587/1950 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva práce a sociální péče o úpravě pracovních a platových poměrů zaměstnanců zdravotní péče mimo obor státní správy.

587.
VYHLÁŠKA
ministerstva práce a sociální péče
ze dne 2. října 1950
o úpravě pracovních a platových poměrů zaměstnanců zdravotní péče mimo obor státní správy.
Ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvy zdravotnictví a financí stanoví podle § 1 zákona č. 244/1948 Sb., o státní mzdové politice:

§ 1.
Rozsah platnosti.
(1) Tato vyhláška se vztahuje na všechny zaměstnance, kteří odborně pracují v oboru péče o zdraví lidu (dále jen zaměstnanci zdravotní péče), včetně zaměstnanců přijatých k výkonu zdravotnických práci vyskytujících se jen v určitých časových obdobích nebo ke zdolání mimořádných prací přechodné povahy, s výjimkou
a) státních zaměstnanců, pokud jde o jejich činnost vyplývající z pracovního poměru státního zaměstnance,
b) zaměstnanců, jejichž platové poměry jsou upraveny vyhláškou č. 490/1950 Ú. l. I, o úpravě platových podmínek zaměstnanců lékáren.
(2) Koná-li zaměstnanec u téhož zaměstnavatele vedle práce v oboru zdravotní péče také jiné práce, vztahuje se na něho tato vyhláška jen, je-li těžiště jeho činnosti ve výkonu odborných zdravotnických prací.
§ 2.
Pracovní poměr.
Pracovní poměr zaměstnanců zdravotní péče, na které se vztahuje tato vyhláška, se řídí obecnými předpisy. Pokud jde o zaměstnance Ústřední národní pojišťovny, řídí se jejich pracovní poměr též příslušnými ustanoveními služebního, disciplinárního a zaopatřovacího řádu pro zaměstnance Ústřední národní pojišťovny (dále jen služební řád), vydaného podle § 188 zákona č. 99/1948 Sb., o národním pojištění, a léčebného řádu vydaného podle § 59 téhož zákona a pokud jde o zaměstnance jiných ústavů, podniků a zařízení, též příslušnými pracovními řády.
§ 3.
Počet pracovních tříd a zařádění jednotlivých druhů prací do nich.
(1) Zaměstnanci zdravotní péče se roztříďují podle druhů konané práce a její hodnoty do sedmi pracovních tříd.
(2) Které práce náležejí do jednotlivých pracovních tříd, se určí podle seznamu a popisu prací uvedeného v příloze II.
(3) U prací neuvedených v seznamu se stanoví pracovní třída podle obdoby jiných tam uvedených a stejně hodnotných prací.
(4) V pochybných případech určí odpovídající pracovní třídu ministerstvo práce a sociální páče v dohodě s ministerstvy zdravotnictví a financí.
§ 4.
Zařádění a přeřadění zaměstnanců.
(1) Zaměstnanec se zařadí při přijetí do pracovní třídy, do které jsou zařáděny práce, pro jejichž výkon byl přijat.
(2) Ustanovení odstavce 1 platí přiměřeně, je-li převeden do oboru zdravotní péče zaměstnanec, který dosud vykonával u téhož zaměstnavatele jiné práce.
(3) Koná-li zaměstnanec práce zařaděné do více pracovních tříd, zařadí se podle prací, ve kterých je těžiště jeho celkové činnosti.
(4) Zaměstnanec pověřený funkcí se zařádí, do pracovní třídy podle nejhodnotnější práce v jeho pracovním úseku.
(5) Zaměstnanec, který koná s úspěchem práce zařaděné do vyšší pracovní třídy, přeřadí se do této vyšší pracovní třídy nejpozději do tří měsíců ode dne, kdy mu bylo uloženo konat tyto práce.
(6) Zaměstnanec se přeřadí do nižší pracovní třídy,
a) není-li dostatečně způsobilý k výkonu prací odpovídajících jeho dosavadnímu zařádění,
b) vyžaduje-li toho změna organisace práce.
(7) Zastupování nepřítomného zaměstnance na služební příkaz neodůvodňuje přeřadění zastupujícího zaměstnance do jiné pracovní třídy. Koná-li však při tom zaměstnanec s úspěchem práce zařaděné do vyšší pracovní třídy déle než měsíc, přísluší mu za dobu dalšího zastupování náhrada podle § 5 odst. 3.
§ 5.
Výše základního platu.
(1) Výše základního platu v pracovních třídách I až VI činí:
ve stupnipři době započitatelné pro časový postupv pracovní třídě Kčs měsíčněod počátkudo  konceIIIIIIIVVVI1.—1. roku2440276031303570410047202.2.—3. roku2690305034503950452052003.4.—6. roku2920329037404270489056404.7.—12. roku3110352039904560522060205.13.—19. roku3300374042404850555064506.20. roku—342038804400502057606700
Časový postup do vyššího stupně téže pracovní třídy je podmíněn úspěšným výsledkem prověření pracovního výkonu zaměstnance.
(2) Základní plat v pracovní třídě VII se stanoví částkou od Kčs 5.400,— měsíčně podle zásad uvedených v platovém řádu (příloha I).
(3) Náhrada za zastupování nepřítomného zaměstnance (§ 4 odst. 7) se vyměří ve výši rozdílu mezi základním platem zastupujícího zaměstnance a základním platem, který by mu příslušel v pracovní třídě, do níž je zařaděn zastupovaný zaměstnanec. Tato náhrada se posuzuje jako součást základního platu.
(4) Zaměstnanci, kteří se po vstupu do zaměstnání v oboru zdravotní péče teprve zaučují a vykonávají práce, které hodnotou neodpovídají ani pracovní třídě I, obdrží plat ve výši Kčs 1.950 měsíčně.
§ 6.
Doba započitatelná pro časový postup
(1) Pro časový postup se s omezením stanoveným v § 7 započte doba
a) strávená v jakémkoli pracovním poměru,
b) vojenské služby v československé armádě, pokud nebyla prodloužena (nasluhována) v důsledku výkonu trestu,
c) služby v československých legiích nebo doba strávená ve vlastnosti účastníka národního boje za osvobození, a to v rozsahu, ve kterém byla dosud započitatelná pro zvýšení služného (platu mu odpovídajícího) podle zákona č. 462/1919 Sb., o propůjčení míst legionářům, ve znění předpisů jej měnících a doplňujících, nebo podle zákona č. 255/1946 Sb., o příslušnicích československé armády v zahraničí a o některých jiných účastnících národního boje za osvobození.
(2) Pro časový postup může se započíst také doba strávená v samostatném zaměstnání (povolání), doba nezaviněné nezaměstnanosti nebo doba, po kterou byla zaměstnanci práce znemožněna pro politickou, národní nebo rasovou persekuci.
(3) Při souběhu několika důvodů pro započtení téže doby pro časový postup se provede započtení toliko z jednoho, pro zaměstnance nejpříznivějšího důvodu.
§ 7.
Doba vyloučená ze započtení pro časový postup.
(1) Ze započtení pro časový postup je vyloučena doba
a) strávená před dovršením 18. roku věku,
b) neomluvené nepřítomnosti v práci,
c) neplaceného pracovního volna.
(2) V odůvodněných případech může ministerstvo práce a sociální péče povolit započtení doby uvedené v odstavci 1 písm. c).
§ 8.
Doba, po kterou přísluší základní plat.
Základní plat přísluší, pokud zvláštní předpisy nestanoví jinak, po dobu trvání pracovního poměru s výjimkou doby
a) neomluvené nepřítomnosti v práci,
b) neplaceného pracovního volna,
c) neschopnosti k práci pro nemoc nebo úraz, jakož i nepřítomnosti v práci pro těhotenství nebo mateřství, pokud zaměstnanec v této době nemá podle příslušných předpisů nárok na plat.
§ 9.
Funkční přídavky.
(1) Funkční přídavky příslušejí zaměstnancům, kteří jsou zařaděni do pracovních tříd III až VI a jsou pověřeni funkcí. V pracovní třídě VII je v základním platu obsažena také odměna za zastávání funkce; k její hodnotě se přihlédne při stanovení výměry základního platu podle § 5 odst. 2.
(2) Výše funkčního přídavku činí:
v pracovní tříděKčs měsíčněIII550.— až 780.—IV660.— až 880.—V770.— až 990.—VI990.— až 1680.—.
(3) V mezích částek stanovených v odstavci 2 určí podle hodnoty funkce výši funkčního přídavku jednotlivým zaměstnancům orgán příslušný k pověření zaměstnance funkcí.
(4) Hodnota funkce se posuzuje zejména podle
a) míry potřebných znalostí a zkušeností,
b) míry odpovědnosti a závažnosti důsledků plynoucích z funkční činnosti po stránce politického, hospodářského, zdravotnického, územního a osobního dosahu,
c) závislosti funkční činnosti na příkazech a pokynech nadřízených míst (míry samostatné disposiční pravomoci),
d) závislosti práce podřízených zaměstnanců na činnosti zaměstnance pověřeného funkcí (míry intensity funkční činnosti),
e) míry potřebných organisačních schopností a potřebné iniciativnosti a
f) počtu bezprostředně podřízených zaměstnanců při jinak stejných okolnostech.
§ 10.
(1) Funkční přídavky jsou odměnou za činnost spočívající v řízení a kontrole práce podřízených zaměstnanců.
(2) Funkční přídavek přísluší, pokud zvláštní předpisy nestanoví jinak, po dobu skutečného výkonu funkce a po dobu omluvené nepřítomnosti v práci, po kterou zaměstnanci přísluší základní plat.
(3) Byly-li u téhož zaměstnance splněny podmínky pro přiznání více než jednoho funkčního přídavku, přísluší mu jen jeden přídavek, a to nejvyšší.
(4) Zaměstnanci, který na služební příkaz zastupuje v pracovních třídách III až VI nepřítomného zaměstnance pověřeného funkcí nebo zatímně zastává uprázdněné funkční místo déle než měsíc, přísluší za dobu dalšího zastávání funkce vedle případné náhrady podle § 5 odst. 3 první věty náhrada ve výši příslušného funkčního přídavku. Tato náhrada se snižuje o funkční přídavek po případě příslušející zastupujícímu zaměstnanci.
§ 11.
Nebezpečnostní a jazykový příplatek.
(1) Zaměstnancům zařaděným do pracovních tříd I až VI, kteří pracují trvale pod vlivem roentgenového nebo radiového záření nebo jsou vystaveni při práci trvale nákaze tuberkulosou, přísluší nebezpečnostní příplatek. Nebezpečnostní příplatek se vyměří podle míry ohrožení zdraví (života) podle směrnic, které vydá ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvy zdravotnictví a financí. Zaměstnacům, kterým byla přiměřeně zkrácena pracovní doba z důvodů uvedených ve větě první, nebezpečnostní příplatek nepřísluší.
(2) Zaměstnancům zařaděným do pracovních tříd I až VI, kteří konají práce vyžadující znalosti a používání cizích řečí, přísluší jazykový příplatek, který činí Kčs 200.— měsíčně za každou používanou cizí řeč.
(3) Pokud zvláštní předpisy nestanoví jinak, přísluší příplatky uvedené v odstavcích 1 a 2 jen po dobu konání prací odůvodňujících jejich přiznání a po dobu omluvené nepřítomnosti v práci, po kterou přísluší zaměstnanci základní plat.
§ 12.
Prémie a odměny.
(1) Za vyšší pracovní výkon se poskytují zaměstnancům prémie, a to ve výši a za podmínek stanovených prémiovými řády, jež schvaluje ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvem financí.
(2) Za zlepšovací návrhy, jejichž provedením byla práce zhospodárněna nebo jinak zdokonalena, a za mimořádné výkony a významné pracovní zásluhy poskytnou se odměny podle příslušných předpisů.
§ 13.
Odměna za práci přes čas a náhrada za pracovní pohotovost.
(1) Prací přes čas se rozumí práce konaná nad pracovní dobu stanovenou pro období týdenní, a jde-li o zaměstnance pracující v pravidelných pracovních směnách v nepřetržitém provozu, pro období čtyřtýdenní.
(2) Za práci přes čas přísluší zvláštní odměna za předpokladu, že jde o nařízenou, nezbytně nutnou a déle trvající práci přes čas, která není jinak odměňována a za kterou není poskytnuto náhradní volno. O tom, zda jsou tyto podmínky splněny, rozhoduje zaměstnavatel v dohodě se závodním zastupitelstvem zaměstnanců.
(3) Odměna za práci přes čas podle předchozích ustanovení přísluší zaměstnancům zařaděným do pracovních tříd I až VI s výjimkou zaměstnaců zařaděných do pracovní třídy VI, jimž byl přiznán funkční přídavek. Zaměstnancům zařaděným do pracovní třídy VII přísluší odměna za práci přes čas toliko za podmínek stanovených v platovém řádu (příloha I).
(4) Peněžitá odměna činí za jednu hodinu práce přes čas 1/200 měsíční částky základního platu, po případě jazykového nebo nebezpečnostního příplatku, s připočtením 25%, a jde-li o práci přes čas konanou v neděli nebo v pracovní dny od 22. do 6. hodiny, s připočtením 50%. O odměně za práci konanou o státně uznaných svátcích a památných dnech platí příslušná zákonná ustanovení.
(5) Odměna za práci přes čas nepřísluší za pouhou pracovní pohotovost nařízenou nad pracovní dobu stanovenou pro období uvedená v odstavci 1. Za takovou pohotovost může však být poskytnuta náhrada podle směrnic, které vydá ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvy zdravotnictví a financí.
(6) Výjimečně lze za práci přes čas, po případě pracovní pohotovost přiznat přiměřenou paušální odměnu, jde-li o práci přes čas (pohotovost), která musí být konána pravidelně pro nedostatek pracovních sil nebo v zájmu účelné organisace práce.
§ 14.
Naturální příjmy.
(1) Věcná plnění lze přiznat jen potud, pokud jsou odůvodněna zvláštními pracovními výkony a je-li to účelnější než poskytování peněžitých pracovních příjmů, nebo pokud jsou odůvodněna zvláštními povinnostmi. Jinak lze zaměstnanci poskytovat věcná plnění jen za náhradu odpovídající jejich obecné ceně.
(2) Až do vydání podrobných předpisů se naturální příjmy poskytují podle dosavadních předpisů (s odpočtem ve výši sazeb platných pro ohodnocení naturálních požitků pro účely národního pojištění).
§ 15.
Pracovní příjmy neplně zaměstnaných.
Zaměstnanci, kteří nejsou zaměstnáni po celou pravidelnou pracovní dobu, dostanou část pravidelně se opakujících pracovních příjmů (základního platu, po případě funkčního přídavku, nebezpečnostního a jazykového příplatku) podle poměru jejich pracovní doby k pravidelné pracovní době.
§ 16.
Vznik a zánik nároku na příjmy z pracovního poměru a změna jejich výměry.
(1) Nárok na základní plat a funkční přídavky vzniká dnem, kdy byly splněny podmínky stanovené pro přiznání těchto příjmů, a zaniká s výjimkou stanovenou v odstavci 3 posledním dnem měsíce, v němž odpadly podmínky nároku na tyto příjmy. Zaměstnanci, u kterého vznikl nárok na tyto příjmy jiného dne než prvního dne v měsíci, přísluší za zbývající část měsíce poměrná část těchto příjmů.
(2) Nárok na ostatní příjmy vzniká (zaniká) dnem, kdy opatření, jímž byly tyto příjmy přiznány (odňaty), nabylo účinnosti, pokud v něm nebude stanoven jiný den.
(3) Nastala-li některá ze skutečností, které podle § 8 vylučují nárok na základní plat, přísluší v měsíci, ve kterém taková skutečnost vznikla nebo zanikla, poměrná část základního platu, funkčního přídavku, nebezpečnostního a jazykového příplatku za dny předcházející a následující, nestanoví-li zvláštní předpisy jinak.
(4) Nasta-li skutečnost, která podle platných předpisů má za následek změnu výměry příjmů uvedených v odstavci 1, přísluší tyto příjmy v nové výměře od prvního dne měsíce následujícího po dni, v němž tato skutečnost nastala, a je-li tímto dnem první den v měsíci, již od tohoto dne.
§ 17.
Výplata (poskytování) příjmu z pracovního poměru.
(1) Základní plat a funkční přídavky se vyplácejí měsíčně předem prvého dne měsíce, pokud nejde o výplatu poměrné části základního platu a funkčního přídavku podle § 16 odst. 1 nebo 3 nebo náhrady podle § 5 odst. 3 a § 10 odst. 4. Připadne-li prvý den měsíce na neděli nebo jiný den, pro který platí ustanovení o nedělích, vyplácejí se uvedené příjmy posledního předcházejícího pracovního dne.
(2) Nebezpečnostní a jazykový příplatek se vyplácí zároveň se základním platem; zaměstnavatel v dohodě se závodním zastupitelstvem zaměstnanců může však podle okolností stanovit jiné výplatní lhůty.
(3) Odměna za práci přes čas a náhrada za pracovní pohotovost se vyplácí měsíc pozadu, prémie podle ustanovení prémiových řádů.
§ 18.
Pracovní příjem za práci v úkolu.
Místo pracovních příjmů podle předchozích ustanovení (s výjimkou odměn podle § 12 odst. 2) zavede zaměstnavatel v dohodě se závodním zastupitelstvem zaměstnanců, pokud jsou pro to dány předpoklady, úkolové platy podle obdoby vyhlášky č. 522/1947 Ú. l. I ve znění přepisů ji měnících a doplňujících.
§ 19.
Převod do pracovních tříd,
(1) Ke dni účinnosti této vyhlášky se podle jejích ustanovení zařadí zaměstnanci, kteří v tento den skutečně a nikoliv jen přechodně konají práce uvedené v příloze II; jde-li o zaměstnance v tento den nepřítomné v práci, jsou pro zařádění rozhodné práce, které naposled konali před počátkem nepřítomnosti.
(2) Zaměstnanec se zařadí do pracovní třídy odpovídající pracím, které naposled konal přede dnem počátku účinnosti této vyhlášky.
§ 20.
Určení výše základního platu ke dni převodu.
(1) V pracovních třídách I až VI se výše základního platu ke dni převodu do nových příjmů určí podle celkové doby započitatelné k tomuto dni pro časový postup podle obdoby ustanovení §§ 6 a 7.
(2) V pracovní třídě VII se výše základního platu ke dni převodu určí podle předpisů platového řádu (příloha I).
§ 21.
Vydávání směrnic.
Pokud bude nutno vydat směrnice k provedení této vyhlášky, vydá je, pokud není jinak stanoveno,
a) Ústřední národní pojišťovna pro své zaměstnance v dohodě s jednotnou odborovou organisací po schválení ministerstvem práce a sociální péče uděleném v dohodě s ministerstvy zdravotnictví a financí,
b) ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvy zdravotnictví a financi pro ostatní zaměstnance.
§ 22.
Závěrečná a přechodná ustanovení.
(1) Zrušují se veškeré předpisy upravující pracovní a platové poměry zaměstnanců, na něž se vztahuje tato vyhláška, pokud není dále stanoveno jinak. Zejména se v tomto rozsahu zrušuje:
a) vyhláška ministerstva sociální péče č. 3137/1948 Ú. l. I ve znění vyhlášky ministerstev práce a sociální péče a zdravotnictví č. 282/1950 Ú. l. I, o úpravě služebních a platových podmínek lékařů Ústřední národní pojišťovny, s výjimkou platových ustanovení platných pro odborné zubní lékaře vykonávající činnost ve vlastních ordinacích,
b) vyhláška ministerstev práce a sociální péče a zdravotnictví č. 304/1949 Ú. l. I ve znění vyhlášky č. 283/1950 Ú. l. I, o úpravě služebních a platových podmínek dentistů a zkoušených zubních techniků Ústřední národní pojišťovny, s výjimkou platových ustanovení platných pro dentisty a zkoušené zubní techniky pracující u křesla ve vlastních zařízeních,
c) vyhláška ministerstva práce a sociální péče č. 1051/1949 Ú. l. I, o úpravě platových a pracovních podmínek zaměstnanců lékařů, zubních lékařů, zvěrolékařů, dentistů a zubních techniků,
d) vyhláška pověřenectva práce a sociální péče č. 1009/1949 Ú. v., o úpravě platových a pracovních podmínek zaměstnanců lékařů, zubních lékařů, zvěrolékařů, dentistů a zubních techniků,
e) hlava V dílu I. služebního, disciplinárního a zaopatřovacího řádu pro zaměstnance Ústřední národní pojišťovny.
(2) Pro úpravu služebních a platových podmínek porodních asistentek Ústřední národní pojišťovny zůstává na přechodnou dobu v platnosti vyhláška ministerstev sociální péče a zdravotnictví č. 310/1949 Ú. l. I. Den, kdy tato vyhláška pozbude účinnosti, stanoví ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvem zdravotnictví.
(3) Při vypořádání poměrů mezi Ústřední národní pojišťovnou a jejími smluvními lékaři, dentisty a zkoušenými zubními techniky za dobu přede dnem účinnosti této vyhlášky se postupuje i po tomto dni podle dosavadních předpisů.
§ 23.
Účinnost.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. října 1950 s výjimkou zaměstnanců pracovní třídy VII, pro které nabude účinnosti dnem 1. ledna 1951.

Ministr:
Erban v. r.


Příloha I.
Platový řád.
Čl. I.
Lékaři, dentisté a zkoušení zubní technici pracující samostatně u křesla v léčebných a ošetřovacích ústavech a lázeňských lůžkových zařízeních.
(1) Platová pásma:
1. Subalterní lékaři (t. j. lékaři v době 3letého povinného výcviku a lékaři v době výcviku předepsaného pro získání odborné lékařské kvalifikace, kteří nevykonávají práce samostatně a neodpovídají za určitý pracovní úsek), jakož i dentisté a zkoušení zubní technici (dále pro účely této vyhlášky jen „dentisté“) pracující samostatně u křesla
plat od Kčs 5400 do Kčs 8200.
2. Zaměstnanci, uvedení pod č. 1, pokud pracují v oborech, které budou prohlášeny ministerstvem zdravotnictví za zvlášť úzké profily
plat od Kčs 6500 do Kčs 9400.
3. Lékaři vykonávající lékařské práce spojené s odpovědností za určitý pracovní úsek a vyžadující zpravidla odborné lékařské kvalifikace (ordináři ústavů); dále vedoucí dentisté pracující samostatně u křesla nebo dentisté, kteří pracují samostatně u křesla a ve výkonu své práce podstatnou měrou nahrazují odborné zubní lékaře a vykazuji zvlášť dobré pracovní výsledky
plat od Kčs 7650 do Kčs 11.250.
4. Ordináři, pokud vykonávají zvlášť obtížné a odpovědné úkoly nebo vykazují vynikající pracovní výsledky
plat od Kčs 11.250 do Kčs 16.250.
5. Lékaři s odpovědnými funkcemi (primáři, ředitelé ústavů)
plat od Kčs 13.250 do Kčs 19.300.
6. Lékaři s funkcemi mimořádně odpovědnými (ředitelé ústavů zvláště důležitých, vykazující mimořádně kvalifikovanou činnost)
plat od Kčs 15.250 do Kčs 21.300.
Platy pod č. 1 až 6 se stanoví v měsíčních hrubých částkách včetně všech příplatků a prémií, odměny za práci přes čas a náhrady za pracovní pohotovost.
(2) Při určování platů lékařů v rámci platového pásma jest nutno přihlédnouti k těmto hlavním hlediskům:
1. kvalita a množství lékařské práce se zvláštním zřetelem
a) k tomu, jak je ústav osobně a věcně vybaven,
b) k rozsahu ambulantní služby v ústavu, pokud má tato služba za následek prodloužení pravidelné pracovní doby,
c) k povaze a počtu nočních služeb konaných bez náhradního volna,
2. míra mimořádného ohrožení v pracovním prostředí zdraví zvláště škodlivém,
3. účast lékaře na výsledcích provozu ústavu, zejména pokud jde o zkracování ošetřovací doby, o účelné hospodaření léky a jinými zdravotnickými potřebami a o odpovědnou posudkovou činnost,
4. poměr lékaře k osobám svěřeným jeho péči a ke spolupracovníkům,
5. míra účasti na plnění celkových úkolů veřejného zdravotnictví,
6. u subalterních lékařů též míra zkušeností a znalostí získaných v době výcviku, jakož i jejich spolehlivost a ukázněnost,
7. u lékařů pověřených funkcemi též význam a velikost svěřeného úseku, iniciativa a ústavní práce organisační, po případě práce vědecká.
Při určování platů dentistů se přihlíží k hlediskům obdobným.
(3) Platy konsiliárních lékařů, t. j. lékařů, kteří konají pro ústav (oddělení), svěřený řízení jiného lékaře, pravidelnou zvlášť kvalifikovanou činnost vyšetřovací nebo léčebnou v určitém úseku nebo u určitých případů, aniž odpovídají za celý ústav (oddělení), se určí v platovém rozpětí, stanoveném v odstavci 1 pod č. 5 s použitím ustanovení o krácení platu při kratší pracovní době.
(4) Platy zaměstnanců uvedených v odstavci 1 pod č. 1 až 6 jsou stanoveny za plnou pracovní dobu. Plná pracovní doba činí 8 hodin denně, s výjimkou oborů, pro něž bude po případě stanovena kratší pracovní doba vzhledem k tomu, že zaměstnanci pracují trvale pod vlivem roentgenového nebo radiového záření nebo jsou vystaveni při práci trvale nákaze tuberkulosou. Koná-li zaměstnanec službu v ústavu po kratší dobu přísluší mu část pracovního příjmu odpovídající poměru jeho skutečné pracovní doby k plné pracovní době.
(5) Lékařům, kteří vykonávají soukromou praxi na vlastní účet, se stanovený plat snižuje o 25%.
Čl. II.
Lékaři pracující v zařízeních pojišťoven a závodů (v ambulatoriích) při činnosti preventivní i léčebné, dále dentisté pracující samostatně u křesla.
(1) Platová pásma:
1. Subalterní lékaři (t. j. lékaři, v době 3letého povinného výcviku, lékaři v době výcviku předepsaného pro získaní odborné lékařské kvalifikace, kteří nevykonávají práce samostatně a neodpovídají za určitý pracovní úsek), dentisté pracující samostatně u křesla
plat od Kčs 5400 do Kčs 8200.
2. Lékaři uvedení pod č. 1, pokud pracují v oborech, které budou prohlášeny ministerstvem zdravotniství za zvlášť úzké profily
plat od Kčs 6500 do Kčs 9400.
3. Vedoucí dentisté pracující samostatně u křesla nebo dentisté, kteří pracují samostatně u křesla a ve výkonu své práce podstatnou měrou nahražují odborné zubní lékaře a vykazují zvlášť dobré pracovní výsledky
plat od Kčs 7650 do Kčs 11.250.
4. Lékaři samostatně pracující v těchto zařízeních, kteří nejsou pověřeni dále uvedenými funkcemi
plat od Kčs 11.250 do Kčs 16.250.
5. Posudkoví (důvěrní, revisní) lékaři
plat od Kčs 11.250 do Kčs 18.300.
6. Lékaři s odpovědnými funkcemi (přednostové ambulatorií, přednostové úseků či oddělení ambulatoria)
plat od Kčs 12.250 do Kčs 19.300.
7. Ředitelé zdravotní služby pojišťoven a přednostové zdravotních odborů, pokud jsou zřízeny ve velkých pojišťovnách
plat od Kčs 14.250 do Kčs 21.300.
Platy pod č. 1 až 7 se stanoví v měsíčních hrubých částkách, včetně všech příplatků a prémií a to za plnou pracovní dobu.
(2) Lékaři a dentisté uvedení v odstavci 1 pod č. 1 až 5 obdrží za pravidelnou práci nad plný pracovní úvazek měsíční paušál stanovený individuálně podle směrnic (§ 21).
(3) Platy lékařů uvedených v odstavci 1 pod č. 6 a 7 zahrnují v sobě i odměnu za práci přes čas a náhradu za pracovní pohotovost.
(4) Při určování platů v rámci platového pásma je nutno přihlížet k těmto hlavním hlediskům:
1. kvalita a množství práce,
2. míra mimořádného ohrožení v pracovním prostředí zdraví zvláště škodlivém,
3. poměr k ošetřovaným osobám a ke spolupracovníkům,
4. organisační schopnost,
5. míra účasti na plnění celkových úkolů veřejného zdravotnictví,
6. účelné předpisování léků a používání ústavní a odborné služby,
7. odpovědná posudková činnost,
8. u subalterních lékařů též míra zkušeností a znalostí získaných v době výcviku, jakož i jejich spolehlivost a ukázněnost,
9. u lékařů pověřených funkcemi též význam funkce a rozsáhlost svěřeného úseku, iniciativa a práce organisační.
(5) Platy uvedené v odstavci 1 pod č. 1 až 7 jsou stanoveny za plnou pracovní dobu. Plná pracovní doba činí 8 hodin denně s výjimkou oborů, pro něž bude stanovena kratší pracovní doba vzhledem k tomu, že lékaři pracují trvale pod vlivem roentgenového nebo radiového záření, nebo jsou vystaveni při práci trvale nákaze tuberkulosou. Je-li práce konána po kratší než plnou pracovní dobu, přísluší zaměstnanci část pracovního příjmu odpovídající poměru skutečné pracovní doby k plné pracovní době.
(6) Pokud je závodní lékař nebo dentista zároveň zaměstnancem národního pojištění a závodu, vyplácí mu plat stanovený podle odstavce 1 za celou dobu práce pro závod okresní národní pojišťovna, které závod nahradí poměrnou část nákladů připadajících z celkové pracovní doby zaměstnance pro závod na dobu činnosti preventivní.
Čl. III.
Lékaři vykonávající řídící, organisační a kontrolní činnost na poli péče o zdraví lidu.
Platy lékařů vykonávajících řídící, organisační a kontrolní činnost na poli péče o zdraví lidu (ředitelé zdravotní služby Ústřední národní pojišťovny, Národní pojišťovny v Bratislavě a velkých okresních národních pojišťoven, přednostové odborů a oddělení Ústřední národní pojišťovny, Národní pojišťovny v Bratislavě, přednostové velkých ambulatorií, lékařští referenti ústřední národní pojišťovny a Národní pojišťovny v Bratislavě, dále lékaři vykonávající tuto činnost v jiných zdravotnických zařízeních a v podnicích (pokud nejsou současně činní v provozu zdravotní péče), budou upraveny individuálně podle směrnic (§ 21).
Čl. IV.
Lékaři konající práce ve vlastních zařízeních.
(1) Platová pásma:
1. Lékaři v obvodech městských
plat od Kčs 10.000 do Kčs 15.250.
2. Lékaři v obvodech venkovských
plat od Kčs 11.250 do Kčs 16.250.
3. Lékaři v obvodech horských
plat od Kčs 12.250 do Kčs 17.250.
Plat v tomto platovém rozpětí se stanoví v měsíčních hrubých částkách včetně všech příplatků a prémií (avšak s vyloučením náhrady režie) za předpokládanou osmihodinovou pracovní dobu denně.
(2) Pro určení povahy obvodu platí tato ustanovení:
1. Lékařem v městském obvodu se rozumí lékař, působící v městě (v bezprostředním okolí města), v němž je nemocnice nebo alespoň tři odborná oddělení ambulatoria s výjimkou oddělení zubního; tato podmínka se pokládá za splněnou i tehdy, když místo oddělení ambulatoria jest v městě usazen odborný lékař příslušného oboru, působící ve vlastní ordinaci.
2. Horským obvodem se rozumí odvod ve vyšších polohách, kde značná část obyvatelstva bydlí v roztroušených horských usedlostech, nedostupných obvyklým dopravním prostředkům.
3. Venkovským obvodem se rozumí obvod nespadající pod č. 1 ani pod č. 2.
Určení povahy obvodů, v nichž jednotliví lékaři působí, provede okresní národní pojišťovna po projednání s jednotnou odborovou organisací a státní zdravotní správou.
(3) Při určování platu v rámci platového pásma je nutno přihlédnout k těmto hlavním hlediskům:
1. kvalita a množství práce lékaře,
2. poměr lékaře k pojištěncům se zvláštním zřetelem k ochotě navštěvovat nemocné,
3. organisační schopnost,
4. míra účasti na plnění celkových úkolů veřejného zdravotnictví,
5. účelné předpisování léků a používání odborné a ústavní služby,
6. odpovědná posudková služba.
(4) V případech, kdy lékař není pracovně využit po plnou pracovní dobu pro úkoly zdravotní péče národního pojištění nebo veřejné správy z důvodů, které mu lze přičíst k tíži, stanoví se jeho plat za práci ve vlastní ordinaci poměrným dílem nejnižší částky platového pásma.
(5) Předpokládaná denní pracovní doba lékaře (včetně výkonu návštěvní služby) se stanoví tímto způsobem:
1. V případech, kde je nebo bude zavedeno rayonování, se určí pracovní doba zejména podle počtu osob v rayonu s přihlédnutím k povaze rayonu (průmyslový, zemědělský a pod.) a k jiným rozhodným okolnostem. Podrobnosti stanoví směrnice (§ 21).
2. V ostatních případech, pokud nelze délku pracovní doby lékaře objektivně zjistit, se určí předpokládaná pracovní doba odhadem. Pro určení předpokládané osmihodinové pracovní doby denně se použije především lékařského deníku a záznamů o návštěvní službě.
Pokud nelze předpokládanou pracovní dobu lékaře určit již podle jiných hledisek, je možno použít počtu poukázek; jejich počet jest považovat pouze za pomocné hledisko, při čemž se vychází z těchto směrných čísel pro předpokládanou osmihodinovou pracovní dobu denně:
a)u lékařů praktickýchpočet poukázekv obvodech městských1200v obvodech venkovských1000b)u odborných lékařůorthopedů a gynaekologů780dětských, internistů, neurologů, urologů a chirurgů660plicních600kožních880ušních960očních1200
V horských obvodech a v jiných zvláštních případech vyžadujících mimořádného ohledu, zejména v obvodech nedostatečně osídlených, se pracovní doba stanoví individuálně bez přihlížení k počtu poukázek.
(6) Je-li předpokládaná pracovní doba kratší než 8 hodin denně, obdrží lékař poměrnou část platu určeného za 8 pracovních hodin denně.
(7) Je-li předpokládaná pracovní doba delší než 8 hodin denně, obdrží lékař za pravidelnou práci nad plný pracovní úvazek měsíční paušál stanovený individuálně podle směrnic (§ 21).
(8) Způsob určení odměny a zásady administrativního řízení pro odborné zubní lékaře, praktické lékaře vykonávající zubní praxi a dentisty pracující u křesla, stanoví směrnice (§ 21). Do jejich vydání se postupuje způsobem platným před účinností této vyhlášky.
(9) Lékařům pracujícím ve vlastních zařízeních přísluší náhrada režie podle vybavení tohoto zařízení, objektivně zjištěných nákladů, s přihlédnutím k místním poměrům a k účelnosti a přiměřenosti vybavení. Náhrada režie (bez vozu a pomocné síly) se určí v rozpětí od Kčs 2000 do Kčs 6000 měsíčně při plném, využití pro potřeby národního pojištění. Při předpokládané pracovní době kratší než 8 pracovních hodin denně obdrží lékař poměrnou částku.
(10) Náhrada režie za dobu, po kterou pracovní poměr lékaře trvá, avšak ordinace je mimo provoz, přísluší jen ve výši skutečných hotových nákladů (zejména nájemného).
Čl. V.
Ostatní zdravotničtí zaměstnanci zařadění do pracovní třídy VII.
(1) Platová pásma:
1. Zdravotničtí pracovníci provádějící samostatně nejsložitější fysikální, chemické, mikrobiologické, bakteriologické, serologické a mikroskopické rozbory a šetření, vyžadující zpravidla vysokoškolského vzdělání
plat od Kčs 5400 do Kčs 8200.
2. Dentisté a zkoušení zubní technici pracující u křesla v neveřejných zařízeních
plat od Kčs 5400 do Kčs 8200.
3. Zaměstnanci, kteří vykonávají práce uvedené pod č. 1, avšak plní při tom zvlášť obtížné a odpovědné úkoly nebo vykazují vynikající pracovní výsledky
plat od Kčs 7650 do Kčs 11.250.
(2) Plat ve shora uvedených platových pásmech se stanoví v měsíčních hrubých částkách včetně všech příplatků a prémií, odměny za práci přes čas a náhrady za pracovní pohotovotost.
Čl. VI.
Společná ustanovení.
(1) Stanovení platu v rámci platového pásma:
a) Zaměstnancům ústřední národní pojišťovny stanoví plat příslušná správní komise podle směrnic (§ 21), jimiž může být zmocněna Ústřední národní pojišťovna (Národní pojišťovna v Bratislavě), aby platy stanovené správní komisi přezkoumala a koordinovala, po případě toto oprávnění přenesla na správní orgány při okresních národních pojišťovnách v sídlech krajských národních výborů.
b) Závodním lékařům a dentistům uvedeným v čl. II odstavec 6 stanoví plat způsobem uvedeným pod písmenem a) správní komise příslušné okresní národní pojišťovny po projednání se správou závodu.
c) Ostatním zaměstnancům stanoví plat zaměstnavatel se souhlasem ministerstva práce a sociální péče v dohodě s ministerstvem zdravotnictví.
(2) Ustanovení odstavce 1 platí obdobně i pro určení výše náhrady režie v rámci rozpětí uvedeného v čl. IV. pod č. 9. a 10.
(3) V zájmu jednotného postupu při stanovení platů v rámci platových pásem musí být návrhy platových úprav předem projednány s příslušnými orgány lidové správy a jednotné odborové organisace (zpravidla se zdravotním referátem příslušného okresního národního výboru a s okresním výborem svazu zaměstnanců sociální a zdravotní služby). Obdobně se projednají též návrhy na určení výše náhrady režie.
(4) Odměna za výkon nedělní, sváteční a noční pohotovostní služby je zahrnuta v platu lékaře a k době tím strávené se přihlíží při stanovení jeho platu.
(5) Při stanovení platů v rámci platových pásem je nutné dbát zásady, že průměrný plat všech zaměstnanců, pro něž je stanoveno určité platové rozpětí, se má za pravidelných podmínek zdravotní služby pohybovat při jeho středu. Zvýšení průměrného platu na střed je přípustné zejména v případech, kdy v místě je zajištěn výkon nedělní, sváteční a noční lékařské služby pro obyvatelstvo ve veřejných zařízeních.

Příloha II.
Seznam a popisy prací.
Pracovní třída I.
Jednoduché přípravné práce k provádění zdravotnických výkonů.
Příklady:
1. Zřízenci na odděleních.
Přenášejí nemobilní nemocné. Přijímají a vydávají svršky pacientů. Konají všechny těžší práce, jako přenášení lůžek, zavazadel, beden a přístrojů. Odnášejí mrtvoly.
2. Zřízenci v laboratořích.
Čistí laboratorní zařízení a sklo, analytické váhy, polarimetry, fotometry, mikroskopy (mechanicky, štětečkem, chemikáliemi). Provádějí odtučňování skla, umývají, otírají, vysušují, ukládají a připravují je pro další použití. Přinášejí potřebné přístroje a chemikálie. Krmí pokusná zvířata, pečují o opatření krmiva, čistí klece, vedou evidenci stavu a doplňují jej. Pomáhají při odběru krve zvířat, odběru tkání, jejich uschování a odeslání k laboratorním vyšetřením.
3. Lázeňští.
Přenášejí a připravují rašelinu, přinášejí prádlo, uklízejí koupelny, čistí vany, dopravují nemobilní nemocné, pomáhají jim při koupelích.
4. Pomocné zubní instrumentářky.
Podle pokynů lékaře připravují a podávají nástroje a materiál (cement, amalgam, sádru, otiskovací hmoty), obsluhují pacienta, udržují instrumentarium, vypomáhají při administrativních pracech.
5. Pomocní zubní laboranti s nižší kvalifikací.
Vykonávají pomocné práce v zubních laboratořích, jako vylívání otisků, zhotovování voskových šablon, sádrování do okludátorových aparátů, podlévání správek, leštění správek, isolování modelů (po případě jiných prací v protetice). Zaučují se v provádění prací výše kvalifikovaných.
Pracovní třída II.
Jednoduché pomocné práce při ošetřování nemocných a jiné jednoduché zdravotnické práce, vyžadující krátkodobého výcviku.
Příklady.
1. Pomocné zdravotnické síly.
Připravují pacienty v ambulatoriu, zdravotnickém středisku nebo v ordinaci lékaře k vyšetření, provádějí základní pomocná vyšetření (měření teploty, vážení, měření) podle podrobných pokynů nadřízených zdravotnických sil pečují o asepsi, antisepsi a desinfekci používaného materiálu. Provádějí nejjednodušší léčebné úkony s fysikálními prostředky. Provádějí též nejjednodušší administrativní práce související s provozem ordinace.
2. Sanitárky.
Konají pomocné zdravotnické práce, které jsou jim přiděleny. Čistí a desinfikují ošetřovatelské pomůcky, připravují obvazový materiál a přestýlají lůžka po odchodu nemocného, doprovázejí nemocné na vyšetření. Přinášejí jídlo a konají práce spojené s provozem přípravné kuchyně. Třídí, odnášejí, přinášejí, ukládají a počítají čisté a špinavé prádlo.
3. Pomocní laboranti s nižší kvalifikací.
Konají přípravné práce ve varně půd, zátkují sklo a připravuji je pro sterilisaci, připravují ampulky a lahvičky pro plnění. Provádějí běžné barvení bakteriologických preparátů, centrifugují, pipetují v serologických laboratořích podle pokynů. Připravuji zvířata k pokusům, čistí a udržují nástroje pro pokusy na zvířatech, ředí a rozpouštějí desinfekční roztoky, konají pomocné práce při zpracování materiálu k diagnostickému vyšetření (filtrace roztoků, sušeni půd). Udržují thermostaty, vodní lázně, sušárny, lednice, elektrofysikální přístroje, konají jednoduché pomocné práce ve fotografických laboratořích. Rozbalují a číslují materiál. Provádějí s tím spojené administrativní úkony.
4. Pomocní zubní laboranti.
Pod vedením kvalifikovaného zubního laboranta zhotovují běžné umělé zubní náhrady jako korunky, můstky a protézy ze zlata. Zaučují se v provádění prací výše kvalifikovaných.
5. Zubní instrumentářky.
Asistují při práci lékaře, při provádění úkonů v ústech (včetně úkonů operativních), zhotovují a vyvolávají rtg. snímky, provádějí fysikálné therapeutické úkony potřebné při ošetřování chrupu, odpovídají za sterilitu nástrojů a pomůcek, provádějí záznamy v kartotéce, vedou výkazy práce a objednávají pacienty podle potřeb plynulého provozu na pracovišti a omezení absencí ve výrobě.
6. Pomocní rehabilitační pracovníci s nižší kvalifikací.
Připravují léčebné lázně, přírodní a přísadové podle předpisů lékaře, pomáhají nemocným do lázně i z lázně, pečují o dodržování předpisů, kontrolují teplotu lázně a čas, přikládají chladiče a aplikují případně i jiné předepsané pomůcky. Převádějí nemocné po koupeli na lehátka, zabalí je podle předpisů a na dobu lékařem určenou, vybalují a osušují nemocné; zaznamenávají provedení výkonů. Vykonávají pod dohledem jednoduché aktivní a pasivní pohyby u nemocných.
Pracovní třída III.
Pomocné práce ošetřování nemocných a pomocné práce zdravotnické při jiné odborné zdravotnické činnosti.
Příklady:
1. Pomocné ošetřovatelky.
Konají pod dohledem běžné ošetřovatelské práce v lůžkových ústavech, ambulatoriích, zdrav, střediscích nebo ordinacích lékařů. Připravují pacienta k lékařským výkonům. Podle základních pomocných vyšetření provádějí též povšechná vyšetření moče, asistují při injekční léčbě, převazech, rektoskopickém a cystoskopickém vyšetřování a jiných lékařských úkonech. Vyvolávají EKG, příp. RTG snímky. Provádějí pod dohledem fysikálně-therapeutické úkony. Pečují samostatně o běžnou asepsi, antisepsi a desinfekci používaného materiálu. V lůžkových ústavech přijímají nemocné na odděleních a propouštějí je podle rozhodnutí lékaře. Pečují o hygienu nemocného, lůžka, prádla (ranní a večerní toaleta, koupele), těžce nemocným v ústavech podávají jídla, podávají podle pokynů běžné léky. Konají též běžné práce zdravotnicko-administrativní.
2. Pomocní laboranti.
Provádění barvení bakteriologických a haematologických preparátů a jednoduchá barvení histologických preparátů. Pracují ve fotografické laboratoři, vyvolávají snímky. Připravují plasmata ke koncentraci, provádějí běžné očkování materiálu na živné půdy, pracují ve varně půd, připravují roztoky a běžné živné půdy, sterilisují v autoklavu pod dohledem. Myjí a sterilisují sklo pro aseptické účely (tkáňové kultury), připravují histologické preparáty. Samostatně pipetují sera a reagencie v serologických laboratořích, narkotisují zvířata a asistují při jejich operacích. Připravují reagencie a roztoky v chemických laboratořích, provádějí běžné vyšetření moče a ostatní jednoduché chemické zkoušky. Obstarávají administravní agendu provozu laboratoře (přijímání, zapisování a objednávání pacientů a materiálu, vedení kartotéky, vyhotovování nálezů a výkazů).
3. Zubní laboranti.
Pod dohledem kvalifikovaného zubního laboranta zhotovují veškeré protetické práce snímací i pevné ze zlata, náhradních kovů, ocele, umělých pryskyřic a kaučuku s výjimkou speciálních prací jako modelace skeletu, ortodontických přístrojů a pod. Zapracovávají se do zhotovování speciálních protetických prací.
4. Vedoucí zubní instrumentářky.
Řídí instrumentářskou službu po stránce odborné i administrativní na odděleních, kde je zaměstnáno celkem alespoň 5 instrumentářek, kontrolují a usměrňují výkon této služby, rozdělují služby instrumentářek, účastní se výcviku dorostu a neplně kvalifikovaných sil, asistují v kursech, asistují při nejobtížnějších výkonech a pod. Vedou zásobníky spotřebního materiálu pro oddělení, kontrolují spotřebu, vydávají materiál pro jednotlivá pracoviště, vedou záznamy o drahých kovech podle směrnic Státní banky. Vypracovávají návrhy na zdokonalování organisace a na normalisaci instrumentářské služby.
5. Pomocní rehabilitační pracovníci.
a) Větev fysikálních therapeutů.
Provádějí přípravu všech druhů léčebných lázní a výkonů (obkladů, střiků, ovinů, sprch atd.), s výjimkou lázní, v nichž se užívá elektrického proudu, aplikují světloléčbu (ozařování horským sluncem, práce soluxem a pod.), provádějí masáže. Provádějí individuální svalová cvičení jednoduchá a s použitím kladek. Pro každého pacienta zaznamenávají denně vykonané procedury a pozorovaní. Sestavují denní záznamy o souhrnu vykonaných procedur, objednávají pacienty podle celkového rozvrhu oddělení. Pracují pod dohledem.
b) Větev cvičitelů léčebného tělocviku.
Vedou rozcvičky, provádějí skupinový tělocvik. Pomáhají při individuálním cvičení. Pracují pod dohledem kvalifikované síly.
Pracovní třída IV.
Kvalifikované zdravotnické práce při odborné zdravotnické činnosti, konané zpravidla pod odborným dohledem.
Příklady:
1. Ošetřovatelky vykonávající kvalifikované zdravotnické práce.
Provádějí všechny odborné zdravotnické výkony při ošetřování nemocných, pokud nenáleží lékařům, případně samy dávají podkožní a svalové injekce, odebírají krev pro laboratorní vyšetření, provádějí všechny druhy klysmat a výplachů, cévkování žen, zavádění žaludeční a duodenální sondy. Obstarávají přípravu lékařských úkonů a asistují pří nich, provádějí přípravu pacienta před operací a ošetření po operaci, připravují anesthesii celkovou i lokální, instrumentují při operacích. Poskytují první odbornou ošetřovatelskou pomoc do příchodu lékaře. Pečují o hygienu a zdravotní výchovu nemocného. Ručí za správné podávání léků, zvláště při zacházení s jedy. Samostatně provádějí vyšetřování metabolimetrem, elektrokardiografem a podobnými složitými aparáty, při RTG provádějí přípravu pacienta a zhotovování snímků po stránce technické; při léčbě zářením obsluhují přístroje a dohlížejí na nemocného. Zaučují méně kvalifikované ošetřovatelky, pomocné zdravotnické a sanitárky, dohlížejí na ně a odpovídají za jejich práci. Působí jako vrchní sestry na odděleních nebo sestry představené v malých a středních lůžkových ústavech a ambulatoriích. Konají též odborné zdravotně-administrativní práce.
2. Kvalifikované dietní sestry.
V dohodě s lékařem sestavují dietní lístek pro všechny diety podle výkazů. Sestavují měsíční nebo týdenní jídelní lístek, propočítávají kalorické hodnoty všech diet; propočítávají hodnoty pro sklad; dozírají na kuchyni při přípravě a vydávání stravy, mají přehled o správnosti přídělu. V menších ústavech připravují složitější diety. Účastní se lékařských visit. Dotazují se pacientů, jak snášejí předepsanou dietu a v rámci předepsané diety upravují jídelní lístek podle jejich přání.
3. Kvalifikované porodní asistentky.
Poskytují odbornou pomoc a radu těhotným, rodičkám a nedělkám po stránce zdravotní. Vedou normální porody, sledují průběh porodu, asistují pří pathologických porodech. Vyšetřují těhotné a rodičky zevně i vnitřně. Ošetřují nedělky zdravé i nemocné po porodech normálních i pathologických, ošetřují kojence zdravé, nemocné a nedonošené, manipulují s mateřským mlékem. Podávají léky, po případě dávají injekce podkožní a svalové, instrumentují při porodnických zákrocích a operacích.
4. Kvalifikované zdravotní pracovnice.
Pracují samostatně v terénu při návštěvní službě v rodinách. Sledují zdravotní stav určitých skupin obyvatelstva, zjišťují rozhodné okolnosti, vyhledávají a zjišťují zdravotní závady, jejich zdroje a dbají o jejich odstranění. Vyhledávají osoby ohrožené sociální chorobou nebo z ní podezřelé, odesílají je k lékařskému vyšetření a předávají ohrožené nebo podezřelé osoby do lékařské péče. Provádějí dozor nad dodržováním nařízení lékaře a poučují o životosprávě, dietě a pod. Provádějí sociálně zdravotní dozor a kontrolují dodržování zákazu zaměstnání. Dohlížejí a výchovně působí v vy rodinném prostředí. Provádějí odborné záznamy a zápisy lékařských nálezů.
5. Kvalifikovaní laboranti.
Samostatně provádějí bakteriologická vyšetření a chemické analysy. Vyšetřují krevní obraz, odebírají a zpracovávají materiál pro složitější vyšetření chemická a bakteriologická. Provádějí vyšetření basálního metabolismu a vyšetření elektrokardiografická po stránce technické. Provádějí složitá barvení preparátů. Mikroskopují, váží na analytických vahách, připravují složitější a přesné roztoky. Připravují složité bakteriologické půdy. Pracují se složitými laboratorními přístroji. Asistují při skiaskopování a snímkování se štítu. Zhotovují rtg. snímky, provádějí rtg. ozařování a aplikaci radia podle pokynů lékaře. Provádějí léčebné výkony ve fysikální therapii. Zaučují méně zkušené spolupracovníky a pomocné laboranty. Provádějí administrativní úkony spojené s uvedenou činností.
6. Kvalifikovaní zubní laboranti.
Samostatně zhotovují odborně zubní náhrady všeho druhu ze zlata, náhradních kovů, oceli, umělých pryskyřic, kaučuku, porcelánu podle individuálního řešení. Zhotovují obturátory a běžné ortodontické aparáty. Odpovídají za práci méně kvalifikovaných pracovníků.
7. Rehabilitační pracovníci.
a) Větev fysikálnich therapeutů.
Samostatně provádějí individuální svalová cvičení (na lůžku, na deskách, závěsech, ve vodě, proti odporu atd.), všechny druhy fysikální léčby a elektroléčby (kromě výkonů, které příslušejí lékaři, na př. elektrokaustiky atd.), thermotherapii, vodoléčbu, aktinotherapii a práci s ultrazvukem. Provádějí individuální aktivní a pasivní cvičení podle svalového testu, cvičení pod vodou, polohování, masáže a cvičení s použitím aparátu. Sestavují záznamy o výkonech a pozorování jim svěřených pacientů a dohlížejí na práce, prováděné podřízeným personálem. Koordinují objednání pacientů. Odpovídají za vlastní práci vedoucí odborné síle a lékaři. Dohlížejí na práci 2 až 3 pomocných sil a odpovídají za stav a udržování léčebných pomůcek a přístrojů a za udržování hygienických podmínek ve svěřeném úseku.
b) Větev cvičitelů léčebného tělocviku.
Provádějí cvičení ve skupinách i s jednotlivci celková, kondiční, koordinační, adaptační a cvičení ve vodě. Vedou evidenci přidělených pacientů, spolupracují s odborným vedoucím na návrhu speciálních cviků individuálních, sledují postup cvičebních výsledků, doporučují kontrolní prohlídky, provádějí běžná měření určená lékařem (na př. měření vitální kapacity, výšky, váhy, respiračních oběhů atd.). V individuálních případech pracují podle svalových testů. Provádějí masáže. Pracují na základě diagnosy a předpisu lékaře, po případě odborného vedoucího pracovníka a podle stanoveného metodického postupu. Sepisují záznamy o vykonaných cvičeních a pozorováních na formulářích svěřených jim případů. Sestavují denní seznam vykonaných prací a kontrolují obdobný seznam pomocných sil. Sepisují seznam všech závad a potřeb materiálu. Odpovídají za stav a udržování pomůcek a přístrojů a hygienických podmínek ve svěřených jim úsecích.
Pracovní třída V.
Kvalifikované zdravotnické práce, konané převážně samostatné a nevyžadující zpravidla odborného dohledu.
Příklady:
1. Sestry představené.
Řídí a organisují ošetřovatelskou službu po stránce odborné a administrativní v celém lůžkovém ústavu nebo ve velkém ambulatoriu. Rozdělují a kontrolují ošetřovatelskou službu, usměrňují její výkon; přidělují ošetřovatelský personál v rámci ústavu. Organisují a řídí provádění léčebného plánu stanoveného lékařem a odpovídají za jeho řádné plnění. Účastní se výcviku ošetřovatelského dorostu a neplně kvalifikovaných sil, zvláště v ošetřovatelské technice, odpovídají za řádný výcvik, přednášejí v odborných kursech nebo školách a ve zdravotnické osvětě. Vypracovávají návrhy na lepší organisaci a normalisaci ošetřovatelské služby.
2. Vedoucí porodní asistentky v porodních ústavech.
Organisují a řídí léčebný plán stanovený lékařem na porodnicích po stránce odborné a administrativní. Rozdělují služby, stanoví denní pracovní program na jednotlivých úsecích, kontrolují a usměrňují výkon služby, obhospodařují všechen potřebný materiál a dávají jednoduchou narkosu. Spoluúčastní se při výchově zdravotnického dorostu. Přednášejí ve školách, kursech a zdravotnické osvětě. Vypracovávají návrhy na organisaci ústavu po stránce ošetřovatelské, návrhy na pracovní normy a pod.
3. Laboranti — specialisté.
Samostatně provádějí složitější a přesné práce analytické a diagnostické, provádějí obtížné barvicí a impregnační methody v histologii. Pracují s tkáňovými kulturami (příprava živných roztoků, očkování půd.). Zpracovávají materiál pro vědecké účely. Konají práce mikrofotografické. Montují přesné roentgenové aparáty, zhotovují snímky vyžadující zvláštní zkušenosti (na př. snímky lebky). Připravují BCGvacciny a autovacciny. Zavádějí nové methody práce. Zpracovávají záznamy pro vědecké účely. Řídí a organisují laboratorní službu po stránce odborné i administrativní, kontrolují a usměrňují služby. Účastní se výchovy laboratorního dorostu. Přednášejí na zdravotnických školách a odborných kursech.
4. Vedoucí zubní laboranti a zubní laboranti-specialisté.
Organisují a řídí práce v zubních laboratořích, kde je zaměstnáno aspoň 10 laboratorních sil. Rozděluji práci, stanoví pracovní program na jednotlivých pracovištích, kontrolují po stránce odborně technické zhotovení laboratorních prací, ručí za správné odvedení prací a obhospodařují spotřební materiál. Účastní se výcviku méně kvalifikovaných laboratorních sil, odpovídají za jejich výcvik, kontrolují pracovní výkazy a vypočítávají prémie, vypracovávají návrhy na organisaci laboratoří, na pracovní normy a pod. Zubní laboranti-specialisté provádějí nejsložitější laboratorní úkony (zhotovují složité aparáty ortodontické a speciální práce v keramice).
5. Zvlášť kvalifikovaní rehabilitační pracovníci.
a) Větev fysikálnich therapeutů.
Provádějí kromě všech léčebných úkonů fysikální therapie i úkony diagnostické, na př. svalový diagnostický test, elektrodiagnosu, elektromyografii a zkoušky čití. Stanoví podrobný léčebný program u pacientů podle předpisu a pokynu lékaře. Organisují práci na odděleních fysikální therapie v lůžkových ústavech. V lůžkových ústavech se účastní visit na příslušných odděleních. Vypracovávají směrnice provozu svého úseku v dohodě s vedením ústavu, dozírají na stav a udržování léčebných pomůcek a přístrojů a hygienických podmínek svěřených úseků, pokud přímá odpovědnost spočívá na podřízených pracovnících. Odpovídají za správnost administrativy (záznamy, zařazování atd.).
b) Větev cvičitelů léčebné tělesné výchovy.
Vedou skupinové a individuální cvičení těžších případů, sledují postup léčebného procesu, doporučují kontrolní prohlídky, vedou evidenci přidělených pacientů, provádějí běžná měření určená lékařem (na př. měření vitální kapacity, výšky, váhy, respiračních oběhů), vedou povšechnou evidenci pacientů svého úseku, provádějí jejich svalový test a podle něho řídí výběr speciálních cviků. Provádějí po případě i masáže. Vypracovávají methodický postup cvičebních hodin skupinových i individuálních. Vypracovávají směrnice provozu svého úseku s vedoucím ústavu. V lůžkových ústavech se účastní visit na příslušných odděleních. Kontrolují, záznam a řídí administrativu úseku. Odpovídají za stav a udržování pomůcek a přístrojů a hygienických podmínek ve svěřeném úseku.
Pracovní třída VI.
Výše kvalifikované zdravotnické práce, konané zpravidla pod odborným vedením.
Příklady:
1. Speciální, mechanické, fysikální, chemické, mikrobiologické, bakteriologické, serologické a mikroskopické rozbory a šetření podle samostatné volených method.
Odečítají naočkované půdy, isolují podezřelé kolonie, provádějí orientační serologické zkoušky na sklíčku. Hodnotí biochemické reakce a určují čisté kultury pro biochemické reakce. Serologicky typují kmeny a hodnotí rourkové aglutinace. Připravují antigeny pro fixační a precipitační reakce, titrují antigeny, komplementy a amboceptory. Odečítají reakce a hodnotí výsledky vzhledem ke konečné diagnose. Odpovídají za práci 3—10 laborantů.
Pracovní třída VII.
Odborné zdravotnické práce vyžadující plné kvalifikace, konané zpravidla samostatně a spojené se zvláštní odpovědností nebo s vedením odborného pracovního úseku; práce vědecké, tvůrčí, dozorčí a organisační.
Příklady:
A. lékaři v léčebných a ošetřovacích ústavech a v lázeňských lůžkových zařízeních.
1. Subalterní lékaři.
Vyšetřují a ošetřují nemocné pod vedením primáře, přijímají nemocné a propouštějí je, vedou chorobopisy, provádějí laboratorní vyšetření, dávají injekce, podávají návrhy dietní stravy, asistují při zákrocích a při operacích, provádějí operativní zákroky pod dozorem primáře; pracují s roentgenem a léčebnými přístroji a konají pohotovostní noční služby.
2. Ordináři.
Zajišťují odbornou léčebnou péči (vyšetření, ošetření, operativní činnost), kontrolují chorobopisy, pečují o nerušený lékařský provoz. Zajišťují stálé lékařské, ošetřovatelské a pomocné služby. Vedou odbornou lékařskou úřední agendu, vychovávají přidělené lékaře a školí je. Provádějí konsiliární vyšetření na jiných odděleních, dozírají na hospodárnost provozu. Pečují o stravování a vykonávají činnost přednáškovou a vědeckou.
3. Přednostové oddělení — primáři.
Vedou oddělení, zajišťují odbornou péči léčebnou (vyšetření, ošetření, operativní činnost), kontrolují chorobopisy, pečují o nerušený lékařský provoz, obstarávají stálé lékařské, ošetřovatelské pomocné služby, odborně vedou lékařskou úřední agendu, vychovávají přidělené lékaře a školí je. Provádějí konsiliární vyšetření na jiných odděleních, dozírají na hospodárnost provozu a pečují o stravování. Konají činnost přednáškovou a vědeckou.
4. Ředitelé ústavů.
Spravují ústav po stránce zdravotnické, spolurozhodují v otázkách hospodářských a osobních, koordinují činnost jednotlivých složek ústavu, plánují a zajišťují řádný provoz ústavu, vyřizují stížnosti na činnost ústavu, organisují a kontrolují stravování, pečují o hospodárnost ústavu. Řídí primářské schůze a zastupují ústav navenek. Připravují a vypracovávají návrhy směrnic a předpisů, aplikují je pro potřeby ústavu.
B. Lékaři v ambulatoriích (zdravotnických střediscích), v ordinacích a pod.
5. Subalterní lékaři.
Konají běžné lékařské práce (vyšetřování i ošetřování) (viz č. 1) pod dohledem lékaře pověřeného vedením.
6. Ošetřující lékaři.
Konají samostatně veškeré lékařské práce léčebné, po případě i preventivní (zpravidla v rámci kolektivu vedeného lékařem pověřeným funkcí); provádějí vyšetřování a ošetřování včetně návštěv nemocných; činnost konsiliární; v souvislosti s ošetřováním nebo ve vyžádaných případech provádějí též činnost posudkovou. Dohlížejí na přidělený zdravotnický personál a subalterní lékaře, po případě vedou jejich výcvik.
7. Posudkoví lékaři a ostatní lékaři vnitřní služby.
Vykonávají činnost posudkovou (revisní, důvěrnou), zejména rozhodování o pracovní neschopnosti pro obor pojištění nemocenského, pro zvláštní léčebnou péči, pro důchodové pojištění, včetně úrazového odškodnění, pro včleňování do práce a pod. Při tom konají všechny potřebně úkony vyšetřovací i ošetřovací, kontrolují činnost ošetřujících lékařů. Při výkonu své činnosti na poli zdravotní péče provádějí úkoly řízení, organisace a kontroly léčebné péče.
8. Vedoucí lékaři úseků, skupin nebo oddělení ambulatoria (zdravotnického střediska).
Při výkonné službě v provozu zdravotní péče (č. 6 a č. 7) odpovídají za úsek (skupinu, oddělení) ambulatoria (zdravotnického střediska), řídí a plánují jeho provoz, koordinují jednotlivé složky, pečují o zvýšení odborné úrovně a kvality služeb a produktivity práce.
9. Ředitelé zdravotní služby a přednostové zdrav. odborů
(pokud podle organisačního schematu je zdravotnický odbor ve velkých pojišťovnách zřízen).
Vykonávají řídící činnost v oboru veškeré zdravotní péče pojišťovny, odpovídají společně s ředitelem správní služby za vedení pojišťovny a jsou v prvé řadě odpovědni zejména za zdravotně-politickou linii při výkonu zdravotní služby pojišťovny. Vykonávají osobně nejodpovědnější úkoly v provozu zdravotní péče (zejména superrevisní prohlídky).
C. Dentisté.
10. Dentisté pracující samostatně u křesla.
Vykonávají samostatně veškeré zuboléčebné práce v ústech, po případě i úkony preventivní, s výjimkou úkonů vyhrazených jen lékařům.
D. Ostatní nejvýše kvalifikovaní zaměstnanci zdravotní péče.
11. Zdravotničtí zaměstnanci provádějící samostatně nejsložitější fysikální, chemické, mikrobiologické, bakteriologické, serologické a mikroskopické rozbory a šetření, vyžadující zpravidla vysokoškolského vzdělání.