2679/1948 Ú. l. I
Vyhláška ministra zahraničných vecí, ktorou sa vyhlasuje rozhodnutie Smiešanej komisie československo-maďarskej pre výmenu obyvateľstva číslo 56.

2679.
VYHLÁŠKA
ministra zahraničných vecí
zo dňa 16. októbra 1948,
ktorou sa vyhlasuje rozhodnutie Smiešanej komisie československo-maďarskej pre výmenu obyvateľstva číslo 56.

Vyhlasujem rozhodnutie č. 56 Smiešanej komisie zriadenej podľa Dohody uzavretej medzi Československou republikou a Maďarskom o výmene obyvateľstva zo dňa 27. februára 1946, publikovanej pod č. 145/46 Sb.
Podotýkam, že rozhodnutia tejto Smiešanej komisie sú povinné obe smluvné strany podľa ustanovenia článku XI., ods. 3 Dohody vykonať.

Minister zahraničných vecí:
Dr. V. Clementis v. r.


Príloha k č. 204.746/48.
Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla v Budapešti dňa 2. októbra 1948 toto
rozhodnutie číslo 56
o presídľovaní vojnových zajatcov, o pridružovaní a vylučovaní a o zpätnom presťahovaní.
I. Presídľovanie vojnových zajatcov.
§ 1.
(1) Ak sa vojnový zajatec (odvlečená civilná osoba), ktorý mal trvalé bydlisko v Československu a ktorého rodina bola určená na presídlenie, nechce vrátiť do svojho pôvodného bydliska v Československu, ale usadí sa v Maďarsku treba na jeho žiadosť presídliť jeho rodinu určenú na presídlenie, ak táto s tým súhlasí. V tom prípade tak zajatca ako aj rodinu treba považovať za presídlených podľa čl. V. Dohody. Ohľadom zajatca platí ustanovenie § 6, ods. 3.
(2) Ak na presídlenie bola určená iba rodina vojnového zajatca vrátivšieho sa do Československa, a aj zajatec žiada o presídlenie, môže sa presídliť so svojou rodinou podľa čl. V. Dohody.
(3) Ustanovenia ods. 1 a 2 platia aj ohľadom slobodného výše 18-ročného zajatca, ktorého rodičia boli určení na presídlenie
§ 2.
(1) Vojnový zajatec, ktorého rodina sa počas jeho zajatia prihlásila na presídlenie, môže sa na svoju žiadosť po návrate presídliť, aj keď nebol na presídlenie prihlásený. V tomto prípade treba ho považovať za presídleného podľa čl. I Dohody.
(2) Ustanovenia ods. 1 platí aj pre slobodného zajatca staršieho 18 rokov, ktorého rodičia sa prihlásili na presídlenie.
§ 3.
V prípade § 1, ods. 1 treba pre súpis zanechaného majetku a odvoz zanechaných zajatcových hnuteľností použiť ustanovenia rozhodnutia Smiešanej komisie čís. 47.
II. Pridružovanie a vylučovanie.
§ 4.
Samostatných mužov výše 65-ročných a samostatné ženy vyše 60-ročné, ďalej osoby, ktoré sú pre svoju trvalú chorobu bezpomocné, resp. manželov, u jedného z ktorých sú takéto okolnosti, nemožno proti ich vôli presídliť.
§ 5.
Pokrvných v priamej línii a súrodencov žijúcich v spoločnej domácnosti s osobami zaradenými do transportov a s existenčného hľadiska na ne odkázaných — ak sú určení na presídlenie — treba na ich žiadosť dodatočne zariadiť do dopravného plánu a v jeho rámci presídliť.
§ 6.
(1) Iba spoločne možno presídliť:
a) s ascendentmi, ktorí sú pre svoj vek alebo zdravotný stav neschopní samostatného hospodárenia, descendentov, ktorí hospodária na ich alebo od nich pochádzajúcom majetku, vykonávajúc toto ako svoje výlučné zárobkové zamestnanie, a ich manželov,
b) s osobou zárobku neschopnou pokrvného v priamej línii, alebo súrodenca žijúceho s ňou v spoločnej domácnosti, ktorý ju vydržiava,
a to aj vtedy, ak niektorá z nich sa ani neprihlásila na presídlenie, alebo ani nebola určená na presídlenie a dovršila 18 rokov, avšak žiada o presídlenie.
(2) Osoby, ktoré boly podľa ods. 1 bez prihlášky podľa čl. I alebo bez určenia podľa čl. V. Dohody presídlené, požívajú práva osôb presídlených podľa uvedených článkov Dohody.
(3) Takéto osoby — ak nie sú určené na presídlenie sa nezarátajú do počtu presídlencov, ktorých možno presídliť podľa rozhodnutia č. 29 v údobí od 1. septembra do 31, decembra 1948, ich majetok nemá vplyvu na výmenu určenú pre tento počet osôb a ich sociálna štruktúra nemá vplyvu na sociálnu štruktúru vymedzenú pre tento rámec presídlencov.
III. Zpätné presťahovanie.
§ 7.
(1) Ak bol manžel vojnovým zajatcom (civilnou zavlečenou osobou) a jeho manželka sa počas jeho neprítomnosti presídlila do Československa, môže sa manželka, pripadne aj s detmi, presťahovať do Maďarska, ak o to obidvaja spoločne žiadajú.
(2) Ak sa dieťa niže 18-ročné presídlilo na územie druhého státu bez svojho zákonného zástupcu, treba na žiadosť zákonného zástupcu takéto dieťa presťahovať nazad do státu pôvodného bydliska. Za zákonného zástupcu treba považovať v tomto prípade osobu, ktorá vykonáva nad dieťaťom podľa zákonov státu pôvodného bydliska dieťaťa otcovskú moc.
(3) Ak sa však dieťa presídlilo síce bez svojho zákonného zástupcu, avšak so svojou matkou, treba ho presťahovať nazad, iba ak s týmto zpätným presťahovaním súhlasí matka; ináč rozhodne o tom, či má byť dieťa ponechané u matky, a či má byť presťahované nazad, Smiešaná komisia po vypočutí príslušného československého poručenského súdu a príslušnej maďarskej poručenskej vrchnosti. Ak Smiešaná komisia rozhodne, že dieťa má byť presťahované nazad, môže sa s dieťaťom presídliť aj matka.
(4) Zpätné presťahovanie proti vôli maloletého je neprípustné, ak maloletý, ktorý pri prihlásení alebo určení na presídlenie nemal 18 rokov, prekročil medzi časom tento vek.
(5) Ak manželka odviezla pri presídlení manželove hnuteľnosti, avšak nechce sa vrátiť k manželovi, možno na manželovu žiadosť odviezť hnuteľnosti nazad analogicky podľa ustanovení rozhodnutia č. 22.
§ 8.
(1) Po zpätnom presťahovaní obnovuje sa verejnoprávny stav, ktorý bol pred presídlením. Prevezené hnuteľnosti možno odviezť nazad. Osobe sťahujúcej sa nazad sa odnímajú nehnuteľnosti pridelené jej v štáte nového bydliska a voči státu pôvodného bydliska má nárok na odškodnenie (podľa možnosti v nehnuteľnostiach) ak jej nemožno spísané nehnuteľnosti vrátiť in natura. Súpis majetku takejto osoby stráca medzištátnu účinnosť.
(2) Ustanovenia ods. 1 treba použiť aj v prípade, keď sa manželka resp. maloleté deti presťahovaly nazad pred vyhlásením tohto rozhodnutia. Takéto osoby môžu si odviezť svoje prevezené hnuteľnosti nazad podľa rozhodnutia č. 22.
IV. Ustanovenia záverečné.
§ 9.
(1) Žiadosti o presídlenie podľa § 1, ods. 2 a 3 podáva zainteresovaná osoba úradu maďarského Zmocnenca v Bratislave.
(2) Žiadosti o presídlenie podľa § 2, odst. 1 a 2 podáva zainteresovaná osoba na Československú presídľovaciu komisiu v Maďarsku.
(3) Žiadosti o pridruženie podľa § 5 a 6 treba podávať úradu maďarského Zmocnenca v Bratislave.
(4) Žiadosti o zpätne presťahovanie podľa § 7 treba pri zpätnom presťahovaní do Maďarska podávať Maďarskému vládnemu presídľovaciemu komisariátu v Budapešti, pri presťahovaní do Československa osídľovaciemu úradu pre Slovensko v Bratislave.
(5) Úrady uvedené v tomto paragrafe oznámia žiadosti, ktoré ich došly, urýchlene presídľovaciemu orgánu druhej strany majúcemu sídlo v ich pôsobisku.
V Budapešti dňa 2. októbra 1948.
Za čs. složku:
Dr. Okáli v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Bólya v. r.
Dr. Zsolt v. r.