20/1971 Sb.
Zákon, kterým se mění a doplňuje zákon č. 56/1960 Sb., o jednacím řádu Federálního shromáždění Československé socialistické republiky

20
ZÁKON
ze dne 25. března 1971,
kterým se mění a doplňuje zákon č. 56/1969 Sb., o jednacím řádu Federálního shromáždění Československé socialistické republiky
Federální shromáždění Československé socialistické republiky se usneslo na tomto zákoně:

Čl. I
Zákon č. 56/1969 Sb., o jednacím řádu Federálního shromáždění Československé socialistické republiky, se mění a doplňuje takto:
1. V § 10 odst. 3 se připojuje tato další věta:

„Koná-li se společná schůze sněmoven, stanoví sněmovny pořad jednání a způsob projednávání jednotlivých bodů pořadu na návrh předsednictva Federálního shromáždění.“
2. V § 11 odst. 2 větě první se mezi slova „na návrh“ a „svého“ vkládají slova „předsednictva Federálního shromáždění,“.
3. § 11 odst. 3 zní:

„(3) Na schůzi sněmovny nebo na části schůze, která byla prohlášena za neveřejnou, mohou být přítomni president Československé socialistické republiky, poslanci druhé sněmovny a členové vlády Československé socialistické republiky. Takové schůze nebo její části se může zúčastnit i vedoucí Kanceláře Federálního shromáždění. Další pracovníci Kanceláře Federálního shromáždění a jiné osoby se mohou zúčastnit takové schůze nebo její části jen se souhlasem předsednictva sněmovny, a jde-li o společnou schůzi sněmoven, se souhlasem předsednictva Federálního shromáždění.“
4. § 15 zní:

„Členům předsednictva Federálního shromáždění se udělí slovo, kdykoliv o to požádají, a to i k prohlášením, která nesouvisí s pořadem schůze. Totéž platí i pro členy vlády Československé socialistické republiky.“
5. K § 17 se připojuje další odstavec 5 tohoto znění:

„(5) Obdobně lze postupovat, podá-li poslanec v rozpravě k projednávaným otázkám návrh, který se přímo nedotýká těchto otázek.“
6. V § 21 odst. 3 se za slova „Na návrh“ vkládají slova „předsednictva Federálního shromáždění,“.
7. § 25 odst. 1 zní:

„(1) Předsednictvo Federálního shromáždění, předsednictva obou sněmoven i jejich výbory spolupracují při přípravě usnesení Federálního shromáždění a usilují o sjednocování usnesení obou sněmoven. Za tím účelem se odpovídající výbory obou sněmoven informují o svých schůzích, o přijatých závěrech, vysílají na schůze odpovídajícího výboru své zástupce k vysvětlení přijatých stanovisek. K sjednocení rozdílných stanovisek konají odpovídající výbory zpravidla společné schůze.“
8. V § 26 odst. 1 se mezi slova „usnést“ a „na novém“ vkládají slova „, a to i na návrh předsednictva Federálního shromáždění,“.
9. § 33 odst. 1 zní:

„(1) Předsednictvo sněmovny informuje o podaných interpelacích předsednictvo Federálního shromáždění. Podané interpelace dá vytisknout a rozešle je předem, popřípadě rozdá je všem poslancům i interpelovanému.“
10. § 33 odst. 3 zní:

„(3) Předsednictvo sněmovny informuje o odpovědích na interpelace, a to popřípadě se svým stanoviskem, předsednictvo Federálního shromáždění; písemné odpovědi zařadí na pořad nejbližší schůze sněmovny, která k nim zaujme stanovisko. Navrhne-li to některý poslanec, koná se o odpovědích na interpelace rozprava.“
11. § 38 odst. 4 zní:

„(4) Od předložení zásad a politickoekonomického rozboru lze výjimečně upustit, vysloví-li s tím souhlas předseda Federálního shromáždění po projednání s předsedy sněmoven.“
12. V § 39 se za slova „Předsednictvo sněmovny“ vkládají slova „nebo na základě jeho zmocnění předseda sněmovny“.
13. § 40 odst. 2 zní:

„(2) Po projednání zásad sdělí výbor své stanovisko navrhovateli a předsednictvu sněmovny, které o něm informuje předsednictvo Federálního shromáždění, popřípadě s vlastním vyjádřením.“
14. K § 41 se připojuje nový odstavec 4 tohoto znění:

„(4) Osnovu zákona odůvodňuje ve sněmovně navrhovatel. Je-li navrhovatelem vláda Československé socialistické republiky, odůvodňuje ji ve sněmovně člen vlády, kterého tím vláda pověří.“
15. V § 42 se za slova „Předsednictvo sněmovny“ vkládají slova „nebo na základě jeho zmocnění předseda sněmovny“.
16. § 50 zní:

„Po projednání osnovy zákona seznámí předseda výboru s usnesením výboru neprodleně předsednictvo sněmovny a ostatní předsedy výborů sněmovny, jimž byla osnova zákona přikázána k projednání. Předsednictvo sněmovny informuje o usnesení výboru předsednictvo Federálního shromáždění.“
17. § 53 zní:

„(1) Ustanovení § 36 až 52 se vztahují přiměřeně i na projednávání návrhů zákonných opatření předsednictva Federálního shromáždění.
(2) Ustanovení § 41 až 52 se vztahují přiměřeně i na projednávání mezinárodních smluv. O záměrech sledovaných připravovanými mezinárodními smlouvami informuje vláda Československé socialistické republiky Federální shromáždění.“
18. V § 55 odst. 1 větě první se čárka za slovy „obou sněmoven“ nahrazuje spojkou „a“ a vypouštějí se slova „a o schůzi předsednictva sněmovny“.
19. V § 55 odst. 3 se vypouští předposlední věta.
20. V § 56 odst. 1 se za slova „o schůzích“ vkládají slova „předsednictev a“.
21. § 58 zní:

„(1) Předsednictvo Federálního shromáždění vykonává v době, kdy Federální shromáždění nezasedá, působnost Federálního shromáždění podle čl. 58 ústavního zákona.
(2) Předsednictvo Federálního shromáždění dále zejména
a) svolává zasedání a prohlašuje je za skončené podle čl. 32 odst. 3 a čl. 33 odst. 2 ústavního zákona,
b) usnáší se na svolání společné schůze obou sněmoven v případech podle čl. 34 ústavního zákona a navrhuje jejich denní pořad,
c) rozhoduje podle čl. 52 ústavního zákona,
d) koordinuje plán práce sněmoven a jejich orgánů,
e) koordinuje práci výborů a projednává, je-li to potřebné, jejich stanoviska a zprávy; může navrhnout, aby se výbory věcí znovu zabývaly, nebo sdělit příslušnému orgánu stanovisko vlastní; o svém rozhodnutí informuje předsednictvo sněmovny,
f) schvaluje plán zahraničních styků Federálního shromáždění a rozhoduje o přijímání a vysílání delegací Federálního shromáždění; přihlíží přitom k rovnoprávnému zastoupení sněmoven,
g) schvaluje návrh rozpočtu Federálního shromáždění,
h) určuje, v jakém rozsahu a v jakém pořadí místopředsedové zastupují předsedu Federálního shromáždění,
ch) rozhoduje o plném, popřípadě o částečném nebo dočasném uvolnění ze zaměstnání poslanců, u nichž to vyžaduje výkon jejich funkce,
i) jmenuje vedoucího Kanceláře Federálního shromáždění,
j) vyhlašuje volby podle čl. 44 odst. 5 a čl. 59 ústavního zákona,
k) zjišťuje, že souhlasná usnesení obou sněmoven (čl. 29 odst. 3 a čl. 44 odst. 1 ústavního zákona) se stala usnesením Federálního shromáždění nebo že uplynula tříměsíční lhůta podle čl. 44 odst. 1 ústavního zákona a že usnesení jedné sněmovny se stalo usnesením Federálního shromáždění,
l) vyhlašuje zákony Federálního shromáždění (čl. 45 odst. 3 ústavního zákona).
(3) Předsednictvo Federálního shromáždění předkládá opatření učiněná podle čl. 58 ústavního zákona sněmovnám ke schválení na nejbližším zasedání Federálního shromáždění. Podává jim též zprávy o své ostatní činnosti.“
22. V § 59 odst. 2 se připojuje tato další věta:

„Předsednictvo Federálního shromáždění může do svých schůzí zvát předsedy výborů; na těchto schůzích mají předsedové výborů hlas poradní.“
23. § 61 se označuje jako odstavec 1, k němuž se připojují tato další písmena:

„e) rozhoduje po projednání s předsedy sněmoven o tom, kdy lze výjimečně upustit od předložení zásad a politickoekonomického rozboru (§ 38 odst. 4),
f) přikazuje výborům po projednání s předsedy sněmoven návrhy zákonných opatření a jiné návrhy,
g) zajišťuje styk s vládou Československé socialistické republiky a s národními radami.“
24. K § 61 se připojuje odstavec 2 tohoto znění:

„(2) Předseda Federálního shromáždění podává předsednictvu Federálního shromáždění zprávu o opatřeních, která učinil.“
25. § 63 odst. 1 věta první zní:

„Sněmovna volí ze svého středu své předsednictvo, které se skládá z předsedy, místopředsedů, ověřovatele a dalších členů předsednictva sněmovny.“
26. § 64 zní:

„(1) Předsednictvo sněmovny
a) připravuje schůze sněmovny a usnáší se na jejich svolání, nejde-li o společné schůze obou sněmoven, a podává jí zprávy o své činnosti a o činnosti jejích orgánů,
b) projednává otázky týkající se vnitřních organizačních poměrů sněmovny a podrobnějších pravidel jejího jednání,
c) přikazuje výborům k projednání návrhy zákonů a mezinárodních smluv a jiné návrhy, pokud k tomu nezmocní předsedu sněmovny,
d) projednává, je-li to potřebné, stanoviska a zprávy výborů a předkládá je předsednictvu Federálního shromáždění, popřípadě s vlastním vyjádřením,
e) určuje, v jakém pořadí zastupují předsedu sněmovny ostatní členové předsednictva,
f) rozhoduje v disciplinárním řízení proti poslancům sněmovny.
(2) Předsednictvo sněmovny může do svých schůzí zvát předsedy výborů, projednávají-li se věci, které se činnosti výborů týkají, nebo požádá-li o to výbor. Na těchto schůzích mají předsedové výborů hlas poradní.“
27. § 65 zní:

„Předseda sněmovny
(1) Předseda sněmovny:
a) zastupuje sněmovnu navenek,
b) řídí schůze sněmovny, nejde-li o společnou schůzi obou sněmoven,
c) podepisuje usnesení sněmovny,
d) přikazuje výborům k projednání návrhy zákonů a mezinárodních smluv a jiné návrhy, je-li k tomu předsednictvem sněmovny zmocněn.
(2) Předseda sněmovny podává předsednictvu sněmovny zprávu o opatřeních, která učinil.
(3) Předsedu sněmovny zastupují místopředsedové, a jsou-li zaneprázdněni, další členové předsednictva podle usnesení předsednictva sněmovny.“
28. § 68 odst. 2 zní:

„(2) Výbory projednávají věci, které jim byly přikázány [§ 61 odst. 1 písm. f), § 64 odst. 1 písm. c) a § 65 odst. 1 písm. d)], a věci, které jsou obsaženy v jejich plánu práce; zejména projednávají návrhy zákonů, zákonných opatření a mezinárodních smluv a zjišťují, zda zákony, zákonná opatření a předpisy vydané k jejich provedení jsou uplatňovány v souladu s cíli sledovanými jejich vydáním nebo zda se nedostaly do rozporu s potřebami rozvoje společnosti; dále jednají o zásadních otázkách vnitřní a zahraniční politiky, o zprávách resortů o plnění jejich úkolů, o podnětech poslanců z volebních (pracovních) obvodů a o dalších věcech, na jejichž projednávání se usnesou na návrh některého svého člena.“
29. § 70 odst. 2 zní:

„(2) Předseda je povinen svolat schůzi, stanoví-li to sněmovna, požádá-li o to alespoň jedna třetina členů výboru nebo navrhne-li to předsednictvo sněmovny nebo předsednictvo Federálního shromáždění.“
30. § 71 odst. 3 zní:

„(3) Na schůzi výboru nebo na části schůze, která byla prohlášena za neveřejnou, mohou být přítomni poslanci Federálního shromáždění, kteří nejsou členy výboru, a členové vlády Československé socialistické republiky. Takové schůze nebo její části se může dále zúčastnit i vedoucí Kanceláře Federálního shromáždění. Další pracovníci Kanceláře Federálního shromáždění a jiné osoby se mohou zúčastnit takové schůze nebo její části jen se souhlasem výboru.“
31. § 72 zní:

„(1) Výbor sněmovny je způsobilý se usnášet, je-li přítomna nadpoloviční většina jeho členů. K platnosti usnesení je třeba souhlasu nadpoloviční většiny přítomných.
(2) Poslanci Federálního shromáždění, kteří nejsou členy výboru, mají ve schůzi výboru poradní hlas.
(3) Jinak platí pro jednání výboru obdobně ustanovení § 12, 13, 14, 17 a 18.“
32. § 73 odst. 2 zní:

„(2) Výbory sněmovny mají právo zvát do svých schůzí členy vlády i představitele jiných státních orgánů Československé socialistické republiky a vyžadovat od nich informace a zprávy.“
33. § 73 odst. 4 věta první zní:

„Členové vlády Československé socialistické republiky se mohou dát ve schůzích výborů sněmovny zastupovat jinými členy vlády a výjimečně svými náměstky, pokud výbor netrvá na osobní účasti příslušného člena vlády.“
34. § 76 odst. 1 zní:

„(1) Výbory sněmovny mohou konat společné schůze a předkládat společné návrhy. V řízení společných schůzí výborů se jejich předsedové střídají.“
35. § 77 odst. 1 zní:

„(1) Výbory Sněmovny lidu a výbory Sněmovny národů mohou konat na základě svých usnesení společné schůze a předkládat společné zprávy a návrhy. Pro řízení společných schůzí platí ustanovení § 76.“
36. V § 80 se připojuje tento nový odstavec 3:

„(3) Poslanci jsou povinni aktivně pracovat ve volebních (pracovních) obvodech, udržovat pravidelný styk s občany, objasňovat a prosazovat politiku Národní fronty a zkušenosti takto získané využívat ve své práci v orgánech Federálního shromáždění.“
37. § 81 odst. 1 písm. b) a písm. c) zní:

„b) požadovat od předsednictva Federálního shromáždění i od předsednictva sněmovny informace potřebné pro svou činnost,
c) účastnit se schůzí druhé sněmovny a schůzí výborů obou sněmoven,“.
Dosavadní písm. c), d) a e) se označují jako písm. d), e) a f).
38. § 82 odst. 3 zní:

„(3) Poslanci náleží po dobu pracovního volna náhrada ušlého výdělku. Náhradu ušlého výdělku hradí prostřednictvím organizace, u níž je poslanec v pracovním poměru, stát z prostředků rozpočtu Federálního shromáždění. Poslancům, kteří nejsou v pracovním poměru, hradí náhradu ušlého výdělku Kancelář Federálního shromáždění přímo. Rozhodlo-li předsednictvo Federálního shromáždění o uvolnění poslance, může mu přiznat funkční odměnu odpovídající rozsahu uvolnění a závažnosti úkolů, pro něž byl uvolněn, která se mu vyplácí vedle ušlého výdělku.“
39. § 82 odst. 5 zní:

„(5) Předsedovi a místopředsedům Federálního shromáždění, jakož i předsedovi a místopředsedům obou sněmoven přísluší místo náležitostí uvedených v odstavci 3 funkční plat, jehož výši určí předsednictvo Federálního shromáždění, které může též stanovit, kdy jim přísluší náhrady stěhovacích výdajů. Funkční plat přísluší předsedovi a místopředsedům Federálního shromáždění a předsedům a místopředsedům obou sněmoven ještě po dobu tří měsíců po skončení jejich funkce.“
40. V § 86 odst. 3 se slova „generální tajemník Federálního shromáždění“ nahrazují slovy „vedoucí Kanceláře Federálního shromáždění“.
Čl. II
Tento zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Svoboda v. r.
Dr. Hanes v. r.
Dr. Štrougal v. r.