1903/1946 Ú. l. I
Prozatímní organisační řád statutárních měst, č. B-2510-4/10-46-II/2.

1903.
Prozatímní organisační řád statutárních měst
ze dne 10. října 1946, č. B-2510-4/10-46-II/2.
Ministr vnitra stanoví podle § 1, odst. 2 vládního nařízení ze dne 5. května 1945, č. 4 Sb., o volbě a pravomoci národních výborů, ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1945, č. 44 Sb.:

§ 1.
Rozsah platnosti.
(1) Tento organisační řád platí pro statutární města Brno, Liberec, Olomouc, Opavu, Ostravu a Plzeň.
(2) Kde se v dalších ustanoveních tohoto organisačního řádu mluví o statutárních městech, rozumějí se tím statutární města, pro která platí tento organisační řád.
§ 2.
Předmět úpravy.
Tento organisační řád upravuje zatímně organisaci místních národních výborů statutárních měst a způsob, jakým vykonávají svou působnost, příslušející jim
a) podle § 2, odst. 2 a 3 vl. nař. č. 4/1945 Sb. o volbě a pravomoci národních výborů, ve znění vl. nař, č. 44/1945 Sb.,
b) podle § 3, odst. 2 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 121 Sb., o územní organisaci správy, vykonávané národními výbory.
§ 3.
Ústřední národní výbory.
Místní národní výbory statutárních měst se označují „ústřední národní výbory“.
§ 4.
Složení.
(1) Počet členů ústředních národních výborů statutárních měst je stejný jako byl počet členů městských zastupitelstev těchto měst (§ 2, odst. 8 vl. nař. č. 4/1945 Sb., ve znění vl. nař. č. 44/1945 Sb.).
(2) Dokud tedy budou pro stanovení počtu členů ústředních národních výborů ve smyslu § 9 zákona ze dne 31. ledna 1919, č. 75 Sb., kterým se vydává řád volení v obcích republiky Československé, rozhodné výsledky sčítání lidu ze dne 1. prosince 1930, čítá ústřední národní výbor v Liberci 48 členů v zemském hlavním městě Opavě 42 členů, v Ostravě 60 členů a v Plzni rovněž 60 členů.
(3) Ústřední národní výbor zemského hlavního města Brna má 90 členů (§ 2 zákona ze dne 16. dubna 1919, č. 213 Sb., o sloučení sousedních obcí s Brnem). Ústřední národní výbor hlavního města Olomouce má 60 členů (§ 2 zákona ze dne 16. dubna 1919, č. 214 Sb., o sloučení sousedních obcí s Olomoucem).
§ 5.
Výkon působnosti.
(1) Ústřední národní výbor vykonává svou působnost (§ 2) v mezích platných předpisů jednak v plenární schůzi ústředního národního výboru, jednak svými složkami.
(2) Složky ústředního národního výboru jsou:
a) rada ústředního národního výboru a její členové jako referenti,
b) předsednictvo ústředního národního výboru,
c) předseda ústředního národního výboru a jeho náměstkové,
d) komise ústředního národního výboru,
e) obvodní rady.
§ 6.
Působnost vykonávaná v plenární schůzi.
(1) Ústřední národní výbor se usnáší v plenární schůzi o těchto věcech:
1. ve všeobecných záležitostech obce
a) vydává — vyjma případy nutné a neodkladné — všeobecně závazná nařízení a předpisy,
b) usnáší se ve věcech územních změn obce,
e) uděluje čestné občanství,
d) usnáší se na pojmenování ulic;
2. v zásadních věcech organisace ústředního národního výboru
a) volí předsedu ústředního národního výboru, jeho náměstky a ostatní členy rady,
b) zřizuje komise ústředního národního výboru,
c) vydává zásadní směrnice pro činnost ústředního národního výboru a jeho jednotlivých složek,
d) stanoví všeobecnou organisaci vnitřní služby a vydává všeobecné směrnice pro její výkon,
e) usnáší se na zřízení úřadoven (pobočných úřadoven) ústředního národního výboru (obvodních rad);
3. v hospodářských věcech obce
a) usnáší se na všeobecném plánu hospodářské výstavby města,
b) zřizuje obecní ústavy, podniky nebo zařízení, určuje zásadně jejich organisaci a vydává zásadní směrnice pro jejich činnost,
c) zavádí poplatky, příspěvky, dávky a naturální plnění v obci,
d) stanoví výši obecních přirážek,
e) usnáší se na rozpočtu a schvaluje závěrečné účty obce a podniků, ústavů, fondů a zařízení v majetku nebo ve správě obce,
f) povoluje výdaje, které nejsou obsaženy v rozpočtu a mají býti učiněny nebo jimiž mají býti překročeny jednotlivé rozpočtové položky,
g) rozhoduje o zastavení nebo snížení příjmu, stanoveného v rozpočtu,
h) usnáší se na zcizení nemovitostí, náležejících obci nebo podniku, ústavu, fondu nebo zařízení v majetku nebo ve správě obce, přesahuje-li jejich obecná hodnota v každém jednotlivém případě 150.000 Kčs,
ch) usnáší se na zavazení nebo jiném zatížení nemovitostí, náležejících obci nebo podniku, ústavu, fondu nebo zařízení v majetku nebo ve správě obce, jestliže toto zavazení nebo jiné zatížení přesahuje v každém jednotlivém případě 150.000 Kčs,
i) usnáší se na pronájmů a propachtování nemovitostí náležících obci nebo podniku, ústavu, fondu nebo zařízení v majetku nebo ve správě obce, převyšuje-li roční nájemné (pachtované) částku 50.000 Kčs nebo je-li doba nájmu (pachtu) delší 6 let,
j) usnáší se na zcizení movitých věcí nebo práv, náležejících obci nebo podniku, ústavu, fondu nebo zařízení v majetku nebo ve správě obce, přesahuje-li jejich obecná hodnota v každém jednotlivém případě 150.000 Kčs, jakož i na zavazení nebo jiném zatížení takového majetku nad tuto částku,
k) usnáší se na koupi nebo směně nemovitostí nebo movitostí nebo práv, přesahuje-li trhová cena (v případě směny obecná hodnota věci nebo práva) v každém jednotlivém případě 150.000 Kčs,
l) usnáší se na uzavření výpůjčky nebo převzetí záruky za cizí dluh,
m) rozhoduje o každé investici, která zatíží obec novým nebo zvýšeným nákladem provozním nebo udržovacím o více než 50.000 Kčs ročně nebo která si vyžádá vyššího nákladu zřizovacího než 500.000 Kčs,
n) usnáší se na uzavření jiných právních jednání, přesahujících rozsah běžné správy jmění, je-li předmětem jednání částka vyšší než 150.000 Kčs nebo věc (právo), jejíž obecná hodnota je vyšší než 150.000 Kčs,
o) stanoví všeobecné podmínky pro pronájem (propachtování) nemovitostí, náležejících obci nebo podniku, ústavu, fondu nebo zařízení v majetku nebo ve správě obce,
p) usnáší se ve věcech náhrad členům ústředního národního výborní a jeho složek;
4. ve věcech zaměstnaneckých
a) vydává všeobecné úpravy z oboru služebního a platového práva obecních zaměstnanců, včetně systemisování míst zaměstnanců obce nebo podniků, ústavů, fondů a zařízení v majetku nebo ve správě obce,
b) rozhoduje o těch věcech obecních zaměstnanců, o nichž u státních zaměstnanců je rozhodnutí vyhrazeno presidentu republiky.
(2) Plenární schůzi ústředního národního výboru přísluší také vykonávati všeobecný dozor nad veškerou správou obce.
(3) Plenární schůze ústředního národního výboru může na návrh rady ústředního národního výboru vyjmouti určité agendy z působnosti rady ústředního národního výboru a přenésti rozhodování o nich v rozsahu, který zároveň určí, na předsednictvo ústředního národního výboru na některou komisi ústředního národního výboru, na obvodní radu nebo na zaměstnance ústředního národního výboru. Návrh rady na přenesení rozhodování v určitých agendách na zaměstnance ústředního národního výboru musí býti opřen o souhlas referenta ústředního národního výboru, do jehož referátu příslušná agenda spadá.
(4) Plenární schůze ústředního národního výboru si může v jednotlivých případech vyhraditi rozhodnutí ve věci, kterou pokládá za mimořádně závažnou, i když rozhodnutí přísluší některé jiné složce ústředního národního výboru; může také rozhodnouti ve věci, kterou jí rada ústředního národního výboru nebo obvodní rada z téhož důvodu k rozhodnutí předložila, a to i tehdy, nejde-li o věc, uvedenou v odstavci 1.
§ 7.
Rada.
Rada ústředního národního výboru čítá třetinu počtu členů ústředního národního výboru. V tomto počtu jsou zahrnuti předseda ústředního národního výboru a jeho náměstkové.
§ 8.
Působnost vykonávaná radou.
(1) Do oboru působnosti rady ústředního národního výboru náležejí všechny, záležitosti spravované ústředním národním výborem (§ 2), pokud rozhodnutí není vyhrazeno plenární schůzi ústředního národního výboru (§ 6) nebo pokud k rozhodnutí není povoláno předsednictvo ústředního národního výboru (§ 12, odst. 1 a 2), předseda ústředního národního výboru (§ 13, odst. 1 a 2), obvodní rada (§ 18, odst. 1 až 3), některá komise ústředního národního výboru (§ 16, odst. 2 až 4) nebo zaměstnanci ústředního národního výboru (§ 27, odst. 8). Mimo to připravuje rada věci, o nichž se má jednati v plenární schůzi ústředního národního výboru.
(2) V mezích ustanovení odstavce 1 přísluší radě zejména
a) usnášeti se ve věcech, jichž předmětem je závěrečné rozhodnutí, schopné vejiti v právní moc,
b) vydávati všeobecně závazná nařízení a předpisy v případech nutných a neodkladných [§ 6, odst. 1, č. 1, písm. a)],
c) rozhodovati v rámci schváleného rozpočtu o výdajích,
d) rozhodovati v těch věcech obecních zaměstnanců, o nichž u státních zaměstnanců je rozhodnutí vyhrazeno vládě nebo ústředním úřadům.
(3) Rada ústředního národního výboru vykonává působnost podle odstavců 1 a 2 zásadně ve sboru. Může však podle podrobnějších ustanovení § 10, odst. 1 a 2 zmocniti své jednotlivé členy,
a) aby na místě rady ústředního národního výboru rozhodovali a činili opatření ve věcech běžné agendy,
b) aby v určitých odvětvích i ve věcech přesahujících rámec běžné agendy na místě rady ústředního národního výboru rozhodovali a činili opatření, a to v mezích zásadních směrnic, které rada ústředního národního výboru pro toto rozhodování vydá.
(4) Členové rady ústředního národního výboru jsou odpovědni plenární schůzi ústředního národního výboru za správu záležitostí jim přikázaných a za dodržování zásadních směrnic, které pro jejich činnost vydala plenární schůze ústředního národního výboru podle § 6, odst. 1, č. 2 písm. c), a jsou povinni podávati jí všeobecné zprávy o své činnosti. Zejména má rada ústředního národního výboru informovati plenární schůzi ústředního národního výboru o svých významných rozhodnutích a opatřeních a je povinna předložiti jí všeobecně závazná nařízení a předpisy, na jejichž vydáni se usnesla v případech nutných a neodkladných (odstavec 2, písm. b).
(5) Rada ústředního národního výboru může si v jednotlivých případech vyžádati rozhodnutí plenární schůze i ve věcech, v nichž může rozhodnouti sama podle odstavců 1 a 2.
(6) Rada ústředního národního výboru může v jednotlivých případech svěřiti rozhodnutí o některé věci z oboru své působnosti předsednictvu ústředního národního výboru, některé komisi ústředního národního výboru, obvodní radě nebo některému svému členu.
(7) Rada ústředního národního výboru si může v jednotlivých případech vyhraditi rozhodnutí ve věcech, ve kterých plenární schůze ústředního národního výboru přenesla rozhodování na předsednictvo ústředního národního výboru (§ 12, odst. 2) nebo na některou komisi ústředního národního výboru (§ 16, odst. 2) nebo ve kterých podle odstavce 3 zmocnila k rozhodování některého svého člena.
§ 9.
Referenti.
(1) Rada ústředního národního výboru přidělí svým jednotlivým členům referáty z oboru své působnosti podle § 8, odst. 1. Členům rady ústředního národního výboru, kterým byly přiděleny referáty, přísluší označení referent ústředního národního výboru.
(2) Referenta zastupuje v případě potřeby při výkonu jeho působnosti zástupce, ustanovený radou že členů ústředního národního výboru, pokud možno ze členů rady.
§ 10.
Působnost vykonávaná referenty.
(1) Přidělení referátu podlé § 9, odst. 1 zahrnuje v sobě zmocnění referenta, aby rozhodoval a činil opatření na místě rady ústředního národního výboru ve věcech běžné agendy referátu [§ 8, odst. 3, písm. a)]. Běžnou agendou se rozumějí věci, v nichž nejde
a) o závěrečnou přípravu věcí, o nichž má jednati plenární schůze ústředního národního výboru,
b) o závěrečné rozhodnutí, schopné vejít v právní moc,
c) o vydání všeobecně závazného nařízení nebo předpisu,
d) o rozhodování o výdajích, které v jednotlivém případě přesahují částku 10.000 Kčs,
e) o rozhodování ve věcech obecních zaměstnanců.
(2) Referent ústředního národního výboru vydává na místě rady ústředního národního výboru i taková závěrečná rozhodnutí, která jsou schopna vejít v právní moc, zmocnila-li ho k tomu rada ústředního národního výboru podle § 8, odst. 3, písm. b).
(3) Referent ústředního národního výboru rozhoduje dále v těch jednotlivých případech, ve kterých mu rada ústředního národního výboru podle § 8, odst. 6 rozhodnutí svěřila.
(4) Referent ústředního národního výboru připravuje věci, o nichž má jednati rada ústředního národního výboru, a to za pomoci příslušné komise ústředního národního výboru, pokud byla zřízena. V této přípravě je obsažena péče o opatření všech potřebných podkladů pro jednání jak po stránce věcné, tak odborné (technické, právní, finančně-hospodářské, účetní a jiné).
(5) Referent ústředního národního výboru si má — není-li nebezpečí v prodlení — ve významnějších věcech, o nichž může rozhodnouti podle odstavců 1 až 3, vyžádati předem dobrozdání příslušné komise ústředního národního výboru, pokud byla zřízena, a přihlížeti k němu. Nesouhlasí-li s dobrozdáním komise, je povinen předložiti věc k rozhodnutí radě ústředního národního výboru.
(6) Je-li nebezpečí v prodlení a vyžaduje-li veřejný nebo naléhavý soukromý zájem strany neodkladného rozhodnutí, mohou referenti ústředního národního výboru bez újmy oprávnění předsedy ústředního národního výboru podle § 13, odst. 3 rozhodnouti jménem ústředního národního výboru i tam, kde by jinak bylo potřebí usnesení rady ústředního národního výboru; jsou však povinni předložiti svá opatření radě ústředního národního výboru v její nejbližší schůzi.
(7) Referenti ústředního národního výboru jsou za správu svých referátů odpovědni radě ústředního národního výboru a jsou povinni podávati jí zprávy o činnosti svých referátů.
(8) Referenti ústředního národního výboru si mohou v jednotlivých případech vyhraditi rozhodnutí ve věcech, ve kterých plenární schůze ústředního národního výboru přenesla rozhodování na zaměstnance ústředního národního výboru (§ 27, odst. 8).
(9) Referent ústředního národního výboru je oprávněn vyžádati si rozhodnutí rady ústředního národního výboru i ve věcech, v nichž může rozhodnouti sám podle odstavců 1 a 2.
§ 11.
Předsednictvo.
Předsednictvo ústředního národního výboru se skládá z předsedy ústředního národního výboru a jeho náměstků. Počet náměstků je určen zvláštními předpisy.
§ 12.
Působnost vykonávaná předsednictvem.
(1) Předsednictvu ústředního národního výboru přísluší
a) pečovati o to, aby projednávání úředních záležitostí u ústředního národního výboru bylo účelné, rychlé, jednoduché a hospodárné a aby bylo zařízeno tak, aby byl zajištěn řádný chod správy,
b) rozhodovati v pochybných případech o tom, která složka ústředního národního výboru je příslušná v určité věci,
c) rozhodovati v těch osobních věcech obecních zaměstnanců, o nichž u státních zaměstnanců rozhodují příslušné osobní úřady, a dávati podnět k zavedení disciplinárního řízení ve služebních věcech obecních zaměstnanců,
d) ustanovovati zástupce obce v právních věcech,
e) pečovati o umístění a o osobni i věcné vybavení úřadoven ústředního národního výboru,
f) pověřovati zaměstnance ústředního národního výboru funkcí úřednických přednostů referátů nebo funkcí vedoucího úředníka,
g) bdíti nad tím, aby s penězi ústředního národního výboru bylo řádně hospodařeno.
(2) Předsednictvo ústředního národního výboru rozhoduje dále ve věcech, které na ně přenesla podle § 6, odst. 3 plenární schůze ústředního národního výboru.
(3) Předsednictvo ústředního národního výboru rozhoduje také v těch jednotlivých případech, ve kterých mu rada ústředního národního výboru podle § 8, odst. 6 rozhodnutí svěřila.
(4) Členové předsednictva ústředního národního výboru jsou odpovědni plenární schůzi ústředního národního výboru za správu záležitostí jim přikázaných a za dodržování zásadních směrnic, které pro jejich činnost vydala plenární schůze ústředního národního výboru podle § 6, odst. 1, č. 2, písm. c). Předsednictvo má podávati plenární schůzi všeobecné zprávy o své činnosti.
(5) Členové předsednictva ústředního národního výboru se mohou účastniti schůze kterékoli sborové složky ústředního národního výboru, a to, není-li jinak stanoveno, s hlasem poradním.
§ 13.
Působnost vykonávaná předsedou,
(1) Předsedovi ústředního národního výboru přísluší
a) zastupovati ústřední národní výbor a statutární město jako právnickou osobu navenek,
b) svolávati podle ustanovení jednacího řádu schůze plena, rady a předsednictva ústředního národního výboru, určovati předměty jejich jednání, předsedati jim, říditi jejich jednání a prováděti přímo nebo prostřednictvím zaměstnanců ústředního národního výboru jejich usnesení,
c) rozhodovati v oboru své působnosti a v rámci schváleného rozpočtu o výdajích, které v jednotlivém případě nepřesahují částku 10.000 Kčs,
d) vykonávati v oboru působnosti ústředního národního výboru poukazovací právo; předseda může pověřiti referenty, aby vykonávali poukazovací právo jeho jménem.
(2) Předsedovi příslušejí také práva a povinnosti spojené s jeho funkcí služebního představeného všech zaměstnanců, přidělených službou ústřednímu národnímu výboru a jeho složkám.
(3) Je-li nebezpečí v prodlení a vyžaduje-li veřejný nebo naléhavý soukromný zájem strany neodkladného rozhodnutí a nelze-li z téže příčiny vyříditi věc v rámci oprávnění příslušného referenta ústředního národního výboru nebo předsedy obvodní rady, může předseda činiti nezbytně nutná opatření i když by k nim bylo jinak potřebí usnesení rady ústředního národního výboru nebo obvodní rady, je však povinen předložiti svá opatření radě ústředního národního výboru (obvodní radě) v její nejbližší schůzi.
(4) Odporuje-li usnesení kterékoliv sborové složky ústředního národního výboru platným předpisům, má předseda, pokud toto usnesení nebylo vykonáno, upozorniti příslušnou složku na tuto závadu a zastaviti výkon tohoto usnesení až do opětného projednání věci příslušnou složkou.
(5) Odporuje-li rozhodnutí referenta ústředního národního výboru platným předpisům, může předseda, pokud toto rozhodnutí nebylo vykonáno, zastaviti jeho výkon až do projednání věci v radě ústředního národního výboru.
(6) Předseda je odpovědný plenární schůzi ústředního národního výboru za správu záležitostí mu přikázaných a za dodržování zásadních směrnic, které pro jeho činnost vydala plenární schůze ústředního národního výboru podle § 6, odst. 1, č. 2, písm. c). Předseda má podávati plenární schůzi všeobecné zprávy, o své činnosti.
(7) Předseda může v jednotlivých případech bez újmy ustanovení § 14 pověřiti své náměstky dílčím výkonem působnosti, která mu náleží podle odstavce 1, písm. b) až d); pokud jde o působnost podle odstavce 1, písm. c) a d), může tak učiniti v určitých oborech i všeobecně.
§ 14.
Náměstkové předsedy.
Je-li předseda nepřítomen nebo nemůže-li pro nemoc nebo jinou překážku přechodně vykonávati svou funkci, zastupují ho náměstkové podle svého pořadí.
§ 15.
Komise.
(1) Plenární schůze ústředního národního výboru může podle potřeby zříditi potřebný počet komisí nejvýše dvanáctičlenných, stanovití obor jejich působnosti a zvoliti jejich členy. Předsedou komise — s výjimkou komisí trestních a komisí, kde obsazení funkce předsedy je upraveno zvláštními předpisy — může býti zvolen toliko člen rady, zpravidla příslušný referent. Za členy komisí mohou býti vedle členů ústředního národního výboru zvoleny i osoby, které nejsou členy ústředního národního výboru, jsou však do něho volitelné; za členy komisí mají býti voleni odborníci v příslušném oboru. Pokud byly zřízeny komise trestní, má býti alespoň jeden člen každé trestní komise práva znalý.
(2) Plenární schůze ústředního národního výboru zřídí také komise, jichž zřízení je předepsáno zvláštními předpisy, jako na příklad komisi finanční podle § 9 zákona ze dne 12. srpna 1921, č. 329 Sb., o přechodné úpravě finančního hospodářství obcí a měst ve znění předpisů jej měnících a doplňujících. Zvláštní ustanovení o složení těchto komisí a o případných právech nadřízených orgánů zůstávají nedotčena.
(3) Bližší organisaci a způsob jednání komisí upraví plenární schůze ústředního národního výboru.
§ 16.
Působnost vykonávaná komisemi.
(1) Komise ústředního národního výboru jsou poradním orgánem rady ústředního národního výboru a nemají s výjimkami uvedenými v odstavcích 2 až 5 rozhodovací pravomoci. Přísluší jim v oboru, pro který byly zřízeny zejména
a) spolupůsobiti při přípravě věcí, o nichž má jednati rada ústředního národního výboru,
b) podávati radě a referentům ústředního národního výboru dobrá zdání.
(2) Komise ústředního národního výboru rozhodují ve věcech, ve kterých na ně plenární schůze ústředního národního výboru přenesla rozhodování podle § 6, odst. 3.
(3) Komisím, uvedeným v § 15, odst. 2, přísluší mimo to vykonávati úkoly, uložené jim ve zvláštních předpisech.
(4) Trestním komisím ústředního, národního výboru přísluší vykonávati trestní pravomoc ústředního národního výboru kromě blokového řízení trestního, pokud výkon trestní pravomoci není podle § 18, odst. 1, písm. b) vyhrazen obvodním radám.
(5) Komise ústředního národního výboru rozhodují dále v těch jednotlivých případech, ve kterých jim rada podle § 8, odst. 6 rozhodnutí svěřila.
(6) Členové komisí ústředního národního výboru jsou odpovědni plenární schůzi ústředního národního výboru za správu záležitostí jim přikázaných a za dodržování zásadních směrnic, které pro jejich činnost vydala plenární schůze ústředního národního výboru podle § 6, odst. 1, č. 2. písm. c). Komise jsou povinny podávati plenární schůzi ústředního národního výboru všeobecné zprávy o své činnosti.
(7) Komise ústředního národního výboru jsou oprávněny vyžádati si rozhodnutí rady ústředního národního výboru i ve věcech, v nichž mohou rozhodovati samy podle odstavce 2.
§ 17.
Obvodní rady.
(1) Zvláštní předpisy stanoví, ve kterých statutárních městech se zřídí obvodní rady, kolik členů budou míti a jakým způsobem budou tito členové voleni. Než budou tyto předpisy vydány, zřídí se obvodní rady ve všech statutárních městech. Jejich členy zvolí — dokud nebudou vydány volební řády — plenární schůze ústředního národního výboru podle zásad stanovených v odstavcích 2 až 6.
(2) Obvodní rady mají v obvodech do 10.000 obyvatel 12 členů, v obvodech do 25.000 obyvatel 15 členů, v obvodech do 50.000 obyvatel 18 členů a přes 50.000 obyvatel 24 členů.
(3) Členy obvodní rady (náhradníky) mohou se státi osoby z řad místního obyvatelstva, volitelné do ústředního národního výboru, členství v ústředním národním výboru není neslučitelné s členstvím v obvodní řadě.
(4) Členové obvodní rady se volí k návrhu politických stran zastoupených v ústředním národním výboru podle zásady poměrného zastoupení. Pro stanovení počtu mandátů, které obdrží jednotlivé politické strany v jednotlivých obvodních radách, jsou pro první volbu obvodních rad rozhodné výsledky voleb, provedených podle zákona ze dne 11. dubna 1946, č. 67 Sb., o volbě ústavodárného Národního shromáždění, a to výsledky v obvodech jednotlivých obvodních rad.
(5) Plenární schůze členů obvodní rady zvolí na ustavující schůzi ze sebe předsedu obvodní rady a jeho tři náměstky.
(6) Obvodní rada může usnesením plenární schůze svých členů také zříditi potřebný počet komisí nejvýše šestičlenných, určiti obor jejich působnosti a zvoliti jejich členy. Za členy komise mohou býti zvoleny i osoby, které nejsou členy obvodní rady, jsou však do ní volitelný. Pokud byly zřízeny komise trestní, má býti alespoň jeden člen každé komise práva znalý. Za předsedy komisí s výjimkou komisí trestních mohou však býti zvoleni jen členové obvodní rady.
(7) Bližší ustanovení o provedení voleb podle odstavce 4 až 6 vydá ministr vnitra podle § 1, odst. 4 vl. nař. č. 4/1945 Sb., ve zněni vl. nař. č. 44/1945 Sb.
(8) Bližší organisaci a způsob jednání obvodních rad upraví plenární schůze ústředního národního výboru po slyšení obvodních rad.
§ 18.
Působnost vykonávaná obvodními radami.
(1) Obvodním radám přísluší v obvodu, pro který byly zřízeny, rozhodovati jménem ústředního národního výboru v těchto věcech:
a) osvědčení o státní a národní spolehlivosti,
b) obecní trestní pravomoc,
c) propůjčování školních místností k mimoškolním účelům podle schválených pravidel,
d) propůjčování veřejného statku podle směrnic a za podmínek stanovených ústředním národním výborem,
e) propůjčování nadací a fondů, které jsou ve správě obce a které mají vztah jen k obvodu, pro který byla zřízena obvodní rada, a k obyvatelstvu tohoto obvodu, a to podle ustanovení nadačních a fondovních listin,
f) správa těch obecních pozemků v obvodu obvodní rady, které určí ústřední národní výbor, zejména jejich pronájem a propachtování za podmínek stanovených ústředním národním výborem,
g) správa podniků, ústavů, fondů a jiných zařízení v majetku nebo ve správě obce, které jsou v obvodu obvodní rady a které slouží pouze místním účelům (hřbitovy, tržnice, lázně a pod.), pokud nejsou součástí takových podniků, ústavů, fondů a zařízení, která vyžadují ústřední správy, s výjimkou osobních věcí zaměstnanců,
h) okamžité jednorázové sociální podpory jakéhokoliv druhu do výše stanovené ústředním národním výborem,
ch) věci, které na obvodní rady přenesla plenární schůze ústředního národního výboru podle § 6, odst 3 nebo ve kterých jim rada podle § 8, odst. 6 v jednotlivých případech svěřila rozhodnutí.
(2) Obvodní rady plní také úkoly, které byly zákonnými předpisy uloženy ústřednímu národnímu výboru, pokud tyto úkoly mohou býti provedeny prostředky, jimiž obvodní rady disponují, zejména
a) činí narovnání mezi stranami vedoucími spor,
b) provádějí dobrovolné dražby movitých věcí,
c) vystavují vysvědčení nemajetnosti a chudoby,
d) dozírají na správné plnění podmínek stanovených při pronájmu nebo propachtování obecních pozemků nebo při propůjčení veřejného statku,
e) přihlížejí k řádnému výkonu místní policie, k zachovávání stavebních a jiných předpisů, jichž provádění náleží ústřednímu národnímu výboru, pokud ústřední národní výbor obvodním radám výkon dozoru svěřil,
f) provádějí šetření a jiné úkoly, o jejichž provedení budou některou složkou ústředního národního výboru nebo jinými veřejnými orgány na místě ústředního národního výboru požádány,
g) spolupůsobí ve všech odvětvích veřejné správy vykonávané ústředním národním výborem, zvláště při sestavování voličských seznamů, při volbách do orgánů veřejné správy, při sestavování porotních a kmetských seznamů, ve věcech osvětových, vyživovacích, zásobovacích, zemědělských, živnostenských, sociálních, bytových, zdravotních, ve věcech národní správy, konfiskovaného nepřátelského majetku a jiných.
(3) Obvodní rady dozírají dále na správu obecních nebo obcí spravovaných podniků, ústavů nebo zařízení, které jsou v obvodu obvodní rady, a to v rozsahu, který stanoví ústřední národní výbor.
(4) Obvodní rady vykonávají ve svých obvodech rozhodnutí a opatření ústředního národního výboru a jeho složek, jichž výkonem byly pověřeny.
(5) Vykonávajíce působnost podle odstavců 1 až 4, jsou obvodní rady povinny dbáti pokynů ústředního národního výboru a je prováděti.
(6) Obvodní rady podávají ústřednímu národnímu výboru a jeho složkám návrhy a posudky ve věcech, v nichž se má uplatniti bližší znalost místních poměrů, zejména ve věcech místní policie, ve věcech zdravotních, živnostenských, sociálních, bytových, dopravních, ve věcech národní správy, ve věcech žádostí osob státně nespolehlivých o československé státní občanství a jiných. Příslušné složky ústředního národního výboru jsou povinny v takových věcech obvodní rady slyšeti a přihlížeti k jejich vyjádření.
(7) Obvodní rady dále sledují všechny místní záležitosti, které se dotýkají společného prospěchu obyvatelstva obvodu. Mohou v těchto věcech vůči příslušným složkám ústředního národního výboru zaujímati stanovisko k veřejným otázkám a podávati jim návrhy na opatření, směřující k podpoře tělesného i mravního blaha a vzdělání místního obyvatelstva, ke zlepšení dopravních, bytových, zdravotních a sociálních poměrů v obvodu nebo k uspokojení kulturních nebo hospodářských potřeb místního obyvatelstva. S tohoto hlediska se obvodní rady účastní sestavování, rozpočtu ústředního národního výboru s právem navrhovati příjmové a výdajové položky.
(8) Návrhy a posudky, které podle odstavce 6 podávají obvodní rady složkám ústředního národního výboru ve věcech jím projednávaných, musejí být připojeny k příslušným spisům a členům těchto složek musí být dána možnost, aby se obeznámili s obsahem návrhů nebo posudků obvodních rad.
(9) Samostatné iniciativní návrhy obvodních rad, podané podle odstavce 7, buďtež bez zbytečného průtahu dány na pořad jednání příslušné složky ústředního národního výboru. Obvodní rada může vyslati k tomuto jednání svého zástupce s hlasem poradním. Rozhodnutí o návrhu buď sděleno příslušné obvodní radě a to, pokud návrhu nebylo vyhověno, i s odůvodněním.
(10) Spory o příslušnost mezi obvodní radou a ostatními složkami ústředního národního výboru, jakož i mezi obvodními radami navzájem, rozhoduje podle § 12, odst. 1, písm. b) předsednictvo ústředního národního výboru.
(11) Plenární schůze ústředního národního výboru může na návrh plenární schůze členů obvodní rady, pro který se vyslovily nejméně ⅘ všech členů obvodní rady, přenésti rozhodování o některých věcech, v nichž je obvodní rada příslušná podle odstavce 1, na složky ústředního národního výboru, příslušné podle všeobecných ustanovení tohoto organizačního řádu.
§ 19.
Výkon působnosti obvodní rady.
Obvodní rada vykonává působnost podle § 18 v plenární schůzi svých členů, sborem referentů a jednotlivými referenty, předsednictvem, předsedou a komisemi obvodní rady.
§ 20.
Plenární schůze členů obvodní rady.
(1) Členové obvodní rady se usnášejí v plenární schůzi
a) o věcech náležejících do rozhodovací pravomoci obvodní rady podle § 18, odst. 1; zřízením trestních komisí přenáší se však na tyto komise výkon trestní pravomoci obecní podle § 18, odst. 1, písm. b),
b) ve věcech poradní působnosti obvodní rady podle § 18, odst. 6,
c) ve věcech iniciativní působnosti obvodní rady podle § 18, odst. 7,
d) v těch jednotlivých případech, které referenti obvodní rady předloží plenární schůzi k rozhodnutí nebo ve kterých si některá složka ústředního národního výboru vyžádá rozhodnutí plenární schůze členů obvodní rady.
(2) Plenární schůze členů obvodní rady může se souhlasem rady ústředního národního výboru přenésti rozhodování ve věcech, které jí příslušejí podle odstavce 1, v rozsahu, který zároveň určí, na sbor referentů nebo na jednotlivé referenty nebo na předsednictvo obvodní rady.
(3) Členové obvodní rady jsou odpovědni plenární schůzi ústředního národního výboru za řádnou správu záležitostí přikázaných obvodní radě a za dodržování zásadních směrnic, které pro činnost obvodní rady vydala plenární schůze ústředního národního výboru podle § 6, odst. 1, č. 2, písm. c). Plenární schůze členů obvodní rady má plenární schůzi ústředního národního výboru podávati všeobecné zprávy o činnosti obvodní rady.
§ 21.
Referenti obvodní rady.
(1) Plenární schůze členů obvodní rady přidělí svým jednotlivým členům referáty z oboru působnosti obvodní rady podle § 18. Členové obvodní rady, kterým, byly přiděleny referáty, přísluší označení referent obvodní rady. Úhrnný počet referentů obvodní rady nemá býti zpravidla větší než 6 nebo, má-li obvodní rada 24 členů, větší než 8.
(2) Jednotlivého referenta obvodní rady zastupuje v případě potřeby při výkonu jeho působnosti zástupce ustanovený plenární schůzí členů obvodní rady z jejích členů, pokud možno z členů sboru referentů.
(3) Sboru referentů obvodní rady přísluší
a) připravovati věci, o nichž má jednati plenární schůze členů obvodní rady,
b) rozhodovati ve věcech, které na něj přenesla plenární schůze členů obvodní rady podle § 20. odst. 2,
c) rozhodovati v těch jednotlivých případech, které si sbor referentů vyhradil z oboru působnosti jednotlivých referentů obvodní rady (odstavec 4) nebo které mu jednotliví referenti předložili k rozhodnutí,
d) koordinovat i práci jednotlivých referentů obvodní rady.
(4) Jednotlivým referentům obvodní rady přísluší v rámci jejich referátu
a) připravovati věci, o nichž má jednati sbor referentů, a to za pomoci komise obvodní rady, pokud byla zřízena; v této přípravě je obsažena péče o opatření všech potřebných podkladů pro jednání jak po stránce věcné, tak po stránce odborné (technické, právní, finančně-hospodářské, účetní a jiné),
b) rozhodovati ve věcech, které na ně přenesla plenární schůze členů obvodní rady podle § 20. odst. 2,
c) plniti úkoly přikázané obvodní radě podle § 18, odst. 2 až 4.
(5) Referent obvodní rady si má — není-li nebezpečí v prodlení — ve významnějších věcech, o nichž může rozhodnouti podle odstavce 4, písm. b), vyžádati předem dobrozdání příslušné komise obvodní rady, pokud byla zřízena, a přihlížeti k němu. Nesouhlasí-li s dobrozdáním komise, je povinen předložiti věc k rozhodnutí sboru referentů.
(6) Referenti obvodní rady jsou za správu svých referátů odpovědni plenární schůzi členů obvodní rady a jsou povinni podávati jí zprávy o činnosti svých referátů.
§ 22.
Předsednictvo obvodní rady.
(1) Předsednictvo obvodní rady se skládá z předsedy obvodní rady a jeho náměstků.
(2) Předsednictvu obvodní rady přísluší v rámci opatření předsednictva ústředního národního výboru
a) pečovati o to, aby projednávání úředních záležitostí u obvodní rady bylo účelné, rychlé, jednoduché a hospodárné a aby bylo zařízeno tak, aby byl zajištěn řádný chod správy,
b) pečovati o osobní i věcné vybavení úřadoven obvodní rady,
c) bdíti nad tím, aby s penězi, jimiž obvodní rada disponuje, bylo řádně hospodařeno.
(3) Předsednictvo obvodní rady rozhoduje dále ve věcech, které na ně přenesla plenární schůze členů obvodní rady podle § 20. odst. 2.
(4) Členové předsednictva obvodní rady se mohou účastniti schůzí sboru referentů nebo schůzí komisí obvodní rady a to, nejsou-li členy těchto sborů, s hlasem poradním.
(5) Členové předsednictva obvodní rady jsou odpovědni plenární schůzi členů obvodní rady a předsednictvu ústředního národního výboru za řádnou správu záležitostí jim přikázaných a mají jim podávati všeobecné zprávy o své činností.
§ 23.
Předseda obvodní rady.
(1) Předsedovi obvodní rady přísluší
a) svolávati podle ustanovení jednacího řádu plenární schůze členů obvodní rady, schůze sboru referentů a schůze předsednictva obvodní rady, určovati předměty jejich jednání, předsedati jim, říditi je a prováděti přímo nebo prostřednictvím zaměstnanců přidělených obvodní radě jejich usnesení,
b) zastupovati statutární město při jednáních na místě samém (při místních komisích), pokud příslušná složka ústředního národního výboru nevyšle k takovému jednání jiného zástupce obce; v tomto případě má předseda obvodní rady hlas poradní.
(2) Předsedovi obvodní rady přísluší také výkon práv a povinností služebního představeného zaměstnanců přidělených službou obvodní radě (§ 27, odst. 3).
(3) Odporuje-li usnesení plenární schůze členů obvodní rady nebo sboru referentů obvodní rady platným předpisům, má předseda obvodní rady, pokud toto usnesení nebylo vykonáno, upozornit příslušný sbor na tuto závadu a zastaviti výkon tohoto usnesení až do opětného projednání věci v příslušném sboru.
(4) Odporuje-li rozhodnutí referenta obvodní rady platným předpisům, může předseda obvodní rady, pokud toto rozhodnutí nebylo vykonáno, zastaviti jeho výkon až do projednání věci ve sboru referentů obvodní rady.
(5) Je-li nebezpečí v prodlení a vyžaduje-li veřejný nebo naléhavý soukromý zájem strany neodkladného rozhodnutí, může předseda obvodní rady bez újmy oprávnění předsedy ústředního národního výboru podle § 13, odst. 3, rozhodnouti i tam, kde by jinak bylo potřebí usnesení plenární schůze členů obvodní rady nebo sboru referentů obvodní rady; je však povinen předložiti svá opatření nejbližší plenární schůzi členů obvodní rady (sboru referentů).
(6) Předseda obvodní rady je za svou činnost odpovědný plenární schůzi členů obvodní rady a plenární schůzi ústředního národního výboru a — pokud jde o jeho působnost podle odstavce 2 — také předsedovi ústředního národního výboru.
(7) Je-li předseda obvodní rady nepřítomen nebo nemůže-li pro nemoc nebo jinou překážku přechodně vykonávati svou funkci, zastupují ho náměstkové v pořadí, v jakém byli zvoleni. Při výkonu působnosti podle odstavce 1, písm. b) může se předseda dáti zastupovati kterýmkoliv členem obvodní rady.
§ 24.
Komise obvodní rady.
(1) Komisím obvodní rady — pokud byly zřízeny — přísluší podávati dobrá zdání a spolupůsobiti při přípravě věcí, které se mají projednati v plenární schůzi členů obvodní rady nebo ve schůzi sboru referentů.
(2) Trestním komisím obvodní rady náleží výkon trestní pravomoci, příslušející obvodní radě podle § 18, odst. 1, písm. b).
(3) Členové komisí obvodní rady jsou odpovědni plenární schůzi členů obvodní rady a plenární schůzi ústředního národního výboru za správu záležitostí jim přikázaných a za dodržování zásadních směrnic, které pro jejich činnost vydala plenární schůze ústředního národního výboru podle § 6, odst. 1, č. 2, písm. c). Komise jsou povinny podávati plenární schůzi členů obvodní rady všeobecné zprávy o své činnosti,
§ 25.
Obvody obvodních rad.
(1) Ve statutárním městě Brně se zřídí deset obvodních rad pro tyto části města (katastrální území):
Obvodní rada I.:
Brno-město, Křížová, Špilberk Hrad, Trnitá, Velká Nová, Horní a Dolní Cejl, Zabrdovice.
Obvodní rada II.:
Staré Brno, Nové Sady, Kohoutovice, Bohunice, Lískovec.
Obvodní rada III.:
Žabovřesky, Komín, Jundrov.
Obvodní rada IV.:
Královo Pole, Medlánky, Řečkovice.
Obvodní rada V.:
Husovice, Maloměřice, Obřany.
Obvodní rada VI.:
Juliánov, Židenice.
Obvodní rada VII.:
Černovice, Slatina.
Obvodní rada VIII.:
Komárov, Horní Heršpice, Dolní Heršpice, Přízřenice.
Obvodní rada IX.:
Brněnské Ivanovice, Tuřany.
Obvodní rada X.:
Líšeň.
(2) Ve statutárním městě Liberci se zřídí sedm obvodních rad pro tyto části města:
Obvodní rada I.:
Janův Důl, Františkov a městská čtvrť Na Jeřábu.
Obvodní rada II.:
Horní Růžodol a Dolní Hanychov.
Obvodní rada III.:
Starý Harcov.
Obvodní rada IV.:
Nové Pavlovice a Staré Pavlovice.
Obvodní rada V.:
Rochlice.
Obvodní rada VI.:
Růžodol I.
Obvodní rada VII.:
Ruprechtice.
(3) Ve statutárním městě Olomouci se zřídí čtyři obvodní rady pro tyto části města:
Obvodní rada I.:
Olomouc-město.
Obvodní rada II.:
Hodolany, Chválkovice, Pavlovičky, Bělidla.
Obvodní rada III.:
Černovír, Řepčín, Hejčín, Lazce, Klášterní Hradisko.
Obvodní rada IV.:
Nová Ulice, Nový Svět, Povel, Nové Sady, Neředín
(4) Ve statutárním městě Opavě se zřídí tři obvodní rady pro tyto části města:
Obvodní rada I.:
Kateřinky.
Obvodní rada II.:
Kylešovice.
Obvodní rada III.:
Jaktař.
(5) Ve statutárním městě Ostravě se zřídí sedm obvodních rad pro tyto části města:
Obvodní rada I.:
Stará Bělá, Nová Bělá, Výškovice.
Obvodní rada II.:
Hrabová.
Obvodní rada III.:
Kunčice nad Ostravicí, Kunčičky.
Obvodní rada IV.:
Radvanice.
Obvodní rada V.:
Michálkovice.
Obvodní rada VI.:
Heřmanice.
Obvodní rada VII.:
Hrušov.
(6) Ve statutárním městě Plzni se zřídí sedm obvodních rad pro tyto části města:
Obvodní rada I.:
Bolevec.
Obvodní rada II.:
Bukovec.
Obvodní rada III.:
Újezd.
Obvodní rada IV.:
Božkov.
Obvodní rada V.:
Koterov.
Obvodní rada VI.:
Hradiště.
Obvodní rada VII.:
Černice.
§ 26.
Poradní sbory.
Sborové složky ústředního národního výboru (obvodní rady) mohou ve svém oboru působnosti pověřiti prozkoumáním určité věci některé své členy za případné účasti odborníků (poradní sbor).
§ 27.
Zaměstnanci.
(1) Předsednictvo ústředního národního výboru pečuje o to, aby jednotlivé referáty (§ 9) a jednotlivé obvodní rady byly vybaveny potřebným počtem zaměstnanců.
(2) Služebním představeným všech těchto zaměstnanců jest předseda ústředního národního výboru. V této jeho funkci mu přísluší zejména
a) pečovati o to, aby věci přikázané zaměstnancům byly rychle a řádně projednány a provedeny a dohlížeti v tom směni na ně,
b) stanoviti v mezích platných předpisů účelný, rychlý, jednoduchý a hospodárný způsob vyřizování úředních záležitostí zaměstnanci,
c) stanoviti rozvrh práce zaměstnanců,
d) ukládati zaměstnancům pořádkové tresty podle platných předpisů,
e) překládati zaměstnance s výjimkou úřednických přednostů referátů a vedoucích úředníků,
f) podávati příslušným složkám ústředního národního výboru zprávy o činnosti zaměstnanců.
(3) Vůči zaměstnancům přiděleným službou obvodní radě přísluší výkon práv a povinností předsedy ústředního národního výboru podle odstavce 2, s výjimkou ukládání pořádkových trestů, v rámci všeobecných opatření předsedy ústředního národního výboru, předsedovi obvodní rady.
(4) Referent ústředního národního výboru (referent obvodní rady) zastupuje ve svém referátu předsedu ústředního národního výboru (předsedu obvodní rady) při výkonu jeho práv a povinností podle odstavce 2, písm. a), b), c) a f) a je oprávněn dávati zaměstnancům, přiděleným jeho referátu, služební příkazy a pokyny.
(5) Zaměstnanci ústředního národního výboru obstarávají pro tento národní výbor a jeho složky konceptní, účetní, kancelářské, manipulační a manuální práce, zpracovávají věci, které jim byly ke zpracování přikázány, po stránce odborné (právní, technické, zdravotní a jiné) a provádějí rozhodnutí ústředního národního výboru a jeho složek.
(6) Zaměstnanci přidělení referátu připravují podle pokynů příslušného referenta spisově věci, které mají být v referátu projednány a které jim byly přikázány k zpracování. Jsou povinni provésti tuto přípravu tak, aby ve věci mohlo býti vydáno co nejdříve závěrečné a správné rozhodnutí.
(7) Zaměstnanci, které předsednictvo ústředního národního výboru pověřilo funkcí úřednického přednosty referátu nebo funkcí vedoucího úředníka, rozvrhuji ve vymezeném úseku — vedle jiných úkolů jim zvlášť svěřených — v mezích opatření referentových v jednotlivostech práci přiděleným zaměstnancům, bdí nad dodržováním pracovního programu, pečují o to, aby návrhy vyřízení, vypracované přidělenými zaměstnanci, které byly svěřeny jejich přezkoumání, byly bezvadné po stránce věcné i formální a aby byly v souladu s referentovými pokyny. Přidělení zaměstnanci jsou povinni říditi se jejich odbornými pokyny.
(8) Přenesla-li plenární schůze ústředního národního výboru podle § 6, odst. 3 rozhodování v určitých agendách na zaměstnance ústředního národního výboru, určí referenti, do jejichž referátu ony agendy náležejí, kteří zaměstnanci jejich referátu budou přenesené agendy vyřizovati. Tito zaměstnanci rozhodují pak ve stanoveném rozsahu v těchto agendách podle zásadních pokynů referentových jménem ústředního národního výboru, jsou však oprávněni vyžádati si v jednotlivých případech rozhodnutí referentovo.
(9) Za řádné plnění svých povinností (odstavec 5 až 8) jsou zaměstnanci odpovědni svým služebním představeným (odstavec 2 až 4).
§ 28.
Výkon působnosti ve zvláštních případech.
Žádá-li toho povaha věci, může příslušná složka ústředního národního výboru (obvodní rady) v mezích své pravomoci pověřiti některého člena ústředního národního výboru nebo člena obvodní rady nebo člena komise ústředního národního výboru (obvodní rady) nebo některého zaměstnance ústředního národního výboru, aby v určité věci rozhodl jménem ústředního národního výboru nebo aby jménem ústředního národního výboru vykonával určité opakující se úkony nebo provedl nějaký úkol.
§ 29.
Podpisování písemných vyřízení.
(1) Písemná vyřízení podpisují jménem ústředního národního výboru
a) předseda ústředního národního výboru a příslušný referent ústředního národního výboru, jde-li o věc, ve které rozhodla plenární schůze nebo rada ústředního národního výboru,
b) předseda ústředního národního výboru, jde-li o věc, ve které rozhodlo předsednictvo ústředního národního výboru,
c) předseda obvodní rady a příslušný referent obvodní rady, jde-li o věc, ve které rozhodla plenární schůze členů obvodní rady nebo sbor referentů obvodní rady,
d) předseda obvodní rady, jde-li o věc, ve které rozhodlo předsednictvo obvodní rady,
e) předseda příslušné komise, jde-li o věc, ve které rozhodla tato komise.
(2) Písemná vyřízení o věcech, ve kterých podle ustanovení tohoto organisačního řádu rozhodl předseda ústředního národního výboru nebo referent ústředního národního výboru nebo referent obvodní rady nebo zaměstnanec ústředního národního výboru, podpisuje funkcionář (zaměstnanec), který ve věci rozhodl.
(3) Předseda ústředního národního výboru (předseda obvodní rady) se může při podpisování písemných vyřízení dáti zastupovati i mimo případy uvedené v § 14 (v § 23, odst. 7) svými náměstky.
(4) Referenti ústředního národního výboru se mohou při podpisování písemných vyřízení — pokud nejde o písemná vyřízení o věcech, ve kterých rozhodla plenární schůze nebo rada ústředního národního výboru — dáti zastupovati zaměstnanci přidělenými jejich referátu. To platí obdobně i pro referenty obvodní rady.
(5) Listiny o právních jednáních, jimiž se obec naproti třetím osobám zavazuje, jakož i plné moci, podpisuje předseda ústředního národního výboru spolu s jedním členem rady ústředního národního výboru, zpravidla referentem. Listiny opírající se o usnesení plenární schůze, že nemovité věci nebo movitá práva náležející obci mají býti zcizena, zatížena trvalým břemenem nebo zavazena nebo propachtována, nebo že má býti učiněna výpůjčka, nebo převzata záruka za cizí dluh, buďtež kromě toho podepsány ještě jedním členem ústředního národního výboru, který není členem rady.
(6) Podpis na písemných vyřízeních, určených stranám, může býti s výjimkou listin, uvedených v odstavci 5 a s výjimkou trestních nálezů nahrazen ověřením, že vyhotovení souhlasí se schváleným návrhem.
§ 30.
Vydávání písemných vyřízení.
Písemná vyřízení ústředního národního výboru a jeho složek se vydávají vždy pod záhlavím ústředního národního výboru, a to i tehdy, jde-li o písemná vyřízení o rozhodnutích a opatřeních, která vydávají zaměstnanci ústředního národního výboru v rámci zmocněni podle § 6, odst. 3, a § 27, odst. 8. Písemná vyřízení obvodních rad se vydávají pod záhlavím ústředního národního výboru s označením příslušné obvodní rady. Opírá-li se vyřízení o usnesení některé sborové složky ústředního národního výboru (obvodní rady), má býti z vyřízení zřejmo, která složka ústředního národního výboru rozhodnutí (opatření) učinila.
§ 31.
Úřadovny ústředního národního výboru.
(1) Budova, ve které má ústřední národní výbor (obvodní rada) své sídlo, buď označena jménem ústředního národního výboru (obvodní rady). K tomuto označení může býti, je-li třeba, připojen dodatek, že jde o hlavní úřadovnu.
(2) Je-li to účelné pro usnadnění styku s obyvatelstvem, může plenární schůze ústředního národního výboru zříditi podle § 6, odst. 1, č. 2, písm. e) pobočné úřadovny ústředního národního výboru nebo obvodní rady. Tyto pobočné úřadovny se označují jménem ústředního národního výboru (obvodní rady) s dodatkem, že jde o pobočnou úřadovnu nebo o určitý referát.
(3) Byla-li pro věci národní bezpečnosti, spadající do působnosti ústředního národního výboru, zřízena zvláštní úřadovna (pobočná úřadovna), označuje se tato úřadovna jménem ústředního národního výboru s dodatkem, že jde o úřadovnu národní bezpečnosti (hlavní nebo pobočnou nebo o určitý referát).
§ 32.
Všeobecná ustanovení.
(1) Ustanovení dřívějších předpisů, které upravovaly instanční přezkoumávání rozhodnutí jednoho orgánu obce jiným orgánem téže obce, nelze použíti.
(2) Předpisy upravující působnost ústředních národních výborů zůstávají nedotčeny s výhradou rozdělení této působnosti na jednotlivé složky ústředních národních výborů, provedeného tímto organizačním řádem. Stejně zůstávají nedotčena ustanovení, jimiž se v těchto předpisech zajišťuje součinnost jiných orgánů s ústředními národními výbory, zejména ustanovení o schvalovacích, dozorčích a jiných právech nadřízených orgánů.
§ 33.
Ustanovení přechodné.
(1) Rozhodnutí a opatření, učiněná před počátkem účinnosti tohoto organisačního řádu v rámci působnosti ústředního národního výboru úředními orgány národního výboru (národních výborů), vykonávajícími správu statutárního města po jeho osvobození z okupační moci, považují se za rozhodnutí a opatření, učiněná orgánem příslušným podle tohoto organisačního řádu.
(2) Ústřední národní výbory přizpůsobí svou vnitřní organisaci tomuto organisačnímu řádu do dvou měsíců po jeho účinnosti. Dokud nebudou ustaveny složky podle tohoto organisačního řádu, vykonávají dosavadní složky svou působnost podle, dosavadních ustanovení.
§ 34.
Ustanovení závěrečné.
(1) Ustanovení směrnic ministerstva vnitra pro národní výbory místní a okresní, schválené vládou republiky Československé dne 19. května 1945, pozbývají — pokud odporují tomuto organisačnímu řádu nebo pokud jím byly nahrazeny — účinnosti.
(2) Tento organisační řád nabývá účinnosti dnem 1. listopadu 1946.

Ministr:
Nosek v. r.