544/2020 Sb.
Zákon, kterým se mění zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony

544
ZÁKON
ze dne 1. prosince 2020,
kterým se mění zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
Změna vodního zákona
Čl. I
Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění zákona č. 76/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 274/2003 Sb., zákona č. 20/2004 Sb., zákona č. 413/2005 Sb., zákona č. 444/2005 Sb., zákona č. 186/2006 Sb., zákona č. 222/2006 Sb., zákona č. 342/2006 Sb., zákona č. 25/2008 Sb., zákona č. 167/2008 Sb., zákona č. 181/2008 Sb., zákona č. 157/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 150/2010 Sb., zákona č. 77/2011 Sb., zákona č. 151/2011 Sb., zákona č. 85/2012 Sb., zákona č. 350/2012 Sb., zákona č. 501/2012 Sb., zákona č. 275/2013 Sb., zákona č. 303/2013 Sb., zákona č. 61/2014 Sb., zákona č. 64/2014 Sb., zákona č. 187/2014 Sb., zákona č. 39/2015 Sb., zákona č. 250/2016 Sb., zákona č. 183/2017 Sb., zákona č. 225/2017 Sb., zákona č. 113/2018 Sb., zákona č. 312/2019 Sb. a zákona č. 403/2020 Sb., se mění takto:
1. V § 1 odst. 1 se za slova „podzemní vody“ vkládají slova „, jako ohrožené a nenahraditelné složky životního prostředí a přírodní zdroje“ a za slova „vodních zdrojů“ se vkládají slova „, pro zachování vodních zdrojů a předejití stavu nedostatku vody“.
2. V § 2 se doplňují odstavce 13 až 16, které znějí:

„(13) Vodní linie je kontinuálně propojená síť vodních toků a ostatních vodních linií, včetně částí vzdutých vodním dílem a přechodně zakrytých úseků, přerušená pouze místy, kde dochází k přirozenému vsakování.
(14) Ostatní vodní linií je tekoucí povrchová nebo podzemní voda neodpovídající definici vodního toku podle § 43.
(15) Pověřenou osobou je odborně způsobilá právnická osoba pověřená rozhodnutím Ministerstva zemědělství k provádění technickobezpečnostního dohledu nad vodními díly, včetně zpracování programu technickobezpečnostního dohledu a zpracování rozsahu měření technickobezpečnostního dohledu, v rozsahu svého pověření, a ke zpracování posudků pro zařazení vodních děl do kategorií z hlediska technickobezpečnostního dohledu.
(16) Pověřením je rozhodnutí Ministerstva zemědělství udělující pověření k provádění technickobezpečnostního dohledu nad vodními díly, včetně zpracování programu technickobezpečnostního dohledu a zpracování rozsahu měření technickobezpečnostního dohledu, a ke zpracování posudků pro zařazení vodních děl do kategorií z hlediska technickobezpečnostního dohledu.“.
3. V § 5 odstavec 3 zní:

„(3) Při provádění staveb4) nebo jejich změn nebo změn jejich užívání je stavebník povinen podle charakteru a účelu užívání těchto staveb je zabezpečit zásobováním vodou a odváděním odpadních vod kanalizací k tomu určenou. Není-li kanalizace v místě k dispozici, odpadní vody se zneškodňují přímým čištěním s následným vypouštěním do vod povrchových nebo podzemních. V případě technické neproveditelnosti způsobů podle vět první a druhé lze odpadní vody akumulovat v nepropustné jímce (žumpě)4) s následným vyvážením akumulovaných vod na zařízení schválené pro jejich zneškodnění. Dále je stavebník povinen zabezpečit omezení odtoku povrchových vod vzniklých dopadem atmosférických srážek na tyto stavby (dále jen „srážková voda“) akumulací a následným využitím, popřípadě vsakováním na pozemku, výparem, anebo, není-li žádný z těchto způsobů omezení odtoku srážkových vod možný nebo dostatečný, jejich zadržováním a řízeným odváděním nebo kombinací těchto způsobů. Bez splnění těchto podmínek nesmí být povolena stavba, změna stavby před jejím dokončením, užívání stavby ani vydáno rozhodnutí o dodatečném povolení stavby nebo rozhodnutí o změně v užívání stavby.“.
4. Za § 5 se vkládá nový § 5a, který zní:

„§ 5a
Vodoprávní úřady jako dotčené orgány ve svých stanoviscích k návrhům územně plánovací dokumentace zohledňují cíle ochrany povrchových a podzemních vod, jejich hospodárné využívání a vytváření podmínek pro snižování nepříznivých účinků povodní a sucha v zastavěných a zastavitelných územích. Vodoprávní úřady poskytují orgánům územního plánování údaje a podklady pro vymezování ploch vhodných k omezování a zadržování odtoku srážkových vod a realizaci vodních prvků.“.
5. V § 7 odst. 5 a § 108 odst. 4 se slova „a spojů“ zrušují.
6. V § 8 odst. 3 písm. g) se slova „, chránících stoky jednotné kanalizace před hydraulickým přetížením,“ zrušují.
7. V § 9 odst. 2, § 39 odst. 4 úvodní části ustanovení, § 39 odst. 6, § 40 odst. 2, § 122 odst. 3 a 4 a § 125g odst. 3 a 4 se za slovo „nebezpečnými“ vkládá slovo „závadnými“.
8. V § 9 odst. 3 se slova „(hlava X díl 1 a hlava XI)“ nahrazují slovy „(hlava XI díl 1 a hlava XII)“.
9. V § 9 odst. 8, § 23a odst. 1 písm. b) bodech 1 a 3 a § 39 odst. 4 písm. d) se za slovo „nebezpečných“ vkládá slovo „závadných“.
10. V § 10 odstavec 1 zní:

„(1) Měřit množství vody, se kterou nakládá, a předávat výsledky tohoto měření příslušnému správci povodí postupem podle § 22 odst. 2 je povinen
a) oprávněný, který má povolení k nakládání s vodami podle § 8 odst. 1 písm. a) bodu 1 nebo § 8 odst. 1 písm. b) bodu 1 v celkovém množství alespoň 1 000 m3 vody v kalendářním roce nebo 100 m3 vody v kalendářním měsíci,
b) oprávněný, který má povolení k nakládání s vodami podle § 8 odst. 1 písm. a) bodu 5, § 8 odst. 1 písm. b) bodů 2 až 5 nebo § 8 odst. 1 písm. d), e) nebo f) v celkovém množství alespoň 6 000 m3 vody v kalendářním roce nebo 500 m3 vody v kalendářním měsíci,
c) ten, kdo má povolení k nakládání s vodami v množství alespoň 6 000 m3 vody v kalendářním roce nebo 500 m3 vody v kalendářním měsíci, které jsou přírodním léčivým zdrojem nebo zdrojem přírodních minerálních vod nebo které jsou vyhrazeným nerostem.“.
11. V § 15 odst. 8 úvodní části ustanovení se za slovo „odstranění“ vkládají slova „musí být zohledněno umožnění překonání díla přenesením nebo splutím v místech užívání povrchových vod k rekreační plavbě a“ a za slova „vodního toku“ se vkládají slova „a musí být umožněno jejich překonání v rámci vodní cesty“.
12. V § 15 odst. 8 písm. c) se za slovo „kdy“ vkládají slova „překonání díla nebo“.
13. V § 15a odst. 4 písm. b) a c) se text „(§ 61 odst. 4)“ nahrazuje textem „(§ 61 odst. 6)“.
14. Za § 15b se vkládá nový § 15c, který včetně nadpisu zní:

„§ 15c
Odstranění vodních děl za účelem obnovy přirozených koryt drobných vodních toků
(1) K odstranění vodního díla, jímž se upravuje, mění nebo zřizuje koryto drobného vodního toku, vybudovaného před rokem 2002, které svou funkci již neplní nebo ji plní jen částečně anebo pozbylo svého účelu a které se nachází na pozemku mimo zastavěné území nebo zastavitelnou plochu, postačí, za účelem obnovy přirozeného koryta drobného vodního toku, ohlášení jeho vlastníka vodoprávnímu úřadu. Pro ohlášení se přiměřeně použijí ustanovení stavebního zákona o odstraňování staveb.
(2) Odstraněním vodního díla na základě ohlášení podle odstavce 1 nesmí dojít k významnému zhoršení funkcí drobného vodního toku nebo k významnému dotčení práv a oprávněných zájmů vlastníků pozemků tvořících jeho koryto nebo sousedících s ním.
(3) Ohlášení odstranění vodního díla podle odstavce 1 obsahuje:
a) náležitosti podle stavebního zákona4),
b) souhlasné stanovisko příslušného správce vodního toku; to neplatí v případě, že je správce vodního toku vlastníkem vodního díla.
(4) Jestliže vodoprávní úřad s ohlášením odstranění vodního díla podle odstavce 1 souhlasí, považuje se koryto drobného vodního toku v jeho místě za přirozené koryto drobného vodního toku.
(5) Nemá-li ohlášení předepsané náležitosti nebo trpí-li jinými vadami, vyzve vodoprávní úřad vlastníka vodního díla k odstranění nedostatků podání, poskytne mu k tomu přiměřenou lhůtu a poučí jej o následcích neodstranění nedostatků v této lhůtě. Dojde-li vodoprávní úřad k závěru, že ohlášení není úplné nebo nejsou splněny podmínky pro vydání souhlasu, rozhodne usnesením o provedení vodoprávního řízení o povolení odstranění vodního díla podle § 15; toto usnesení se oznamuje pouze vlastníkovi vodního díla a nelze se proti němu odvolat. Právní mocí usnesení je zahájeno vodoprávní řízení.“.
15. V § 16 odst. 5 se za slova „zvlášť nebezpečných“ vkládá slovo „závadných“.
16. V § 17 odst. 1 písm. g) se za slova „podzemní voda;“ vkládají slova „nestanoví-li tento zákon jinak,“.
17. V § 17 se za odstavec 1 vkládá nový odstavec 2, který zní:

„(2) K žádosti o souhlas k vrtům podle odstavce 1 písm. g) nebo geologickým pracím podle odstavce 1 písm. i) v ochranném pásmu stanoveném podle lázeňského zákona žadatel předloží vyjádření osoby s odbornou způsobilostí podle zákona o geologických pracích8).“.
Dosavadní odstavce 2 až 5 se označují jako odstavce 3 až 6.
18. V § 17 odstavec 6 zní:

„(6) Vodoprávní úřad před vydáním souhlasu podle odstavce 1 posoudí možnost zhoršení stavu nebo ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo stavu útvaru podzemní vody. Zároveň posoudí, zda provedením záměru nedojde k takové změně fyzikálních poměrů, která by vedla ke znemožnění dosažení dobrého stavu nebo dobrého ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo dobrého stavu útvaru podzemní vody. Dojde-li k závěru, že provedení záměru může vést ke zhoršení stavu nebo ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo ke zhoršení stavu útvaru podzemní vody nebo znemožnění dosažení dobrého stavu nebo dobrého ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo dobrého stavu útvaru podzemní vody, upozorní žadatele, že bez výjimky podle § 23a odst. 8 není možné záměr povolit ani provést a že bez této výjimky nelze souhlas podle odstavce 1 vydat.“.
19. V § 21 odst. 2 písm. c) bod 1 zní:

„1. vodních linií a objektů na nich, hydrologických povodí vodních toků, hydrogeologických rajonů a vodních nádrží,“.
20. V § 21 odst. 2 písm. c) bod 13 zní:

„13. hlavních odvodňovacích a hlavních závlahových zařízení (§ 56),“.
21. V § 21 se na konci textu odstavce 2 doplňuje věta „Údaje z evidencí podle písmene c) se zveřejňují jako otevřená data60).“.
Poznámka pod čarou č. 60 zní:

„60) Zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím, ve znění pozdějších předpisů.“.
22. V § 21 odstavec 7 zní:

„(7) Zaměstnanci správců povodí a pověřených odborných subjektů
a) jsou oprávněni při výkonu své činnosti, včetně odběru vzorků povrchových a podzemních vod, v nezbytně nutném rozsahu vstupovat na cizí pozemky a dále vstupovat do cizích staveb a dalších prostor užívaných pro podnikatelskou činnost nebo provozování jiné hospodářské činnosti, pokud k tomu není třeba povolení podle jiných právních předpisů; vlastníci nebo uživatelé těchto prostor jsou povinni vstup umožnit,
b) jsou povinni prokazovat se pověřením nebo průkazem správce povodí nebo pověřeného odborného subjektu a před vstupem na cizí pozemky nebo do cizích staveb a dalších prostor informovat oprávněného, jakož i jejich vlastníka nebo uživatele.“.
23. V § 22 odstavec 2 zní:

„(2) Pro potřeby vodní bilance je ten, kdo je podle § 10 odst. 1 nebo 2 povinen měřit množství vody, se kterou nakládá, a dále ten, kdo má povolení k vypouštění odpadních vod nebo vypouští důlní vody do vod povrchových nebo podzemních v množství přesahujícím v kalendářním roce 6 000 m3 nebo 500 m3 v kalendářním měsíci, povinen jednou ročně ohlašovat příslušným správcům povodí údaje o tomto nakládání nebo vypouštění způsobem a v rozsahu, který stanoví Ministerstvo zemědělství ve spolupráci s Ministerstvem životního prostředí a Ministerstvem zdravotnictví vyhláškou.“.
24. V § 22 odst. 3 písmeno a) zní:

„a) vodních linií a objektů na nich a vodních nádrží,“.
25. V § 22 odst. 3 písmeno e) zní:

„e) hlavních odvodňovacích a hlavních závlahových zařízení (§ 56).“.
26. V § 22 odst. 4 písmeno a) zní:

„a) objektů na vodních liniích hydrologických povodí vodních toků a hydrogeologických rajonů,“.
27. V § 22 odst. 4 se za písmeno a) vkládá nové písmeno b), které zní:

„b) vodních útvarů včetně silně ovlivněných vodních útvarů a umělých vodních útvarů,“.
Dosavadní písmena b) až i) se označují jako písmena c) až j).
28. V § 22 odst. 6 se text „§ 108 odst. 3 písm. v)“ nahrazuje textem „§ 108 odst. 3 písm. w)“.
29. V § 23a odst. 8 úvodní části ustanovení se za slovo „Zhoršení“ vkládají slova „stavu nebo ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo stavu útvaru podzemní vody“, za slovo „povrchové“ se vkládá slovo „vody“ a slova „podzemní vody“ se nahrazují slovy „dobrého stavu útvaru podzemní vody“.
30. V § 23a odst. 8 se písmeno b) zrušuje.
Dosavadní písmena c) a d) se označují jako písmena b) a c).
31. V § 23a odst. 9 se za slova „ke zhoršení“ vkládají slova „stavu nebo ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo stavu útvaru podzemní vody“, za slovo „povrchových“ se vkládá slovo „vod“ a slova „podzemních vod“ se nahrazují slovy „dobrého stavu útvaru podzemních vod“.
32. V § 23a se za odstavec 9 vkládá nový odstavec 10, který zní:

„(10) Důvody pro udělení výjimky podle odstavce 8 musí být uvedeny a vysvětleny v platném plánu povodí podle § 24 nebo v jeho nejbližší aktualizaci.“.
Dosavadní odstavec 10 se označuje jako odstavec 11.
33. V § 36 se na konci textu odstavce 1 doplňují slova „a zohledňuje možnosti rekreační plavby“.
34. V § 36 odst. 2 se za slova „vodního toku“ vkládají slova „a možnostem rekreační plavby“.
35. V § 38 odst. 1 se slova „z odkališť“ zrušují.
36. V § 38 odstavec 9 zní:

„(9) Přímé vypouštění odpadních vod do podzemních vod je zakázáno. Vypouštění odpadních vod neobsahujících nebezpečné závadné látky nebo zvlášť nebezpečné závadné látky (§ 39 odst. 3) z jedné nebo několika územně souvisejících staveb pro bydlení50), staveb pro rodinnou rekreaci51) nebo z jednotlivých staveb poskytujících ubytovací služby52), vznikajících převážně jako produkt lidského metabolismu a činností v domácnostech, přes půdní vrstvy do vod podzemních lze povolit, pokud není v daném případě technicky možné nebo s ohledem na zájmy chráněné tímto zákonem nebo jinými právními předpisy možné nebo žádoucí, vypouštění odpadních vod do vod povrchových. Povolení vypouštění odpadních vod do vod podzemních podle věty druhé nelze vydat bez souhlasného vyjádření osoby s odbornou způsobilostí8), která posoudí vliv vypouštění odpadních vod na jakost podzemních vod. Maximální povolené množství odpadních vod vypouštěné z jedné nebo několika územně souvisejících staveb pro bydlení nesmí celkově přesáhnout 15 m3/den.“.
37. V § 39 odst. 3 větě první se slova „(dále jen „nebezpečné látky“)“ a slova „(dále jen „zvlášť nebezpečné látky“)“ zrušují, ve větě druhé se za slovo „nebezpečných“ vkládá slovo „závadných“ a ve větě páté se slova „nebezpečnými látkami“ nahrazují slovy „nebezpečnými závadnými látkami“.
38. V § 39 odst. 4 písm. d) se za slova „z objemných krmiv“ vkládají slova „nebo látek určených pro úpravu vody na vodu pitnou a pro čištění komunálních odpadních vod“.
39. V § 39 odst. 7 úvodní části ustanovení se za slovo „výjimku“ vkládají slova „a stanovit podmínky pro jejich použití“.
40. V § 39 odst. 12 se za slovo „nebezpečné“ vkládá slovo „závadné“.
41. V § 42 se na konci odstavce 2 doplňuje věta „Exekuci rozhodnutí vydaného podle tohoto ustanovení nelze zahájit, nařídit nebo provést.“.
42. V § 44 odst. 2 se za slova „lidskou činností“ vkládají slova „nebo odstraněním vodního díla za účelem obnovy přirozeného koryta drobného vodního toku“.
43. V § 47 odst. 2 se na konci písmene h) tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno i), které zní:

„i) obnovovat přirozená koryta drobných vodních toků odstraněním vodních děl, jimiž byla před rokem 2002 upravena, změněna nebo zřízena úprava koryt drobných vodních toků.“.
44. V § 53 se slova „Ministerstvo zemědělství“ nahrazují slovy „krajský úřad“ a slovo „To“ se nahrazuje slovem „Ten“.
45. V § 54 odst. 4 se za slova „možnosti zhoršení“ vkládají slova „stavu nebo ekologického potenciálu záměrem dotčeného vodního útvaru“.
46. V § 55 odst. 3 se slova „pokud neslouží k odběru podzemní vody,“ zrušují.
47. V § 59 odst. 1 písm. k) se slovo „provádět“ nahrazuje slovy „provést poprvé nejpozději do 6 měsíců od jeho zprovoznění a pak“ a slova „předávat do 31. prosince příslušného roku vodoprávnímu úřadu“ se nahrazují slovy „předávat do 30 pracovních dnů od provedení revize vodoprávnímu úřadu“.
48. V § 61 odst. 1 se slova „ke vzdouvání nebo zadržování vody“ zrušují.
49. V § 61 se za odstavec 1 vkládají nové odstavce 2 a 3, které znějí:

„(2) Technickobezpečnostnímu dohledu podléhají vodní díla, která slouží ke vzdouvání a zadržování vody. Jedná se o
a) přehrady, hráze a jezy, s výjimkou příčných staveb v korytech vodních toků a přilehlých územích, jejichž výška od paty hráze po korunu je nižší než 1 m a celkový objem vzduté vody nepřesahuje 1 000 m3, nebo pevných a nepohyblivých příčných vzdouvacích staveb, v korytech vodních toků, jejichž pevná přelivná hrana je převýšena nade dnem v podjezí méně než 1,5 m,
b) stavby na ochranu před povodněmi,
c) stavby, které se k plavebním účelům zřizují v korytech vodních toků nebo na jejich březích,
d) stavby k využití energetického potenciálu povrchových vod, s výjimkou příčných staveb uvedených v písmenu a), a
e) jiné stavby sloužící ke vzdouvání nebo zadržování vody, s výjimkou nádrží zcela zahloubených v zemi bez vzdouvacího prvku, slepých ramen, vodovodních řadů a vodojemů, kanalizačních sítí a rekreačních bazénů.
(3) Dále technickobezpečnostnímu dohledu podléhají stavby
a) odkališť a
b) hydrotechnických štol a tunelů.“.
Dosavadní odstavce 2 až 11 se označují jako odstavce 4 až 13.
50. V § 61 odstavec 5 zní:

„(5) Stanovení kritérií a postupu pro zařazení vodních děl do kategorií, rozsah a četnost provádění technickobezpečnostního dohledu u jednotlivých kategorií vodních děl a v jednotlivých etapách jejich přípravy, výstavby, změny dokončené stavby vodního díla nebo provozu, náležitosti zpracování rozsahu měření technickobezpečnostního dohledu, náležitosti programu technickobezpečnostního dohledu a zpracování výsledků pozorování a měření stanoví Ministerstvo zemědělství vyhláškou.“.
51. V § 61 odst. 6 se slovo „dokončeného“ nahrazuje slovy „dokončené stavby“, slova „vymezeného vyhláškou podle odstavce 3“ se zrušují, číslo „9“ se nahrazuje číslem „11“ a na konci odstavce 6 se doplňuje věta „Posudek pro zařazení vodního díla do kategorie obsahuje stanovení míry bezpečnosti vodního díla při povodních a návrh a posouzení parametrů bezpečnostních a výpustných zařízení v souladu se zvláštními právními předpisy61),62).“.
Poznámky pod čarou č. 61 a 62 znějí:

„61) Vyhláška č. 590/2002 Sb., o technických požadavcích pro vodní díla, ve znění pozdějších předpisů.
62) ČSN 75 29 35 - Posuzování bezpečnosti vodních děl při povodních.“.
52. V § 61 se odstavec 10 zrušuje.
Dosavadní odstavce 11 až 13 se označují jako odstavce 10 až 12.
53. V § 61 odstavce 10 a 11 znějí:

„(10) Evidenci technickobezpečnostního dohledu včetně zařazení vodních děl do I. až IV. kategorie spravuje Ministerstvo zemědělství. Rozsah údajů a způsob vedení evidence technickobezpečnostního dohledu stanoví Ministerstvo zemědělství vyhláškou.
(11) Provádět technickobezpečnostní dohled nad vodními díly I. až III. kategorie, včetně zpracování programu technickobezpečnostního dohledu a zpracování rozsahu měření technickobezpečnostního dohledu, zpracovávat posudky pro zařazení vodních děl do I. až IV. kategorie z hlediska technickobezpečnostního dohledu může jen pověřená osoba v rozsahu svého pověření. Je-li taková osoba vlastníkem vodního díla I. nebo II. kategorie, nesmí na něm vykonávat technickobezpečnostní dohled sama a zpracovávat pro něj program technickobezpečnostního dohledu.“.
54. V § 61 se za odstavec 11 vkládají nové odstavce 12 a 13, které znějí:

„(12) Pověřená osoba je povinna
a) zajistit kontinuální výkon technickobezpečnostního dohledu v potřebném rozsahu a personálním složení, a to i v době povodní, živelních pohrom a krizových situací,
b) oznámit Ministerstvu zemědělství přeměnu právnické osoby a změnu personálního, materiálního a technického vybavení vztahujícího se k výkonu technickobezpečnostního dohledu, a to neprodleně po realizaci této změny,
c) provádět technickobezpečnostní dohled nad vodními díly v souladu s obecně závaznými předpisy a technickými požadavky, zejména z hlediska jejich bezpečnosti, stability a možných příčin poruch,
d) vést evidenci technickobezpečnostního dohledu vybraných údajů o vodních dílech a o výkonu technickobezpečnostního dohledu u určených vodních děl, nad kterými provádí technickobezpečnostní dohled v rozsahu a způsobem stanoveným vyhláškou,
e) předávat údaje z jimi vedené evidence technickobezpečnostního dohledu podle písmene d) Ministerstvu zemědělství nejpozději za kalendářní čtvrtletí vždy do 15. dne prvního měsíce následujícího čtvrtletí v rozsahu a způsobem stanoveným vyhláškou.
(13) Vodoprávní úřad je povinen
a) vést evidenci technickobezpečnostního dohledu vybraných údajů o vodních dílech a o výkonu technickobezpečnostního dohledu u vodních děl IV. kategorie, nad kterými neprovádí technickobezpečnostní dohled pověřená osoba v rozsahu a způsobem stanoveným vyhláškou,
b) předávat údaje z jimi vedené evidence technickobezpečnostního dohledu podle písmene a) Ministerstvu zemědělství nejpozději za kalendářní čtvrtletí vždy do 15. dne prvního měsíce následujícího čtvrtletí v rozsahu a způsobem stanoveným vyhláškou.“.
Dosavadní odstavec 12 se označuje jako odstavec 14.
55. V § 61 odst. 14 se číslo „9“ nahrazuje číslem „11“, za slovo „pouze“ se vkládá slovo „právnické“, za slovo „činností“ se vkládají slova „stanovené vyhláškou“ a na konci odstavce 14 se doplňuje věta „Náležitosti žádostí stanoví Ministerstvo zemědělství vyhláškou.“.
56. V § 61 se doplňují odstavce 15 a 16, které znějí:

„(15) Ministerstvo zemědělství může odebrat pověření k provádění technickobezpečnostního dohledu v případě, že
a) nejsou plněny povinnosti stanovené v § 61 odst. 12,
b) technickobezpečnostní dohled nebyl vykonáván soustavně nejméně 5 let nad vodními díly III. kategorie,
c) technickobezpečnostní dohled nebyl vykonáván nepřetržitě nad vodními díly I. a II. kategorie,
d) nebylo řádně vykonáváno zpracování posudků pro zařazení vodních děl do I. až IV. kategorie technickobezpečnostního dohledu,
e) došlo k přeměně právnické osoby, nebo vstupu právnické osoby do likvidace.
(16) Ministerstvo zemědělství stanoví vyhláškou rozsah vybraných údajů, způsob vedení evidence technickobezpečnostního dohledu a způsob předávání těchto údajů podle odstavců 12 a 13.“.
57. V § 62 odst. 1 se text „(§ 61 odst. 3)“ nahrazuje textem „(§ 61 odst. 5)“.
58. V § 62 se za odstavec 3 vkládá nový odstavec 4, který zní:

„(4) Vlastník, případně stavebník je povinen u vodních děl zařazených do I. až III. kategorie oznámit neprodleně stanovení pověřené osoby, případně její změnu Ministerstvu zemědělství. Totéž platí pro vodní díla IV. kategorie, u kterých neprovádí technickobezpečnostní dohled vlastník, případně stavebník sám, ale prostřednictvím pověřené osoby.“.
Dosavadní odstavec 4 se označuje jako odstavec 5.
59. V § 62 odstavec 5 zní:

„(5) Při provádění technickobezpečnostního dohledu je vlastník, případně stavebník vodního díla zařazeného do I. až IV. kategorie povinen
a) určit fyzickou osobu odpovědnou za výkon technickobezpečnostního dohledu a oznámit její jméno, příjmení, adresu bydliště, popřípadě pracoviště a číslo telefonu příslušnému vodoprávnímu úřadu; u vodních děl IV. kategorie se za osobu odpovědnou za technickobezpečnostní dohled považuje vlastník vodního díla, pokud neurčil jinou osobu,
b) přizvat příslušný vodoprávní úřad k prohlídce vodního díla podle § 61 odst. 1, a to u staveb I. kategorie jedenkrát ročně, u staveb II. kategorie jedenkrát za 2 roky, u staveb III. kategorie jedenkrát za 4 roky a u staveb IV. kategorie jedenkrát za 10 let,
c) předkládat u vodních děl I. až IV. kategorie zápis o prohlídce v termínech podle písmene b) příslušnému vodoprávnímu úřadu,
d) předkládat u vodních děl I. až III. kategorie zprávy o výsledcích technickobezpečnostního dohledu v termínech podle písmene b) nebo, nastaly-li mimořádné okolnosti dotýkající se bezpečnosti vodního díla, příslušnému vodoprávnímu úřadu,
e) předat u vodních děl I. až III. kategorie příslušnému vodoprávnímu úřadu program technickobezpečnostního dohledu nebo jeho změnu.“.
60. V § 75 odst. 3 se text „(§ 61 odst. 10)“ nahrazuje textem „(§ 61 odst. 11)“.
61. V § 77 odstavec 9 zní:

„(9) Pokud dojde k vyhlášení krizového stavu podle jiného právního předpisu34), zasedá příslušný krizový štáb a příslušná povodňová komise společně. Pravomoci povodňových orgánů nejsou vyhlášením krizového stavu dotčeny.“.
62. V části první se za hlavu IX vkládá nová hlava X, která včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 63 zní:

„HLAVA X
ZVLÁDÁNÍ SUCHA A STAVU NEDOSTATKU VODY
Díl 1
Vymezení pojmů
§ 87a
(1) Suchem se pro účely této hlavy rozumí hydrologické sucho jako výkyv hydrologického cyklu, který vzniká zejména v důsledku deficitu srážek a projevuje se poklesem průtoků ve vodních tocích a hladiny podzemních vod.
(2) Stavem nedostatku vody se pro účely této hlavy rozumí dočasný stav s možným dopadem na základní lidské potřeby, hospodářskou činnost a životní prostředí, kdy v důsledku sucha požadavky na užívání vod převyšují dostupné zdroje vod, a je nezbytné omezovat hospodaření s vodou a provádět další opatření.
Díl 2
Plán pro zvládání sucha a stavu nedostatku vody
§ 87b
(1) Plán pro zvládání sucha a stavu nedostatku vody (dále jen „plán pro sucho“) se pořizuje pro území České republiky a pro území kraje.
(2) Plán pro sucho je podkladem pro
a) rozhodnutí nebo opatření obecné povahy, která vydává vodoprávní úřad podle § 6 odst. 4, § 59 odst. 5 nebo § 109 odst. 1 při zvládání sucha,
b) vyhodnocování nutnosti svolat komisi pro zvládání sucha a stavu nedostatku vody (dále jen „komise pro sucho“),
c) rozhodování komise pro sucho o opatřeních při stavu nedostatku vody.
(3) Plán pro sucho zahrnuje
a) základní část, která obsahuje údaje potřebné pro zvládání sucha v daném území, charakteristiku území, popis vodních zdrojů včetně záložních a jejich případné zastupitelnosti, popis úpravy, dopravy, převodů vody a zásobování vodou, seznam a popis technických zařízení využitelných k řešení stavu nedostatku vody, seznam uživatelů vody významných pro dané území, seznam povolených nakládání s vodami významněji ovlivňujících množství a jakost vod, popis rizik sucha a místní směrodatné limity a kritéria pro vyhlášení stavu nedostatku vody,
b) operativní část, která obsahuje seznam orgánů veřejné moci a osob podílejících se na zvládání sucha a stavu nedostatku vody, popis činností, které vykonávají, popis přenosu informací, priority zásobování, návrh postupů pro zvládání sucha a opatření při vyhlášeném stavu nedostatku vody,
c) grafickou část, která obsahuje mapy nebo plány, na kterých jsou zakreslena zejména území ohrožená suchem, vodohospodářské a vodárenské soustavy, zdroje a úpravny vody a uživatelé vody významní pro dané území.
(4) Stanovení jednotlivých opatření při vyhlášeném stavu nedostatku vody v plánu pro sucho musí odpovídat významu způsobu užití vody. Tyto způsoby užití vody se stanoví postupně od nejvýznamnějšího k méně významným takto:
a) zajištění funkčnosti kritické infrastruktury podle předpisů upravujících krizové řízení63) a dalších provozů poskytujících nezbytné služby,
b) zásobování obyvatelstva pitnou vodou,
c) živočišná výroba, chov ryb a vodních živočichů, jako zemědělská výroba, a ekologická funkce vody,
d) hospodářské využití nespadající pod písmena a) až c) a jiné využití s vazbou na místní zaměstnanost,
e) ostatní využití.
(5) Vyžadují-li to zvláštní místní podmínky, lze se od pořadí významnosti uvedeného v ustanovení odstavce 4 písm. c) až e) odchýlit.
§ 87c
(1) Plán pro sucho pořizuje a průběžně aktualizuje pro území kraje krajský úřad, a to ve spolupráci s příslušnými správci povodí a Českým hydrometeorologickým ústavem.
(2) Návrh plánu pro sucho a jeho aktualizace krajský úřad projedná s obecními úřady obcí s rozšířenou působností ve svém správním obvodu, krajskými úřady sousedních krajů, Policií České republiky, hasičským záchranným sborem kraje, příslušným újezdním úřadem, krajskou hygienickou stanicí, uživateli vody významnými pro území příslušného kraje, Ministerstvem zemědělství a Ministerstvem životního prostředí. Nachází-li se na území kraje vodní cesta dopravně významná využívaná, projedná krajský úřad návrh plánu pro sucho a jeho aktualizace také s Ministerstvem dopravy a Státní plavební správou. Plán pro sucho a jeho aktualizace nesmí být v rozporu s plánem pro sucho pro území České republiky a s plány pro sucho ostatních krajů. Plán pro sucho a jeho aktualizace po schválení Ministerstvem zemědělství a Ministerstvem životního prostředí zveřejní krajský úřad způsobem umožňujícím dálkový přístup.
§ 87d
(1) Plán pro sucho pro území České republiky pořizuje a průběžně aktualizuje společně Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí.
(2) Návrh plánu pro sucho a jeho aktualizace projedná Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí s krajskými úřady, správci povodí, Českým hydrometeorologickým ústavem, Ministerstvem dopravy, Ministerstvem zdravotnictví a Ministerstvem vnitra. Plán pro sucho a jeho aktualizace zveřejní Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí způsobem umožňujícím dálkový přístup.
Díl 3
Orgány pro zvládání sucha a stavu nedostatku vody
§ 87e
(1) Orgánem pro zvládání sucha a stavu nedostatku vody (dále jen „orgán pro sucho“) je
a) vodoprávní úřad podle § 104 odst. 2,
b) ústřední a krajská komise pro sucho.
(2) Nadřízeným správním orgánem krajské komise pro sucho a ústřední komise pro sucho je Ministerstvo zemědělství nebo Ministerstvo životního prostředí v rozsahu působnosti svěřené jim tímto zákonem.
§ 87f
(1) Hejtman kraje jako zvláštní orgán kraje zřizuje krajskou komisi pro sucho a je jejím předsedou. Další členy této komise hejtman kraje jmenuje ze zaměstnanců kraje zařazených do krajského úřadu, příslušných správců povodí, Českého hydrometeorologického ústavu, Policie České republiky, hasičského záchranného sboru kraje a krajské hygienické stanice. Nachází-li se na území kraje vodní cesta dopravně významná využívaná, jmenuje hejtman kraje členem krajské komise pro sucho i zaměstnance Ministerstva dopravy.
(2) K jednání krajské komise pro sucho hejtman kraje přizve dotčené uživatele vody významné pro dané území uvedené v plánu pro sucho a může přizvat zejména zástupce dotčených obcí. Přizvané osoby nejsou členy krajské komise pro sucho.
§ 87g
Ústřední komisi pro sucho zřizuje vláda. Ústřední komisi pro sucho předsedá ministr zemědělství nebo ministr životního prostředí.
§ 87h
Pokud dojde v době stavu nedostatku vody k vyhlášení krizového stavu podle jiného právního předpisu34), zasedají příslušný krizový štáb a příslušná komise pro sucho společně. Pravomoci komisí pro sucho nejsou vyhlášením krizového stavu dotčeny.
Díl 4
Předpovědní služba pro sucho
§ 87i
Předpovědní služba pro sucho informuje orgány pro sucho o nebezpečí vzniku sucha a o jeho dalším vývoji. Tuto službu zabezpečuje Český hydrometeorologický ústav ve spolupráci se správci povodí.
Díl 5
Vydávání opatření při stavu nedostatku vody
§ 87j
(1) Krajský úřad ve spolupráci se správci povodí vyhodnotí, zda na celém území kraje nebo jeho části hrozí nedostatek vody, a navrhne hejtmanovi kraje svolání krajské komise pro sucho. Hejtman kraje svolá krajskou komisi pro sucho, která vyhodnotí, zda je třeba vyhlásit stav nedostatku vody. Stav nedostatku vody vyhlašuje a odvolává krajská komise pro sucho; ustanovení § 25 odst. 2 a 3 správního řádu se použijí obdobně. Dnem vyvěšení na úřední desce krajského úřadu se stav nedostatku vody považuje za vyhlášený nebo odvolaný.
(2) V případě, kdy je vyhlášen stav nedostatku vody, se § 6 odst. 4, § 59 odst. 5 a § 109 odst. 1 za účelem zvládání sucha nepoužijí.
(3) Dnem vykonatelnosti nebo účinnosti opatření krajské komise pro sucho podle § 87k se v rozsahu v nich stanoveném pozastavuje vykonatelnost nebo účinnost rozhodnutí nebo opatření obecné povahy vydaných vodoprávním úřadem podle § 6 odst. 4, § 59 odst. 5 a § 109 odst. 1 při zvládání sucha, a to až do doby odvolání stavu nedostatku vody.
(4) Dnem vykonatelnosti nebo účinnosti opatření ústřední komise pro sucho podle § 87k se v rozsahu v nich stanoveném pozastavuje vykonatelnost nebo účinnost opatření vydaných při stavu nedostatku vody krajskou komisí pro sucho.
(5) Ústřední komisi pro sucho svolá ministr zemědělství nebo ministr životního prostředí zejména v případě, požádá-li o to předseda krajské komise pro sucho, nebo je-li stav nedostatku vody vyhlášen na území více krajů.
(6) Ústřední komise pro sucho řídí a koordinuje jednotlivá opatření krajské komise pro sucho podle § 87k, která svými dopady přesahují hranice krajů, a v případě potřeby vydává opatření podle § 87k.
§ 87k
(1) Krajská nebo ústřední komise pro sucho při stavu nedostatku vody vydává na dobu nezbytně nutnou opatření podle povahy věci rozhodnutím nebo opatřením obecné povahy, ve kterých
a) obecné nakládání s povrchovými vodami bez náhrady upraví, omezí nebo zakáže,
b) povolená nakládání s vodami bez náhrady upraví, omezí nebo zakáže,
c) omezí užívání pitné vody z vodovodu pro veřejnou potřebu,
d) uloží vlastníkovi vodního díla mimořádnou manipulaci na vodním díle nad rámec schváleného manipulačního řádu,
e) nařídí vlastníkovi technického zařízení, které slouží pro odběr ze záložního zdroje vody, jeho zprovoznění, pokud je to technicky možné tak, aby bylo možné tento záložní zdroj vody využít,
f) upraví minimální zůstatkový průtok nebo minimální hladinu podzemních vod stanovené v povolení k nakládání s vodami, nebo stanoví minimální zůstatkový průtok nebo minimální hladinu podzemních vod,
g) nařídí vlastníkovi potřebného vodohospodářského zařízení jeho zprovoznění a poskytnutí k řešení stavu nedostatku vody, pokud je to technicky možné, nebo
h) nařídí mimořádné sledování množství a jakosti vod.
(2) Má-li opatření podle odstavce 1 formu rozhodnutí, je jeho vydání prvním úkonem v řízení. Odvolání nemá odkladný účinek.
(3) Krajská komise pro sucho neprodleně informuje nadřízený správní orgán o svém svolání a opatřeních vydaných podle odstavce 1.
(4) Krajská komise pro sucho musí postupovat v souladu s opatřeními vydanými ústřední komisí pro sucho.
(5) Dnem odvolání stavu nedostatku vody pozbývají platnosti opatření vydaná příslušnou komisí pro sucho.
(6) Krajská a ústřední komise pro sucho vede knihu činností. Do této knihy se zapisují důvody svolání komise pro sucho, důvody pro vyhlášení stavu nedostatku vody, přijatá opatření podle odstavce 1 a důvody pro odvolání stavu nedostatku vody.
(7) Nezbytné náklady vynaložené na provedení opatření podle odstavce 1 písm. e) a g) hradí kraj nebo stát podle působnosti komise pro sucho.
§ 87l
(1) Obecní úřad obce s rozšířenou působností poskytuje krajskému úřadu součinnost a údaje potřebné pro pořízení a aktualizaci plánu pro sucho kraje a pro činnost krajské komise pro sucho.
(2) Na výzvu orgánu pro sucho je každý povinen poskytnout jemu známé informace, které mohou mít vliv na vydávání opatření při stavu nedostatku vody. Tím není dotčena povinnost mlčenlivosti, jež byla uložena nebo uznána jiným právním předpisem.
§ 87m
Krajský úřad zpracuje zprávu o průběhu stavu nedostatku vody do 6 měsíců ode dne odvolání stavu nedostatku vody. Zprávu zašle Ministerstvu zemědělství a Ministerstvu životního prostředí. Ústřední komise pro sucho informuje o průběhu a důsledcích stavu nedostatku vody vládu.
63) Zákon č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých zákonů (krizový zákon), ve znění pozdějších předpisů. Nařízení vlády č. 432/2010 Sb., o kritériích pro určení prvku kritické infrastruktury, ve znění nařízení vlády č. 315/2014 Sb.“.
Dosavadní hlavy X až XV se označují jako hlavy XI až XVI.
63. V § 89b písm. f) se slovo „kanalizace“ nahrazuje slovem „kanalizace64)“ a slova „podle § 8 odst. 3 písm. g)“ se zrušují.
Poznámka pod čarou č. 64 zní:

„64) § 2 odst. 2 zákona č. 274/2001 Sb.“.
64. V § 89n odst. 5 písm. e) se číslo „5“ nahrazuje číslem „4“.
65. V § 101 odst. 4 se za slova „rostlin a živočichů,“ vkládají slova „pro zachování mezinárodně významných mokřadů v lužních lesích, pro postřikování skladovaného dříví vodou,“, slova „lesní výrobu a“ se nahrazují slovy „lesní výrobu,“ a na konci textu věty druhé se doplňují slova „a pro napouštění vodních nádrží k akumulaci povrchové vody pro závlahy zemědělských plodin a školkařských výpěstků podle podmínek platného povolení k nakládání s vodami“.
66. V § 104 se na konci textu závěrečné části ustanovení odstavce 2 doplňují slova „a orgánech pro sucho“.
67. V § 104 odst. 9 se věty třetí a čtvrtá nahrazují větami „Vodoprávní úřad v závazném stanovisku posoudí možnost zhoršení stavu nebo ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo stavu útvaru podzemní vody či nemožnost dosažení dobrého stavu nebo dobrého ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo dobrého stavu útvaru podzemní vody. Dojde-li k závěru, že provedení záměru může vést ke zhoršení stavu nebo ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo stavu útvaru podzemní vody či znemožnění dosažení dobrého stavu nebo dobrého ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo dobrého stavu útvaru podzemní vody, upozorní žadatele, že bez udělené výjimky podle § 23a odst. 8 není možné záměr povolit ani provést a že bez této výjimky nelze vydat kladné závazné stanovisko.“.
68. V § 105 odst. 2 se slova „hlavy X a XIV“ nahrazují slovy „hlavy XI a XV“.
69. V § 107 odst. 1 písm. c) se za slova „hraničních vod“ vkládají slova „, s výjimkou opatření vydávaných při stavu nedostatku vody podle § 87k odst. 1,“.
70. Poznámka pod čarou č. 44 zní:

„44) Sdělení č. 7/2000 Sb. m. s., o sjednání Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky o spolupráci na hraničních vodách, ve znění sdělení č. 73/2008 Sb. m. s. Sdělení č. 66/1998 Sb., o sjednání Smlouvy mezi Českou republikou a Spolkovou republikou Německo o spolupráci na hraničních vodách v oblasti vodního hospodářství. Vyhláška č. 57/1970 Sb., o Smlouvě mezi Československou socialistickou republikou a Rakouskou republikou o úpravě vodohospodářských otázek na hraničních vodách. Sdělení č. 54/2015 Sb. m. s., o sjednání Dohody mezi vládou České republiky a vládou Polské republiky o spolupráci na hraničních vodách v oblasti vodního hospodářství.“.
71. V § 107 odst. 1 písm. e) se slovo „oblastí“ nahrazuje slovem „dílčích“.
72. V § 107 odst. 1 písm. l) se za slovo „nebezpečných“ vkládá slovo „závadných“ a za slova „zvlášť nebezpečné“ se vkládá slovo „závadné“.
73. V § 107 odst. 1 písm. o) se slova „a ukládat jim zpracování takového návrhu“ nahrazují slovy „, ukládat správci povodí zpracování takového návrhu a stanovovat v těchto záplavových územích omezující podmínky podle § 67 odst. 3“.
74. V § 107 odst. 1 se na konci textu písmene v) doplňují slova „a stanovovat výjimky ze zákazu vstupu do ochranného pásma vodního zdroje I. stupně v případech, kdy je příslušný ke stanovení ochranného pásma“.
75. V § 107 se na konci odstavce 1 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno z), které zní:

„z) rozhodovat v pochybnostech o rozsahu povinností a oprávnění podle § 53.“.
76. V § 108 odst. 3 písm. a) bodě 3 se za slovo „nebezpečných“ vkládá slovo „závadných“ a za slovo „látek“ se vkládají slova „nebo prioritních nebezpečných látek“.
77. V § 108 odst. 3 se za písmeno p) vkládá nové písmeno q), které zní:

„q) zvládání sucha a stavu nedostatku vody společně s Ministerstvem zemědělství (§ 87a až 87m),“.
Dosavadní písmena q) až w) se označují jako písmena r) až x).
78. V § 108 odst. 3 písm. r) se slova „(hlava X díl 1)“ nahrazují slovy „(hlava XI díl 1)“.
79. V § 108 odst. 3 písm. s) se slova „(hlava X díly 2 a 3)“ nahrazují slovy „(hlava XI díly 2 a 3)“.
80. V § 110 se za odstavec 2 vkládá nový odstavec 3, který zní:

„(3) Obecní úřady obcí s rozšířenou působností kontrolují dodržování opatření obecné povahy vydaných komisemi pro sucho. Krajské úřady kontrolují dodržování rozhodnutí vydaných krajskou komisí pro sucho. Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí kontrolují dodržování rozhodnutí vydaných ústřední komisí pro sucho.“.
Dosavadní odstavce 3 a 4 se označují jako odstavce 4 a 5.
81. V § 115 odst. 19 větě druhé se za slova „vodoprávní úřad“ vkládají slova „závazné stanovisko nebo“.
82. V § 115 odstavec 21 zní:

„(21) Ve správních řízeních vedených podle § 8 odst. 1 písm. a) bodů 1, 2, 3 a 5, § 8 odst. 1 písm. b) bodů 1, 3 a 5, § 14 odst. 1 písm. b), d), e) a f) a podle § 15 odst. 1 posuzuje vodoprávní úřad možnost zhoršení stavu nebo ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo stavu útvaru podzemní vody nebo nemožnost dosažení dobrého stavu nebo dobrého ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo dobrého stavu útvaru podzemní vody. Dojde-li k závěru, že provedení záměru může vést ke zhoršení stavu nebo ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo zhoršení stavu útvaru podzemní vody nebo znemožnění dosažení dobrého stavu nebo dobrého ekologického potenciálu útvaru povrchové vody nebo dobrého stavu útvaru podzemní vody, řízení přeruší a upozorní žadatele, že bez výjimky podle § 23a odst. 8 není možné záměr povolit ani provést.“.
83. § 115a včetně nadpisu zní:

„§ 115a
Opatření obecné povahy
(1) Opatření obecné povahy podle § 6 odst. 4, § 87k a § 109 odst. 1 se vydává bez řízení o návrhu opatření obecné povahy.
(2) Opatření obecné povahy podle odstavce 1 nabývá účinnosti dnem jeho vyvěšení na úřední desce orgánu příslušného k jeho vydání. Opatření obecné povahy se zveřejní též na úředních deskách obecních úřadů v obcích, jejichž správních obvodů se opatření obecné povahy týká.
(3) Ustanovení § 172 odst. 5 správního řádu se v případě vydávání opatření obecné povahy podle § 25 odst. 4 a 5 a § 66 odst. 7 nepoužije.
(4) V případě změny nebo zrušení opatření obecné povahy se použijí odstavce 1 až 3 obdobně.“.
84. V § 116 odst. 1 písm. d), § 122 odst. 1 písm. a), § 125a odst. 1 písm. d), § 125g odst. 1 úvodní části ustanovení a § 125g odst. 1 písm. a) se za slova „zvlášť nebezpečné“ vkládá slovo „závadné“.
85. V § 116 odst. 1 se za písmeno q) vkládají nová písmena r) a s), která znějí:

„r) v rozporu s § 87k odst. 1 nesplní povinnost uloženou opatřením komise pro sucho při stavu nedostatku vody,
s) neposkytne orgánu pro sucho informace podle § 87l odst. 2,“.
Dosavadní písmena r) a s) se označují jako písmena t) a u).
86. V § 116 odst. 1 písm. u) se slova „nebo § 112 odst. 1 písm. b)“ zrušují.
87. V § 116 odst. 2 písm. a) se slova „nebo q)“ nahrazují slovy „, q) nebo s)“.
88. V § 116 odst. 2 písm. b) se slova „nebo s)“ nahrazují slovy „, t) nebo u)“.
89. V § 118 odst. 1 písm. b) se za slova „1 nebo 2,“ vkládají slova „anebo nepředá údaje příslušnému správci povodí podle § 22 odst. 2,“.
90. V § 119 se na konci textu odstavce 2 doplňují slova „a 5“.
91. V § 120 se za odstavec 7 vkládá nový odstavec 8, který zní:

„(8) Fyzická osoba se jako vlastník nebo uživatel pozemku nebo stavby anebo dalších prostor dopustí přestupku tím, že neumožní vstup podle § 21 odst. 7 písm. a).“.
Dosavadní odstavec 8 se označuje jako odstavec 9.
92. V § 120 odst. 9 se na konci textu písmene a) doplňují slova „nebo odstavce 8“.
93. V § 122 odst. 1 úvodní části ustanovení se za slovo „nebezpečné“ vkládá slovo „závadné“ a za slovo „látky“ se vkládají slova „nebo prioritní nebezpečné látky“.
94. V § 122 odst. 1 písm. b) se za slovo „nebezpečnými“ vkládá slovo „závadnými“ a za slovo „látkami“ se vkládají slova „nebo prioritními nebezpečnými látkami“.
95. V § 122 odst. 7 písm. c) se za slovo „nebezpečné“ vkládá slovo „závadné“ a za slovo „látky“ se vkládají slova „nebo prioritní nebezpečné látky“.
96. V § 125a odst. 1 se za písmeno r) vkládají nová písmena s) a t), která znějí:

„s) v rozporu s § 87k odst. 1 nesplní povinnost uloženou opatřením komise pro sucho při stavu nedostatku vody,
t) neposkytne orgánu pro sucho informace podle § 87l odst. 2,“.
Dosavadní písmena s) až u) se označují jako písmena u) až w).
97. V § 125a odst. 2 se za písmeno a) vkládá nové písmeno b), které zní:

„b) do 50 000 Kč, jde-li o přestupek podle písmene t),“.
Dosavadní písmena b) až e) se označují jako písmena c) až f).
98. V § 125a odst. 2 písm. c) se slova „nebo t)“ nahrazují slovy „, s) nebo v)“.
99. V § 125a odst. 2 písm. d) se slova „nebo u)“ nahrazují slovy „nebo w)“.
100. V § 125a odst. 2 písm. e) se slova „nebo s)“ nahrazují slovy „nebo u)“.
101. V § 125c odst. 1 písm. b) se za slova „1 nebo 2,“ vkládají slova „anebo nepředá údaje příslušnému správci povodí podle § 22 odst. 2,“.
102. V § 125d se na konci textu odstavce 3 doplňují slova „a 5“.
103. V § 125e se za odstavec 7 vkládá nový odstavec 8, který zní:

„(8) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako vlastník nebo uživatel pozemku nebo stavby anebo dalších prostor dopustí přestupku tím, že neumožní vstup podle § 21 odst. 7 písm. a).“.
Dosavadní odstavec 8 se označuje jako odstavec 9.
104. V § 125e odst. 9 se na konci textu písmene a) doplňují slova „nebo odstavce 8“.
105. V § 125g odst. 1 písm. b) se za slovo „látkami“ vkládají slova „nebo prioritními nebezpečnými látkami“.
106. V § 125l odst. 1 se slova „obecní úřad obce s rozšířenou působností“ nahrazují slovy „vodoprávní úřad“.
107. V § 125l odst. 4 větě třetí se slova „obecní úřad obce s rozšířenou působností“ nahrazují slovy „v rozsahu své působnosti vodoprávní úřad“ a ve větě poslední se slova „obecní úřad obce s rozšířenou působností“ nahrazují slovy „vodoprávní úřad“.
108. V § 125l odst. 5 se slova „obecní úřady obcí s rozšířenou působností“ nahrazují slovy „v rozsahu své působnosti vodoprávní úřady“.
109. V § 126 odst. 8 se text „§ 61 odst. 7“ nahrazuje textem „§ 61 odst. 9“ a slova „nebo Česká inspekce životního prostředí“ se zrušují.
110. V § 126a se za slova „povodňovým komisím“ vkládají slova „a komisím pro sucho“.
111. Příloha č. 1 včetně nadpisu zní:

„Příloha č. 1 k zákonu č. 254/2001 Sb.
Zvlášť nebezpečné závadné a nebezpečné závadné látky
I. Zvlášť nebezpečné závadné látky
Zvlášť nebezpečné závadné látky jsou látky náležející do dále uvedených skupin látek, s výjimkou těch, jež jsou biologicky neškodné nebo se rychle mění na látky biologicky neškodné:
1. organohalogenové sloučeniny a látky, které mohou tvořit takové sloučeniny ve vodním prostředí,
2. organofosforové sloučeniny,
3. organocínové sloučeniny,
4. látky nebo produkty jejich rozkladu, u kterých byly prokázány karcinogenní nebo mutagenní vlastnosti, které mohou ovlivnit produkci steroidů, štítnou žlázu, rozmnožování nebo jiné endokrinní funkce ve vodním prostředí nebo zprostředkovaně přes vodní prostředí,
5. rtuť a její sloučeniny,
6. kadmium a jeho sloučeniny,
7. persistentní minerální oleje a persistentní uhlovodíky ropného původu,
8. persistentní syntetické látky, které se mohou vznášet, zůstávat v suspenzi nebo klesnout ke dnu a které mohou zasahovat do jakéhokoliv užívání vod.
Jednotlivé zvlášť nebezpečné závadné látky jsou uvedeny pod označením zvlášť nebezpečné závadné látky nebo prioritní nebezpečné látky v nařízení vlády vydaném podle § 39 odst. 3; ostatní látky náležející do uvedených skupin, ale v nařízení vlády neoznačené jako zvlášť nebezpečné závadné látky nebo prioritní nebezpečné látky, se považují za nebezpečné závadné látky.
II. Nebezpečné závadné látky
Nebezpečné závadné látky jsou látky náležející do dále uvedených skupin:
1. Sloučeniny metaloidů a kovů:
1. zinek6. selen11. cín16. vanad2. měď7. arsen12. baryum17. kobalt3. nikl8. antimon13. beryllium18. thallium4. chrom9. molybden14. bor19. tellur5. olovo10. titan15. uran20. stříbro
2. Biocidy a jejich deriváty neuvedené v seznamu zvlášť nebezpečných závadných látek.
3. Látky, které mají škodlivý účinek na chuť nebo na vůni produktů pro lidskou spotřebu pocházejících z vodního prostředí, a sloučeniny mající schopnost zvýšit obsah těchto látek ve vodách.
4. Toxické nebo persistentní organické sloučeniny křemíku a látky, které mohou zvýšit obsah těchto sloučenin ve vodách, vyjma těch, jež jsou biologicky neškodné nebo se rychle přeměňují ve vodě na neškodné látky.
5. Elementární fosfor a anorganické sloučeniny fosforu.
6. Nepersistentní minerální oleje a nepersistentní uhlovodíky ropného původu.
7. Fluoridy.
8. Látky, které mají nepříznivý účinek na kyslíkovou rovnováhu, zejména amonné soli a dusitany.
9. Kyanidy.
10. Sedimentovatelné tuhé látky, které mají nepříznivý účinek na dobrý stav povrchových vod.“.
Čl. II
Přechodná ustanovení
1. Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí pořídí a zveřejní plán pro sucho pro území České republiky nejpozději do 36 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona.
2. Krajský úřad pořídí a zveřejní plán pro sucho pro území kraje nejpozději do 24 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona.
3. Hejtman kraje zřídí krajskou komisi pro sucho nejpozději do 3 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona.
4. Oprávněný, který má povolení k nakládání s vodami podle § 8 odst. 1 písm. a) bodu 1 nebo § 8 odst. 1 písm. b) bodu 1 v celkovém množství podle § 10 odst. 1 věty první zákona č. 254/2001 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, je povinen měřit množství vody, kterou odebírá, poprvé v roce 2022 a předat výsledky tohoto měření do 31. ledna 2023.
5. Lhůta 6 měsíců stanovená v § 59 odst. 1 písm. k) zákona č. 254/2001 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, platí pro vodní díla ohlášená po dni nabytí účinnosti tohoto zákona.
6. Platnost zálohových výměrů za odebrané množství podzemní vody vydaných Českou inspekcí životního prostředí podle § 88 odst. 7 zákona č. 254/2001 Sb., ve znění účinném do 31. prosince 2018, končí dnem nabytí účinnosti tohoto zákona.
7. Správní řízení, která byla zahájena podle zákona č. 254/2001 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, a nebyla přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona pravomocně skončena, se dokončí podle zákona č. 254/2001 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona.
ČÁST DRUHÁ
Změna zákona o působnosti Správy státních hmotných rezerv
Čl. III
V zákoně č. 97/1993 Sb., o působnosti Správy státních hmotných rezerv, ve znění zákona č. 272/1996 Sb., zákona č. 189/1999 Sb., zákona č. 241/2000 Sb., zákona č. 256/2000 Sb., zákona č. 419/2004 Sb., zákona č. 174/2007 Sb., zákona č. 151/2010 Sb., zákona č. 250/2014 Sb., zákona č. 51/2016 Sb., zákona č. 183/2017 Sb. a zákona č. 302/2017 Sb., se za § 4c vkládá nový § 4d, který včetně poznámky pod čarou č. 8 zní:

„§ 4d
Správa může na základě žádosti Ministerstva zemědělství nebo Ministerstva životního prostředí v souvislosti s vyhlášením stavu nedostatku vody8) poskytnout pro potřeby správního úřadu, orgánu územní samosprávy nebo hasičských záchranných sborů v nezbytném rozsahu pohotovostní zásoby formou jejich bezúplatného použití. Ustanovení § 14 odst. 7, § 19 odst. 1, § 19b, 19c a 27 zákona o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích1b) se nepoužijí. Poskytnuté pohotovostní zásoby je příjemce povinen vrátit Správě do 60 dnů od jejich poskytnutí. Po této lhůtě je příjemce oprávněn užívat poskytnuté pohotovostní zásoby pouze na základě smlouvy uzavřené se Správou, popřípadě zápisu1b) pořízeného se Správou. Návrh smlouvy, popřípadě zápisu, zpracuje Správa na základě žádosti předložené příjemcem. Pokud příjemce žádost v uvedené lhůtě nepředloží, je užívání pohotovostních zásob neoprávněným použitím majetku, k němuž má Správa příslušnost hospodařit. V případě nevrácení poskytnutých pohotovostních zásob se postupuje podle právních předpisů upravujících hospodaření s majetkem státu.
8) Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů.“.
ČÁST TŘETÍ
Změna krizového zákona
Čl. IV
Zákon č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých zákonů (krizový zákon), ve znění zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 127/2005 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 110/2007 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 153/2010 Sb., zákona č. 430/2010 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., zákona č. 333/2012 Sb., zákona č. 303/2013 Sb., zákona č. 64/2014 Sb., zákona č. 320/2015 Sb., zákona č. 323/2016 Sb., zákona č. 183/2017 Sb., zákona č. 205/2017 Sb. a zákona č. 277/2019 Sb., se mění takto:
1. V § 36 odst. 1 se text „(§ 39 odst. 4)“ nahrazuje textem „(§ 39 odst. 5)“.
2. V § 39 odstavec 2 zní:

„(2) Pokud dojde v době povodní k vyhlášení krizového stavu, zasedá příslušný krizový štáb a příslušná povodňová komise společně. Pravomoci povodňových komisí stanovené zvláštním právním předpisem nejsou vyhlášením krizového stavu dotčeny.“.
3. V § 39 se za odstavec 2 vkládá nový odstavec 3, který včetně poznámky pod čarou č. 55 zní:

„(3) Pokud dojde v době stavu nedostatku vody vyhlášeného podle zvláštního právního předpisu55) k vyhlášení krizového stavu, zasedá příslušný krizový štáb a příslušná komise pro sucho společně. Pravomoci komisí pro sucho stanovené zvláštním právním předpisem55) nejsou vyhlášením krizového stavu dotčeny.
55) Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů.“.
Dosavadní odstavce 3 a 4 se označují jako odstavce 4 a 5.
ČÁST ČTVRTÁ
Změna zákona o vodovodech a kanalizacích
Čl. V
Zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 274/2003 Sb., zákona č. 20/2004 Sb., zákona č. 127/2005 Sb., zákona č. 76/2006 Sb., zákona č. 186/2006 Sb., zákona č. 222/2006 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 275/2013 Sb., zákona č. 39/2015 Sb., zákona č. 250/2016 Sb., zákona č. 183/2017 Sb., zákona č. 193/2017 Sb., zákona č. 225/2017 Sb. a zákona č. 403/2020 Sb., se mění takto:
1. V § 4 odst. 3 se slova „a z“ nahrazují slovem „, z“ a za slova „národních plánů povodí“ se vkládají slova „a z plánů pro sucho“.
2. V § 4 odst. 5 se za větu první vkládá věta „Krajský úřad návrh plánu rozvoje a jeho aktualizace projedná také s krajskými úřady ostatních krajů, jejichž území se nachází ve stejném povodí.“.
3. V § 7 se za odstavec 5 vkládá nový odstavec 6, který zní:

„(6) Provozovatel má právo odstraňovat a oklešťovat stromoví a jiné porosty, provádět likvidaci odstraněného a okleštěného stromoví a jiných porostů ohrožujících bezpečné a plynulé provozování zařízení v případech, kdy tak po předchozím upozornění a stanovení rozsahu neučinil sám vlastník nebo uživatel pozemku.“.
Dosavadní odstavec 6 se označuje jako odstavec 7.
4. V § 7 odst. 7 se text „1 až 5“ nahrazuje textem „1 až 6“.
5. V § 9 odst. 5 se za větu první vkládá věta „Provozovatel je oprávněn přerušit nebo omezit dodávku vody bez předchozího upozornění také v případě, kdy je mu při stavu nedostatku vody vyhlášeném podle zvláštního právního předpisu8) příslušným orgánem upraveno, omezeno nebo zakázáno nakládání s vodami.“.
6. V § 15 se doplňují odstavce 7 a 8, které včetně poznámek pod čarou č. 33 a 34 znějí:

„(7) Je-li vyhlášen stav nedostatku vody podle zákona o vodách8), může orgán k tomu příslušný33) postupem podle zákona o vodách34) dočasně omezit užívání pitné vody z vodovodu pro veřejnou potřebu na dobu nejdéle 3 měsíců. Stanovenou dobu lze prodloužit nejvýše o 3 měsíce. Při stavu nedostatku vody podle zákona o vodách8) se odstavec 4 nepoužije.
(8) Je-li vydáno opatření podle odstavce 4 nebo 7, je odběratel povinen umožnit provozovateli vodovodu přístup k vodoměru.
33) § 87k odst. 1 zákona č. 254/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
34) § 115a odst. 1 a 2 zákona č. 254/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů.“.
7. V § 26 odst. 2 písm. b) se číslo „9“ nahrazuje číslem „8“.
8. V § 26 odst. 2 se na konci písmene b) čárka nahrazuje tečkou a písmeno c) se zrušuje.
9. Za § 29a se vkládá nový § 29b, který zní:

„§ 29b
(1) Ministerstvo pro výkon působnosti podle tohoto zákona využívá ze základního registru obyvatel tyto údaje:
a) jméno, popřípadě jména, příjmení,
b) datum, místo a okres narození, u subjektu údajů, který se narodil v cizině, datum, místo a stát, kde se narodil,
c) státní občanství, popřípadě více státních občanství,
d) adresa místa pobytu,
e) datum, místo a okres úmrtí, jde-li o úmrtí subjektu údajů mimo území České republiky, datum úmrtí, místo a stát, na jehož území k úmrtí došlo; je-li vydáno rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého, den, který je v rozhodnutí uveden jako den smrti nebo den, který nepřežil.
(2) Ministerstvo pro výkon působnosti podle tohoto zákona využívá z informačního systému evidence obyvatel tyto údaje:
a) jméno, popřípadě jména, příjmení, rodné příjmení,
b) datum narození,
c) pohlaví,
d) místo a okres narození; v případě narození v cizině, místo a stát,
e) rodné číslo,
f) státní občanství, popřípadě více státních občanství,
g) adresa místa trvalého pobytu,
h) datum, místo a okres úmrtí; jde-li o úmrtí státního občana České republiky mimo území České republiky, datum úmrtí, místo a stát, na jehož území k úmrtí došlo,
i) den, který byl v rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého uveden jako den smrti, popřípadě jako den, který nepřežil.
(3) Ministerstvo pro výkon působnosti podle tohoto zákona využívá z informačního systému cizinců tyto údaje:
a) jméno, popřípadě jména, příjmení,
b) datum narození,
c) rodné číslo,
d) pohlaví,
e) místo a stát narození; v případě, že se cizinec narodil na území České republiky, místo a okres narození,
f) státní občanství, popřípadě více státních občanství,
g) druh a adresa místa pobytu na území České republiky,
h) datum, místo a okres úmrtí; jde-li o úmrtí mimo území České republiky, stát, na jehož území k úmrtí došlo, popřípadě datum úmrtí.
(4) Ministerstvo pro výkon působnosti podle tohoto zákona využívá ze základního registru právnických osob, podnikajících fyzických osob a orgánů veřejné moci kromě veřejně přístupných údajů tyto údaje:
a) jméno, popřípadě jména, a příjmení podnikající fyzické osoby nebo zahraniční osoby a
b) adresa místa pobytu v České republice, popřípadě bydliště v zahraničí podnikající fyzické osoby nebo zahraniční osoby.
(5) Z údajů podle odstavců 1 až 4 lze v konkrétním případě využít vždy jen takové údaje, které jsou nezbytné ke splnění daného úkolu.
(6) Údaje, které jsou vedeny jako referenční údaje v základním registru obyvatel, se využijí z informačního systému evidence obyvatel nebo z informačního systému cizinců, pouze pokud jsou ve tvaru předcházejícím současný stav.“.
10. V § 32 odst. 5 se za písmeno d) vkládá nové písmeno e), které zní:

„e) odebírá nebo užívá pitnou vodu z vodovodu pro veřejnou potřebu v rozporu s § 15 odst. 4 nebo 7,“.
Dosavadní písmena e) až n) se označují jako písmena f) až o).
11. V § 32 odst. 7 písm. a) se slova „f) až h) nebo k) až m)“ nahrazují slovy „g) až i) nebo l) až n)“.
12. V § 32 odst. 7 písm. b) se slova „a) až d)“ nahrazují slovy „a) až e)“.
13. V § 32 odst. 7 písm. c) se slova „odstavce 5 písm. e), i), j) nebo n)“ nahrazují slovy „odstavce 5 písm. f), j), k) nebo o)“.
14. V § 33 odst. 7 se za písmeno d) vkládá nové písmeno e), které zní:

„e) odebírá nebo užívá pitnou vodu z vodovodu pro veřejnou potřebu v rozporu s § 15 odst. 4 nebo 7,“.
Dosavadní písmena e) až m) se označují jako písmena f) až n).
15. V § 33 odst. 9 písm. a) se slova „f) až m)“ nahrazují slovy „g) až n)“.
16. V § 33 odst. 9 písm. c) se za slova „odstavce 7 písm. e) nebo“ vkládají slova „f) anebo“.
17. V § 34 odst. 2 větě první se za slova „podle § 33 odst. 1“ vkládají slova „písm. a) až e) a g), odst.“ a ve větě druhé se za slova „podle § 33“ vkládají slova „odst. 1 písm. f) a“.
ČÁST PÁTÁ
Změna zákona o ochraně zemědělského půdního fondu
Čl. VI
Zákon č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění zákona č. 10/1993 Sb., zákona č. 98/1999 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 76/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 444/2005 Sb., zákona č. 186/2006 Sb., zákona č. 222/2006 Sb., zákona č. 167/2008 Sb., zákona č. 9/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 402/2010 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., zákona č. 503/2012 Sb., zákona č. 64/2014 Sb., zákona č. 41/2015 Sb., zákona č. 184/2016 Sb., zákona č. 183/2017 Sb., zákona č. 225/2017 Sb. a zákona č. 403/2020 Sb., se mění takto:
1. V § 9 odst. 2 se na konci textu písmene c) slovo „nebo“ zrušuje a na konci textu písmene e) se tečka nahrazuje čárkou, doplňuje se slovo „nebo“ a nové písmeno f), které zní:

„f) pro registrovaný významný krajinný prvek.“.
2. V § 11a odst. 1 se na konci textu písmene n) doplňují slova „retenční nádrže a rybníky,“.
ČÁST ŠESTÁ
Změna zákona o ochraně veřejného zdraví
Čl. VII
Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 254/2001 Sb., zákona č. 274/2001 Sb., zákona č. 13/2002 Sb., zákona č. 76/2002 Sb., zákona č. 86/2002 Sb., zákona č. 120/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 274/2003 Sb., zákona č. 356/2003 Sb., zákona č. 362/2003 Sb., zákona č. 167/2004 Sb., zákona č. 326/2004 Sb., zákona č. 562/2004 Sb., zákona č. 125/2005 Sb., zákona č. 253/2005 Sb., zákona č. 381/2005 Sb., zákona č. 392/2005 Sb., zákona č. 444/2005 Sb., zákona č. 59/2006 Sb., zákona č. 74/2006 Sb., zákona č. 186/2006 Sb., zákona č. 189/2006 Sb., zákona č. 222/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 342/2006 Sb., zákona č. 110/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 378/2007 Sb., zákona č. 124/2008 Sb., zákona č. 130/2008 Sb., zákona č. 274/2008 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 301/2009 Sb., zákona č. 151/2011 Sb., zákona č. 298/2011 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., zákona č. 466/2011 Sb., zákona č. 115/2012 Sb., zákona č. 333/2012 Sb., zákona č. 223/2013 Sb., zákona č. 64/2014 Sb., zákona č. 247/2014 Sb., zákona č. 250/2014 Sb., zákona č. 252/2014 Sb., zákona č. 82/2015 Sb., zákona č. 267/2015 Sb., zákona č. 243/2016 Sb., zákona č. 250/2016 Sb., zákona č. 298/2016 Sb., zákona č. 183/2017 Sb., zákona č. 193/2017 Sb., zákona č. 202/2017 Sb., zákona č. 225/2017 Sb., zákona č. 277/2019 Sb., zákona č. 205/2020 Sb., zákona č. 238/2020 Sb. a zákona č. 403/2020 Sb., se mění takto:
1. V § 3 se doplňuje odstavec 7, který zní:

„(7) Užitkovou vodou se rozumí srážková nebo šedá voda, která je upravena a hygienicky zabezpečena. Šedou vodou se rozumí odpadní voda z umyvadel, sprch a van. Užitkovou vodu lze využít pro splachování toalet a pisoárů, praní, úklid, mytí vozidel, závlahu, vodní prvky nebo kropení komunikací. Prováděcí právní předpis určí vyžadovanou míru úpravy a hygienického zabezpečení a způsob jeho prokázání.“.
2. V nadpisu § 5, v § 5 odst. 1, 3 a 5 písm. b) a v § 92a odst. 1, 2 a 6 písm. a) a b) se za slovo „pitnou“ vkládá slovo „užitkovou“.
3. V § 5 odst. 2, 7 a 11 a § 83a odst. 1 písm. a) se za slovo „pitné“ vkládá slovo „, užitkové“.
4. V § 84 odst. 1 písm. e) se za slova „pitné vody“ vkládají slova „, užitkové vody“.
5. V § 108 odst. 1 se slova „§ 3 odst. 1 a 3“ nahrazují slovy „§ 3 odst. 1, 3 a 7“.

ČÁST SEDMÁ
ÚČINNOST
Čl. VIII
Tento zákon nabývá účinnosti prvním dnem druhého kalendářního měsíce následujícího po jeho vyhlášení, s výjimkou ustanovení čl. I bodu 21, které nabývá účinnosti uplynutím tří let od vyhlášení tohoto zákona, a části šesté, která nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2022.

v z. Filip v. r.
Zeman v. r.
Babiš v. r.