682/1950 Ú. l. I
Vyhláška státního úřadu plánovacího o hospodářských smlouvách.

682.
VYHLÁŠKA
státního úřadu plánovacího
ze dne 14. prosince 1950
o hospodářských smlouvách.
Státní úřad plánovací stanoví podle § 10 odst. 1 zákona č. 99/1950 Sb., o hospodářských smlouvách a státní arbitráži (dále jen „zákon“), v součinnosti a podle § 9 téhož zákona v dohodě s příslušnými ministerstvy:

Část první.
Všeobecná ustanovení.
§ 1.
Smluvní strany.
(1) Rámcové hospodářské smlouvy uzavírají strany, které podle § 4 zákona určí příslušné ministerstvo v dohodě se státním úřadem plánovacím vyhláškou v Úředním listu (dále jen „rámcoví kontrahenti“).
(2) Dílčí hospodářské smlouvy uzavírají podniky, po případě závody (dále jen „podniky“), jakož i orgány veřejné správy (dále jen „orgány“), a to zpravidla tak, jak byly určeny v rámcové smlouvě jako strany smluv dílčích.
§ 2.
Výjimky z povinnosti uzavírat hospodářské smlouvy.
(1) Hospodářské smlouvy (dále jen „smlouvy“) se neuzavírají:
a) o službách v odvětvích:
1. zdravotnictví,
2. sociálních služeb,
3. školství, věd a umění,
4. informačních a osvětových služeb,
5. tělesné výchovy a sportu,
6. výzkumu,
7. peněžnictví.
8. pojišťovnictví,
9. veřejných správních služeb;
b) o dodávkách zemědělských výrobků prováděných zemědělci a jednotnými zemědělskými družstvy, pro něž platí dosavadní předpisy (§ 36 zákona);
c) o výkonech státních strojních stanic, pokud jde o provádění polních prací;
d) o dodávkách maloobchodního rozsahu.
(2) O výkonech v dopravě městské, silniční, vodní, letecké, poštovní a v osobní dopravě železniční mohou být smlouvy uzavírány, jestliže jejich uzavření je účelné s hlediska plnění hospodářského plánu.
(3) Československý státní film uzavírá smlouvy pouze jako dodavatel filmové suroviny.
(4) O tom, do kterého odvětví nebo oboru patří výkon (výrobek nebo služba), rozhoduje jeho zařazení do prováděcího plánu anebo do odvětví nebo oboru v Jednotném seznamu zboží, vydaném státním úřadem plánovacím.
§ 3.
Souvislost smluv s hospodářským plánem.
(1) Rámcové smlouvy musí vyčerpat úkoly prováděcích plánů a bilancí, k jejichž provedení slouží, s výjimkou množství, o němž se strany dohodly, že bude odebráno v maloobchodním rozsahu. Dílčí smlouvy musí být ve shodě s příslušnou smlouvou rámcovou.
(2) K uzavření rámcové smlouvy, jejíž obsah by se odchyloval od příslušného prováděcího plánu nebo bilance (včetně výroby nad plán), je třeba předchozího souhlasu státního úřadu plánovacího nebo orgánu jím pověřeného.
§ 4.
Vyšší moc.
Ve smlouvě nesmí být sjednána výhrada vyšší moci ani jiných nepředvídatelných okolností.
§ 5.
Jiné překážky plnění smluv.
Zjistí-li smluvní strana, že nebude moci smlouvu řádně splnit, musí to ihned oznámit druhé smluvní straně s udáním důvodu a rozsahu nesplnění. Tím se však nic nemění na její odpovědnosti za plnění plánu, ani za plnění smlouvy.
§ 6.
Forma smluv.
Smlouvy se uzavírají, mění a zrušují písemně; a to buď listinou podepsanou smluvními stranami nebo výměnou dopisů.
Část druhá.
Smlouvy o dodávce a odběru zboží.
Oddíl I.
Druhy smluv.
§ 7.
O dodávce a odběru zboží se zpravidla uzavírají smlouvy rámcové a dílčí, výjimečně smlouvy přímé.
§ 8.
Přímé smlouvy.
(1) Přímé smlouvy o dodávce a odběru zboží se uzavírají se souhlasem příslušných orgánů zejména
a) mezi podniky (orgány) podléhajícími témuž rámcovému kontrahentu;
b) mezi podniky (orgány), pro které nebyl rámcový kontrahent určen;
c) o zboží, jehož dodací lhůta přesahuje období prováděcího plánu.
(2) Přímé smlouvy se zpravidla uzavírají na celé období prováděcího plánu; v případě uvedeném v odstavci 1 písm. c) mohou být se souhlasem nadřazených orgánů uzavřeny i na období delší jednoho roku. Podrobné údaje pro kratší období, jakož i náležitosti předepsané pro dílčí smlouvy, mohou být dodatečně stanoveny ve lhůtách předepsaných pro sjednání dílčích smluv (§ 14 odst. 1). Podle potřeby mohou být přímé smlouvy uzavřeny ve lhůtě stanovené pro uzavření smluv předběžných (§ 9 odst. 2), nejpozději však ve lhůtě stanovené pro uzavření smluv rámcových (§ 11 odst. 1).
§ 9.
Předběžné smlouvy.
(1) Před schválením prováděcích plánů a bilancí, jakmile to dovolí stav plánovacích prací, se uzavírají rámcové a dílčí smlouvy jako smlouvy předběžné. Předběžné smlouvy navazují na stav plánovacích prací v době jejich uzavírání.
(2) Na rok 1951 budou předběžně uzavírány jen smlouvy dílčí, a to se souhlasem rámcových kontrahentů, kteří zároveň zajistí, že plánovaná množství zboží budou dodržena. Předběžné dílčí smlouvy na první období roku 1951 musí být uzavřeny nejpozději do 15. ledna 1951; lhůty pro uzavírání předběžných dílčích smluv na první období let 1952 a dalších určí státní úřad plánovací.
(3) Nebude-li možno po uzavření rámcové smlouvy uzavřít ve stanovené lhůtě (§ 14 odst. 1) dílčí smlouvy na druhé období, mohou být uzavřeny i na toto období dílčí smlouvy předběžné.
(4) Nejpozději do 21 dnů po uzavření definitivních rámcových smluv musí být přeměněny na definitivní i předběžné dílčí smlouvy.
(5) Při uzavírání předběžných smluv je postup obdobný jako při uzavírání smluv definitivních.
Oddíl II.
Změny a zrušení smluv.
§ 10.
(1) Strany samy mohou změnit nebo zrušit smlouvu jen, pokud tím není dotčeno plnění prováděcích plánů nebo bilancí; jinak je ke změně nebo zrušení smlouvy třeba souhlasu státního úřadu plánovacího nebo orgánu jím pověřeného. Ke zrušení dílčí smlouvy nebo k její změně, kterou by byl dotčen obsah smlouvy rámcové, je třeba i souhlasu rámcových kontrahentů.
(2) Byl-li změněn prováděcí plán nebo bilance, jsou podniky (orgány), které smlouvy uzavřely, povinny provést odpovídající změny smluv rámcových a přímých do 14 dnů a dílčích smluv do 21 dnů ode dne, kdy oznámení o změně prováděcího plánu nebo bilance bylo doručeno příslušnému ministerstvu.
Oddíl III.
Rámcové smlouvy.
§ 11.
Uzavírání.
(1) Rámcová smlouva musí být uzavřena nejpozději do 45 dnů ode dne, kdy státní úřad plánovací doručil rozpis prováděcího plánu (bilance) příslušným ministerstvům; jinak musí být v této lhůtě podána u příslušné arbitrážní komise arbitrážní žádost, aby byl rozhodnut předsmluvní spor, který vznikl mezi stranami.
(2) Rámcová smlouva se uzavírá zpravidla tak, že odběratel odešle doporučeným dopisem nebo na potvrzení do 14 dnů ode dne, kdy byl příslušnému ministerstvu doručen státním úřadem plánovacím rozpis prováděcího plánu (bilance), dodavateli pro sebe závazný návrh věcné náplně rámcové smlouvy (poptávku). Dodavatel zašle stejným způsobem odběrateli pro sebe závazný návrh rámcové smlouvy, po případě vyjádření k poptávce do 21 dnů ode dne, kdy mu byla doručena poptávka, nebo ode dne, kdy byl příslušnému ministerstvu doručen rozpis prováděcího plánu (bilance), byl-li doručen později než poptávka. Nedojde-li dodavateli poptávka do 14 dnů po obdržení rozpisu prováděcího plánu (bilance) od některého z jeho odběratelů, může sám zaslat odběrateli svůj návrh rámcové smlouvy.
(3) Rámcová smlouva musí být uzavřena do 10 dnů ode dne, kdy odběrateli došel návrh dodavatele, po případě jeho vyjádření k poptávce.
§ 12.
Náležitosti.
Rámcová smlouva zpravidla obsahuje:
a) označení smluvních stran.
b) označení zboží podle jednotlivých položek seznamu zboží pro plán hmotného zásobování s uvedením plánovacího čísla, po případě s podrobnějším rozdělením v těch případech, kdy k výrobě různých druhů zboží téže plánovací podskupiny je třeba rozdílných surovin nebo rozdílného výrobního zařízení, anebo kde dodací lhůta příslušné objednávky přesahuje časové období dílčí smlouvy,
c) určení celkového množství zboží.
d) rozvrh celkového množství zboží na jednotlivá období podle rozdělovačích plánů hmotného Zásobování nebo podle disposic příslušného orgánu hmotného zásobování,
e) rozvrh dodávek na jednotlivé odběratele a dodavatele s určením, kdo s kým a na jaká množství zboží uzavře dílčí smlouvy,
f) přibližný finanční objem smlouvy,
g) určení období, na které se smlouva vztahuje,
h) určení, na jaká období a ve kterých lhůtách mají být uzavřeny dílčí smlouvy,
ch) obecné určení místa plnění,
i) ustanovení o následcích nesplnění smlouvy,
j) zvláštní ujednání.
§ 13.
Odpovědnost rámcových kontrahentů.
Rámcoví kontrahenti odpovídají za to, že ve lhůtách stanovených rámcovou smlouvou buď sami nebo jim podřízené podniky (orgány) uzavřou dílčí smlouvy, jimiž vyčerpají celé množství zboží sjednané ve smlouvě rámcové. Nestane-li se tak, zaplatí rámcový kontrahent, který zavinil, že některá z dílčích smluv nebyla uzavřena, pořádkové penále ve výši, o níž platí obdobně ustanovení § 37 odst. 1 a odst. 2 písm. b). O otázce zavinění rozhoduje arbitrážní nález.
Oddíl IV.
Dílčí smlouvy.
§ 14.
Uzavírání.
(1) Dílčí smlouva musí být uzavřena nejpozději 28 dnů před počátkem období, na které se vztahuje; jinak musí být v této lhůtě podána u příslušné arbitrážní komise arbitrážní žádost o rozhodnutí předsmluvního sporu, který vznikl mezi stranami.
(2) O postupu při uzavírání dílčích smluv platí přiměřeně ustanovení § 11. Dílčí smlouvy upraví podrobně dodávky a odběr zboží připadající na jednotlivé odběratele a dodavatele.
§ 15.
Náležitosti.
Dílčí smlouva zpravidla obsahuje, pokud není v rámcové smlouvě nebo v podrobných podmínkách pro odvětví, o které jde, stanoveno jinak:
a) označení smluvních stran,
b) přesné označení zboží a jeho jakosti tak, aby mohlo být včas přikročeno k jeho výrobě (dovozu) a aby při plnění smlouvy nemohlo dojít k záměně, zejména pořadové číslo seznamu zboží pro plán hmotného zásobování, číslo Jednotného seznamu zboží, obchodní název označující určitý druh, velikost a pod., dále na př. tvar, třídění (sortiment), vzor, barvu,
c) určení množství v jednotkách (v kusech, kilogramech, metrech, hektolitrech a pod.), a je-li množství vyjádřeno v jiných než plánovacích jednotkách, též přepočet těchto jednotek na jednotky plánovací,
d) určení cen za jednotku, po případě též určení přirážek k základním cenám a slev z nich, jakož i výpočet celkové ceny,
e) určení období, na které se smlouva vztahuje,
f) dodací lhůty, v nichž bude smlouva plněna nebo ujednání, že odběratel zašle dodavateli buď v určitých termínech nebo ve lhůtě, na níž se strany před dodávkou dohodnou, konkrétní odvolávky,
g) způsob a rozsah přejímky,
h) podrobné ujednání o tom, zda a jak budou jednotlivé druhy zboží baleny, jak bude naloženo s opotřebenými obaly, jaká bude účtována cena za obal, po případě jaká náhrada přísluší za jeho použití,
ch) místo určení, pokud není u kusových zásilek dohodou stran vyhrazeno odvolávkám nebo disposicím,
i) určení dopravního prostředku,
j) poukaz, které podrobné podmínky pro odvětví platí pro dílčí smlouvy,
k) název a sídlo peněžního ústavu (pobočky), s nímž je odběratel ve spojení,
l) číslo odběratelova účtu u peněžního ústavu (pobočky),
m) ustanovení o následcích nesplnění smlouvy,
n) zvláštní ujednání.
§ 16.
Odvolávky.
Způsob odvolávání a náležitosti odvolávek mohou být stanoveny v podrobných podmínkách pro odvětví nebo v rámcové smlouvě, po případě ve smlouvě dílčí.
§ 17.
Dodatečná sdělení.
(1) V dílčí smlouvě musí být též určeny lhůty ke sdělení dodatečných údajů potřebných pro dodavatele. Odběratel je zejména povinen na požádání sdělit dodavateli včas způsob dopravy, stanici určení a údaje potřebné pro sjednání dopravních smluv. Odběratel, který tak neučiní, nemá vůči dodavateli, který připravil zboží k odeslání, nárok na penále a náhradu škody a je sám povinen nahradit dodavateli způsobenou škodu.
(2) Má-li být zboží dodáno do zahraničí, je odběratel oprávněn vyzvat dodavatele, aby odeslal zásilku na jeho účet a nebezpečí přímo do zahraničí; musí tak učinit v přiměřené sjednané době před plynutím dodací lhůty nebo, je-li dodavatel v prodlení, před skutečným splněním dodávky. Odběratel je povinen předat ve sjednané lhůtě dodavateli vedle přesných disposic i veškeré doklady a podklady potřebné k řádnému vypravení a vybavení zásilky a nahradit částku, o níž se zvýšily náklady dodavatelovy. Dodavatel vypraví takové zásilky podle smluvených podmínek s péčí řádného hospodáře a ohlásí odběrateli neprodleně odeslání zásilky.
Oddíl V.
Všeobecné dodací a platební podmínky.
§ 18.
Množství.
(1) Množství zboží se určuje, pokud není v podrobných podmínkách pro odvětví nebo v rámcové anebo v dílčí smlouvě stanoveno jinak, podle váhy, počtu, objemu, plochy nebo délky zjištěné v místě plnění; udává se podle tovární vážní konsignace, podle přejímacího, dodacího nebo vydacího listu a pod.
(2) Udává-li se množství ve smlouvě dvojím nebo několikerým způsobem (na př. vahou a počtem), musí se smluvní strany zároveň dohodnout, jaká jednotka bude uvedena ve faktuře; dodavatel odpovídá pouze za množství podle této jednotky.
(3) Úřední vážení, měření nebo počítání se provádí na náklad toho, kdo k němu dal příkaz. Bude-li zjištěna nižší váha (menší míra, počet nebo pod.), než je udána, a bude-li zároveň zjištěno zavinění dodavatele, jdou náklady úředního zjištění na vrub dodavatele.
(4) Množství jednotlivých druhů zboží dodávaná nebo odebíraná v jednotlivých obdobích se mohou odchylovat o 5% od množství stanovených pro tato období dílčí smlouvou, není-li v podrobných podmínkách pro odvětví stanoveno jinak. Rozdíl v množství musí být vyrovnán vždy v následujícím období téhož roku.
§ 19.
Minimální množství.
(1) Minimální množství je nejmenší množství určitého druhu zboží, které má dodavatel dodat odběrateli v jedné dodávce (zásilce). Minimální množství musí být určeno buď v podrobných podmínkách pro odvětví nebo v rámcové smlouvě anebo nejpozději ve smlouvě dílčí.
(2) Na žádost odběratele mohou být uskutečněny i dodávky, které nedosáhnou ani minimálního množství; žádosti odběratelově musí být vyhověno, jsou-li pro takovou dodávku závažné důvody s hlediska rozvoje zahraničního obchodu, částka, o kterou se zvýšily náklady spojené s vyřízením takové dodávky, jde na vrub odběratele.
§ 20.
Jakost.
(1) Pro jakost zboží jsou rozhodné československé závazné jakostní normy nebo platné jakostní předpisy anebo jakostní podmínky, sjednané mezi stranami. Jakost lze též stanovit dohodou podle jakostního vzorku nebo kolekce nebo specifikace podstatných vlastností, podle rozboru, jakostní značkou, podle údajů rozhodných pro účel a způsob použití zboží kupujícím, poukazem na přesně označený typ nebo jinými obvyklými údaji o jakosti. Při dodávkách pro vývoz může být jakost dohodnuta odlišně od československých závazných jakostních norem nebo platných jakostních předpisů.
(2) Nejpozději v dílčí smlouvě musí být stanoveny krajní meze požadovaných technických vlastností zboží, nejvyšší procento nebo přípustný podíl výrobků nižší jakostní třídy v dodávce, největší nebo nejmenší, po případě obě krajní meze průměrné jakosti celé dodávky, nejvyšší přípustné množství vadných výrobků v dodávce a pod.
(3) Penále podle ustanovení § 37 odst. 3 se vztahuje jen na tu část vadného zboží, která přesahuje množství přípustné podle smlouvy.
(4) Zboží podléhající rychlé zkáze musí být v dílčí smlouvě jako takové vyznačeno. Zboží podřadné jakosti musí být zřetelně označeno trvalým způsobem na výrobku samém, pokud není dohodnuto něco jiného. Není-li z technických důvodů možno označit jakost zboží ani na výrobku ani na obalu, je dodavatel povinen odběratele na podřadnou jakost zboží výslovně upozornit a vyznačit ji ve faktuře a v dodacím listě.
§ 21.
Ceny.
(1) Cenami se rozumějí ceny podle cenových předpisů platných v době uzavření dílčí smlouvy, pokud pozdější cenové předpisy nestanoví, že mají být účtovány ceny jiné.
(2) Všeobecná nákupní daň není součástí ceny. Neoznámí-li odběratel nejpozději v odvolávce dodavateli, že jde o dodávku do daňově vázaného oběhu, účtuje mu dodavatel všeobecnou daň.
§ 22.
Místo plnění.
(1) Místem plnění je místo, na němž se strany dohodnou; nedohodnou-li se, platí, pokud nebude stanoveno jinak, dosavadní zvyklosti pro jednotlivé druhy zboží.
(2) Není-li ani dohody ani zvyklostí, je místem plnění:
A. při železniční dopravě:
a) v tuzemském obchodě:
nakládací vagon v místě převzetí Československými státními drahami, národním podnikem, při vozových zásilkách,
b) při vývozu:
nakládací vagon v miste převzetí Československými státními drahami, národním podnikem, při vozových zásilkách,
nakládací stanice při kusových zásilkách,
c) při dovozu:
vagon stanice příjemce při vozových zásilkách, železniční stanice příjemce při kusových zásilkách;
B. při dopravě po ose v tuzemském i zahraničním obchodě:
a) závod nebo sklad odběratele, použije-li se vozidla dodavatele nebo vozidla jím najatého,
b) závod dodavatele v ostatních případech,
c) vozidlo v závodě dodavatelově, není-li při vývozu určeno zboží pro sklad, nýbrž přímo k dopravě do zahraničí;
C. při poštovní dopravě:
a) podací poštovní úřad v tuzemském obchodě a při vývozu,
b) poštovní úřad příjemce při dovozu;
D. při sdružené dopravě:
místo, které podle předchozích ustanovení je místem plnění při prvním dopravním prostředku;
E. po případě místo, kde je zboží se souhlasem stran uskladněno.
Dodací lhůty.
§ 23.
(1) Dodací lhůta se stanoví buď určením dne nebo určením časového období (měsíc, týden a pod.).
(2) Dodací lhůta se považuje za splněnou:
a) je-li zboží v určený den nebo v poslední den určeného období v místě plnění,
b) v poslední den původně stanovené lhůty, jestliže dodavatel povolil odběrateli na jeho žádost odklad jakostní přejímky na dobu po dodací lhůtě, s výjimkou těch případů, kdy odběratel zboží pro vady jakosti nepřevzal,
c) byl-li odběratel podle smlouvy povinen udělit dodavateli odesílací disposice a nedojdou-li tyto disposice dodavateli ve smluvené lhůtě nebo nebyla-li lhůta smluvena, do 3 dnů ode dne, kdy oznámil v dodací lhůtě odběrateli, že zboží je připraveno k dodání,
d) jestliže odběratel zboží v dodací lhůtě neodebral nebo jestliže se odeslání zboží jeho vinou zdrželo.
§ 24.
(1) V dílčí smlouvě, nebo po jejím uzavření případ od případu, mohou strany ujednat, že dodavatel je oprávněn uskutečnit dodávku před určeným dnem nebo před počátkem dodací lhůty, a to buď vcelku nebo v dílčích dodávkách, avšak tak, že poslední dílčí dodávka bude splněna ještě v dodací lhůtě.
(2) Dodavatel je povinen vyrozumět odběratele o odeslání zásilky, a to u vozových zásilek tuzemských a u zásilek vývozních současně s odesláním zboží, u vozových zásilek dovozních, jakmile zboží překročilo hranice.
§ 25.
Technické podklady.
(1) Nejpozději v dílčí smlouvě musí být stanoveno, zda, v jaké lhůtě a jaké technické podklady potřebné pro výrobu zboží nebo pro splnění dodávky je odběratel povinen dodat dodavateli. Nedodá-li odběratel technické podklady ve stanovené lhůtě, prodlouží se sjednaná dodací lhůta o přiměřenou dobu, na níž se dodavatel s odběratelem dohodnou (s přihlédnutím k nutným přesunům ve výrobním, dovozním nebo projekčním programu a v pracovních postupech). Kromě toho má, pokud jde o penále, překročení lhůty k dodání technických podkladů odběratelem stejné následky jako opožděná dodávka, po případě neodebrání zboží v dodací lhůtě. Penále se počítá z ceny zboží, které nemohlo být vyráběno nebo včas dodáno proto, že nebyly včas dodány technické podklady.
(2) Ukáže-li se, že překážka způsobená překročením lhůty k dodání technických podkladů je neodstranitelná nebo že potrvá tak dlouho, že na dodavateli nelze spravedlivě požadovat, aby smlouvu dále plnil, mohou se strany dohodnout o zrušení smlouvy (jde-li o změnu prováděcího plánu, se souhlasem příslušných plánovacích orgánů) a o důsledcích z toho plynoucích, zejména pokud jde o případnou povinnost k náhradě škody vzniklé dosavadním postupem podle smlouvy nebo v souvislosti s ním.
(3) Jestliže se odběratel dohodne s dodavatelem o změně v provedení oproti sjednaným podmínkám, prodlužuje se dodací lhůta o dobu, kterou si vyžádá provedení těchto změn. Dodavatel má nárok na náhradu veškerých nákladů spojených s požadovanou změnou v provedení.
(4) Dodavatel je povinen v přiměřené nebo v dílčí smlouvě určené lhůtě dodat odběrateli i veškeré technické podklady, týkající se dodávaného zboží, jako jsou plány zazdívek a základů, návody k použití, montážní příručky a pod., bude-li je odběratel požadovat vzhledem k povaze dodávaného zboží. Nedodrží-li dodavatel sjednanou lhůtu, nahradí odběrateli škodu, která mu vznikla tím, že mu nebyly technické podklady dodány včas. Technické podklady vyhotoví dodavatel v jazyce českém nebo slovenském. U zboží vyváženého a dováženého pořídí překlad podnik určený nebo zřízený k provozování zahraničního obchodu, a to svým nákladem a v technické spolupráci s vývozcem, po případě dovozcem.
Vzorky, kolekce, plány, výkresy a kalkulace.
§ 26.
(1) Vyžádá-li si odběratel od dodavatele plány, projekty, výkresy, kalkulace a pod., je povinen nést veškeré náklady, které jsou podle cenových předpisů spojeny s jejich pořizováním a rozesíláním. Podnikům určeným nebo zřízeným k provozování zahraničního obchodu nebude účtováno vypracování cenových a základních technických podkladů, jako na př. rozměrových náčrtků, v rozsahu obchodních zvyklostí, pokud je potřebují pro svá obchodní jednání.
(2) Vzorky a kolekce, které si v přiměřeném množství vyžádá a převezme odběratel, dodá dodavatel za běžné ceny, jsou-li v prodejném stavu. Vzorky v neprodejném stavu dodá dodavatel zdarma. V odvětvích výživy budou poskytovány vzorky podle dosavadních zvyklostí. Výroba vzorků, které si odběratel zvláště vyžádal a které se odchylují od běžných kolekcí, jde na vrub odběratele, nedojde-li k sjednání objednávky podle těchto vzorků.
(3) Odběratel je povinen vyjádřit se k výpadním vzorkům ve lhůtě stanovené nejpozději v dílčí smlouvě. Neučiní-li tak, má se za to, že vzorek schvaluje, a nemůže později vytýkat vady, které bylo možno seznat při odborném přezkoumání výpadního vzorku.
(4) Pro způsob vzetí, předání, schválení a úschovy vzorku je rozhodné ustanovení podrobných podmínek pro odvětví nebo ustanovení dílčí smlouvy. Pokud není smluveno jinak, děje se vzetí a předání vzorku v závodě dodavatelově.
§ 27.
(1) Dodané zboží musí odpovídat schváleným vzorkům, kolekcím, stanoveným technickým a jiným podmínkám a pod. s tolerancemi podle československých závazných norem nebo s tolerancemi smluvenými nebo obvyklými.
(2) Odběratel nenabývá původských práv k vzorkům, kolekcím, plánům a pod. ani sjednáním objednávky ani zaplacením dodávky, Bez výslovného svolení dodavatele nesmí jich použití jinak než ke smluvenému účelu, ani nesmí sdělit jejich obsah třetím osobám.
(3) Dodá-li odběratel dodavateli projekty, plány, výkresy, receptury a pod., odpovídá mu za to, že jejich použitím nebude poškozeno původské právo třetích osob, a je povinen nahradit veškeré škody, které by jejich použitím vznikly dodavateli.
Dodavatel naopak odpovídá odběrateli za to, že nepoužije dodaných podkladů jinak, než je smluveno.
(4) Kupuje-li odběratel zboží podle vzorků, které sám dodal, je povinen nejpozději současně s objednávkou, není-li smluvena jiná lhůta, dodat dodavateli vzorek v potřebné velikosti, množství a stavu, po případě i jakostní popis nebo chemický rozbor.
(5) O přípustnosti odchylek od předepsaných rozměrů, vah a jiných náležitostí se rozhoduje podle československých závazných norem nebo podle podmínek sjednaných mezi stranami, po případě podle zvyklostí.
§ 28.
Jakostní přejímka.
(1) Jakostní přejímka se provádí jen, byla-li sjednána. Způsob a rozsah jejího provedení se určí nejpozději v dílčí smlouvě. Je-li vyžádána odběratelem později, jde na jeho vrub. Jakostní přejímka záleží v tom, že se provede rozbor nebo jiná technická zkouška přejímaného zboží. Provádí se ve výrobním závodě nebo skladu dodavatele nebo na místě, o němž se obě strany dohodly.
(2) Dodavatel připraví zboží k přejímce, zajistí, je-li to vzhledem k povaze zboží nutné, zaměstnance, stroje a nástroje potřebné k řádnému průběhu přejímky a ve sjednané lhůtě oznámí odběrateli doporučeným dopisem pohotovost zboží k přejímce a její datum. Nedostaví-li se odběratel nebo jeho zmocněnec k přejímce a nepožádá-li ve lhůtě stanovené v podrobných podmínkách pro odvětví o její odklad, může dodavatel provést zkoušku zboží bez účasti odběratele a na jeho náklad a uvědomit ho o výsledku zkoušky.
(3) Odklad přejímky je vyloučen u zboží podléhajícího rychlé zkáze.
(4) Nepřevezme-li odběratel zboží, u něhož zjistil vadu, avšak liší-li se s dodavatelem v názoru na výsledek zkoušky, je dodavatel (u dovozu odběratel), povinen zboží odděleně uskladnit. V takovém případě se strany podrobí posudku zkušebního orgánu nebo ústavu určeného příslušnými předpisy, nebo není-li takových předpisů, dohodou stran. Náklady na vypracování posudku jdou na vrub strany, v jejíž neprospěch posudek vyzněl.
Převzetí zboží, vady zboží a reklamace.
§ 29.
(1) Převzetí zboží se provádí buď v závodě dodavatelově nebo odběratelově nebo na jiném dohodnutém místě. Odběratel je povinen zboží při převzetí ohledat, a jestliže neodpovídá smluvenému nebo fakturovanému množství nebo smluvené, po případě obvyklé jakosti, vytknout dodavateli, je-li převzetí zboží přítomen, v protokole o převzetí zjevné vady, navrhnout odstranění závad, přepracování, poskytnutí slevy a pod. (reklamace). Za zjevné vady se považují takové vady, které může odborník při běžném přejímání zjistit, zachovávaje při tom pečlivost obvyklou při přejímání toho kterého druhu zboží. Ostatní vady se považují za skryté.
(2) Dodavatel je povinen nejpozději při plnění dodávky označit odběrateli všechny vady zboží, které jsou mu známy nebo při náležité péči známy být musí. Neoznačí-li zjevné vady, je povinen zaplatit odběrateli pořádkové penále ve výši 100 Kčs za každou zásilku, v níž takové vady nebyly označeny.
(3) Nebylo-li zboží převzato za účasti obou stran, vytýká odběratel chybějící množství nebo zjevné vady doporučeným dopisem ihned po jejich zjištění, nejpozději však do 15 dnů po obdržení zboží, po případě při dovozu ve smluvené kratší době, nebo u zboží podléhajícího rychlé zkáze do 5 dnů. Způsob vytýkání vad a lhůty pro jejich vytýkání v odvětvích výživy a lesnictví budou upraveny v podrobných podmínkách.
(4) Skryté vady musí odběratel vytknout dodavateli ihned, jakmile je zjistí, nejpozději však do šesti měsíců, pokud nebylo ujednáno jinak.
(5) Lhůty uvedené v odstavcích 1 až 5 počínají dnem následujícím po dni, kdy odběratel obdržel zboží a doklad, z něhož je patrno, jaké zboží a kolik dodavatel dodává.
(6) Ode dne, kdy dodavatel obdržel zprávu o reklamaci, jdou náklady skladování a nebezpečí na vrub strany, proti níž vyzněl výsledek reklamace.
§ 30.
Při dodávkách zboží určeného pro vývoz platí, pokud jde o lhůty pro vytýkání vad:
a) u zboží, jehož místem určení je sklad odběratelův, pokud jde o zjevné vady, ustanovení § 29 odst. 3,
b) u zboží, jež bylo převzato za účasti obou stran, pokud jde o zjevné vady, ustanovení § 29 odst. 1,
c) v ostatních případech nutno vytýkat zjevné i skryté vady ihned po zjištění a skryté vady nejpozději do šesti měsíců po splnění dodávky nebo ve lhůtě, kterou poskytl odběratel v dohodě s dodavatelem zahraničnímu odběrateli. Chtějí-li si podniky určené nebo zřízené pro provozování zahraničního obchodu zachovat proti dodavateli právo postihu, musí oznámit dodavateli reklamaci zahraničního zákazníka nejpozději do 7 dnů ode dne, kdy jeho včasná reklamace došla.
§ 31.
(1) Dodavatel je povinen vyjádřit se k reklamaci nejpozději do 15 dnů po jejím obdržení; nevyjádří-li se, má se za to, že raklamaci uznal.
(2) Požadoval-li odběratel ve smlouvě určitou konstrukci, provedení nebo uspořádání objednaného zboží nebo zboží podle receptury jím předložené, neodpovídá dodavatel za vady dodaného zboží, pokud jejich příčiny tkví v konstrukci, v uspořádání nebo v provedení objednaných odběratelem nebo v receptuře jím předložené. Dodavatel je povinen upozornit odběratele na zřejmé konstrukční vady ihned, jakmile je zjistil. Dodavatel nepřejímá ručení vůči třetím osobám, a to ani za porušení patentního, původského, vzorkového, známkového nebo jiného práva.
(3) Nebude-li dohodnuto jinak, musí být reklamované zboží uloženo až do úplného vyřízení reklamace nebo do marného projití lhůty stanovené v odstavci 1.
(4) Bližší předpisy o postupu při reklamaci u některých zvláštních druhů zboží mohou být ujednány nejpozději v dílčích smlouvách.
(5) Učiní-li odběratel reklamaci, ačkoli mu musí být zřejmo, že je bezdůvodná, má dodovatel vůči odběrateli nárok nejen na náhradu veškeré škody, která mu vznikla přešetřováním reklamace, nýbrž i na náhradu poplatku z prodlení podle směrnic pro fakturování a placení za zboží a výkony.
§ 32.
Fakturování a placení.
O fakturování a placení za zboží a výkony, jakož i o následcích opožděného fakturování a placení, platí směrnice pro fakturování a placení za, zboží a výkony.
§ 33.
Obaly.
(1) Zboží se odesílá buď nebalené nebo v předepsaném, obvyklém (standardním) nebo smluveném obalu. Úmluva o obalu se musí stát nejpozději v dílčí smlouvě. Při vývozu je odběratel povinen předepsat do potřebných podrobností způsob a druh obalů podle nároků dopravy a zvyklostí na zahraničních trzích. Průtahy v předepsání obalu se posuzují stejně jako opožděné dodání technických podkladů.
(2) Cena použitých obalů, půjčovné, zdržné, přistavování, předávání nebo vracení obalů se řídí příslušnými předpisy.
(3) Je-li vrácení obalu nařízeno nebo smluveno v dílčí smlouvě nebo je-li obvyklé a není-li pro ně stanovena lhůta, je smluvní strana povinna vrátit zapůjčené obaly včas podle obchodních zvyklostí ve stavu odpovídajícím běžnému opotřebení. Vracení se děje na nebezpečí odběratele zboží, a neodporuje-li to příslušným předpisům, vyplaceně do místa plnění, pokud není dohodnuto jinak. Při opožděném vracení obalu je odběratel povinen zaplatit dodavateli úplaty podle příslušných předpisů a po případě nahradit veškerou škodu.
(4) Pokud podle dílčí smlouvy nebo podle obchodních zvyklostí zasílá odběratel vlastní obaly k plnění, musí je dodat v použivatelném stavu na adresu dodavatele vyplaceně tuzemský závod nebo sklad, z něhož bude dodávka plněna, a ve smluvené době před odesláním zboží; jinak je dodavatel oprávněn dodat zásilku ve vlastních obalech a vyfakturovat je nebo žádat vrácení, po případě i vyfakturovat půjčovné.
(5) Dohodne-li se odběratel s dodavatelem na jiném obalu, než který byl zahrnut do ceny zboží, hradí odběratel částku, o kterou se zvýšily náklady dodavatele splněním odběratelova požadavku. Dodavatel neodpovídá za škody vzniklé použitím nevhodných obalů z příkazu odběratele, je však povinen na zřejmé a jemu známé vady a omyly upozornit.
(6) Ustanovení o obalech platí obdobně i o upevňovadlech, přikrývkách a jiných zařízeních používaných k ochraně zboží.
(7) Speciální vagony náležející podniku dodavatele a zapůjčené za sjednaný poplatek odběrateli musí být ihned Po vyložení nákladu vráceny vyplaceně do podniku dodavatele.
§ 34.
Pojištění.
Dodavatel je povinen pojistit zásilky jen na výslovný příkaz odběratele a na jeho vrub.
Oddíl VI.
Následky nesplnění smlouvy.
§ 35.
Nesplnění smlouvy dodavatelem.
(1) Dodavatel je povinen dodat zboží:
a) ve sjednaném množství a ve smluvené dodací lhůtě na místo plnění s určením podle smlouvy; neučiní-li tak, je odběratel povinen vždy účtovat penále,
b) ve smluvené nebo obvyklé jakosti; neučiní-li tak, je odběratel povinen vždy účtovat penále.
(2) Dodá-li dodavatel zboží jiné než sjednané nebo obvyklé jakosti a odběratel nebude v důsledku toho moci použít zboží v rámci své plánované činnosti, je odběratel oprávněn dát takové zboží k disposici, po případě není povinen je převzít. Zboží, kterého může použít v rámci své plánované činnosti, je odběratel povinen převzít; přísluší mu však nárok na přiměřenou slevu, o jejíž výši se dohodne s dodavatelem. Není-li možno použít zboží k účelu pro který bylo určeno, a trvá-li odběratel na náhradní dodávce, jejíž uskutečnění by znamenalo změny prováděcího plánu nebo bilance, rozhodne státní úřad plánovací nebo orgán jím pověřený.
(3) Právo jednostranně odstoupit od smlouvy ohledně té které objednávky, přísluší pouze podnikům určeným nebo zřízeným pro provozování zahraničního obchodu, a to jen v případech, kdy zboží se stalo pro nedodržení lhůty nebo pro špatnou jakost v zahraničí neprodejným nebo prodejným za hospodářsky nepřijatelných podmínek. Tím není dotčena povinnost požadovat penále, ani právo na náhradu škody, která podniku vznikla nesplněním smlouvy. Podnikům určeným nebo zřízeným pro provozování zahraničního obchodu přísluší vůči dodavateli nárok na náhradu škody nebo sleva pouze v té výši, v jaké ji vinou dodavatele byly povinny přiznat zahraničnímu zákazníkovi.
(4) Kromě penále může odběratel požadovat ještě náhradu škody, která mu vznikla tím, že dodavatel smlouvu nesplnil.
§ 36.
Nesplnění smlouvy odběratelem.
(1) Odběratel je povinen zboží, které vyhovuje smluveným nebo obvyklým podmínkám, v dodací lhůtě odebrat nebo zařídit vše, čeho je obvykle třeba, aby zboží mohlo být včas odesláno ze závodu nebo skladiště dodavatele. Neučiní-li tak a není-li jiné dohody o uskladnění, je dodavatel povinen
a) počínaje prvním dnem po projití dodací lhůty zboží vyfakturovat a účtovat od toho dne odběrateli penále;
b) počínaje čtvrtým dnem po projití dodací lhůty zboží uskladnit s péčí řádného hospodáře ve svém závodě, pokud v něm má k disposici skladištní prostory vyhovující tomuto účelu, na vrub odběratele a je oprávněn účtovat skladné ve výši odpovídající příslušným cenovým předpisům nebo ve výši v místě obvyklé, není-li takových předpisů; odmítne-li dodavatel uskladnit zboží ve svém závodě, a bude-li prokázáno, že má vhodné skladištní prostory k disposici, odpovídá za vzniklou škodu;
c) obstarat, nemá-li ve svém závodě prokazatelně vhodných skladištních prostorů, na vrub odběratele prozatímní uložení neodebraného zboží jiným způsobem; není-li možno provést toto jiné uložení způsobem, který by dodavatel s péčí řád řádného hospodáře mohl označit za vyhovující, je povinen oznámit to neprodleně odběrateli.
(2) Odběratel je povinen odebrat zboží jiné než sjednané nebo obvyklé jakosti podle ustanovení § 35 odst. 2.
(3) Kromě penále může dodavatel požadovat ještě náhradu škody, která mu vznikla nedodržením lhůty se strany odběratele.
(4) Bylo-li v dílčí smlouvě ujednáno, že zboží bude dodáno podle odvolávek odběratele, a tento ve smluvené lhůtě odvolávky neučiní, je dodavatel oprávněn dodat zboží podle dílčí smlouvy a ve lhůtách podle výrobních a expedičních možností s účinky, řádného splnění smlouvy. Není-li možno použít tohoto ustanovení, je nutno pokládat nepředložení odvolávek, sjednaných podkladů nebo přesné specifikace uložených dílčí smlouvou za stejné porušení smlouvy, jako je nedodání zboží se strany dodavatele, po případě neodebrání zboží odběratelem se všemi důsledky. Základem pro výpočet penále je v takovém případě průměná cena zboží v obvyklém provedení.
§ 37.
Penále.
(1) Neodebere-li odběratel ve smluvené dodací lhůtě zboží vůbec, odebere-li ho pouze část nebo znemožní-li včasné odebrání zboží, zaplatí dodavateli penále ve výši poloviny procenta z ceny neodebraného zboží za každý započatý kalendářní týden. Kromě toho účtuje dodavatel odběrateli prvního dne po dni, kdy mělo být plněno, penále ve výši 1% a za každý další započatý hospodářský měsíc další penále ve výši 1% z ceny neodebraného zboží.
(2) Nedodá-li dodavatel odběrateli ve smluvené dodací lhůtě zboží vůbec nebo dodá-li jen část smluveného množství, činí penále jednu polovinu procenta za každý započatý kalendářní týden. Kromě toho účtuje odběratel dodavateli prvního dne po dni, kdy mělo být plněno, penále ve výši 1% a za každý další započatý hospodářský měsíc další penále ve výši 1%. Pro výpočet penále je základem
a) cena zboží, které nebylo dodáno, může-li odběratel použít neúplné dodávky k původně určenému nebo jinému rovnocennému účelu,
b) cena veškerého zboží, které mělo být dodáno, nemůže-li odběratel použít neúplné dodávky k původně určenému nebo jinému rovnocennému účelu nebo nedodá-li dodavatel ve smluvené dodací lhůtě odběrateli zboží vůbec.
(3) Nedodá-li dodavatel odběrateli zboží v jakosti sjednané nebo obvyklé, činí penále 30% z poskytnuté slevy nebo z cenového rozdílu.
(4) Penále smí v jednotlivém případě činit, nejméně 100 Kčs a nejvýše 50% z ceny zboží.
§ 38.
Dodávky potřeb pro československou brannou moc.
Pro dodávky potřeb pro československou brannou moc platí ustanovení této vyhlášky a podrobné podmínky pro odvětví jen, pokud není stanoveno jinak ve „Všeobecných podmínkách platných pro dodávky potřeb pro československou brannou moc“, vydaných ministerstvem národní obrany se souhlasem státního úřadu plánovacího a v dohodě s příslušnými ministerstvy.
Část třetí.
Stavební smlouvy.
Oddíl I
Všeobecná ustanovení
§ 39.
Druhy smluv stavebních.
O stavebních návrzích (projektech) — dále jen „návrhy“ — jakož i o provádění staveb, o stavebních pracích a o stavebních
dodávkách (dále jen „stavby“) se uzavírají rámcové, dílčí a přímé smlouvy stavební.
§ 40.
Strany stavebních smluv.
Stavební smlouvy uzavírají mezi sebou objednavatelé návrhů nebo staveb na straně jedné a dodavatelé, jimiž jsou návrhové (projekční) podniky nebo stavební podniky, na straně druhé.
§ 41.
Souvislost stavebních smluv s hospodářským plánem.
(1) Stavební smlouvy se uzavírají jen o návrzích a o stavbách zařazených do prováděcích plánů běžného plánovacího období.
(2) O návrzích a stavbách, jejichž provedení překračuje jedno plánovací období, se uzavírají stavební smlouvy přímé podle disposic rámcových kontrahentů.
Oddíl II.
Uzavírání stavebních smluv.
§ 42.
Rámcové stavební smlouvy.
(1) Rámcové stavební smlouvy se připravují podle postupu prací na návrzích příslušných částí prováděcího plánu a uzavírají se nejpozději do 45 dnů ode dne, kdy státní úřad plánovací doručil rozpis prováděcího plánu příslušným ministerstvům.
(2) Rámcové stavební smlouvy se uzavírají tak, že rámcový kontrahent příslušného odvětví stavební výroby zašle do 21 dnů po doručení rozpisu prováděcího plánu ministerstvu techniky návrh rámcové stavební smlouvy rámcovému kontrahentu zájemců o návrhy nebo stavby doporučeným dopisem nebo na potvrzení. Druhá strana stejným způsobem projeví s návrhem do 14 dnů svůj souhlas nebo oznámí do téže doby, jaké změny vyžaduje.
(3) Nejpozději do 10 dalších dnů uzavřou strany rámcovou stavební smlouvu.
(4) Nedohodnou-li se strany o rámcové stavební smlouvě ve lhůtě 45 dnů, musí být v této lhůtě podána u příslušné arbitrážní komise arbitrážní žádost, aby byl rozhodnut předsmluvní spor, který vznikl mezi stranami.
Dílčí stavební smlouvy.
§ 43.
(1) Dílčí stavební smlouvy o návrzích a stavbách prováděných v období prováděcího plánu se uzavírají ve lhůtách stanovených v rámcové stavební smlouvě. Musí být uzavřeny nejpozději 28 dnů před počátkem čtvrtletí, v němž mají být návrh nebo stavba započaty. Uzavírají se tak, že nejpozději čtvrt roku před čtvrtletím, v němž mají být návrh nebo stavba započaty, vyzve strana, označená v rámcové stavební smlouvě jako objednavatel, navrhovatele nebo stavební podnik, který má podle rámcové stavební smlouvy vypracovat návrh nebo provést stavbu, doporučeným dopisem nebo na potvrzení, aby předložil návrh dílčí stavební smlouvy. Současně s tímto vyzváním objednavatel odevzdá nebo zašle potřebné podklady.
(2) Navrhovatel nebo stavební podnik musí vyhovět této výzvě nejpozději do 28 dnů ode dne, kdy obdržel výzvu s potřebnými podklady.
(3) Není-li výzva doložena potřebnými podklady, musí navrhovatel nebo stavební podnik upozornit na tuto závadu objednavatele do 5 dnů po obdržení výzvy. Lhůta k vypracování návrhu dílčí stavební smlouvy počíná pak navrhovateli nebo stavebnímu podniku běžet až ode dne, kdy obdrží potřebné podklady.
(4) Strany jsou povinny uzavřít dílčí stavební smlouvu nejpozději 28 dnů po dni, kdy objednavateli došel návrh této stavební smlouvy; nedohodnou-li se, musí být v této lhůtě podána u příslušné arbitrážní komise arbitrážní žádost o rozhodnutí předsmluvního sporu, který mezi nimi vznikl.
§ 44.
Dílčí stavební smlouva o návrhu musí být uzavřena s jedním navrhovatelem tak, aby dodal návrh pro celou stavbu se všemi dílčími návrhovými pracemi (jeden návrhový celek) a odpovídal objednavateli také jak za návrh celku, tak i za jednotlivé části návrhu nebo za dílčí práce, jež po případě opatří od podružných navrhovatelů.
§ 45.
(1) Dílčí stavební smlouva o stavbě musí být uzavřena s jedním stavebním podnikem. Tento stavební podnik zařídí provedení úplné stavby se všemi dílčími dodávkami a pracemi (na klíč), mimo ty, jejichž provedení si vyhradí stavebník, může-li je provést sám podle svého oprávnění nebo na základě svolení ministerstva techniky, daného pro jednotlivý případ. Stavební podnik má za opatření dílčích dodávek nárok na přirážky ve výši stanovené cenovými předpisy.
(2) Stavební podnik odpovídá stavebníkovi za práce a dodávky podružných podnikatelů, s výjimkou takových prací a dodávek, které podle odstavce 1 provádí stavebník sám.
(3) Provedení dodávky nebo práce vlastními prostředky si musí stavebník vyhradit nejpozději při odevzdání smluvních podkladů (§ 43).
§ 46.
Přímé stavební smlouvy.
Při uzavírání přímých stavebních smluv postupují objednavatel a navrhovatel nebo stavební podnik přiměřeně podle ustanovení § 43.
§ 47.
Předběžné stavební smlouvy.
(1) Před schválením prováděcích plánů se mohou o návrzích a stavbách uzavírat dílčí nebo přímé stavební smlouvy jako smlouvy předběžné. Předběžné stavební smlouvy navazují na stav plánovacích prací v době jejich uzavírání.
(2) Předběžné stavební smlouvy se uzavírají na první období toho kterého roku nejpozději do 31. ledna, a to se souhlasem rámcových kontrahentů, kteří zajistí, že plánované kvoty budou dodrženy.
(3) Nebude-li možno po uzavření rámcové stavební smlouvy uzavřít ve stanovené lhůtě (§ 43 odst. 1) dílčí stavební smlouvy; na druhé období, mohou být uzavřeny i na toto období dílčí stavební smlouvy předběžné.
Oddíl III.
Náležitosti stavebních smluv.
§ 48.
Náležitosti rámcových stavebních smluv.
Rámcové stavební smlouvy zpravidla obsahují:
a) označení smluvních stran,
b) jmenovitý seznam stran, které podle rámcové stavební smlouvy sjednají dílčí stavební smlouvy,
c) seznam stavebních návrhů nebo staveb, o kterých mají být sjednány dílčí stavební smlouvy, s uvedením stavebního nákladů podle příslušného prováděcího plánu,
d) určení období, na které se smlouva vztahuje,
e) určení lhůt pro uzavření dílčích stavebních smluv pro jednotlivá čtvrtletí,
f) ustanovení o následcích nesplnění rámcové stavební smlouvy,
g) zvláštní ujednání.
§ 49.
Náležitosti dílčích stavebních smluv o návrzích.
Dílčí stavební smlouvy o návrzích zpravidla obsahují:
a) označení smluvních stran,
b) označení stavby, které se návrh týká, s údajem místa stavby (kraje, okresu, obce), po případě údaj hesla stavby,
c) celkový rozsah stavby v technických jednotkách a v československých korunách,
d) ustanovení o tom, které podklady potřebné k vypracování stavebního návrhu a do kdy odevzdá objednavatel navrhovateli,
e) ustanovení o tom, kdy bude dosaženo jednotlivých stupňů připravenosti návrhu a kdy bude úplný návrh dodán,
f) údaje pro určení cen návrhových prací s údaji o fakturování a placení a s údajem pravděpodobné doby, kdy má stavebník jednotlivé částky vyplatit,
g) ustanovení o následcích nesplnění dílčí stavební smlouvy,
h) název a sídlo peněžního ústavu (pobočky) smluvních stran a čísla jejich účtu u peněžního ústavu (pobočky),
ch) zvláštní ujednání.
§ 50.
Náležitosti dílčích stavebních smluv o stavbách.
Dílčí stavební smlouvy o stavbách zpravidla obsahují:
a) označení smluvních stran,
b) označení stavby, údaj místa stavby (kraje, okresu, obce), po případě údaj hesla stavby,
c) úplný technický projekt, po případě technická data o stavbě se zřetelem k údajům investičního plánu (popis stavby) a výpočet technických podkladů, obsahujících tento popis,
d) stanovení lhůt pro odevzdání staveniště stavebnímu podniku, pro vyklizení staveniště stavebním podnikem, pro dokončení jednotlivých etap stavby a pro ukončení stavby; při prokázané potřebě též stanovení lhůt pro zahájení stavby nebo jejich jednotlivých etap,
e) udání úhrnné ceny podle předběžné kalkulace a odkaz na podrobnosti této kalkulace jako podstatné součásti dílčí stavební smlouvy, a, nepředpisují-li cenové předpisy pro stavbu, která je předmětem dílčí stavební smlouvy, povinnost sestavovat předběžnou kalkulaci, informativní sestavení očekávaných nákladů, po případě i vysvětlivky stavebního podniku k němu; podnikové výkony se pak vyfakturují podle výsledné kalkulace nebo podle skutečné výše,
f) ustanovení o technických zárukách za jakost stavby,
g) ustanovení o převzetí stavby,
h) ustanovení o fakturování a placení,
ch) ustanovení o následcích nesplnění dílčí stavební smlouvy,
i) název a sídlo peněžního ústavu (pobočky) smluvních stran a čísla jejich účtu u peněžního ústavu (pobočky),
j) zvláštní ujednání.
Oddíl IV.
Odpovědnost rámcových kontrahentů za uzavření dílčích stavebních smluv.
§ 51.
Rámcoví kontrahenti odpovídají za to, že ve lhůtě stanovené v rámcové smlouvě podle § 48 písm. e) buď sami nebo jim podřízené podniky (orgány) uzavřou dílčí stavební smlouvy o všech návrzích a o všech stavbách, vypočtených v rámcové smlouvě podle § 48 písm. c). Nestane-li se tak, zaplatí rámcový kontrahent, který zavinil, že některá z dílčích smluv nebyla uzavřena, pořádkové penále ve výši, o níž platí obdobně ustanovení § 53 a § 55 odst. 2. O otázce zavinění rozhoduje arbitrážní nález.
§ 52.
Závazky stavebníkovy při vlastních dodávkách a pracích pro stavbu.
Provádí-li dodávky a práce stavebník podle § 45, je povinen:
a) provést dodávku nebo práci ve lhůtách stanovených pro tuto dodávku nebo práci při stanovení lhůt podle § 50 písm. d),
b) přizpůsobit se podle sjednané dohody při provádění svých dodávek nebo prací požadavkům stavebního podniku, které jsou odůvodněny zřetelem na řádný postup a ochranu stavby, pokud používá jeho pomocných zařízení,
c) vydat stavebnímu podniku potřebné doklady ke kalkulaci cen a k přípravě a provádění stavby, týkají-li se prací a dodávek stavebníkových; potřebuje-li stavební podnik k hlášení dat o plnění plánu doklady ve formě určené předpisy o kontrole plnění hospodářského plánu, dodá je stavebník nejpozději do 7 dnů po skončení fakturačního období.
Penále.
§ 53.
Nesplní-li navrhovatel řádně smlouvu o návrhu, zaplatí odběrateli za každý započatý týden prodlení penále ve výši půl procenta z ceny smluvené ve stavební smlouvě za návrh, po případě, může-li odběratel již použít odevzdaných částí návrhu k účelu, pro který návrh objednal, ve výši půl procenta z ceny připadající na neodevzdanou část návrhu, vždy však nejméně 300 Kčs.
§ 54.
(1) Nesplní-li odběratel včas svůj závazek opatřit podklady; pro vypracování návrhu nebo nesplní-li jiné závazky, které měl splnit před započetím prací na návrhu nebo během těchto prací, zaplatí navrhovateli za každý započatý týden prodlení penále ve výši půl procenta z ceny smluvené ve stavební smlouvě za návrh, nejméně však 300 Kčs.
(2) Je-li pro vadné údaje a příkazy odběratelovy nutno měnit návrh, zaplatí odběratel navrhovateli penále ve výši 10% z ceny prací, kterých bylo třeba k opravě návrhu.
§ 55.
(1) Zdrží-li stavební podnik stavebníka v dodávkách a pracích, které pro stavbu provádí stavebník sám, anebo způsobí-li toto zdržení, že jsou zpožděny proti stavební smlouvě jiné investiční dodávky nebo práce, které navazují na včasné provedení stavby, zaplatí stavební podnik za každý započatý týden prodlení penále ve výši čtvrt procenta z ceny celé stavby, nejméně však 300 Kčs.
(2) Nedokončí-li stavební podnik stavbu nebo její etapu ve lhůtě stanovené ve stavební smlouvě (§ 50 písm. d), činí penále za každý započatý týden prodlení čtvrt procenta z ceny stavby, po případě, může-li stavebník užívat nedokončené stavby k původně určenému nebo jinému rovnocennému účelu, z ceny nedokončené části stavby, nejméně však 300 Kčs.
(3) Opozdí-li se stavební podnik s předložením podkladů pro převzetí stavby, zaplatí za každý započatý týden prodlení penále ve výši čtvrt procenta z ceny stavby (etapy), která má být převzata, nejméně však 1500 Kčs a nejvýše 5000 Kčs za každý započatý týden prodlení.
(4) Neodstraní-li stavební podnik vady zjištěné při jakostním převzetí (kvalitativní kolaudaci) do sjednané lhůty, zaplatí za každý započatý týden prodlení penále ve výši čtvrt procenta z ceny prací vadně provedených, může-li stavebník přesto užívat stavby k původně určenému nebo jinému rovnocennému účelu, jinak z ceny celé stavby, nejméně však 300 Kčs.
(5) Opozdí-li se stavební podnik s vyklizením staveniště, zaplatí za každý den prodlení penále ve výši 1000 Kčs.
§ 56.
(1) Nesplní-li stavebník včas závazek opatřit technické podklady pro stavbu nebo jiné závazky, které měl splnit před započetím nebo během stavby, a nejde-li o závazek uvedený v odstavci 2, zaplatí stavebník za každý započatý týden prodlení penále ve výši čtvrt procenta z ceny stavby, nejméně však 300 Kčs.
(2) Nesplní-li stavebník včas smlouvu o dodávkách nebo pracích, které provádí pro stavbu (§ 45), činí penále za každý započatý týden prodlení čtvrt procenta z ceny těchto dodávek nebo prací, nejméně však 300 Kčs.
(3) Nesplní-li stavebník včas závazek hlásit stavebnímu podniku data o plnění svých prací a dodávek pro stavbu, činí penále 300 Kčs za každý den prodlení.
(4) Vyvolal-li stavebník změnu stavby, zaplatí penále ve výši 10% z ceny prací a dodávek dotčených změnou návrhu. Toto ustanoveni neplatí pro změny, které jsou žádoucí s hlediska hospodárnosti a pro změny, které se ukázaly nutnými pro neúplnost nebo nesprávnost návrhu, za které odpovídá stavební podnik.
(5) Opozdí-li se stavebník s jakostním převzetím stavby nebo s přejímáním co do množství a cen, činí penále za každý započatý týden prodlení čtvrt procenta z ceny stavby nebo z ceny té etapy, u které se přejímání zvláště provádí, nejméně však 1500 Kčs a nejvýše 5000 Kčs za každý započatý týden prodlení.
§ 57.
Kromě opakujících se částek penále podle §§ 53 až 50 zaplatí strana, která je povinna platit penále, ještě další penále ve výši 1% ze základu pro výpočet penále, a to již prvního dne prodlení s plněním a pak 1% za každý další započatý hospodářský měsíc.
§ 58.
Není-li pro stavbu předepsána předběžná kalkulace, bude základ pro penále podle § 55 odst. 1 až 3 a § 56 odst. 1 a 5 určen ze sestavení očekávaných nákladů uvedeného ve stavební smlouvě [§ 50 písm. e)].
§ 59.
(2) Dodá-li navrhovatel neúplný nebo jinak vadný návrh, takže musí být doplňován nebo přepracován, činí penále 10% z ceny návrhových prací, které musí být dodatečně provedeny k odstranění vad.
(2) Neprovede-li stavební podnik stavbu v jakosti smluvené nebo obvyklé, činí penále 10% z poskytnuté slevy nebo z ceny prací, které musily být dodatečně provedeny k odstranění vad.
§ 60.
Penále za jeden případ prodlení může činit nejvýše 20% z ceny návrhu nebo z ceny stavby (etapy).
§ 61.
Placením penále nezaniká nárok na náhradu škody.
Oddíl V.
Fakturování a placení.
§ 62.
O fakturování a placení stavebních návrhů a staveb a o následcích opožděného fakturování a placení platí směrnice pro fakturování a placení projektů, územních plánů a prací zeměměřických, po případě směrnice pro fakturování a placení staveb.
Oddíl VI.
Změny a zrušování stavebních smluv.
§ 63.
(1) Strany samy mohou změnit nebo zrušit stavební smlouvu jen, pokud tím není dotčeno plnění prováděcích plánů nebo bilancí; jinak je ke změně nebo zrušení stavební smlouvy třeba souhlasu státního úřadu plánovacího nebo orgánu jím pověřeného. Ke zrušení dílčí stavební smlouvy nebo k její změně, kterou by byl dotčen obsah stavební smlouvy rámcové, je třeba i souhlasu rámcových kontrahentů.
(2) Strany jsou povinny přizpůsobit stavební smlouvy uzavřené před účinností této vyhlášky, pokud mají platit v roce 1951, jejím ustanovením ve lhůtách předepsaných pro uzavírání rámcových a dílčích, po případě přímých stavebních smluv (§ 42 odst. 1, § 43 odst. 1 a § 46).
Část čtvrtá.
Smlouvy v nákladní dopravě.
§ 64.
(1) Smlouvami v nákladní dopravě se zavazuje dopravní podnik, že přistaví dopravní prostředky a přijme zboží k přepravě, a přepravce, že přistavené dopravní prostředky naloží a podle plánu využije a že splní podmínky pro sjednání přepravní smlouvy. Pro sjednání přepravní smlouvy a její provedení platí příslušná zákonná ustanovení a ustanovení příslušných přepravních řádů a tarifů. Odchylky vyplývající z potřeb přepravce nebo dopravního podniku mohou být ujednány jen potud, pokud neodporují ustanovením všeobecně závazným.
(2) Smlouvy v nákladní dopravě vycházejí z prováděcích plánů nároků na dopravu sestavených podle směrnic státního úřadu plánovacího a mají být vzájemně sladěny se smlouvami o dodávkách a odběru zboží.
Rámcové smlouvy.
§ 65.
Rámcové smlouvy musí být uzavřeny nejpozději do 45 dnů ode dne, kdy státní úřad plánovací doručil rozpis prováděcího plánu příslušným ministerstvům; jinak musí být v této lhůtě podána u příslušné arbitrážní komise arbitrážní žádost, aby byl rozhodnut předsmluvní spor, který vznikl mezi stranami.
§ 66.
Rámcová smlouva zpravidla obsahuje:
a) označení smluvních stran,
b) označení zboží,
c) množství zboží v tunách a podle potřeby též v jiných jednotkách,
d) předpokládaný počet a druh dopravních prostředků potřebných k přepravě,
e) místo nakládky (rayon),
f) určení období, na které se smlouva vztahuje,
g) určení období, na která se budou uzavírat dílčí smlouvy, a rozvržení přeprav na období dílčích smluv,
h) určení stran smluv dílčích,
ch) ustanovení o následcích nesplnění smlouvy,
i) zvláštní ujednání.
Dílčí smlouvy.
§ 67.
(1) Dílčí smlouvy se uzavírají ve lhůtách a na období, stanovených v příslušných smlouvách rámcových.
(2) Státní úřad plánovací stanoví v dohodě s ministerstvem dopravy a ministerstvy, jimž podléhají přepravci, časový rozvrh, podle kterého budou podniky (orgány) v jednotlivých odvětvích postupně uzavírat dílčí smlouvy.
§ 68.
Dílčí smlouva zpravidla obsahuje:
a) označení smluvních stran,
b) označení zboží,
c) množství zboží v tunách a podle potřeby též v jiných jednotkách,
d) předpokládaný počet a druh dopravních prostředků potřebných k přepravě,
e) místo nakládky (u pevných paliv revír) a místo určení pro každou přepravu,
f) období, na které se smlouva uzavírá,
g) rozvržení přeprav na kratší časová období (měsíce, týdny, po případě dny),
h) ustanovení o následcích nesplnění smlouvy,
ch) zvláštní ujednání.
§ 69.
Následky nesplnění smlouvy.
(1) Nepřistaví-li dopravní podnik objednané dopravní prostředky vhodné k přepravě smluveného množství a druhu zboží ve smluvené době a na smluveném místě nákladacím nebo nepřevezme-li je k přepravě, ačkoli podmínky pro sjednání přepravní smlouvy byly splněny, zaplatí za každou tunu zboží, které nemohlo být naloženo a podáno k přepravě, penále ve výši 10 Kčs. Přepravce má právo požadovat nepřistavené dopravní prostředky v příští objednávce.
(2) Nepoužije-li přepravce ve smluvené době přistavených dopravních prostředků k naložení smluveného množství a druhu zboží, nepodá-li je k přepravě nebo nesplní-li podmínky pro přijetí zásilky k přepravě, zaplatí za každou tunu neodeslaného zboží penále ve výši 10 Kčs.
(3) Penále ve výší 10 Kčs za každou tunu zaplatí též přepravce, jestliže smluvené dopravní prostředky neobjedná ve smluvené době.
§ 70.
Podrobné podmínky pro dopravu.
(1) Způsob uzavírání smluv v dopravě nákladní a podrobnosti o jejich náležitostech a obsahu, jakož i o výpočtu penále budou stanoveny v podrobných podmínkách pro dopravu nákladní, které vydá v rámci této vyhlášky ministerstvo dopravy v dohodě s ministerstvy, jimž podléhají přepravci.
(2) V podrobných podmínkách pro odvětví bude upraven též způsob uzavírání a podrobnosti o náležitostech a obsahu smluv, které budou uzavírány o výkonech v osobní dopravě železniční, městské, silniční, vodní a letecké a v dopravě poštovní.
Část pátá.
Ustanovení společná, přechodná a závěrečná.
§ 71.
Účtování penále.
(1) Částky jednorázového penále a penále ve výši 1%, připadající na první den po dni, kdy mělo být plněno, musí být vyúčtovány do 10 dnů.
(2) Pravidelně se opakující částky penále se vyúčtují vždy za běžný hospodářský měsíc v posledním týdnu tohoto měsíce až do splnění smlouvy nebo vyčerpání jeho nejvýše přípustné výše.
(3) Pro způsob placení platí příslušné směrnice.
(4) Penále jako výnos i jako náklad ovlivňuje hospodářský výsledek podniku, takže jeho výše má vliv na výši příspěvku podnikovému fondu pracujících.
§ 72.
Evidence penále.
(1) O penále musí být vedena evidence podle předpisů pro jednotnou organisaci podnikového početnictví.
(2) Vzájemné kompensování penále mezi stranami není přípustné. Rovněž není přípustné promíjet nebo snižovat vzájemnou dohodou penále, které má být podle smlouvy placeno.
§ 73.
Evidence smluv peněžními ústavy.
(1) Dodavatelé i odběratelé jsou povinni zaslat peněžním ústavům, s nimiž jsou ve spojení, opisy jimi uzavřených rámcových, dílčích, po případě přímých smluv, včetně smluv předběžných, ihned po jejich uzavření; tato povinnost se však nevztahuje na smlouvy vojenské správy, u nichž dodavatelé oznámí peněžnímu ústavu jen číslo objednávky s povšechným označením „pro vojenskou potřebu“ a výslednou cenu celé objednávky.
(2) Odběratelé jsou povinni zaslat Investiční bance, národnímu podniku, opisy jimi uzavřených dílčích, po případě přímých smluv, včetně smluv předběžných, o odběru investičních statků. Pokud jde o smlouvy vojenské správy, platí ustanovení odstavce 1 i zde.
(3) Peněžní ústavy mohou z vážných důvodů povolit se souhlasem ministerstva financí výjimku z povinnosti předkládat opisy smluv podle odstavců 1 a 2.
§ 74.
Počítání lhůt.
Kde tato vyhláška stanoví počátek lhůt od doručení rozpisu prováděcích plánů (bilancí) příslušným ministerstvům, nadřazeným rámcovým kontrahentům, počítá se lhůta, nedošel-li rozpis oběma ministerstvům v týž den, ode dne doručení ministerstvu, jemuž rozpis došel později.
§ 75.
Tajnost smluv.
O tom, zda se jednotlivé smlouvy (rámcové, dílčí i přímé, včetně smluv předběžných) považují za tajné nebo důvěrné, rozhoduje rozsah a povaha údajů v nich obsažených ve smyslu předpisů o utajení plánů a statistických hlášení.
§ 76.
Smlouvy nesplněné v roce 1950.
(1) Veškerá plnění uskutečněná v roce 1951 se započítávají do plnění smluv uzavřených na rok 1951.
(2) Právní následky nesplnění smluv uzavřených na rok 1950 trvají však i v roce 1951.
§ 77.
Uzavírání předběžných smluv na první období roku 1951.
Pokud nebudou vydány podrobné podmínky pro jednotlivá odvětví, uzavírají se předběžné smlouvy na první období roku 1951 jen podle této vyhlášky.
§ 78.
Řešení sporů mezi stranami.
Spory, které vzniknou mezi stranami při uzavírání smluv o jejich obsahu a náležitostech, se řeší především dohodou. Nedohodnou-li se strany do 14 dnů, jsou povinny dát rozhodnout předsmluvní spor státní arbitráží.
§ 79.
Výjimky.
Státní úřad plánovací může ha návrh příslušného ministerstva povolit nebo nařídit výjimku z ustanovení této vyhlášky.
§ 80.
Účinnost.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr-předseda státního úřadu plánovacího:
Dr. Dolanský v. r.