2081/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí o přihlášení majetku znárodněných podniků.

2081.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 25. listopadu 1946
o přihlášení majetku znárodněných podniků.
Podle § 19, odst. 4 zákona ze dne 15. května 1946, č. 134 Sb., o dávce z majetkového přírůstku a o dávce z majetku, stanovím toto:

§ 1.
Všeobecně.
(1) Podniky podle ustanovení § 15, odst. 2 zákona ze dne 15. května 1946, č. 134 Sb., o dávce z majetkového přírůstku a o dávce z majetku (dále jen zákon o majetkových dávkách) jsou podniky, na které se vztahují nebo které upravují dekrety presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků, ze dne 24. října 1945, č. 101 Sb., o znárodnění některých podniků průmyslu potravinářského, ze dne 24. října 1945, č. 102 Sb., o znárodnění akciových bank, a ze dne 24. října 1945, č. 103 Sb., o znárodnění soukromých pojišťoven.
(2) Přihlašovací povinnosti podléhá též majetek (včetně dluhů a břemen), který před tím, než byl znárodněn, propadl nebo byl konfiskován podle ustanovení dekretu presidenta republiky ze dne 19. června 1945, č. 16 Sb., o potrestání nacistických zločinců, zrádců a jejich pomahačů a o mimořádných lidových soudech, podle ustanovení dekretu presidenta republiky ze dne 19. června 1945, č. 17 Sb., o Národním soudu, podle nařízení Slovenské národní rady ze dne 15. května 1945, č. 33 Sb., n SNR o potrestání fašistických zločinců, okupantů, zrádců a kolaborantů a o zřízení lidového soudnictví a podle dekretu presidenta republiky ze dne 25. října 1945, č. 108 Sb., o konfiskaci nepřátelského majetku a Fondech národní obnovy.
(3) Majetek znárodněných podniků tvoří pro účely přihlašovací povinnosti celek v tom rozsahu, v jakém byl u osoby, které majetek patřil až do dne znárodnění (§ 16, odst. 1 zákona o majetkových dávkách). Nerozhoduje okolnost, že majetková podstata znárodněného podniku byla v době podání přihlášky již včleněna do národního podniku, nebo že majetková podstata znárodněného podniku vplynula do jednoho nebo více národních podniků.
(4) Ze zásady, uvedené v odstavci 3, plyne:
a) Byl-li v den podání přihlášky již zřízen národní podnik a tento národní podnik byl utvořen ze znárodněného majetku, který dosud patřil jediné fysické nebo právnické osobě, nebo určitému společenství (jako veřejné obchodní společnosti, komanditní společnosti a pod.), podá národní podnik přihlášku jedinou
b) Vplynuly-li do národního podniku do uvedeného dne majetkové podstaty několika znárodněných podniků, a to celé, nikoli pouze jejich části, podá národní podnik za každý znárodněný majetek samostatnou přihlášku.
c) Vplynulo-li do národního podniku několik majetkových podstat znárodněných podniků, avšak v jednom, více nebo ve všech případech nevplynul majetek celý, nýbrž pouze jeho část, bude zásadně podáno opět tolik přihlášek, kolika osobám (společenstvím) majetek patřil v době znárodnění.
Který národní podnik podá přihlášku v případech uvedených pod písm. b) a c), jest uvedeno v § 2.
d) Byl-li znárodněn majetek výdělečného podniku veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti, podá přihlašovatel (§ 2) jedinou přihlášku tak, jako by byl majetek v době znárodnění patřil jediné fysické nebo právnické osobě.
Majetek podniků znárodněných podle dekretů č. 100/1945 Sb. a č. 101/1945 Sb.
§ 2.
Subjekt přihlašovací povinnosti.
Majetek znárodněných podniků přihlásí podle ustanovení § 16, odst. 1 zákona o majetkových dávkách orgán, který byl pověřen jeho správou. Tímto orgánem, dále zkráceně nazývaným jen „přihlašovatel" jest:
a) Nevplynula-li majetková podstata znárodněného podniku do národního podniku do konečného dne lhůty k podání přihlášky, osoba uvedená v § 27 dekretu č. 100/1945 Sb., t. j. původní vlastník (u právnických osob zastupující orgán), po případě národní správce ustanovený podle dekretu presidenta republiky č. 5/1945 Sb., na Slovensku podle nařízení č. 50/1945 Sb. n. SNR.
b) Národní podnik, vplynula-li celá majetková podstata znárodněného podniku do konečného dne lhůty k podání přihlášky do tohoto národního podniku.
c) Národní podnik, do kterého vplynula majetková podstata znárodněného podniku s výjimkou určitých částí, které podle vyhlášky ministra průmyslu, po případě ministra výživy, vplynuly do jiného nebo jiných národních podniků; jde o případy, které jsou ve vyhláškách ministra průmyslu, po případě ministra výživy o zřízení národních podniků, uvedeny tak, že stát převádí na národní podnik „majetkovou podstatu podniku . . . . v rozsahu jeho znárodnění, s výjimkou . . . .“. Tento národní podnik přihlásí majetek celého znárodněného podniku, tedy i onu část, která vplynula do jiného, po případě jiných národních podniků.
Způsob přihlášení.
§ 3.
Přihláška.
(1) Přihlašovatel přihlásí majetek znárodněného (národního) podniku jednoduchým podáním, pro něž nebude vydán zvláštní tiskopis. V přihlášce uvede přesné označení znárodněného (národního) podniku, předmět činnosti podnikání, sídlo, jméno a adresy oprávněných zástupců a data týkající se vlastníka, jemuž patřil výdělečný podnik, nyní znárodněný, až do dne znárodnění. Byla-li tímto vlastníkem fysická osoba, uvede její křestní jméno a příjmení, státní příslušnost, národnost a bydliště nebo místo pobytu, byla-li jím právnická osoba, uvede její přesné označeni a právní formu, předmět činnosti (podnikání), její sídlo, po případě místo kde jest nebo bylo její obchodní vedení a jména a adresy jejích zákonných zástuců. Všechna tato data uvede ovšem přihlašovatel pouze tehdy, jsou-li mu známa. Nejsou-li mu tato data známa, musí tuto okolnost v přihlášce výslovně poznamenati.
§ 4.
Počáteční stav.
(1) K přihlášce přihlašovatel připojí jako doklad o počátečním stavu majetku bilanci, která byla o výdělečném podniku, nyní znárodněném, sestavena ke dni 31. prosince 1938, po případě k jinému poslednímu dni závěrky v r. 1938, nebo v r. 1939, nejdéle však do konce února 1939. Nemá-li přihlašovatel této bilance a nemůže si ji opatřiti ani u původního vlastníka, sestaví počáteční stav majetku na podkladě pomůcek (dokladů) jež má po ruce. Nemůže-li ani takto počáteční stav majetku sestaviti, musí tuto okolnost v přihlášce výslovně poznamenati. Ve zvláštní sestavě uvede přihlašovatel dále:
a) Majetkové předměty nebo práva, jež sice byly věnovány trvale provozu výdělečného podniku, nyní znárodněného, až v rozhodné době, avšak v rozhodný den počáteční patřily k ostatnímu majetku osoby, která byla vlastníkem tohoto podniku až do dne znárodnění, po případě jejích rodinných příslušníků. Totéž platí tehdy, byly-li majetkové předměty nebo práva, uvedené v předchozí větě, zpeněženy, a teprve jejich výnos byl věnován provozu výdělečného podniku. Při tom platí zásada, že ostatním majetkem jest také jiný výdělečný majetek (podnik), než jest ten, do něhož byly majetkové předměty nebo práva po případě jejich výnos převedeny (§ 22, odst. 6 zákona o majetkových dávkách). Zmíněné majetkové předměty a práva uvede přihlašovatel v počátečním stavu majetku pouze tehdy, má-li k tomu podklad v listinném materiálu, který má po ruce, nebo budou-li mu zmíněné majetkové hodnoty sděleny původním vlastníkem. Doklady, prokazující zmíněnou skutečnost, jakož i okolnost, že tyto majetkové hodnoty dřívější vlastník, po případě příslušníci jeho rodiny, vlastní-li již v rozhodný den počáteční, musí býti k přihlášce připojeny.
b) Hotově splacený nebo v jiných majetkových hodnotách složený základní kapitál právnických osob, jimž výdělečný podnik, nyní znárodněný, patřil až do dne znárodnění, došlo-li k tomuto hotovému splacení (skutečnému složení) v rozhodné době. Ustanovení posledních dvou vět předchozího ustanovení pod písm. a) platí obdobně.
(2) Vznikla-li právnická osoba, které majetek výdělečného podniku patřil až do dne znárodnění, teprve v rozhodné době, připojí přihlašovatel k přihlášce jako doklad o počátečním stavu majetku bilanci, sestavenou o majetku této právnické osoby ke dni jejího vzniku. Jesliže právnická osoba, které majetek výdělečného podniku, nyní znárodněného, patřil až do dne znárodnění, přenesla v rozhodné době do tuzemska své sídlo (obchodní vedení) z ciziny, poznamená přihlašovatel tuto okolnost v přihlášce a připojí k ní sestavu veškerého tuzemského majetku právnické osoby ke dni 1. ledna 1939, jakož i bilance tuzemského majetku i cizozemského majetku právnické osoby ke dni přenesení sídla (obchodního vedení). Vznikla-li právnická osoba, které majetek výdělečného podniku, nyní znárodněného, patřil až do dne znárodnění, splynutím jiných právnických osob nebo přeměnou právního útvaru, připojí přihlašovatel k přihlášce bilance zaniklých právnických osob nebo původního právního útvaru k rozhodnému dni počátečnímu (tytéž dny jako uvedeno v odst. 1). Zanikla-li nějaká právnická osoba v rozhodné době tím, že splynula s právnickou osobou, které patřil majetek výdělečného podniku, nyní znárodněného, až do dne znárodnění, připojí přihlašovatel k přihlášce bilance obou právnických osob k rozhodnému dni počátečnímu (tytéž dny jako uvedeno v odst. 1), tedy jak bilanci právnické osoby, které majetek patřil až do dne znárodnění, tak i bilanci zaniklé právnické osoby.
§ 5.
Konečný stav majetku.
(1) Jako doklad o konečném stavu majetku připojí přihlašovatel k přihlášce bilanci znárodněného (národního) podniku k 31. prosinci 1945, nemá-li jí, bilanci provisorní, sestavenou k témuž dni.
(2) Ložiska a naleziště surovin, a movitosti a práva sloužící trvale provozu znárodněného podniku, které byly znárodněny podle § 4, odst. 2 poslední věty dekretu č. 100/1945 Sb. a dekretu č. 101/1945 Sb., když náležely někomu jinému než vlastníku podniku, uvede přihlašovatel ve zvláštní příloze přihlášky. U jednotlivých předmětů a práv poznamená přihlašovatel jejich dřívějšího vlastníka. Tyto předměty a práva není nutno oceňovati.
(3) Jsou-li uplatňovány nároky podle § 1 dekretu č. 5/1945 Sb., nebo podle zákona č. 128/1946 Sb., poznamená přihlašovatel takové předměty (práva) ve zvláštní příloze přihlášky. V této příloze je nutno uvésti jména a adresy osob, které tyto nároky vznesly.
Majetek znárodněný podle dekretů č. 102/1945 Sb. a č. 103/1945 Sb.
§ 6.
(1) Akciové banky, znárodněné podle ustanovení dekretu č. 102/1945 Sb., a pojišťovny znárodněné podle dekretu č. 103/1945 Sb., jsou jako právnické osoby samostatnými subjekty přihlašovací a tím i dávkové povinnosti. Přihlášku (přiznání) k majetkovým dávkám podá osoba (orgán), která podle platných právních předpisů jest oprávněna k jejich zastupování. K přihlášení použije úředně vydaných tiskopisů.
(2) Majetkové přírůstky a úbytky, pokud se nezjišťují z rozdílu hodnoty počátečního stavu majetku a konečného stavu majetku, se ocení zásadně způsoby uvedenými v § 25, odst. 1, písm. a) až c) a písm. e) a f), v § 25, odst. 2, v § 27 a v § 30, odst. 2 zákona o majetkových dávkách. Také ustanovení § 25, odst. 3 a 4, § 26, § 28 a § 30, odst. 1 cit. zákona platí zásadně beze změny. V obou případech však lze použíti zásad platných pro ocenění majetku pro výpočet náhrady podle § 2, odst. 1 dekretu č. 102/1945 Sb., pokud se týče § 18, odst. 2 dekretu č. 103/1945 Sb., jestliže by ceny takto zjištěné byly nižší a jestliže se týkají majetku, který jest přírůstkem, po případě majetku uvedeného v § 23, odst. 3 zákona o majetkových dávkách, u něhož jest třeba oceniti konečný stav. Tyto nové ceny nutno sděliti vyměřovacímu úřadu do 14 dnů po výpočtu náhrady. K sdělení není zapotřebí použíti tiskopisu přihlášky. Postačí v jednoduchém sestavení uvésti předměty (práva), o které jde, vložku, oddíl a pořadové číslo přihlášky (přiznání), původní ocenění a nové ocenění. K zmíněnému sdělení nutno připojiti doklad o ocenění pro účely náhrady.
Přihlášení majetku původními vlastníky.
§ 7.
(1) Osoby fysické i právnické, jimž výdělečný podnik, znárodněný podle dekretů č. 100/1945 Sb., a č. 101/1945 Sb., patřil až do dne znárodnění, jsou povinny taktéž podati přihlášku, a to na tiskopise přihlášky majetku II (přiznání k dávce z majetkového přírůstku). Ve vložce C přihlášky (přiznání) uvedou jako počáteční majetek majetkové předměty a práva, které sloužily provozu výdělečného podniku, nyní znárodněného, v rozhodný den počáteční. Poněvadž však tyto majetkové předměty a práva již v rozhodný den konečný (15. XI. 1945) nejsou jejich vlastnictvím, ocení je jako úbytek. Hodnotou úbytku jest obecná (prodejní) cena, jakou zmíněné majetkové předměty a práva měly v rozhodný den počáteční.
(2) Pokud jde o zjištění stavu majetku v rozhodný den počáteční (průkaz existence jednotlivých majetkových předmětů a práv k tomuto dni), platí zásadně ustanovení § 20, odst. 1 zákona o majetkových dávkách. Jako obecnou cenu ke dni 1. ledna 1939 lze uvésti:
a) u pozemků, budov, strojů a ostatního zařízení hodnoty, které byly vzaty za podklad pro vyměření poplatkového ekvivalentu podle stavu k 1. lednu 1941 s příslušnými korekturami zpětně ke dni 1. ledna 1939; nelze-li použíti těchto hodnot, bilanční hodnoty k rozhodnému dni počátečnímu, zvýšené o mimořádné odpisy,
b) u zásob provozovacího materiálu, t. j. surovin, polotovarů a zboží bilanční hodnoty opravené podle vládního nařízení ze dne 13. července 1939, č. 192 Sb., o daňové amnestii; nelze-li použíti těchto hodnot, bilanční hodnoty k rozhodnému dni počátečnímu,
c) u pohledávek bilanční hodnoty k rozhodnému dni počátečnímu, snížené o částky připadající na pochybné a nedobytné pohledávky,
d) u všech ostatních aktiv a pasiv bilanční hodnoty k rozhodnému dni počátečnímu.
Kde není obchodních knih nebo účetních dokladů, z nichž by bylo možno zjistiti obecnou cenu v rozhodný den počáteční, je přípustný odhad podle pomůcek, které jsou po ruce.
(3) Jsou-li doklady (bilance, účetní záznamy, inventáře a pod.) potřebné k řádnému zjištění počátečního stavu majetku původním vlastníkem, uloženy u znárodněného (národního) podniku, jest tento podnik povinen tuto sestavu původnímu vlastníkovi umožniti tím, že dovolí, aby do dokladů nahlédl, činil si výpisy a pod. Taktéž mu umožní stanovení obecné ceny, zejména nemovitostí, prohlídkou po případě znaleckým odhadem na místě samém. Doklady, osvědčující počáteční stav majetku a jeho ocenění obecnou cenou, připojí původní vlastník k své přihlášce v opise, po případě odkáže na doklady připojené k přihlášce podané znárodněným (národním) podnikem. V této přihlášce dřívějšího vlastníka budou uvedeny v ostatním majetku (na př. v jinakém majetku), a to jednak jako počáteční stav, jednak jako úbytek, také ty majetkové předměty (práva), které byly převedeny (po případě jejich hodnota) v rozhodné době z ostatního majetku do majetku výdělečného podniku, nyní znárodněného, a na něž se vztahuje ustanovení § 22, odst. 6, věty druhé a třetí zákona o majetkových dávkách.
(4) Ve vložce D (jinaký majetek) odd. IV, uvedou dřívější vlastníci ve sloupcích 2 a 3, že mají nárok na náhradu za znárodněný majetek. Zároveň uvedou, v kterém oddílu a pod kterým pořadovým číslem jest znárodněný majetek uveden ve vložce C v počátečním stavu. Výši náhrady jsou povinni původní vlastníci oznámiti přihlašovacímu úřadu do 14 dnů po doručení příslušného úředního výměru o náhradě. Výše náhrady musí býti sdělena v plné výši jak byla vypočtena, nikoliv v částce, která zůstala po odečtení majetkových dávek, předepsaných znárodněnému podniku.
(5) Dávky sražené z náhrady za znárodněný majetek (§ 83, odst. 1 zák. o majetkových dávkách), tvoří splátku na majetkové dávky, jimiž jsou povinni původní majitelé znárodněných podniků. Případné přeplatky budou těmto původním majitelům vráceny v týchž hodnotách, v jakých jim byla vyplacena náhrada za znárodněný majetek.
Účinnost.
§ 8.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.