvanáct členů.
Pravomoc okresní správní komise je stejná jako pravomoc okresního národního výboru.
23. Zástupci státně spolehlivého obyvatelstva, kteří byli přibráni k spolupráci, jsou poradním sborem správní komise.
Ustanovení společná.
24. Členové národních výborů i správních komisí skládají tento slib:

»Slibuji na svou čest a svědomí, že budu vždy věren Československé republice, že budu zachovávati všechny zákony a nařízení, plniti jako člen národního výboru (správní komise) podle nejlepšího vědomí a svědomí své povinnosti a že se budu říditi rozhodnutími národního výboru (správní komise). Slibuji, že se nikdy nezpronevěřím lidu a zásadám demokracie a že budu ve všem svém jednání dbáti jen prospěchu a zájmů lidu.«
Členové místního národního výboru skládají tento slib do rukou předsedy místního národního výboru, předseda místního národního výboru a členové okresního národního výboru do rukou předsedy okresního národního výboru, předsedové okresních národních výborů do rukou předsedy zemského národního výboru.
25. Všechny písemnosti místního národního výboru musí býti opatřeny úředním razítkem a podepsány předsedou (náměstkem) a tajemníkem, písemnosti okresního národního výboru podpisuje předseda (náměstek) a jeden člen rady.
26. O schůzích národního výboru (plena i rady) budiž sepsán zápis, který podepíše předseda (náměstek), zapisovatel a dva ověřovatelé. Zápisy o schůzích plena buďtež vyloženy veřejností k nahlédnutí. Zápisy o schůzích komisí podepisuje předsedající a zvolený zapisovatel.
27. Členství v národních výborech je čestné. Členové nesmějí přijímati v souvislosti s tímto členstvím odměn nebo darů, náleží jim však náhrada skutečných výloh, které jim vzešly při výkonu jejích funkce. Jestliže vykonávání funkce znemožňuje členovi jeho výdělečnou činnost, dlužno mu přiznat přiměřenou náhradu.
28. Národní výbory uhrazují své finanční potřeby v rámci platného rozpočtu (obecního nebo okresního). Musí vést přesné účtování příjmů a vydání a připojovat v každém případě doklady. Na úhradu mimořádných výdajů mohou národní výbory na základě usnesení, schváleného dvoutřetinovou většinou hlasů, žádat příspěvek od příslušného ministerstva, musí však svou žádost doložit podrobným rozpočtem.
29. Členství v národním výboru i jeho radě zaniká
a) odepře-li člen složiti slib nebo připojí-li k němu jakoukoli výhradu;
b) nastanou-li nebo vyjdou-li najevo okolnosti, pro které by se někdo podle těchto směrnic nemohl stát členem;
c) zřekne-li se člen své funkce;
d) vyloučením, na němž se usnese národní výbor dvoutřetinovou většinou členů;
e) nesplní-li člen svých povinností;
f) odvoláním člena místního národního výboru, žádá-li to většina místních občanů, u nichž jsou splněny podmínky odst. 2. těchto směrnic, a odvoláním člena okresního národního výboru, žádá-li to většina občanů obce, kterou v okresním národním výboru zastupuje.
O ztrátě členství rozhodne v případech pod b) a e) nadřízený národní výbor.
Propouštění zaměstnanců.
30. Každý národní výbor přezkoumá státní a národní spolehlivost všech zaměstnanců svého úřadu.
31. Zaměstnanci, kteří se provinili proti národním a státním zájmům, musí býti ihned propuštěni. Za takové dlužno pokládati zaměstnance, u kterých se vyskytují okolnosti uvedené pod 3. těchto směrnic, jež překážejí jejich členství v národním výboru, jakož i zaměstnance, kteří se ve své úřední činnosti v době po 29. září 1938 vyznačovali obzvláštní horlivostí ve službě okupantů a zrádců.
32. Propuštěný zaměstnanec může se odvolati k nadřízenému národnímu výboru, odvolání však nemá odkladného účinku.
33. Každý zaměstnanec předloží příslušnému národnímu výboru svůj stručný životopis se zvláštním zřetelem ke svému působení v letech 1938/45.
34. Každý místní národní výbor zašle bez prodlení okresnímu národnímu výboru seznam propuštěných zaměstnanců se stručným odůvodněním. Každý okresní výbor zašle bez prodlení zemskému národnímu výboru i ministerstvu vnitra seznam propuštěných zaměstnanců svých i zaměstnanců místních národních výborů z celého okresu se stručným odůvodněním.
Přijímání zaměstnanců.
35. Přijetí zaměstnanců podlehá schválení nadřízeného národního výboru. Pro nově přijaté zaměstnance platí rovněž ustanovení bodu 33. těchto směrnic.
36. Každý místní národní výbor zašle bez prodlení okresnímu národnímu výboru seznam nově přijatých zaměstnanců, kteří dosud veřejnými zaměstnanci nebyli. Každý okresní národní výbor zašle bez prodlení zemskému národnímu výboru i ministerstvu vnitra seznam nově přijatých zaměstnanců, kteří dosud veřejnými zaměstnanci nebyli, a to zaměstnanců svých i zaměstnanců místních národních výborů z celého okresu. V těchto seznamech budiž uvedena kvalifikace i přidělení každého zaměstnance.
Zemské národní výbory.
37. Pro zemské národní výbory budou vydány směrnice zvláštní.