287/2006 Sb.
Úplné znění zákona č. 256/2004 Sb., o podnikání na kapitálovém trhu, jak vyplývá z pozdějších změn

287
PŘEDSEDA VLÁDY
vyhlašuje
úplné znění zákona č. 256/2004 Sb., o podnikání na kapitálovém trhu, jak vyplývá ze změn provedených zákonem č. 635/2004 Sb., zákonem č. 179/2005 Sb., zákonem č. 377/2005 Sb., zákonem č. 56/2006 Sb., zákonem č. 57/2006 Sb., zákonem č. 62/2006 Sb. a zákonem č. 70/2006 Sb.
ZÁKON
o podnikání na kapitálovém trhu
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
ZÁKLADNÍ USTANOVENÍ
§ 1
Předmět úpravy
Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropských společenství1) a upravuje poskytování služeb v oblasti kapitálového trhu a veřejnou nabídku cenných papírů.
§ 2
Vymezení pojmů
V tomto zákoně se rozumí
a) profesionálním investorem
1. obchodník s cennými papíry,
2. banka,
3. pojišťovna,
4. zajišťovna,
5. investiční společnost,
6. investiční fond,
7. penzijní fond,
8. provozovatel platebního systému,
9. provozovatel vypořádacího systému,
10. osoba, která vydává a spravuje platební prostředky,
11. osoba, která podnikatelsky poskytuje finanční pronájem (finanční leasing),
12. osoba, jejíž rozhodující činností je nabývání účasti na jiných společnostech,
13. osoba, která podnikatelsky poskytuje záruky,
14. obchodní společnost, která podle poslední výroční zprávy nebo konsolidované výroční zprávy splňuje alespoň dvě ze tří kritérií, kterými jsou celková výše aktiv odpovídající v korunách českých částce alespoň 20 000 000 eur, čistý roční obrat odpovídající v korunách českých částce alespoň 40 000 000 eur a vlastní kapitál odpovídající v korunách českých částce alespoň 2 000 000 eur,
15. zahraniční osoba, která odpovídá některé z osob uvedených v bodech 1 až 14,
16. stát nebo členský stát federace,
17. Česká národní banka, zahraniční centrální banka nebo Evropská centrální banka,
18. mezinárodní finanční instituce,
b) údaji o osobě
1. u právnické osoby obchodní firma nebo název, sídlo a identifikační číslo, bylo-li přiděleno,
2. u fyzické osoby jméno a příjmení, datum narození, adresa bydliště; u podnikatele zapsaného do obchodního rejstříku obchodní firma, popřípadě místo podnikání, a identifikační číslo, bylo-li přiděleno,
c) vedoucí osobou člen statutárního orgánu, statutární orgán, výkonný ředitel nebo prokurista právnické osoby nebo osoba, která jiným způsobem skutečně řídí činnost právnické osoby,
d) kvalifikovanou účastí přímý nebo nepřímý podíl na základním kapitálu nebo hlasovacích právech osoby nebo jejich součet, který představuje alespoň 10 % nebo umožňuje uplatňovat významný vliv na její řízení,
e) nepřímým podílem podíl držený prostřednictvím jiné osoby nebo skupiny osob jednajících ve shodě,
f) úzkým propojením vztah mezi osobami
1. z nichž jedna osoba má přímý nebo nepřímý podíl na základním kapitálu nebo hlasovacích právech jiné osoby, který představuje alespoň 20 %,
2. z nichž jedna osoba ovládá jinou osobu, nebo
3. ovládanými stejnou osobou,
g) klamavým údajem údaj způsobilý vyvolat klamnou představu o předmětu, jehož se týká; klamavým údajem je i údaj pravdivý, který vzhledem k souvislosti, v níž byl použit, může uvést v omyl,
h) majetkem zákazníka peněžní prostředky a investiční nástroje svěřené obchodníkovi s cennými papíry za účelem poskytnutí investiční služby a peněžní prostředky a investiční nástroje získané za tyto hodnoty pro zákazníka. Majetkem zákazníka nejsou vklady podle zákona upravujícího činnost bank1a), o kterých účtuje obchodník s cennými papíry, který je bankou nebo pobočkou zahraniční banky.
ČÁST DRUHÁ
INVESTIČNÍ SLUŽBY
HLAVA I
ZÁKLADNÍ USTANOVENÍ
§ 3
Investiční nástroje
(1) Investičními nástroji jsou
a) investiční cenné papíry,
b) cenné papíry kolektivního investování,
c) nástroje, se kterými se obvykle obchoduje na peněžním trhu (nástroje peněžního trhu),
d) deriváty.
(2) Investičními cennými papíry jsou
a) akcie nebo obdobné cenné papíry představující podíl na společnosti, se kterými lze obchodovat na kapitálovém trhu,
b) dluhopisy nebo obdobné cenné papíry představující právo na splacení dlužné částky, se kterými lze obchodovat na kapitálovém trhu,
c) cenné papíry opravňující k nabytí cenných papírů uvedených v písmenu a) nebo b), se kterými se běžně obchoduje na kapitálovém trhu, s výjimkou platebních nástrojů,
d) ostatní cenné papíry, se kterými se běžně obchoduje na kapitálovém trhu, ze kterých vyplývá právo na vypořádání v penězích, s výjimkou platebních nástrojů.
(3) Deriváty se pro účely tohoto zákona rozumí
a) opce na investiční nástroje uvedené v odstavci 1 písm. a) až c),
b) finanční termínové smlouvy (zejména futures, forwardy a swapy) na investiční nástroje uvedené v odstavci 1 písm. a) až c),
c) rozdílové smlouvy a obdobné nástroje pro přenos úrokového nebo kurzového rizika,
d) nástroje umožňující přenos úvěrového rizika,
e) jiné nástroje, ze kterých vyplývá právo na vypořádání v penězích a jejichž hodnota se odvozuje zejména z kurzu investičního cenného papíru, indexu, úrokové míry, kurzu měny nebo ceny komodity.
(4) Identifikační označení podle mezinárodního systému číslování pro identifikaci cenných papírů (ISIN) přidělí investičnímu nástroji pro účely obchodování na regulovaném nebo volném trhu na žádost centrální depozitář cenných papírů (dále jen „centrální depozitář“).
(5) Cennými papíry kolektivního investování se rozumí podílové listy podílového fondu, akcie investičního fondu a obdobné cenné papíry vydávané v zahraničí.
§ 4
Investiční služby
(1) Investičními službami jsou hlavní investiční služby a doplňkové investiční služby poskytované podnikatelsky třetím osobám.
(2) Hlavními investičními službami jsou
a) přijímání a předávání pokynů týkajících se investičních nástrojů,
b) provádění pokynů týkajících se investičních nástrojů na účet jiné osoby,
c) obchodování s investičními nástroji na vlastní účet,
d) obhospodařování majetku zákazníka na základě smlouvy se zákazníkem, je-li součástí majetku investiční nástroj,
e) upisování nebo umisťování emisí investičních nástrojů.
(3) Doplňkovými investičními službami jsou
a) správa investičních nástrojů,
b) úschova investičních nástrojů,
c) poskytování úvěru nebo půjčky zákazníkovi za účelem umožnění obchodu s investičním nástrojem, na němž se poskytovatel úvěru nebo půjčky podílí,
d) poradenská činnost týkající se struktury kapitálu, průmyslové strategie a s tím souvisejících otázek, jakož i poskytování porad a služeb týkajících se přeměn společností nebo převodů podniků,
e) poradenská činnost týkající se investování do investičních nástrojů,
f) provádění devizových operací souvisejících s poskytováním investičních služeb,
g) služby související s upisováním emisí investičních nástrojů,
h) pronájem bezpečnostních schránek.
(4) Investiční služba úschova investičních nástrojů zahrnuje též vedení evidence navazující na centrální evidenci cenných papírů (§ 92) nebo vedení samostatné evidence investičních nástrojů nebo vedení evidence navazující na samostatnou evidenci investičních nástrojů (§ 93).
(5) Poskytovat hlavní investiční službu nebo doplňkovou investiční službu podle odstavce 3 písm. a) může pouze obchodník s cennými papíry (§ 5), nestanoví-li zákon jinak.
(6) K poskytování investiční služby se nevyžaduje povolení nebo registrace, je-li poskytována
a) výhradně osobám, které ovládají osobu poskytující investiční službu, jsou ovládány osobou poskytující investiční službu nebo osobám ovládaným stejnou osobou jako osoba poskytující investiční službu, nebo
b) v souvislosti s výkonem jiné profesní činnosti, jejíž právní úprava poskytování investičních služeb výslovně připouští, zejména notářem, advokátem nebo soudním exekutorem.
HLAVA II
OBCHODNÍK S CENNÝMI PAPÍRY
Díl 1
Základní ustanovení
§ 5
Obchodník s cennými papíry je právnická osoba, která poskytuje investiční služby na základě povolení České národní banky k činnosti obchodníka s cennými papíry.
Díl 2
Povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry
§ 6
(1) Česká národní banka udělí povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry pouze akciové společnosti,
a) která vydává pouze zaknihované akcie nebo listinné akcie na jméno, tím není dotčeno ustanovení zvláštního právního předpisu o podobě prioritních akcií vydávaných bankou,
b) která má sídlo i skutečné sídlo na území České republiky,
c) která má průhledný a nezávadný původ základního kapitálu,
d) která předloží plán obchodní činnosti a návrh organizační struktury obchodníka s cennými papíry,
e) která má věcné, personální a organizační předpoklady pro výkon činnosti obchodníka s cennými papíry, zejména
1. splacen základní kapitál,
2. její vedoucí osoby splňují podmínky schvalování osob podle § 10,
f) která předloží návrh pravidel obezřetného poskytování investičních služeb a návrh pravidel jednání obchodníka s cennými papíry se zákazníky, která splňují požadavky tohoto zákona,
g) na které mají kvalifikovanou účast osoby vhodné z hlediska zdravého a obezřetného vedení obchodníka s cennými papíry,
h) jejíž úzké propojení s jinou osobou nebrání účinnému výkonu dohledu nad obchodníkem s cennými papíry; při úzkém propojení s osobou, která má sídlo nebo skutečné sídlo ve státě, který není členským státem Evropské unie, nesmějí právní řád takového státu a způsob jeho uplatňování včetně vymahatelnosti práva bránit účinnému výkonu dohledu nad obchodníkem s cennými papíry.
(2) V povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry Česká národní banka uvede, které hlavní a doplňkové investiční služby je obchodník s cennými papíry oprávněn poskytovat a ve vztahu ke kterým investičním nástrojům. Povolení musí obsahovat alespoň jednu hlavní investiční službu.
(3) Vlastní kapitál obchodníka s cennými papíry, který není bankou a nemá poskytování investičních služeb omezené podle odstavce 4, musí v korunách českých činit alespoň částku odpovídající 730 000 EUR.
(4) Vlastní kapitál obchodníka s cennými papíry, který není bankou a není oprávněn poskytovat žádnou z investičních služeb uvedených v § 4 odst. 2 písm. c) a e), musí v korunách českých činit alespoň částku odpovídající 125 000 EUR.
(5) Předmětem podnikání obchodníka s cennými papíry, který není bankou, mohou být pouze činnosti uvedené v povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry.
(6) Povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry se uděluje na dobu neurčitou.
§ 7
Žádost o povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti uvedené v § 6 odst. 1. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
§ 8
Před udělením povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry Česká národní banka požádá o stanovisko orgán dohledu jiného členského státu Evropské unie, jestliže je žadatel
a) ovládán
1. osobou, která má povolení orgánu dohledu tohoto členského státu Evropské unie k poskytování investičních služeb,
2. úvěrovou institucí [§ 151 odst. 1 písm. l)] nebo finanční institucí [§ 151 odst. 1 písm. k)] se sídlem v tomto členském státě Evropské unie, nebo
3. pojišťovnou, která má povolení orgánu dohledu tohoto členského státu Evropské unie, nebo
b) ovládán stejnou osobou, která ovládá osobu uvedenou v písmenu a).
Díl 3
Některé podmínky podnikání obchodníka s cennými papíry
§ 9
Kapitálová přiměřenost obchodníka s cennými papíry
(1) Obchodník s cennými papíry musí dodržovat kapitálovou přiměřenost na individuálním základě. Obchodník s cennými papíry, který je bankou, dodržuje kapitálovou přiměřenost podle zákona upravujícího činnost bank1a).
(2) Pravidla kapitálové přiměřenosti na individuálním základě stanoví pro obchodníka s cennými papíry, který není bankou, prováděcí právní předpis.
§ 10
Schvalování vedoucí osoby obchodníka s cennými papíry
(1) Vedoucí osoba obchodníka s cennými papíry musí mít k výkonu své funkce předchozí souhlas České národní banky; u obchodníka s cennými papíry, který je bankou, se vyžaduje tento souhlas pouze k výkonu funkce vedoucí osoby odpovědné za činnost banky jako obchodníka s cennými papíry.
(2) Česká národní banka udělí souhlas podle odstavce 1 osobě,
a) která dosáhla věku 18 let,
b) která je způsobilá k právním úkonům,
c) u níž nenastala skutečnost, která je překážkou provozování živnosti podle zákona, který upravuje živnostenské podnikání,
d) která je důvěryhodná,
e) která je odborně způsobilá,
f) která splňuje podmínku neslučitelnosti funkcí podle odstavce 3,
g) u níž řádnému výkonu funkce nebrání její jiná činnost.
(3) Vedoucí osobou obchodníka s cennými papíry nesmějí být
a) poslanec nebo senátor Parlamentu České republiky,
b) zaměstnanec České národní banky,
c) investiční zprostředkovatel nebo jeho vedoucí osoba či zaměstnanec, nebo zahraniční osoba s obdobným předmětem podnikání nebo její vedoucí osoba či zaměstnanec; to neplatí, jestliže obchodník s cennými papíry a investiční zprostředkovatel nebo zahraniční osoba s obdobným předmětem podnikání jsou součástí jednoho koncernu,
d) vedoucí osoba nebo zaměstnanec jiného obchodníka s cennými papíry nebo zahraniční osoby s povolením k poskytování investičních služeb; to neplatí, jestliže obchodník s cennými papíry a jiný obchodník s cennými papíry nebo zahraniční osoba s povolením k poskytování investičních služeb jsou účastníky jednoho koncernu, nebo
e) vedoucí osoba nebo zaměstnanec investiční společnosti nebo investičního fondu nebo zahraniční osoby s povolením ke kolektivnímu investování; to neplatí, jestliže obchodník s cennými papíry a investiční společnost nebo investiční fond nebo zahraniční osoba s povolením ke kolektivnímu investování jsou účastníky jednoho koncernu.
(4) Žádost o souhlas podle odstavce 1 obsahuje údaje a doklady nezbytné pro posouzení skutečností uvedených v odstavcích 2 a 3. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
§ 11
Nabývání a pozbývání účasti na obchodníkovi s cennými papíry
(1) Osoba nebo osoby jednající ve shodě musejí mít předchozí souhlas České národní banky
a) k nabytí kvalifikované účasti na obchodníkovi s cennými papíry, nejde-li o nabytí přechodem vlastnického práva k cennému papíru,
b) k dosažení nebo překročení kvalifikované účasti 20 %, 33 % nebo 50 % na obchodníkovi s cennými papíry, nejde-li o dosažení nebo překročení účasti přechodem vlastnického práva k cennému papíru, nebo
c) k tomu, aby se staly osobami ovládajícími obchodníka s cennými papíry, nestanou-li se jimi přechodem vlastnického práva k cennému papíru.
(2) Pro účely výpočtu účasti podle odstavce 1 na obchodníkovi s cennými papíry se započítají i hlasovací práva z cenných papírů,
a) které na účet osoby uvedené v odstavci 1 drží svým jménem jiná osoba,
b) kterými disponuje osoba ovládaná osobou uvedenou v odstavci 1,
c) kterými disponuje jiná osoba, jež uzavřela smlouvu s osobou uvedenou v odstavci 1 nebo s jí ovládanou osobou, ve které se vzájemně zavázaly dlouhodobě prosazovat společnou politiku týkající se řízení obchodníka s cennými papíry tím, že budou ve shodě uplatňovat hlasovací práva z cenných papírů, jimiž disponují,
d) které na základě smlouvy s osobou uvedenou v odstavci 1 nebo s jí ovládanou osobou drží jiná osoba, jestliže tato smlouva předpokládá dočasné přenechání dispozice s hlasovacími právy osobě uvedené v odstavci 1 nebo jí ovládané osobě za úplatu,
e) které byly osobou uvedenou v odstavci 1 poskytnuty jako jistota; to neplatí, pokud dispozice s hlasovacími právy byla přenechána osobě, která má tyto cenné papíry v úschově, správě nebo ve svém majetku a která alespoň v jednom celostátně šířeném deníku uveřejní informaci o tom, že bude tato hlasovací práva vykonávat; v takovém případě se hlasovací práva z těchto cenných papírů připočítávají osobě, která je má v úschově, správě nebo ve svém majetku,
f) které jsou ve vlastnictví jiné osoby, jestliže tato osoba vykonává hlasovací práva z těchto cenných papírů svým jménem podle pokynů osoby uvedené v odstavci 1 na základě smlouvy o výkonu hlasovacích práv.
(3) Pokud osoba, osoby jednající ve shodě nebo osoby uvedené v odstavci 2 mají sídlo v členském státě Evropské unie, podléhají dohledu orgánu dohledu tohoto členského státu a hodlají nabýt účast podle odstavce 1, požádá Česká národní banka před vydáním rozhodnutí o stanovisko tento orgán dohledu.
(4) Žádost o souhlas podle odstavce 1 musí obsahovat údaje podle odstavce 1 a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti nezbytné pro posouzení vhodnosti žadatele z hlediska zdravého a obezřetného vedení obchodníka s cennými papíry a pro posouzení, zda úzké propojení žadatele s obchodníkem s cennými papíry nebrání efektivnímu výkonu dohledu nad tímto obchodníkem s cennými papíry. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(5) Česká národní banka udělí souhlas podle odstavce 1, jestliže žadatel je osobou vhodnou z hlediska zdravého a obezřetného vedení obchodníka s cennými papíry a jestliže jeho úzké propojení s obchodníkem s cennými papíry, nebrání efektivnímu výkonu dohledu nad tímto obchodníkem s cennými papíry.
(6) Jestliže Česká národní banka neodešle žadateli do 3 měsíců ode dne doručení žádosti o souhlas podle odstavce 1 rozhodnutí o této žádosti, proti kterému lze podat rozklad, platí, že souhlas byl udělen. Pokud je řízení o žádosti přerušeno, lhůta neběží.
(7) Souhlas podle odstavce 1 lze udělit i následně.
(8) Osoba, která nabude nebo zvýší kvalifikovanou účast podle odstavce 1 přechodem vlastnického práva k cennému papíru, je povinna tuto skutečnost oznámit neprodleně České národní bance.
(9) Osoba, osoby jednající ve shodě nebo osoby uvedené v odstavci 2 oznámí České národní bance, že
a) přestávají ovládat obchodníka s cennými papíry,
b) snižují svou kvalifikovanou účast na obchodníkovi s cennými papíry pod 50 %, 33 %, 20 % nebo ji pozbývají, nebo
c) převádějí na jinou osobu kvalifikovanou účast na obchodníkovi s cennými papíry.
(10) Oznámení podle odstavce 9 obsahuje údaje o oznamovateli, údaje o obchodníkovi s cennými papíry a výši účasti oznamovatele na obchodníkovi s cennými papíry po snížení; v oznámení podle odstavce 9 písm. c) se uvedou též údaje o osobě, na kterou se kvalifikovaná účast převádí.
(11) Nabytí či zvýšení účasti podle odstavce 1 na obchodníkovi s cennými papíry bez souhlasu České národní banky nemá za následek neplatnost právního úkonu, ale hlasovací práva spojená s touto účastí nesmějí být vykonávána až do získání souhlasu.
(12) Ustanovení odstavců 1 až 11 se nepoužijí u obchodníka s cennými papíry, který je bankou. V jeho případě se postupuje podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost bank1a).
Díl 4
Pravidla činnosti a hospodaření obchodníka s cennými papíry
§ 12
Pravidla obezřetného poskytování investičních služeb
(1) Obchodník s cennými papíry zavede
a) administrativní a účetní postupy,
b) kontrolní a bezpečnostní opatření při zpracování a evidenci dat,
c) systém vnitřní kontroly; obchodník s cennými papíry, který je bankou, postupuje podle zvláštního právního předpisu upravujícího činnost bank,
d) systém řízení rizik a systém řízení likvidity; obchodník s cennými papíry, který je bankou, postupuje podle zvláštního právního předpisu upravujícího činnost bank,
e) postupy k omezení možnosti střetu zájmů mezi ním a jeho zákazníkem nebo mezi jeho zákazníky navzájem,
f) pravidla pro uzavírání obchodů jeho zaměstnanci na vlastní účet nebo na účet osob jim blízkých podle občanského zákoníku,
g) pravidla pro sdružování pokynů zákazníků,
h) mechanismus kontroly činnosti investičních zprostředkovatelů, které využívá při poskytování svých služeb,
i) opatření k ochraně vnitřních informací,
j) opatření k předcházení manipulaci s trhem.
(2) Obchodník s cennými papíry upraví vnitřním předpisem svou vnitřní organizaci (organizační řád) a věci uvedené v odstavci 1.
(3) Obchodník s cennými papíry zajistí vedení evidence
a) zaknihovaných cenných papírů, s jejichž vlastníkem uzavřel smlouvu o úschově investičních nástrojů a které jsou vedeny v centrální evidenci cenných papírů na účtu zákazníků; tato evidence se vede v evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů vedenou centrálním depozitářem (§ 92),
b) zaknihovaných cenných papírů, s jejichž vlastníkem uzavřel smlouvu o úschově investičních nástrojů a které jsou vedeny v samostatné evidenci cenných papírů vedené Českou národní bankou na účtu zákazníků; tato evidence se vede v evidenci navazující na samostatnou evidenci cenných papírů vedenou Českou národní bankou (§ 93),
c) listinných investičních nástrojů, které mu zákazníci svěřili do úschovy; tato evidence se vede v samostatné evidenci investičních nástrojů (§ 93),
d) zahraničních investičních nástrojů, které mu zákazníci svěřili za účelem poskytnutí investiční služby; tato evidence se vede v samostatné evidenci investičních nástrojů (§ 93),
e) investičních nástrojů, které mu zákazníci svěřili za účelem poskytnutí investiční služby a které nejsou uvedeny v písmenech a) až d) a jejichž povaha to umožňuje; tato evidence se vede v samostatné evidenci investičních nástrojů (§ 93).
(4) Evidence podle odstavce 3 se vedou v elektronické podobě.
(5) Obchodník s cennými papíry při nakládání s majetkem zákazníka
a) vede odděleně vlastní peněžní prostředky a peněžní prostředky svěřené mu zákazníkem a účtuje o majetku zákazníka odděleně od svého majetku,
b) nepoužívá majetek zákazníka spočívající v peněžních prostředcích k obchodu na účet jiné osoby než tohoto zákazníka,
c) zajistí jednoznačnou identifikaci majetku zákazníka.
(6) Podrobnosti dodržování pravidel obezřetného poskytování investičních služeb stanoví prováděcí právní předpis.
(7) Obchodník s cennými papíry vykonává odborné obchodní činnosti při poskytování investičních služeb prostřednictvím zaměstnance, který má povolení k činnosti makléře (§ 14) s příslušnou specializací. Druhy odborných obchodních činností, které musí obchodník s cennými papíry vykonávat prostřednictvím makléře, stanoví prováděcí právní předpis.
(8) Makléř může být zaměstnancem pouze jednoho obchodníka s cennými papíry.
(9) Obchodník s cennými papíry je povinen mít materiální a personální vybavení přiměřené povaze a rozsahu jím poskytovaných služeb.
§ 13
Deník obchodníka s cennými papíry
(1) Deníkem obchodníka s cennými papíry se rozumí evidence přijatých pokynů k obstarání koupě, prodeje nebo jiného převodu investičních nástrojů a obchodů uzavřených na základě těchto pokynů.
(2) Obchodník s cennými papíry je povinen vést deník obchodníka s cennými papíry, ve kterém eviduje zejména
a) přijaté pokyny k obstarání koupě, prodeje nebo jiného převodu investičního nástroje,
b) obchody s investičními nástroji uzavřené na účet zákazníka,
c) obchody s investičními nástroji uzavřené obchodníkem s cennými papíry na vlastní účet, bez ohledu na to, zda byly uzavřeny za účelem poskytnutí investiční služby.
(3) Deník obchodníka s cennými papíry je veden v elektronické podobě. Obchodník s cennými papíry je pro účely vedení deníku obchodníka s cennými papíry oprávněn vést rodná čísla účastníků transakcí.
(4) Způsob vedení a náležitosti deníku obchodníka s cennými papíry stanoví prováděcí právní předpis.
§ 14
Makléř
(1) Makléř je fyzická osoba, která na základě povolení České národní banky vykonává odbornou obchodní činnost při poskytování investiční služby.
(2) Česká národní banka udělí povolení k činnosti makléře na základě žádosti, jestliže žadatel složil makléřskou zkoušku, není osobou uvedenou v § 10 odst. 3 a je důvěryhodný.
(3) Česká národní banka může prominout složení makléřské zkoušky osobě, která
a) prokáže složení obdobné zkoušky před tuzemskou profesní organizací, která sdružuje účastníky kapitálového trhu, pokud taková zkouška prověřuje znalosti potřebné pro výkon činnosti makléře srovnatelně s makléřskou zkouškou, nebo
b) prokáže složení obdobné zkoušky v zahraničí, pokud taková zkouška prověřuje znalosti potřebné pro výkon činnosti makléře srovnatelně s makléřskou zkouškou, a prokáže znalost právních předpisů upravujících kapitálový trh v České republice.
(4) Žádost o povolení k činnosti makléře musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti uvedené v odstavci 2. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(5) Povolení k činnosti makléře obsahuje druh odborné specializace makléře. Povolení se uděluje na dobu neurčitou.
(6) Obsahem makléřské zkoušky je, podle specializace makléře, prověření znalosti investičních nástrojů a obchodování s nimi, znalosti vnitřních předpisů organizátorů regulovaných trhů, znalosti právních předpisů upravujících kapitálový trh s důrazem na znalosti pravidel obezřetného poskytování investičních služeb a jednání obchodníka s cennými papíry se zákazníky.
(7) Druhy specializací makléře s uvedením odborných obchodních činností, které je makléř s příslušnou specializací oprávněn vykonávat, způsob výkonu makléřské zkoušky a výši úplaty spojené s makléřskou zkouškou stanoví prováděcí právní předpis.
(8) Osoba, které Česká národní banka odňala povolení k činnosti makléře a která znovu žádá o udělení tohoto povolení, musí znovu složit makléřskou zkoušku.
§ 15
Jednání obchodníka s cennými papíry se zákazníky
(1) Obchodník s cennými papíry
a) je povinen poskytovat investiční služby s odbornou péčí spočívající zejména v kvalifikovaném, čestném a spravedlivém jednání v nejlepším zájmu zákazníků a řádného fungování trhu,
b) je povinen požadovat od zákazníka, podle druhu a rozsahu zákazníkem požadovaných investičních služeb, informaci o jeho hospodářské situaci, zkušenostech v oblasti investic do investičních nástrojů a cílech, které mají být požadovanou službou dosaženy,
c) je povinen informovat zákazníka úplně, pravdivě a srozumitelně o každé podstatné skutečnosti související s poskytnutím investiční služby, zejména o možných rizicích,
d) je povinen požadovat písemný souhlas zákazníka k poskytnutí investiční služby, ze které vyplývají další finanční závazky,
e) je povinen informovat zákazníka ve lhůtě s ním dohodnuté, nejpozději však ve lhůtách stanovených prováděcím právním předpisem, o obchodech, které pro něho uzavřel,
f) nelze-li se vyhnout střetu zájmů, je povinen dát přednost zájmům zákazníka před zájmy vlastními a při střetu zájmů zákazníků musí jednat spravedlivě,
g) plní pokyny zákazníků za nejlepších podmínek a vyřizuje je v pořadí, v jakém je přijal,
h) je povinen podrobně informovat zákazníka o podmínkách poskytování náhrad z Garančního fondu obchodníků s cennými papíry (dále jen „Garanční fond“) a na žádost zákazníka jej informovat o způsobu uplatňování nároku na výplatu náhrady,
i) při propagaci svých investičních služeb je povinen používat pravdivé informace.
(2) Obchodník s cennými papíry nesmí
a) poskytovat klamavé informace,
b) zneužívat Garanční fond,
c) zamlčovat důležité skutečnosti,
d) nabízet výhody, jejichž spolehlivost nemůže zaručit.
(3) Obchodník s cennými papíry dodržuje pravidla podle odstavců 1 a 2 se zvláštním zřetelem k úrovni odborných znalostí a zkušeností zákazníka, kterému poskytuje službu. Zákazníkovi, který je profesionálním investorem, není povinen obchodník s cennými papíry poskytnout vysvětlení, poučení či informaci, o kterých se profesionální investor výslovně vyjádřil, že mu jsou známy a že jejich poskytnutí nepožaduje.
(4) Podrobnosti pravidel jednání obchodníka s cennými papíry se zákazníky (odstavce 1 až 3) stanoví prováděcí právní předpis.
§ 16
Informační povinnosti obchodníka s cennými papíry
(1) Obchodník s cennými papíry nejpozději do 4 měsíců po skončení účetního období předkládá České národní bance svou výroční zprávu a konsolidovanou výroční zprávu podle zvláštního právního předpisu upravujícího účetnictví, jejichž součástí je účetní závěrka ověřená auditorem, a uveřejňuje je způsobem umožňujícím dálkový přístup. Pokud valná hromada obchodníka s cennými papíry neschválí v uvedené lhůtě účetní závěrku nebo konsolidovanou účetní závěrku, obchodník s cennými papíry zasílá České národní bance a uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup také důvody neschválení účetní závěrky nebo konsolidované účetní závěrky a způsob řešení připomínek valné hromady. Tím nejsou dotčeny povinnosti akciové společnosti při zveřejňování účetní závěrky a výroční zprávy podle zvláštních právních předpisů.
(2) Obchodník s cennými papíry nejpozději do 1 měsíce po uplynutí kalendářního čtvrtletí informuje Českou národní banku
a) o své hospodářské situaci,
b) o druzích a rozsahu investičních služeb poskytnutých v tomto čtvrtletí,
c) o všech regulovaných trzích včetně zahraničních a osobách, jejichž prostřednictvím prováděl pokyny zákazníků v tomto čtvrtletí, s uvedením skutečností, které ovlivnily výběr těchto osob, a případného prospěchu, který od těchto osob obdržel jako odměnu za využití jejich služeb,
d) o obchodech, které uzavřel nebo obstaral, a to v rozsahu podle § 13 odst. 2,
e) o objemu majetku zákazníků (§ 129 odst. 1) k poslednímu dni každého měsíce tohoto čtvrtletí.
(3) Obchodník s cennými papíry uveřejňuje informace podle odstavce 2 písm. a) a b) ve lhůtě stanovené prováděcím právním předpisem způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(4) Obchodník s cennými papíry, který má povinnost udržovat vlastní kapitál podle § 6 odst. 3, informuje Českou národní banku do 20 dnů od konce každého kalendářního měsíce o dodržování pravidel kapitálové přiměřenosti. Ostatní obchodníci s cennými papíry plní tuto povinnost do 1 měsíce po uplynutí kalendářního čtvrtletí.
(5) Obchodník s cennými papíry předkládá České národní bance jednou ročně, nejpozději do jednoho měsíce po konání řádné valné hromady, seznam osob, které na něm měly v uplynulém roce kvalifikovanou účast nebo které s ním byly úzce propojeny.
(6) Obchodník s cennými papíry oznámí České národní bance bez zbytečného odkladu každou změnu ve skutečnostech, na jejichž základě mu bylo uděleno povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry.
(7) Obsah informačních povinností obchodníka s cennými papíry podle odstavců 1 až 5, způsob jejich plnění a lhůty podle odstavce 3 stanoví prováděcí právní předpis.
(8) Ustanovení odstavců 1, 4 a 5 se nepoužijí u obchodníka s cennými papíry, který je bankou. V jeho případě se postupuje podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost bank.
§ 17
Uchovávání dokumentů obchodníka s cennými papíry
Obchodník s cennými papíry uchovává
a) dokumenty týkající se poskytnuté investiční služby nejméně 10 let od konce kalendářního roku, ve kterém byla služba poskytnuta,
b) záznamy komunikace se zákazníkem týkající se poskytnuté investiční služby nejméně 5 let od konce kalendářního roku, ve kterém byla služba poskytnuta.
Díl 5
Zrušení, změna předmětu podnikání nebo přeměna obchodníka s cennými papíry a převod, zastavení nebo nájem podniku obchodníka s cennými papíry
§ 18
Zrušení nebo změna předmětu podnikání obchodníka s cennými papíry
(1) Jestliže valná hromada obchodníka s cennými papíry rozhodne o zrušení společnosti s likvidací nebo změně předmětu podnikání, je obchodník s cennými papíry povinen tuto skutečnost oznámit České národní bance neprodleně po rozhodnutí valné hromady.
(2) Ode dne vstupu obchodníka s cennými papíry do likvidace nebo ode dne změny jeho předmětu podnikání nesmí osoba, která vstoupila do likvidace nebo změnila předmět podnikání, poskytovat investiční služby, a není-li bankou, může pouze vydat zákaznický majetek a vypořádávat své pohledávky a závazky vyplývající z poskytnutých investičních služeb; do vypořádání těchto pohledávek a závazků se taková osoba považuje za obchodníka s cennými papíry. Vstupem do likvidace nebo změnou předmětu podnikání povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry zaniká.
(3) Obchodník s cennými papíry zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o jeho zrušení nebo o změně jeho předmětu podnikání, na vědomí České národní bance.
(4) V případě změny předmětu podnikání, ke kterému došlo v důsledku změny rozsahu povolení (§ 144), se ustanovení odstavců 1 až 3 nepoužijí.
§ 19
Přeměna obchodníka s cennými papíry
(1) K fúzi obchodníka s cennými papíry s jiným obchodníkem s cennými papíry, k rozdělení obchodníka s cennými papíry nebo k převodu obchodního jmění obchodníka s cennými papíry na jeho akcionáře nebo k převodu obchodního jmění jiné osoby na obchodníka s cennými papíry je třeba povolení České národní banky.
(2) Žádost o povolení k fúzi obchodníka s cennými papíry s jiným obchodníkem s cennými papíry, žádost o povolení rozdělení obchodníka s cennými papíry, žádost o povolení převodu obchodního jmění obchodníka s cennými papíry na jeho akcionáře nebo žádost o povolení převodu obchodního jmění jiné osoby na obchodníka s cennými papíry obsahují údaje a doklady nezbytné pro posouzení důvodů fúze, rozdělení nebo převodu obchodního jmění. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Fúze obchodníka s cennými papíry s osobou, která není obchodníkem s cennými papíry, není přípustná. To neplatí pro fúzi obchodníka s cennými papíry, který má povolení pouze k poskytování investiční služby podle § 4 odst. 1 písm. d), s investiční společností, která má povolení k obhospodařování majetku zákazníka podle zvláštního zákona; ustanovení odstavců 1 a 2 se použijí obdobně.
(4) Obchodník s cennými papíry zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o jeho přeměně, na vědomí České národní bance.
(5) Ustanovení odstavců 1 až 4 se nepoužijí u obchodníka s cennými papíry, který je bankou. V jeho případě se postupuje podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost bank.
§ 20
Převod, zastavení nebo nájem podniku obchodníka s cennými papíry
(1) K uzavření smlouvy o převodu podniku nebo části podniku obchodníka s cennými papíry, smlouvy o zastavení podniku nebo části podniku obchodníka s cennými papíry nebo smlouvy o nájmu podniku nebo části podniku obchodníka s cennými papíry je třeba povolení České národní banky.
(2) Žádost o povolení podle odstavce 1 obsahuje údaje a doklady nezbytné pro posouzení důvodů převodu, zastavení nebo nájmu podniku obchodníka s cennými papíry nebo jeho části. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Obchodník s cennými papíry zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o převodu nebo nájmu podniku obchodníka s cennými papíry nebo jeho části, též na vědomí České národní bance.
(4) Ustanovení odstavců 1 až 3 se nepoužijí u obchodníka s cennými papíry, který je bankou. V jeho případě se postupuje podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost bank.
HLAVA III
POSKYTOVÁNÍ INVESTIČNÍCH SLUŽEB NA ÚZEMÍ ČLENSKÝCH STÁTŮ EVROPSKÉ UNIE
Díl 1
Poskytování investičních služeb obchodníkem s cennými papíry v jiném členském státě Evropské unie
§ 21
(1) Obchodník s cennými papíry, který hodlá poskytovat investiční služby v jiném členském státě Evropské unie (dále jen „hostitelský stát“) prostřednictvím organizační složky svého podniku (dále jen „organizační složka“), oznámí tuto skutečnost předem České národní bance.
(2) Oznámení podle odstavce 1 obsahuje
a) hostitelský stát, ve kterém má být organizační složka umístěna,
b) plán obchodní činnosti obsahující zejména druhy a rozsah investičních služeb, které mají být v hostitelském státě poskytovány,
c) organizační strukturu organizační složky,
d) adresu organizační složky, na které mohou být požadovány informace a dokumenty,
e) údaje o vedoucím organizační složky.
(3) Jestliže Česká národní banka nemá námitky proti umístění organizační složky obchodníka s cennými papíry v hostitelském státě, sdělí do 3 měsíců ode dne doručení oznámení podle odstavce 1 orgánu dohledu hostitelského státu údaje podle odstavce 2 a informuje jej o podmínkách poskytování náhrad z Garančního fondu. Česká národní banka bez zbytečného odkladu informuje obchodníka s cennými papíry o sdělení údajů orgánu dohledu hostitelského státu.
(4) Obchodník s cennými papíry může začít poskytovat investiční služby v hostitelském státě po uplynutí 2 měsíců ode dne, kdy orgán dohledu hostitelského státu obdrží od České národní banky údaje podle odstavce 2.
(5) Jestliže Česká národní banka nepovažuje umístění organizační složky obchodníka s cennými papíry v hostitelském státě za vhodné z důvodu organizační struktury nebo finanční situace obchodníka s cennými papíry ve vztahu k obchodnímu plánu organizační složky, zašle do 3 měsíců ode dne doručení oznámení podle odstavce 1 obchodníkovi s cennými papíry rozhodnutí o tom, že odmítá sdělit orgánu dohledu hostitelského státu údaje podle odstavce 2. Proti tomuto rozhodnutí není přípustný opravný prostředek.
(6) Obchodník s cennými papíry, který má organizační složku umístěnou na území hostitelského státu, oznámí České národní bance a orgánu dohledu hostitelského státu každou změnu ve skutečnostech uvedených v odstavci 2 písm. b) až e) nejpozději 1 měsíc přede dnem jejího provedení; pokud obchodník s cennými papíry nemůže tuto lhůtu z objektivních důvodů dodržet, oznámí změnu bez zbytečného odkladu. Při posuzování změn se použije odstavec 3 nebo 5 obdobně.
(7) Česká národní banka bez zbytečného odkladu informuje orgán dohledu hostitelského státu o každé změně týkající se podmínek poskytování náhrad z Garančního fondu.
(8) Postup podle odstavců 1 až 7 se nepoužije, jestliže se obchodník s cennými papíry, který je bankou, rozhodne postupovat podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost bank; v takovém případě Česká národní banka informuje orgán dohledu hostitelského státu o podmínkách poskytování náhrad z Garančního fondu a o změnách týkajících se podmínek poskytování náhrad z Garančního fondu.
§ 22
(1) Obchodník s cennými papíry, který hodlá poskytovat investiční služby v hostitelském státě bez umístění organizační složky, oznámí tuto skutečnost České národní bance.
(2) Oznámení podle odstavce 1 obsahuje
a) hostitelský stát, ve kterém obchodník s cennými papíry hodlá poskytovat investiční službu,
b) plán obchodní činnosti obsahující zejména druhy a rozsah investičních služeb, které obchodník s cennými papíry hodlá poskytovat.
(3) Česká národní banka do 1 měsíce ode dne doručení oznámení podle odstavce 1 předá údaje uvedené v tomto oznámení orgánu dohledu hostitelského státu a informuje jej o podmínkách poskytování náhrad z Garančního fondu.
(4) Obchodník s cennými papíry může začít poskytovat investiční služby v hostitelském státě, jakmile orgán dohledu tohoto státu obdrží od České národní banky oznámení podle odstavce 1.
(5) Obchodník s cennými papíry, který poskytuje investiční službu na území hostitelského státu, oznámí České národní bance a orgánu dohledu hostitelského státu každou změnu ve skutečnostech uvedených v odstavci 2 písm. b).
(6) Česká národní banka bez zbytečného odkladu informuje orgán dohledu hostitelského státu o každé změně týkající se podmínek poskytování náhrad z Garančního fondu.
(7) Postup podle odstavců 1 až 6 se nepoužije, jestliže se obchodník s cennými papíry, který je bankou, rozhodne postupovat podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost bank; v takovém případě Česká národní banka informuje orgán dohledu hostitelského státu o podmínkách poskytování náhrad z Garančního fondu a o změnách týkajících se podmínek poskytování náhrad z Garančního fondu.
§ 23
Česká národní banka bez zbytečného odkladu informuje orgán dohledu hostitelského státu o odnětí povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry.
Díl 2
Poskytování investičních služeb zahraniční osobou se sídlem v jiném členském státě Evropské unie na území České republiky
§ 24
Poskytování investičních služeb prostřednictvím organizační složky
(1) Zahraniční osobě, která má sídlo v jiném členském státě Evropské unie a povolení orgánu dohledu tohoto státu k poskytování investičních služeb (dále jen „domovský stát“) a která hodlá poskytovat investiční služby v České republice prostřednictvím organizační složky, Česká národní banka
a) zašle neprodleně informaci o tom, že obdržela od orgánu dohledu domovského státu údaje týkající se zamýšleného poskytování investičních služeb touto osobou v České republice,
b) sdělí do 2 měsíců ode dne, kdy obdržela od orgánu dohledu domovského státu údaje týkající se zamýšleného poskytování investičních služeb v České republice, informační povinnosti a pravidla jednání se zákazníky.
(2) Zahraniční osoba, která má sídlo v jiném členském státě Evropské unie a povolení orgánu dohledu tohoto státu k poskytování investičních služeb, může začít poskytovat investiční služby v České republice prostřednictvím organizační složky ode dne, kdy jí Česká národní banka sdělila informační povinnosti a pravidla jednání se zákazníky, nebo po uplynutí lhůty podle odstavce 1 písm. b).
(3) Česká národní banka informuje zahraniční osobu, která poskytuje investiční služby v České republice podle odstavce 2, o každé změně informačních povinností a pravidel jednání se zákazníky.
(4) Zahraniční osoba, která poskytuje investiční služby v České republice podle odstavce 2, oznámí České národní bance nejméně 1 měsíc předem každou změnu
a) v údajích o organizační složce,
b) v organizační struktuře, nebo
c) v plánu obchodní činnosti.
(5) Pokud zahraniční osoba nemůže lhůtu podle odstavce 4 z objektivních důvodů dodržet, oznámí změnu bez zbytečného odkladu.
(6) Postup podle odstavců 1 až 5 se nepoužije, jestliže se zahraniční osoba rozhodne postupovat podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost bank.
(7) Zahraniční osoba, která poskytuje investiční služby v České republice podle odstavce 2, nebo zahraniční osoba se sídlem v jiném členském státě Evropské unie, která je na základě jednotné licence podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost bank, oprávněna poskytovat v České republice investiční služby
a) plní informační povinnosti obchodníka s cennými papíry podle tohoto zákona (§ 16) s výjimkou povinností podle § 16 odst. 4 až 6. Informace podle § 16 odst. 2 písm. b) až e) se uvedou ohledně investičních služeb, které uvedená osoba poskytuje prostřednictvím organizační složky, případně ohledně zákazníků, jimž se tímto způsobem investiční služby poskytují,
b) dodržuje pravidla jednání obchodníka s cennými papíry se zákazníky (§ 15).
§ 25
Poskytování investičních služeb bez umístění organizační složky
(1) Zahraniční osobu, která má sídlo v jiném členském státě Evropské unie a povolení orgánu dohledu tohoto státu k poskytování investičních služeb a která hodlá poskytovat investiční služby v České republice bez umístění organizační složky na území České republiky, Česká národní banka informuje neprodleně o tom, že obdržela od orgánu dohledu domovského státu údaje týkající se zamýšleného poskytování investičních služeb touto osobou v České republice.
(2) Zahraniční osoba, která má sídlo v jiném členském státě Evropské unie a povolení orgánu dohledu tohoto státu k poskytování investičních služeb, může začít poskytovat investiční služby v České republice bez umístění organizační složky ode dne, kdy Česká národní banka obdrží od orgánu dohledu domovského státu údaje týkající se poskytování investičních služeb touto osobou v České republice, nebo po uplynutí 1 měsíce ode dne, kdy tyto údaje obdržel orgán dohledu domovského státu.
(3) Zahraniční osoba, která poskytuje investiční služby v České republice podle odstavce 2,
a) dodržuje informační povinnosti podle § 16 odst. 2 písm. b) až e), pokud jde o investiční služby poskytnuté na území České republiky,
b) oznámí předem České národní bance každou změnu svého plánu obchodní činnosti,
c) dodržuje pravidla jednání obchodníka s cennými papíry se zákazníky (§ 15).
(4) Postup podle odstavců 1, 2 a odstavce 3 písm. b) se nepoužije, jestliže se zahraniční osoba rozhodne postupovat podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost bank.
§ 26
Spolupráce s Komisí Evropských společenství
(1) Česká národní banka informuje neprodleně Komisi Evropských společenství o tom, že
a) udělila povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry osobě, kterou ovládá osoba se sídlem ve státě, který není členským státem Evropské unie,
b) obchodníka s cennými papíry ovládla osoba se sídlem ve státě, který není členským státem Evropské unie.
(2) Informace podle odstavce 1 obsahuje údaje o obchodníkovi s cennými papíry, o osobě ovládající tohoto obchodníka s cennými papíry a o způsobu jejich propojení. Informaci podle odstavce 1 Česká národní banka zašle současně na vědomí Ministerstvu financí (dále jen „ministerstvo“).
(3) Česká národní banka informuje prostřednictvím ministerstva Komisi Evropských společenství o problémech, se kterými se setkávají obchodníci s cennými papíry při poskytování investičních služeb ve státech, které nejsou členskými státy Evropské unie.
(4) Česká národní banka informuje prostřednictvím ministerstva Komisi Evropských společenství
a) o počtu a druzích případů, ve kterých svým rozhodnutím podle § 21 odst. 5 odmítla sdělit orgánu dohledu jiného členského státu Evropské unie údaje o obchodníkovi s cennými papíry, který měl zájem v tomto státě poskytovat investiční služby prostřednictvím organizační složky,
b) o opatřeních k nápravě a sankcích, které uložila zahraničním osobám se sídlem v jiném členském státě Evropské unie v souvislosti s poskytováním investičních služeb v České republice.
§ 27
Spolupráce mezi orgány dohledu členských států Evropské unie
(1) Česká národní banka poskytne orgánu dohledu hostitelského státu údaje potřebné pro výkon dohledu nad obchodníkem s cennými papíry, zejména
a) údaje o každé vedoucí osobě obchodníka s cennými papíry nebo údaje o vedoucím organizační složky obchodníka s cennými papíry umístěné na území hostitelského státu,
b) údaje o každé osobě, která má podíl na základním kapitálu nebo hlasovacích právech obchodníka s cennými papíry.
(2) Česká národní banka na žádost orgánu dohledu jiného členského státu poskytne bez zbytečného odkladu informaci týkající se ochrany vnitřních informací (§ 124) a manipulace s trhem (§ 126).
(3) Pokud Česká národní banka nemůže informaci podle odstavce 2 poskytnout, je povinna sdělit důvod.
(4) Česká národní banka může odmítnout poskytnout informaci podle odstavce 2, pokud
a) by její poskytnutí mohlo nepříznivě ovlivnit suverenitu, bezpečnost nebo veřejný pořádek v České republice,
b) bylo zahájeno v České republice soudní řízení ve věci, které se informace týká, a to ve vztahu k osobám, proti kterým je soudní řízení vedeno, nebo
c) nabyl právní moci rozsudek proti osobě, které se informace týká.
(5) Česká národní banka je povinna oznámit každé důvodné podezření na využití vnitřních informací nebo manipulaci s trhem v jiném členském státě Evropské unie orgánu dohledu tohoto členského státu.
(6) Česká národní banka může požádat orgán dohledu jiného členského státu Evropské unie, aby provedl šetření týkající se jejího podezření na využití vnitřních informací nebo manipulaci s trhem. Česká národní banka může požádat, aby její zaměstnanci byli tomuto šetření přítomni.
(7) Jestliže Česká národní banka obdrží od orgánu dohledu jiného členského státu Evropské unie oznámení o podezření na využití vnitřních informací nebo manipulaci s trhem v České republice, uloží opatření k nápravě nebo pokutu osobě, která se takového jednání dopustila, a informuje o tom oznamovatele.
(8) Jestliže Česká národní banka obdrží žádost orgánu dohledu jiného členského státu Evropské unie, aby provedla šetření týkající jeho podezření na využití vnitřních informací nebo manipulaci s trhem, je povinna této žádosti vyhovět. Česká národní banka je povinna vyhovět též žádosti tohoto orgánu dohledu, aby jeho zaměstnanci byli tomuto šetření přítomni.
(9) Z důvodů uvedených v odstavci 4 Česká národní banka nemusí žádosti podle odstavce 8 vyhovět.
(10) Při odmítnutí žádosti podle odstavce 4 nebo 9 je Česká národní banka povinna informovat orgán dohledu podle odstavce 2 o důvodech odmítnutí žádosti, včetně všech dostupných informací o probíhajícím řízení nebo o rozhodnutí.
HLAVA IV
ORGANIZAČNÍ SLOŽKA ZAHRANIČNÍ OSOBY, KTERÁ MÁ SÍDLO VE STÁTĚ, KTERÝ NENÍ ČLENSKÝM STÁTEM EVROPSKÉ UNIE A POSKYTUJE INVESTIČNÍ SLUŽBY V ČESKÉ REPUBLICE
§ 28
(1) Zahraniční osoba, která má sídlo ve státě, který není členským státem Evropské unie, může poskytovat investiční služby v České republice, pokud má povolení České národní banky k poskytování investičních služeb prostřednictvím organizační složky.
(2) Česká národní banka udělí povolení k poskytování investičních služeb prostřednictvím organizační složky, jestliže
a) sídlo i skutečné sídlo žadatele jsou ve stejném státě,
b) žadatel má povolení orgánu dohledu státu, ve kterém má sídlo, k poskytování investičních služeb, které jsou předmětem žádosti o povolení podle odstavce 1,
c) žadatel má sídlo ve státě, který zaručuje alespoň stejnou ochranu investorů jako Česká republika,
d) žadatel je důvěryhodný,
e) žadatel zajistí organizační složce finanční prostředky, které odpovídají rozsahu investičních služeb poskytovaných v České republice a jejichž původ je průhledný a nezávadný,
f) navržený vedoucí organizační složky je důvěryhodný a odborně způsobilý,
g) žadatel doloží věcné, organizační a personální předpoklady organizační složky pro poskytování investičních služeb uvedených v žádosti,
h) žadatel předloží plán obchodní činnosti organizační složky podložený reálnými ekonomickými kalkulacemi,
i) žadatel informuje Českou národní banku o své účasti v záručním systému, ze kterého se vyplácejí náhrady zákazníkům; pokud žadatel je účastníkem takového systému, doloží zároveň výši náhrad vyplácených zákazníkům, okruh zákazníků a rozsah jejich majetku krytých tímto záručním systémem včetně teritoriální působnosti tohoto záručního systému,
j) žadatel předloží návrh pravidel obezřetného poskytování investičních služeb a návrh pravidel jednání obchodníka s cennými papíry se zákazníky, která splňují požadavky tohoto zákona,
k) na žadateli mají kvalifikovanou účast osoby vhodné z hlediska zdravého a obezřetného vedení obchodníka s cennými papíry se zřetelem k organizační složce,
l) úzké propojení žadatele s jinou osobou nebrání účinnému výkonu dohledu.
(3) Žádost o povolení k poskytování investičních služeb prostřednictvím organizační složky musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti uvedené v odstavci 2. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(4) K výkonu funkce vedoucího organizační složky je třeba předchozí souhlas České národní banky obdobně podle § 10.
(5) V povolení k poskytování investičních služeb prostřednictvím organizační složky Česká národní banka uvede, které investiční služby je organizační složka oprávněna poskytovat a ve vztahu ke kterým investičním nástrojům. Česká národní banka může v povolení stanovit podmínky, které musí organizační složka splnit před zahájením povolené činnosti nebo dodržovat při výkonu povolené činnosti. Povolení se uděluje na dobu neurčitou.
(6) Zahraniční osoba, která má sídlo ve státě, který není členským státem Evropské unie, a poskytuje investiční služby na území České republiky prostřednictvím organizační složky, oznámí České národní bance bez zbytečného odkladu všechny změny ve skutečnostech, na jejichž základě jí bylo uděleno povolení k poskytování investičních služeb prostřednictvím organizační složky.
(7) Zahraniční osoba, která má sídlo ve státě, který není členským státem Evropské unie, a poskytuje investiční služby v České republice prostřednictvím organizační složky,
a) dodržuje pravidla obezřetného poskytování služeb obdobně podle § 12,
b) vede řádně deník obchodníka s cennými papíry obdobně podle § 13,
c) dodržuje pravidla jednání se zákazníky obdobně podle § 15,
d) plní informační povinnosti obdobně podle § 24 odst. 7 písm. a),
e) uchovává dokumenty obdobně podle § 17,
f) dodržuje pravidla pro organizování veřejné dražby cenných papírů obdobně podle § 33.
HLAVA V
INVESTIČNÍ ZPROSTŘEDKOVATEL
§ 29
Základní ustanovení
(1) Investiční zprostředkovatel je osoba, která poskytuje investiční službu přijímání a předávání pokynů týkajících se investičních cenných papírů nebo cenných papírů kolektivního investování, avšak
a) nepřijímá peněžní prostředky nebo investiční nástroje zákazníků,
b) pokyny předává pouze
1. bance,
2. obchodníkovi s cennými papíry,
3. zahraniční osobě, která má sídlo v členském státě Evropské unie a jejíž předmět podnikání odpovídá činnosti některé z osob uvedených v bodech 1 a 2,
4. organizační složce zahraniční osoby, která má povolení podle § 28 odst. 1,
5. investiční společnosti,
6. investičnímu fondu, nebo
7. zahraniční osobě oprávněné veřejně nabízet a vydávat své cenné papíry fondu kolektivního investování v České republice.
(2) Činnost investičního zprostředkovatele může vykonávat pouze osoba, která je zaregistrovaná u České národní banky.
§ 30
Registrace investičního zprostředkovatele
(1) Investiční zprostředkovatel, který je právnickou osobou, může vykonávat činnosti podle § 29 odst. 1 pouze
a) statutárním orgánem nebo členem statutárního orgánu,
b) zaměstnancem,
c) společníkem, který je fyzickou osobou a není akcionářem tohoto investičního zprostředkovatele, nebo
d) svým členem, který je fyzickou osobou.
(2) Fyzická osoba uvedená v odstavci 1 písm. b) až d) musí být důvěryhodná, musí mít ukončené středoškolské vzdělání a musí mít přiměřené zkušenosti s kapitálovým trhem nebo být absolventem odborného kurzu zaměřeného na nabízení investičních nástrojů včetně poskytování informací o těchto investičních nástrojích.
(3) Investiční zprostředkovatel, který je fyzickou osobou, může činnosti podle § 29 odst. 1 vykonávat sám nebo je může vykonávat jeho zaměstnanec, který je důvěryhodný, má ukončené středoškolské vzdělání a přiměřené zkušenosti s kapitálovým trhem nebo absolvoval odborný kurz zaměřený na nabízení investičních nástrojů včetně poskytování informací o těchto investičních nástrojích.
(4) Pro investičního zprostředkovatele může činnosti podle § 29 odst. 1 vykonávat též jiný investiční zprostředkovatel, který nesmí k výkonu těchto činností použít dalšího investičního zprostředkovatele.
(5) Česká národní banka zaregistruje jako investičního zprostředkovatele právnickou osobu, která předložila potvrzení svého místně příslušného finančního úřadu o tom, že nemá evidovány finanční nedoplatky, a jejíž statutární orgán nebo jeho členové
a) dosáhli věku 18 let,
b) jsou způsobilí k právním úkonům,
c) jsou důvěryhodní,
d) mají ukončené středoškolské vzdělání,
e) mají přiměřené zkušenosti s kapitálovým trhem nebo absolvovali odborný kurz zaměřený na nabízení investičních nástrojů včetně poskytování informací o těchto investičních nástrojích.
(6) Česká národní banka zaregistruje jako investičního zprostředkovatele fyzickou osobu, která
a) dosáhla věku 18 let,
b) je způsobilá k právním úkonům,
c) je důvěryhodná,
d) předložila potvrzení svého místně příslušného finančního úřadu o tom, že nemá evidovány finanční nedoplatky, pokud
e) má ukončené středoškolské vzdělání,
f) má přiměřené zkušenosti s kapitálovým trhem nebo absolvovala odborný kurz zaměřený na nabízení investičních nástrojů včetně poskytování informací o těchto investičních nástrojích.
(7) Žádost o registraci investičního zprostředkovatele musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti uvedené v odstavci 5 nebo 6. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(8) Česká národní banka do 30 dnů ode dne doručení žádosti žadatele zaregistruje a vydá mu o tom osvědčení. Pokud žadatel nedoloží splnění podmínek podle odstavce 5 nebo 6, Česká národní banka v této lhůtě zahájí správní řízení a rozhodne, že se žádost o registraci zamítá, nedoloží-li žadatel splnění uvedených podmínek ani v tomto řízení.
(9) Česká národní banka zruší registraci, jestliže investiční zprostředkovatel písemně o její zrušení Českou národní banku požádá.
§ 31
Osoba, která přebírá pokyny od investičního zprostředkovatele [§ 29 odst. 1 písm. b)],
a) informuje investičního zprostředkovatele podrobně a pravdivě o investičních nástrojích, jichž se týkají pokyny přijímané a předávané investičním zprostředkovatelem,
b) poskytne potřebnou součinnost při zajištění odbornosti osob podle § 30 odst. 2 a 3,
c) informuje investičního zprostředkovatele neprodleně o každé změně v informacích poskytnutých podle písmene a).
§ 32
Povinnosti investičního zprostředkovatele
(1) Investiční zprostředkovatel
a) vede evidenci přijatých a předaných pokynů týkajících se investičních nástrojů; investiční zprostředkovatel je pro účely vedení této evidence oprávněn vést rodná čísla účastníků transakcí,
b) dodržuje pravidla jednání se zákazníky a poskytuje investiční služby s odbornou péčí,
c) zavede administrativní postupy a mechanizmus vnitřní kontroly nezbytné pro řádný výkon činnosti investičního zprostředkovatele.
(2) Investiční zprostředkovatel informuje zákazníka o osobě, pro kterou vykonává činnost uvedenou v § 29 odst. 1, zejména na základě jakého povolení tato osoba podniká a v jakém rozsahu podléhá dohledu. Investiční zprostředkovatel informuje zákazníka případně též o investičním zprostředkovateli, pro kterého vykonává činnost uvedenou v § 29 odst. 1.
(3) Investiční zprostředkovatel oznámí České národní bance bez zbytečného odkladu všechny změny ve skutečnostech, na jejichž základě byl zaregistrován u České národní banky.
(4) Pravidla jednání investičního zprostředkovatele se zákazníky a zásady pro vedení evidence přijatých a předaných pokynů, administrativní postupy a mechanizmus vnitřní kontroly nezbytné pro řádný výkon činnosti stanoví prováděcí právní předpis.
(5) Investiční zprostředkovatel uchovává evidenci přijatých a předaných pokynů podle odstavce 1 písm. a) nejméně 10 let od konce kalendářního roku, ve kterém byla služba poskytnuta.
ČÁST TŘETÍ
VEŘEJNÁ DRAŽBA CENNÝCH PAPÍRŮ
§ 33
(1) Organizovat veřejné dražby cenných papírů může pouze obchodník s cennými papíry, který má povolení k poskytování investiční služby uvedené v § 4 odst. 2 písm. b) (dále jen „dražebník cenných papírů“).
(2) Na veřejnou dražbu cenných papírů se vztahuje přiměřeně zvláštní právní předpis upravující veřejné dražby, pokud tento zákon nestanoví jinak.
(3) Pravidla organizování veřejné dražby cenných papírů upraví dražebník cenných papírů dražebním řádem.
(4) Dražební řád a každou jeho změnu schvaluje Česká národní banka. Jestliže Česká národní banka neodešle žadateli do 30 dnů ode dne doručení žádosti o schválení dražebního řádu nebo jeho změny rozhodnutí o této žádosti, proti kterému lze podat rozklad, platí, že dražební řád nebo jeho změna byly schváleny. Pokud je řízení o žádosti přerušeno, tato lhůta neběží.
(5) Při nedobrovolné veřejné dražbě investičních cenných papírů je pro zjištění ceny předmětu dražby nutné zpracovat znalecký posudek podle zvláštního právního předpisu upravujícího výkon znalecké činnosti; nepřesahuje-li nejnižší podání částku 100 000 Kč, lze znalecký posudek ceny předmětu dražby nahradit zápisem o odhadu ceny předmětu dražby podle zvláštního právního předpisu upravujícího veřejné dražby. Dražebník uveřejní znalecký posudek nebo zápis o odhadu ceny způsobem umožňujícím dálkový přístup po dobu nejméně jednoho roku. Dražebník zašle dražební vyhlášku obsahující cenu předmětu dražby ve lhůtách stanovených podle zvláštního právního předpisu upravujícího veřejné dražby také České národní bance.
(6) Jestliže předmětem veřejné dražby cenných papírů je zaknihovaný cenný papír, zaregistruje osoba vedoucí evidenci cenných papírů přechod cenného papíru na vydražitele k okamžiku příklepu na základě potvrzení o nabytí vlastnictví na příkaz dražebníka nebo vydražitele. V případě listinného cenného papíru na řad dražebník vyznačí na základě potvrzení o nabytí vlastnictví přechod cenného papíru na vydražitele k okamžiku příklepu.
(7) Jestliže jsou předmětem veřejné dražby cenných papírů listinné cenné papíry znějící na doručitele a dražebník cenných papírů nezná vlastníky těchto cenných papírů, dražebník nemá povinnost zaslat vlastníkům dražební vyhlášku a jiné písemnosti.
(8) Nedobrovolnou veřejnou dražbu cenných papírů je možno provést též,
a) pokud navrhovatel prokáže, že vlastník cenného papíru je v prodlení s převzetím, předložením nebo odevzdáním listinného cenného papíru, přestože byl upozorněn na možný prodej cenného papíru v dražbě, nebo
b) pokud není řádně a včas splněna pohledávka zajištěná zástavním právem k cennému papíru podle zvláštního právního předpisu upravujícího cenné papíry.
ČÁST ČTVRTÁ
VEŘEJNÁ NABÍDKA INVESTIČNÍCH CENNÝCH PAPÍRŮ A PROSPEKT CENNÉHO PAPÍRU
HLAVA I
VEŘEJNÁ NABÍDKA INVESTIČNÍCH CENNÝCH PAPÍRŮ
§ 34
Základní ustanovení
(1) Veřejnou nabídkou investičních cenných papírů (dále jen „veřejná nabídka“) se rozumí jakékoli sdělení širšímu okruhu osob obsahující informace o nabízených investičních cenných papírech a podmínkách pro jejich nabytí, které jsou dostatečné k tomu, aby investor učinil rozhodnutí koupit nebo upsat tyto investiční cenné papíry.
(2) Pro účely ustanovení tohoto zákona o veřejné nabídce, prospektu cenného papíru a o podmínkách pro přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu se rozumí
a) kapitálovými cennými papíry investiční cenné papíry podle § 3 odst. 2 písm. a) a převoditelné cenné papíry opravňující k nabytí těchto investičních cenných papírů, jsou-li tyto převoditelné cenné papíry vydány stejným emitentem nebo emitentem náležejícím do skupiny ovládané stejnou ovládající osobou (dále jen „stejná skupina“) jako emitent investičních cenných papírů, které mají být převodem získány,
b) dluhovými cennými papíry investiční cenné papíry, které nejsou kapitálovými cennými papíry,
c) nabídkovým programem plán na průběžné nebo opakované emitování zastupitelných dluhových cenných papírů, včetně opčních listů a obdobných cenných papírů na tyto dluhové cenné papíry, v určeném emisním období,
d) kvalifikovaným investorem
1. banka, zahraniční osoba s obdobným předmětem podnikání, spořitelní a úvěrní družstvo nebo zahraniční osoba s obdobným předmětem podnikání,
2. obchodník s cennými papíry a zahraniční osoba s obdobným předmětem podnikání,
3. finanční instituce podléhající dohledu (§ 151),
4. osoba podle § 2 písm. a) bodů 12, 16 až 18,
5. právnická osoba, která podle poslední výroční zprávy nebo konsolidované výroční zprávy splňuje alespoň dvě ze tří kritérií, kterými jsou celková výše aktiv odpovídající v korunách českých částce vyšší než 43 000 000 EUR, čistý roční obrat odpovídající v korunách českých částce vyšší než 50 000 000 EUR a průměrný počet zaměstnanců v hospodářském roce 250 nebo více,
6. jiná právnická osoba, která je na svou žádost zapsána Českou národní bankou nebo orgánem dohledu jiného členského státu Evropské unie do seznamu kvalifikovaných investorů,
7. fyzická osoba, která splňuje alespoň dvě ze tří stanovených kritérií a která je na svou žádost zapsána Českou národní bankou nebo orgánem dohledu jiného členského státu Evropské unie do seznamu kvalifikovaných investorů; kritérii jsou provedení transakcí značné velikosti na regulovaných trzích cenných papírů v uplynulých 4 kalendářních čtvrtletích s průměrnou četností nejméně 10 transakcí za čtvrtletí, velikost obhospodařovaného majetku v investičních nástrojích vyšší než částka odpovídající 500 000 EUR a pracovní zkušenost ve finančním sektoru v odborné pozici vyžadující znalost investování do investičních nástrojů v délce nejméně jednoho roku.
(3) Ustanovení tohoto zákona o veřejné nabídce a o prospektu cenného papíru se s výjimkou uvedenou v odstavci 4 nevztahují na
a) dluhové cenné papíry emitované
1. členským státem Evropské unie,
2. členským státem federace, která je členským státem Evropské unie,
3. územním samosprávným celkem členského státu Evropské unie,
4. Českou národní bankou, jinou centrální bankou členského státu Evropské unie nebo Evropskou centrální bankou,
5. mezinárodní organizací, jejímž členem je alespoň jeden členský stát Evropské unie,
b) podíly na kapitálu centrální banky členského státu Evropské unie,
c) cenné papíry nepodmíněně a neodvolatelně zaručené členským státem Evropské unie nebo jeho územním samosprávným celkem,
d) cenné papíry emitované neziskovou organizací k získání prostředků potřebných k dosažení jejího neziskového účelu,
e) dluhové cenné papíry emitované průběžně či opakovaně bankou, zahraniční osobou s obdobným předmětem podnikání, spořitelním a úvěrním družstvem nebo zahraniční osobou s obdobným předmětem podnikání, které
1. nejsou podřízené nebo vyměnitelné,
2. neopravňují k nabytí jiného druhu cenného papíru s výjimkou kupónu,
3. nejsou spojeny s derivátem,
4. představují právo na vrácení vkladu přijatého bankou,
5. jsou kryty systémem pojištění vkladů podle práva Evropských společenství1b),
f) dluhové cenné papíry emitované průběžně či opakovaně bankou, zahraniční osobou s obdobným předmětem podnikání, spořitelním a úvěrním družstvem nebo zahraniční osobou s obdobným předmětem podnikání, které
1. nejsou podřízené nebo vyměnitelné,
2. neopravňují k nabytí jiného druhu cenného papíru,
3. nejsou spojeny s derivátem,
4. mají celkovou prodejní cenu nebo emisní kurz nižší než částka odpovídající 50 000 000 EUR; tato částka se vypočítává za cenné papíry nabízené v průběhu 12 měsíců,
g) cenné papíry, jejichž celková nabízená prodejní cena nebo emisní kurz nepřesáhne částku odpovídající 200 000 EUR; tato částka se vypočítává za cenné papíry nabízené v průběhu 12 měsíců,
h) nezastupitelné kapitálové podíly, jejichž hlavním účelem je zajistit držiteli právo obývat byt nebo jiný druh nemovitosti, u kterých nelze podíly prodat, aniž by došlo ke vzdání se tohoto práva,
i) dluhopisy emitované opakovaně úvěrovými institucemi ve Švédském království, jejichž hlavním účelem je poskytování hypotečních úvěrů, za předpokladu, že tyto dluhopisy jsou ze stejné emise, jsou emitovány k neomezenému prodeji v průběhu určitého emisního období, jejich podmínky se v průběhu emisního období nezmění a částky odvozené z emise těchto dluhopisů jsou v souladu se společenskou smlouvou emitenta umísťovány do aktiv zajišťujících dostatečné krytí závazků vyplývajících z cenných papírů.
(4) U cenných papírů uvedených v odstavci 3 písm. a), c), f) a g) může emitent nebo osoba, která hodlá veřejně nabízet cenné papíry nebo která žádá o přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu, rozhodnout o tom, že vyhotoví prospekt a uveřejní ho v souladu s tímto zákonem.
§ 35
Povinnost uveřejnit prospekt
(1) Veřejně nabízet investiční cenné papíry může jen osoba, která nejpozději na počátku veřejné nabídky uveřejní prospekt cenného papíru (dále jen „prospekt“) schválený Českou národní bankou (§ 36c) nebo zahraničním orgánem dohledu (§ 36f).
(2) Povinnost uveřejnit prospekt neplatí pro nabídku cenných papírů
a) určenou výhradně kvalifikovaným investorům,
b) určenou omezenému okruhu osob, který v žádném členském státu Evropské unie nedosahuje počtu 100, nepočítaje v to kvalifikované investory,
c) jestliže nejnižší možná investice pro jednoho investora je rovna nebo vyšší než částka odpovídající 50 000 EUR, nebo
d) jejichž jmenovitá hodnota nebo cena za 1 kus se rovná alespoň částce odpovídající 50 000 EUR.
(3) Povinnost uveřejnit prospekt neplatí pro veřejnou nabídku
a) cenných papírů nabízených v souvislosti s nabídkou převzetí výměnou za jiné cenné papíry, pokud je doručen České národní bance a je k dispozici v sídle emitenta dokument, o kterém rozhodne Česká národní banka, že obsahuje údaje rovnocenné údajům v prospektu; jestliže Česká národní banka neodešle emitentovi do 15 pracovních dnů ode dne doručení dokumentu rozhodnutí o tomto dokumentu, platí, že údaje považuje za rovnocenné údajům v prospektu; pokud je řízení o dokumentu přerušeno, tato lhůta neběží,
b) cenných papírů nabízených v souvislosti s přeměnou společnosti, pokud je doručen České národní bance a je k dispozici v sídle emitenta dokument, o kterém rozhodne Česká národní banka, že obsahuje údaje rovnocenné údajům v prospektu; jestliže Česká národní banka neodešle emitentovi do 15 pracovních dnů ode dne doručení dokumentu rozhodnutí o tomto dokumentu, platí, že údaje považuje za rovnocenné údajům v prospektu; pokud je řízení o dokumentu přerušeno, tato lhůta neběží,
c) akcií nabízených bezúplatně dosavadním akcionářům a akcií rozdělovaných jako forma dividendy, jde-li o akcie stejného druhu jako akcie, z nichž jsou takové nepeněžité dividendy vypláceny, pokud je doručen České národní bance a je k dispozici v sídle emitenta dokument obsahující údaje o počtu a druhu akcií a důvody a podrobnosti nabídky,
d) cenných papírů vydaných zaměstnavatelem, jehož cenné papíry jsou již přijaty k obchodování na regulovaném trhu, nebo společností jím ovládanou nebo jeho ovládající nebo společností ovládanou stejnou osobou jako zaměstnavatel, a nabízených současným nebo bývalým zaměstnancům nebo vedoucím osobám zaměstnavatele, jde-li o cenné papíry stejného druhu jako cenné papíry přijaté k obchodování na regulovaném trhu a pokud je doručen České národní bance a je k dispozici v sídle emitenta dokument obsahující údaje o počtu a druhu cenných papírů a důvody a podrobnosti nabídky, nebo
e) akcií vydávaných výměnou za jiné již vydané akcie stejného druhu, pokud tím nedochází ke zvýšení základního kapitálu.
(4) Následný prodej cenných papírů, které byly předmětem nabídky podle odstavce 2, se považuje za samostatnou nabídku. Je-li následné nabízení veřejnou nabídkou, podléhá tato nabídka povinnosti uveřejnit prospekt, pokud tento zákon nestanoví jinak.
HLAVA II
PROSPEKT CENNÉHO PAPÍRU
§ 36
Obsah prospektu cenného papíru
(1) Prospekt musí obsahovat veškeré údaje, které jsou vzhledem ke konkrétní povaze emitenta a cenných papírů, které jsou veřejně nabízeny nebo ohledně nichž je žádáno o přijetí k obchodování na oficiálním trhu, nezbytné pro investory k zasvěcenému posouzení nabízeného cenného papíru a práv s ním spojených, majetku a závazků, finanční situace, zisku a ztrát, budoucího vývoje podnikání a finanční situace emitenta a případně třetí osoby zaručující se za splacení cenných papírů (dále jen „ručitel“). Prospekt musí být formulován srozumitelně, způsobem umožňujícím snadnou analýzu.
(2) Prospekt obsahuje údaje o emitentovi a cenném papíru, který má být veřejně nabízen nebo přijat k obchodování na oficiálním trhu, a shrnutí prospektu. Prospekt nemusí obsahovat shrnutí prospektu, jestliže je žádáno o přijetí dluhového cenného papíru, jehož jmenovitá hodnota nebo cena za 1 kus se rovná alespoň částce odpovídající 50 000 EUR, k obchodování na oficiálním trhu.
(3) Údaje1c) v prospektu mohou být uvedeny formou odkazu na jeden či více dokumentů dříve nebo současně uveřejněných a schválených Českou národní bankou nebo na dokument podle § 120 odst. 6. Prospekt odkazuje pouze na nejaktuálnější dokumenty, které musí být veřejně dostupné po celou dobu uveřejnění prospektu, a obsahuje seznam odkazů.
(4) Shrnutí prospektu obsahuje srozumitelně formulované stručné základní charakteristiky a rizika emitenta cenného papíru a případného ručitele v jazyce, ve kterém byl prospekt vyhotoven. Pro shrnutí prospektu nelze použít postup podle odstavce 3. Shrnutí prospektu obsahuje upozornění, že
a) představuje úvod k prospektu,
b) rozhodnutí investovat do cenných papírů by mělo být založeno na tom, že investor zváží prospekt jako celek,
c) v případě, kdy je u soudu vznesena žaloba, týkající se údajů uvedených v prospektu, může být žalující investor povinen nést náklady na překlad prospektu, vynaložené před zahájením soudního řízení, nebude-li v souladu s právními předpisy stanoveno jinak,
d) osoba, která vyhotovila shrnutí prospektu včetně jeho překladu, je odpovědná za správnost údajů ve shrnutí prospektu pouze v případě, že je shrnutí prospektu zavádějící nebo nepřesné při společném výkladu s ostatními částmi prospektu.
(5) Prospekt vyhotovuje emitent, nebo osoba, která má v úmyslu veřejně nabízet cenné papíry nebo která žádá o přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu. Má-li v úmyslu veřejně nabízet cenné papíry či žádá-li o přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu více osob společně, vyhotovují prospekt tyto osoby společně; je-li však jedna z těchto osob emitentem, vyhotovuje prospekt emitent.
(6) Prospekt lze vyhotovit jako jednotný dokument nebo jako složený ze samostatných dokumentů. Prospekt složený ze samostatných dokumentů se dělí na registrační dokument, doklad o cenném papíru a shrnutí prospektu. Registrační dokument obsahuje údaje týkající se emitenta. Doklad o cenném papíru obsahuje údaje o cenném papíru, který je veřejně nabízen nebo má být přijat k obchodování na oficiálním trhu.
(7) Emitent, který již má registrační dokument dříve schválený Českou národní bankou, může při veřejné nabídce nebo pro přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu vypracovat pouze doklad o cenném papíru a shrnutí prospektu. Doklad o cenném papíru v tomto případě obsahuje údaje, které jsou jinak obsahem registračního dokumentu, pokud od posledního schválení registračního dokumentu nebo dodatku prospektu došlo k podstatné změně, která by mohla ovlivnit hodnocení investorů. Doklad o cenném papíru a shrnutí prospektu vyžadují samostatné schválení Českou národní bankou.
§ 36a
Základní prospekt
(1) Prospekt může být vyhotoven jako základní prospekt, který nemusí obsahovat konečné podmínky vztahující se k jednotlivým emisím cenného papíru, pokud se jedná o
a) dluhové cenné papíry vydávané v rámci nabídkového programu, nebo
b) dluhové cenné papíry vydávané průběžně či opakovaně bankou, zahraniční osobou s obdobným předmětem podnikání, spořitelním a úvěrním družstvem nebo zahraniční osobou s obdobným předmětem podnikání v případě, že
1. výnosy z emise uvedených cenných papírů jsou vkládány do aktiv, která zajišťují dostatečné krytí závazků vyplývajících z cenných papírů do data jejich splatnosti, a
2. při platební neschopnosti příslušné banky, zahraniční osoby s obdobným předmětem podnikání, spořitelního a úvěrního družstva nebo zahraniční osoby s obdobným předmětem podnikání jsou uvedené výnosy v první řadě určeny ke splacení splatného kapitálu a úroků.
(2) Pokud dojde v průběhu nabídkového programu nebo v průběhu průběžného či opakovaného vydávání cenných papírů k podstatným změnám údajů uvedených v základním prospektu, doplní osoba, která vyhotovila prospekt, tyto údaje v dodatku prospektu v souladu s § 36j.
(3) Pokud nejsou konečné podmínky nabídky zahrnuty v základním prospektu nebo dodatku prospektu, budou konečné podmínky uveřejněny a sděleny České národní bance co nejdříve, nejpozději na počátku veřejné nabídky, je-li to možné. V každém takovém případě se použije ustanovení § 36d odst. 1 písm. a) obdobně.
§ 36b
Odpovědnost za obsah prospektu
(1) Za správnost a úplnost údajů uvedených v prospektu odpovídá osoba, která podle § 36 odst. 5 vyhotovila prospekt, a ručitel, pokud je uveden v prospektu a zaručil se za správnost údajů. Pokud vyhotovilo prospekt více osob společně, odpovídá každá z těchto osob za obsah prospektu. V prospektu musí být uvedeny údaje o osobách odpovědných za správné vyhotovení prospektu a jejich prohlášení, že podle jejich nejlepšího vědomí jsou údaje obsažené v prospektu správné a že v něm nebyly zamlčeny žádné skutečnosti, které by mohly změnit význam prospektu.
(2) Za správnost údajů uvedených ve shrnutí prospektu odpovídá osoba uvedená v odstavci 1 pouze v případě, že je shrnutí prospektu zavádějící nebo nepřesné při společném výkladu s ostatními částmi prospektu.
§ 36c
Schvalování prospektu
(1) Česká národní banka schvaluje na žádost osoby, která prospekt vyhotovila (§ 36 odst. 5), prospekt cenného papíru vydaného emitentem se sídlem v České republice s výjimkou uvedenou v odstavci 4.
(2) Česká národní banka schvaluje na žádost osoby, která prospekt vyhotovila (§ 36 odst. 5), prospekt cenného papíru vydaného emitentem se sídlem ve státě, který není členským státem Evropské unie, s výjimkou uvedenou v odstavci 4, pokud je Česká republika prvním členským státem Evropské unie, kde mají být cenné papíry takového emitenta veřejně nabízeny nebo přijaty k obchodování na regulovaném trhu.
(3) Česká národní banka schvaluje prospekt dluhového cenného papíru vydaného emitentem se sídlem v jiném členském státě Evropské unie nebo ve státě, který není členským státem Evropské unie, pokud o schválení požádala Českou národní banku osoba, která prospekt vyhotovila, tento cenný papír byl nebo má být v České republice přijat k obchodování na oficiálním trhu nebo veřejně nabízen a tento dluhový cenný papír
a) má jmenovitou hodnotu nebo cenu za 1 kus rovnající se alespoň částce odpovídající 1 000 EUR, nebo
b) opravňuje k získání převoditelných cenných papírů nebo k získání částky v hotovosti v důsledku převodu nebo výkonu práv s ním spojených, za předpokladu, že emitent dluhového cenného papíru není zároveň emitentem podkladových cenných papírů nebo osobou, která je součástí stejné skupiny jako emitent podkladových cenných papírů.
(4) Osoba, která vyhotovila prospekt cenného papíru vydaného emitentem se sídlem v České republice nebo emitentem uvedeným v odstavci 2, může požádat o schválení prospektu orgán dohledu jiného členského státu Evropské unie, kde mají být tyto cenné papíry přijaty k obchodování na regulovaném trhu nebo veřejně nabízeny, jestliže se jedná o dluhový cenný papír podle odstavce 3 písm. a) nebo b).
(5) Česká národní banka rozhodne v prvním stupni o žádosti podle odstavců 1, 2 nebo 3 do 10 pracovních dnů ode dne doručení této žádosti, pokud jsou součástí žádosti doklady o tom, že emitent cenného papíru uvedeného v prospektu má už cenné papíry přijaté k obchodování na regulovaném trhu nebo už veřejně cenné papíry nabízel. Tato lhůta se prodlužuje na 20 pracovních dnů, pokud emitent cenného papíru uvedeného v prospektu nemá žádné cenné papíry přijaté k obchodování na regulovaném trhu a dosud veřejně cenné papíry nenabízel.
(6) Přílohu žádosti o schválení prospektu tvoří
a) 2 výtisky návrhu prospektu,
b) v případě listinného cenného papíru též vzorový výtisk cenného papíru a údaje o tiskárně, která jej vytiskla,
c) doklady podle odstavce 5.
(7) Česká národní banka požádá o doplnění prospektu, jsou-li předložené dokumenty neúplné nebo je nutné doplnění dalších údajů. Lhůta pro vydání rozhodnutí počíná běžet znovu ode dne, kdy Česká národní banka obdrží požadované doplňující údaje.
(8) Česká národní banka schválí prospekt, který obsahuje veškeré náležitosti vyplývající z tohoto zákona.
(9) Česká národní banka může schválit prospekt cenného papíru vydaného emitentem se sídlem ve státě, který není členským státem Evropské unie, který je vyhotoven v souladu s právními předpisy tohoto státu, pokud
a) jsou požadavky tohoto státu na obsah prospektu rovnocenné požadavkům, které stanoví tento zákon, a
b) byl prospekt vyhotoven v souladu s mezinárodními standardy stanovenými mezinárodními organizacemi příslušných orgánů dohledu.
(10) Česká národní banka může postoupit žádost o schválení prospektu orgánu dohledu jiného členského státu Evropské unie, pokud s tím tento zahraniční orgán dohledu vyslovil souhlas. Tuto skutečnost oznámí Česká národní banka osobě, která prospekt vyhotovila, do 3 pracovních dnů ode dne postoupení žádosti. Lhůta podle odstavce 5 běží znovu ode dne postoupení žádosti.
(11) Česká národní banka může rozhodnout o tom, že souhlasí s návrhem orgánu dohledu jiného členského státu Evropské unie na postoupení žádosti o schválení prospektu České národní bance. Při schvalování prospektu postupuje Česká národní banka podle tohoto zákona.
§ 36d
Konečná cena a počet cenných papírů
(1) Není-li ke dni schvalování prospektu známa konečná cena a počet cenných papírů, které budou veřejně nabídnuty, může Česká národní banka prospekt schválit, pokud
a) je v prospektu uvedena maximální cena, nebo kritéria nebo podmínky, za kterých budou konečná cena a počet cenných papírů určeny, nebo
b) je možné odvolat přijetí koupě nebo upisování cenných papírů nejméně 2 pracovní dny po uveřejnění konečné ceny a počtu cenných papírů, které budou veřejně nabídnuty.
(2) Konečná cena a počet cenných papírů musí být oznámeny České národní bance a uveřejněny způsobem uvedeným v § 36h.
§ 36e
Zúžení prospektu
Česká národní banka může povolit zúžení prospektu o některé náležitosti, pokud se tím prospekt nestane klamavým a pokud bude zúžen pouze o náležitosti,
a) které nejsou podstatné pro účely veřejné nabídky a pro přijetí na trhu a pro posouzení majetkové a finanční situace emitenta, nabízejícího nebo ručitele a jejich budoucího vývoje ani pro posouzení cenného papíru vydaného emitentem,
b) jejichž uveřejnění by bylo v rozporu s veřejným zájmem, nebo
c) jejichž uveřejnění by mohlo významně poškodit emitenta a jejichž neuveřejnění neuvede veřejnost v omyl ohledně skutečností podstatných k posouzení cenného papíru a práv s ním spojených, jeho emitenta a předkladatele nabídky.
§ 36f
Cenné papíry emitentů se sídlem v jiném členském státu Evropské unie
(1) Pro účely veřejné nabídky cenného papíru emitenta se sídlem v jiném členském státu Evropské unie nebo pro účely žádosti o přijetí takového cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu je platný prospekt, který schválil orgán dohledu státu sídla emitenta, jestliže tento orgán poskytl České národní bance osvědčení o schválení, osvědčující, že prospekt byl vyhotoven v souladu s právem Evropských společenství, a kopii uvedeného prospektu v českém jazyce nebo v anglickém jazyce.
(2) Postup podle odstavce 1 se použije obdobně také pro účely veřejné nabídky cenného papíru emitenta se sídlem v České republice nebo emitenta se sídlem ve státě, který není členským státem Evropské unie, nebo pro účely žádosti o přijetí takového cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu, pokud prospekt tohoto cenného papíru schválil orgán dohledu jiného členského státu Evropské unie.
§ 36g
Jazyk prospektu
(1) Pokud Česká národní banka schvaluje prospekt pro účely veřejné nabídky nebo přijetí cenného papíru k obchodování na regulovaném trhu pouze v České republice, musí být vyhotoven v českém jazyce.
(2) Pokud Česká národní banka schvaluje prospekt pro účely veřejné nabídky nebo přijetí cenného papíru k obchodování na regulovaném trhu v České republice a současně i v jednom nebo více jiných členských státech Evropské unie, musí být prospekt vyhotoven v českém jazyce a dále podle rozhodnutí osoby vyhotovující prospekt buď v jazyce, který přijímá příslušný orgán dohledu tohoto jiného členského státu, nebo v anglickém jazyce.
(3) Pokud Česká národní banka schvaluje prospekt pro účely veřejné nabídky nebo přijetí cenného papíru k obchodování na regulovaném trhu v jednom nebo více jiných členských státech Evropské unie s výjimkou České republiky, musí být prospekt vyhotoven podle rozhodnutí osoby vyhotovující prospekt buď v jazyce, který přijímá příslušný orgán dohledu tohoto jiného členského státu, nebo v anglickém jazyce. Pro účely kontroly České národní banky musí být dále prospekt vyhotoven podle rozhodnutí osoby vyhotovující prospekt buď v českém jazyce, nebo v anglickém jazyce.
(4) Pokud Česká národní banka schvaluje prospekt dluhového cenného papíru, jehož jmenovitá hodnota nebo cena za 1 kus se rovná alespoň částce odpovídající 50 000 EUR, pro účely přijetí k obchodování na regulovaném trhu jednoho nebo více členských států Evropské unie, musí být prospekt vyhotoven podle rozhodnutí osoby vyhotovující prospekt buď v českém jazyce a v jazyce, který přijímá příslušný orgán dohledu jiného členského státu, nebo v anglickém jazyce.
(5) V případech, kdy tento zákon vyžaduje, aby byl prospekt vyhotoven v českém jazyce, může na žádost osoby, která žádá o schválení prospektu, Česká národní banka po posouzení konkrétních okolností povolit, aby byl prospekt vyhotoven pouze v anglickém jazyce, je-li to v zájmu investorů. Shrnutí prospektu však musí být vždy vyhotoveno v českém jazyce.
§ 36h
Uveřejnění prospektu
(1) Prospekt se uveřejňuje bez zbytečného odkladu po schválení podle § 36c nebo po doručení osvědčení o schválení podle § 36f v úplném znění jedním nebo více uvedenými způsoby
a) způsobem umožňujícím dálkový přístup na internetových stránkách emitenta a na internetových stránkách obchodníka s cennými papíry, pokud cenné papíry umísťuje nebo prodává,
b) v úplném znění v alespoň jednom celostátně distribuovaném deníku a současně způsobem podle písmene a),
c) v podobě brožury, která je bezplatně dostupná veřejnosti v sídle a provozovně organizátora regulovaného trhu, na kterém mají být cenné papíry přijaty k obchodování, nebo v sídle emitenta a v sídlech a provozovnách obchodníků s cennými papíry, kteří cenné papíry umísťují nebo prodávají, a současně způsobem podle písmene a),
d) způsobem umožňujícím dálkový přístup na internetových stránkách organizátora regulovaného trhu, na kterém je žádáno o přijetí k obchodování, nebo
e) způsobem umožňujícím dálkový přístup na internetových stránkách nabízejícího, pokud cenné papíry veřejně nabízí jiná osoba než emitent.
(2) Jestliže se prospekt skládá z několika dokumentů nebo začleňuje údaje formou odkazu, lze dokumenty a údaje tvořící prospekt uveřejnit a šířit samostatně při splnění postupu podle odstavce 1 pro všechny samostatné dokumenty a odkazy. Každý dokument uvádí, kde lze získat ostatní dokumenty tvořící úplný prospekt.
(3) V případě, že je prospekt uveřejněn pouze způsobem umožňujícím dálkový přístup, musí emitent, předkladatel nabídky, osoba, která žádá o přijetí k obchodování na oficiálním trhu, nebo obchodník s cennými papíry, který cenné papíry umísťuje nebo prodává, na požádání investorovi bezplatně doručit listinnou kopii prospektu.
(4) Pro účely veřejné nabídky na území České republiky musí být uveřejněn prospekt v českém jazyce nebo v anglickém jazyce; shrnutí prospektu se uveřejňuje v českém jazyce.
(5) Pokud má být prospekt uveřejněn způsobem umožňujícím dálkový přístup, uveřejní jej emitent, obchodník s cennými papíry nebo organizátor regulovaného trhu na své internetové adrese způsobem, kterým obvykle uveřejňují informace o svojí činnosti. Přitom zajistí alespoň, aby
a) internetová adresa byla veřejnosti snadno přístupná prostřednictvím datové sítě internet a aby ji bylo možné snadno obvyklým způsobem vyhledat podle obchodní firmy emitenta a aby obsah internetové adresy byl emitentem poskytován bezplatně,
b) uveřejňovaný prospekt měl podobu datového souboru vhodného ke stažení, v běžně používaném formátu,
c) uveřejňovaný prospekt byl uvedeným způsobem dostupný nepřetržitě po dobu 5 let, v případě přijetí cenného papíru k obchodování na regulovaném trhu, nebo po dobu 12 měsíců v případě veřejné nabídky cenného papíru.
§ 36i
Platnost prospektu
(1) Prospekt je platný pro účely veřejné nabídky a přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu po dobu 12 měsíců od prvního uveřejnění. V případech uvedených v § 36j platí tato lhůta, pouze pokud je prospekt doplněn schválenými a uveřejněnými dodatky prospektu.
(2) Základní prospekt je pro účely nabídkového programu platný po dobu nejvýše 12 měsíců od uveřejnění.
(3) V případě dluhových cenných papírů uvedených v § 36a odst. 1 písm. b) je prospekt platný, dokud dotčené cenné papíry nepřestanou být průběžně či opakovaně emitovány.
(4) Dříve schválený a uveřejněný registrační dokument podle § 36 odst. 6 je platný po dobu nejvýše 12 měsíců, jestliže byl aktualizován v souladu s § 36j. Je-li tento registrační dokument doplněn schváleným a uveřejněným dokladem o cenném papíru a shrnutím prospektu, jsou tyto dokumenty společně považovány za platný prospekt.
§ 36j
Dodatek prospektu
(1) Dojde-li po schválení prospektu, ale ještě před ukončením veřejné nabídky nebo zahájením obchodování na oficiálním trhu, k podstatné změně v některé skutečnosti uvedené v prospektu nebo byl-li zjištěn významně nepřesný údaj a tato změna nebo nepřesnost by mohly ovlivnit hodnocení cenného papíru, musí osoba, která vyhotovila prospekt, předložit České národní bance ke schválení dodatek prospektu a po schválení ho uveřejnit stejným způsobem jako uveřejněný prospekt. O schválení dodatku prospektu rozhodne Česká národní banka do 7 pracovních dnů ode dne doručení žádosti o schválení dodatku prospektu.
(2) Je-li to nezbytné, osoba, která vyhotovila prospekt, doplní shrnutí prospektu a všechny jeho překlady v souladu se schváleným dodatkem prospektu.
(3) Investor, který před uveřejněním dodatku prospektu souhlasil s koupí nebo upsáním cenných papírů, je oprávněn ve lhůtě 2 pracovních dnů po uveřejnění dodatku od koupě nebo upsání odstoupit.
§ 36k
Propagační a jiná sdělení
(1) Každé propagační sdělení týkající se veřejné nabídky nebo přijetí cenného papíru k obchodování na regulovaném trhu, při kterých platí povinnost vyhotovit prospekt, musí obsahovat informaci o tom, že prospekt byl nebo bude uveřejněn a kde je, nebo bude možné prospekt získat. Propagační sdělení šířené společně s jiným sdělením musí být zřetelně rozlišitelné a vhodným způsobem odděleno od ostatního sdělení.
(2) Každé propagační sdělení i jiné oznámení v písemné či ústní formě, týkající se veřejné nabídky nebo přijetí cenného papíru k obchodování na regulovaném trhu, při kterých platí povinnost vyhotovit prospekt, musí být v souladu s údaji obsaženými v prospektu a nesmí obsahovat údaj, který je v rozporu s jeho obsahem nebo který je klamavý.
(3) V případě veřejné nabídky nebo přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu, při kterých se povinnost vyhotovit prospekt nevyžaduje, musí být podstatné údaje, které emitent nebo předkladatel nabídky sděluje a adresuje kvalifikovaným investorům nebo zvláštním kategoriím investorů (§ 35 odst. 2 a 3), sděleny všem kvalifikovaným investorům nebo zvláštním kategoriím investorů, kterým je nabídka určena.
§ 36l
Spolupráce mezi orgány dohledu členských států Evropské unie
Česká národní banka na žádost emitenta nebo osoby odpovědné za vyhotovení prospektu poskytne příslušnému orgánu jiného členského státu Evropské unie osvědčení o schválení prospektu potvrzující, že prospekt byl vyhotoven v souladu s právem Evropských společenství, a dále poskytne kopii uvedeného prospektu, a to do 3 pracovních dnů ode dne doručení této žádosti nebo, pokud je žádost podána spolu s návrhem prospektu, do jednoho pracovního dne po schválení prospektu. Stejný postup se použije pro jakýkoli dodatek k prospektu. Česká národní banka k osvědčení připojí překlad shrnutí prospektu, vyhotovený osobou, která vyhotovila prospekt, pokud o to emitent nebo osoba odpovědná za vyhotovení prospektu požádá.
ČÁST PÁTÁ
TRH S INVESTIČNÍMI NÁSTROJI
HLAVA I
ZÁKLADNÍ USTANOVENÍ
Regulovaný trh s investičními nástroji
§ 37
(1) Regulovaným trhem s investičními nástroji (dále jen „regulovaný trh“) se rozumí trh
a) který má stanovená pravidla pro přijímání investičních nástrojů k obchodování,
b) na kterém se obchoduje pravidelně,
c) který má stanovená pravidla pro tvorbu kurzů investičních nástrojů,
d) který pravidelně uveřejňuje kurzy investičních nástrojů dosažené při obchodování,
e) který podléhá dohledu orgánu dohledu státu, ve kterém má sídlo a skutečné sídlo,
f) uvedený v seznamu regulovaných trhů zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie, který uveřejňuje Česká národní banka podle zvláštního právního předpisu.
(2) Regulovaný trh může v České republice organizovat burza nebo organizátor mimoburzovního trhu s investičními nástroji (dále jen „mimoburzovní trh“).
§ 38
Podle podmínek pro přijetí investičního nástroje k obchodování může být regulovaný trh rozdělen na
a) oficiální trh s cennými papíry (dále jen „oficiální trh“), který může být v souladu s vnitřními předpisy organizátora regulovaného trhu rozdělen na více částí,
b) speciální trh s investičními nástroji, které nejsou cennými papíry (dále jen „speciální trh“).
§ 39
(1) Podmínky pro přijímání akcií, cenných papírů zastupujících akcie a dluhopisů k obchodování na oficiálním trhu a informační povinnosti emitenta spojené s jejich přijetím k obchodování na oficiálním trhu stanoví tento zákon (§ 44, § 118 až 121 a § 125). Organizátor regulovaného trhu může stanovit další podmínky nebo informační povinnosti ve svých všeobecných obchodních podmínkách.
(2) Podmínky pro přijímání jiných cenných papírů než uvedených v odstavci 1 k obchodování na oficiálním trhu stanoví organizátor regulovaného trhu ve svých všeobecných obchodních podmínkách. Informační povinnosti spojené s jejich přijetím k obchodování na oficiálním trhu stanoví tento zákon (§ 118 až 121 a § 125) a případně též organizátor regulovaného trhu ve svých všeobecných obchodních podmínkách.
(3) Podmínky pro přijímání investičních nástrojů, které nejsou cennými papíry, k obchodování na speciálním trhu stanoví organizátor regulovaného trhu ve svých všeobecných obchodních podmínkách. Informační povinnosti spojené s jejich přijetím k obchodování na speciálním trhu stanoví tento zákon (§ 125) a případně též organizátor regulovaného trhu ve svých všeobecných obchodních podmínkách.
§ 40
Volný trh
(1) Organizátor regulovaného trhu může organizovat též volný trh. Volným trhem je trh s investičními nástroji, pro který podmínky pro přijímání investičních nástrojů k obchodování, podmínky pro vyloučení investičních nástrojů z obchodování, podmínky pro pozastavení obchodování s investičními nástroji a případné informační povinnosti spojené s přijetím investičních nástrojů k obchodování stanoví organizátor regulovaného trhu ve svých všeobecných obchodních podmínkách.
(2) Organizátor regulovaného trhu uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup a ve svém sídle na místě přístupném veřejnosti prospekt cenného papíru přijatého k obchodování na volném trhu.
§ 41
Informační povinnost organizátora regulovaného trhu
Organizátor regulovaného trhu zasílá České národní bance informace a podklady potřebné pro výkon dohledu. Lhůty pro zasílání informací a podkladů, podrobnosti o jejich obsahu, formě, členění a způsobu zasílání stanoví prováděcí právní předpis.
§ 42
Obchod uzavřený na regulovaném trhu
(1) Obchodem uzavřeným na regulovaném trhu je uzavření smlouvy o koupi a prodeji investičního nástroje na regulovaném trhu,
a) na jejíchž podstatných náležitostech se strany dohodly prostřednictvím automatizovaného obchodního systému organizátora regulovaného trhu v souladu s vnitřními předpisy organizátora regulovaného trhu, nebo
b) která byla uzavřena mimo automatizovaný obchodní systém organizátora regulovaného trhu a následně zahrnuta mezi smlouvy uzavřené prostřednictvím automatizovaného systému v souladu s vnitřními předpisy organizátora regulovaného trhu.
(2) Vypořádání obchodů uzavřených na regulovaném trhu zabezpečuje organizátor regulovaného trhu.
§ 43
Uveřejňování kurzu investičního nástroje
(1) Organizátor regulovaného trhu uveřejňuje
a) aktuální kurz investičního nástroje, se kterým se obchoduje na jím organizovaném trhu,
b) závěrečný kurz investičního nástroje, se kterým se obchoduje na jím organizovaném trhu; závěrečný kurz se uveřejňuje po skončení obchodního dne v kurzovním lístku.
(2) Formu, lhůtu a způsob uveřejňování kurzů investičních nástrojů přijatých k obchodování na regulovaném trhu stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Jestliže investor může před uzavřením obchodu na regulovaném trhu získat informace o kurzech investičních nástrojů a objemech obchodů s investičními nástroji, které mohou být na tomto trhu uzavřeny, organizátor regulovaného trhu zabezpečí, aby
a) tyto informace byly na trhu k dispozici po celou dobu, po kterou je možno obchod uzavřít,
b) investor mohl uzavřít obchod s investičním nástrojem za oznámený kurz pro oznámený objem.
§ 44
Podmínky pro přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu
(1) Kótovaný cenný papír je cenný papír přijatý k obchodování na oficiálním trhu.
(2) Organizátor regulovaného trhu může přijmout akcie nebo dluhopisy k obchodování na oficiálním trhu,
a) jestliže byl uveřejněn prospekt těchto akcií nebo dluhopisů a od jeho uveřejnění uplynul alespoň 1 den,
b) jestliže právní postavení emitenta těchto akcií nebo dluhopisů je v souladu s právem státu, ve kterém má emitent sídlo,
c) jestliže kurz akcie nebo její předpokládaný kurz násobený počtem vydávaných akcií dosahují v korunách českých částky odpovídající alespoň 1 000 000 eur; pokud nelze předpokládaný kurz odhadem určit, musí dosahovat alespoň uvedené částky vlastní kapitál emitenta akcií; podmínka nejnižší částky nemusí být splněna, pokud již emitent vydal akcie stejného druhu a tyto akcie byly přijaty k obchodování na regulovaném trhu, na kterém se o přijetí akcií k obchodování žádá, nebo pokud bude zajištěno bezproblémové obchodování s těmito akciemi,
d) jestliže celková jmenovitá hodnota emise dluhopisu dosahuje v korunách českých hodnoty odpovídající alespoň 200 000 eur; podmínka nejnižší celkové jmenovité hodnoty nemusí být splněna, pokud bude zajištěno bezproblémové obchodování s těmito dluhopisy,
e) jestliže emitent těchto akcií nebo dluhopisů zveřejnil účetní závěrku podle zvláštního právního předpisu upravujícího účetnictví nejméně za 3 po sobě následující účetní období předcházející účetnímu období, ve kterém je podána žádost o přijetí cenného papíru k obchodování na regulovaném trhu; podmínka zveřejnění účetní závěrky za 3 po sobě následující účetní období nemusí být splněna, jestliže emitent existuje podle zápisu do příslušného rejstříku méně než 3 roky a přijetí akcií nebo dluhopisů k obchodování na oficiálním trhu je v zájmu emitenta nebo investorů a jestliže investoři mají dostatek informací nezbytných k posouzení emitenta a cenného papíru,
f) jestliže tyto akcie nebo dluhopisy splňují požadavky práva státu, podle kterého byly vydány,
g) jestliže není vyloučena ani omezena převoditelnost těchto akcií nebo dluhopisů; akcie mohou být též přijaty k obchodování na oficiálním trhu, pokud je jejich převoditelnost omezena pouze požadavkem souhlasu orgánů společnosti a pokud jejich přijetí k obchodování nenaruší obchodování na tomto trhu,
h) je plně splacen emisní kurz těchto akcií nebo dluhopisů; emisní kurz nemusí být plně splacen, pokud to zvláštní právní předpis dovoluje a pokud je zajištěno bezproblémové obchodování s nimi a pokud je v jejich prospektu výslovně uvedeno, že emisní kurz nebyl splacen a jsou uvedena opatření, která byla v souvislosti s tím přijata,
i) jestliže alespoň 25 % akcií, které mají být přijaty k obchodování na oficiálním trhu, je ve vlastnictví veřejnosti členských států Evropské unie, nebo je-li ve vlastnictví veřejnosti členských států Evropské unie alespoň takové procento akcií, které zaručuje bezproblémové obchodování na oficiálním trhu; to není třeba, jestliže
1. vlastnictví akcií veřejností členských států Evropské unie má být zajištěno teprve obchodováním na tomto trhu a organizátor regulovaného trhu usoudí, že požadovaného vlastnictví veřejností bude dosaženo během krátké doby po přijetí akcií k obchodování, nebo
2. akcie téhož emitenta a druhu jsou přijaty k obchodování na obdobném oficiálním trhu státu, který není členským státem Evropské unie, a v tomto státě je ve vlastnictví veřejnosti takový jejich objem, který zaručuje bezproblémové obchodování na oficiálním trhu,
j) jestliže se žádost o přijetí k obchodování vztahuje na všechny dluhopisy stejné emise nebo na všechny akcie stejného druhu; žádost o přijetí k obchodování nemusí zahrnovat akcie držené za účelem ovládání emitenta nebo na akcie, se kterými nelze na základě dohody po určitou dobu obchodovat, pokud obchodováním pouze s částí akcií stejného druhu nevzniknou investorům žádné nevýhody; skutečnost, že se žádost o přijetí k obchodování na oficiálním trhu vztahuje pouze na část akcií stejného druhu, musí být výslovně uvedena v prospektu spolu s uvedením důvodu,
k) jestliže akcie nebo dluhopisy, které jsou listinnými cennými papíry, jsou vytištěny v souladu s požadavky kladenými na tisk listinných cenných papírů podle práva státu, ve kterém má emitent sídlo; pokud tyto požadavky nedosahují úrovně požadavků kladených na tisk listinných cenných papírů v České republice, uvede se tato skutečnost výslovně v prospektu; pokud se neuveřejňuje prospekt, uveřejní se tato skutečnost způsobem umožňujícím dálkový přístup,
l) pokud je emitentem těchto akcií nebo dluhopisů osoba se sídlem ve státě, který není členským státem Evropské unie, a tyto akcie nebo dluhopisy nebyly přijaty k obchodování na oficiálním trhu burzy ve státě, ve kterém má emitent sídlo a skutečné sídlo, ani ve státě, ve kterém je ve vlastnictví veřejnosti největší podíl těchto akcií nebo dluhopisů, ale organizátor regulovaného trhu, na kterém se žádá o přijetí, je přesvědčen, že důvodem nepřijetí k obchodování není ochrana investorů,
m) jedná-li se o vyměnitelné dluhopisy, prioritní dluhopisy nebo dluhopisy s opčním listem, které mají být vyměněny za akcie, a akcie stejného druhu jsou již přijaté k obchodování na oficiálním trhu nebo investorům jsou k dispozici všechny informace nezbytné k posouzení hodnoty těchto akcií,
n) jestliže emise těchto akcií nebo dluhopisů byla vydána v jedné podobě a všechny její kusy mají stejnou jmenovitou hodnotu a stejné identifikační označení podle mezinárodního systému číslování pro identifikaci cenných papírů,
o) jestliže emitent těchto akcií nebo dluhopisů nemá sídlo a skutečné sídlo ve státě, který je členem Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a přitom
1. je ohodnocen ratingovou agenturou (§ 193) uvedenou v seznamu ratingových agentur vedeném Českou národní bankou, nebo
2. se s akciemi obchoduje na zahraničním regulovaném trhu uvedeném v seznamu regulovaných trhů vedeném Českou národní bankou,
p) pokud organizátorovi regulovaného trhu nejsou známy okolnosti, které by v případě přijetí těchto akcií nebo dluhopisů k obchodování na oficiálním trhu mohly vést k poškození investorů, k ohrožení jejich zájmů nebo k ohrožení důležitých veřejných zájmů.
(3) Akcie nebo dluhopisy, které jsou listinnými cennými papíry, jejichž emitent má sídlo v České republice, a které mají být přijaty k obchodování na oficiálním trhu, musejí být vytištěny v tiskárně, která má povolení k tisku cenných papírů, a musejí splňovat náležitosti technického provedení listinného cenného papíru. Povinnost emitenta nechat vytisknout cenný papír v tiskárně, která má povolení k tisku cenných papírů, se nevztahuje na sběrný dluhopis.
(4) Povinnost uveřejnit prospekt podle odstavce 2 písm. a) se nevztahuje na
a) cenné papíry podle § 34 odst. 3,
b) akcie, které po dobu 12 měsíců představují méně než 10 % z celkového počtu akcií stejného druhu již přijatých k obchodování na stejném oficiálním trhu,
c) cenné papíry nabízené v souvislosti s nabídkou převzetí výměnou za jiné cenné papíry, pokud je doručen České národní bance a je k dispozici v sídle emitenta dokument, o kterém rozhodne Česká národní banka, že obsahuje údaje rovnocenné údajům v prospektu; jestliže Česká národní banka neodešle emitentovi do 15 pracovních dnů ode dne doručení dokumentu rozhodnutí o tomto dokumentu, platí, že údaje považuje za rovnocenné údajům v prospektu; pokud je řízení o dokumentu přerušeno, tato lhůta neběží,
d) cenné papíry nabízené v souvislosti s přeměnou společnosti, pokud je doručen České národní bance a je k dispozici v sídle emitenta dokument, o kterém rozhodne Česká národní banka, že obsahuje údaje rovnocenné údajům v prospektu; jestliže Česká národní banka neodešle emitentovi do 15 pracovních dnů ode dne doručení dokumentu rozhodnutí o tomto dokumentu, platí, že údaje považuje za rovnocenné údajům v prospektu; pokud je řízení o dokumentu přerušeno, tato lhůta neběží,
e) akcie nabízené bezúplatně dosavadním akcionářům a akcie rozdělované jako forma dividendy, jde-li o akcie stejného druhu jako akcie, z nichž jsou takové nepeněžité dividendy vypláceny, pokud je doručen České národní bance a je k dispozici v sídle emitenta dokument obsahující údaje o počtu a druhu akcií a důvody a podrobnosti nabídky,
f) cenné papíry vydané zaměstnavatelem, jehož cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, nebo společností jím ovládanou nebo jeho ovládající nebo společností ovládanou stejnou osobou jako zaměstnavatel a nabízených současným nebo bývalým zaměstnancům nebo vedoucím osobám zaměstnavatele, jde-li o cenné papíry stejného druhu jako cenné papíry přijaté k obchodování na regulovaném trhu, a pokud je doručen České národní bance a je k dispozici v sídle emitenta dokument obsahující údaje o počtu a druhu cenných papírů a důvody a podrobnosti nabídky,
g) akcie vydané výměnou za jiné akcie stejného druhu již přijaté k obchodování na stejném oficiálním trhu, pokud tím nedochází ke zvýšení upsaného základního kapitálu,
h) akcie získané výměnou za jiný cenný papír nebo výkonem práva z jiného cenného papíru, za předpokladu, že tyto akcie jsou stejného druhu jako akcie již přijaté k obchodování na stejném oficiálním trhu,
i) cenné papíry již přijaté k obchodování na jiném regulovaném trhu v členském státu Evropské unie, pokud
1. tyto nebo zastupitelné cenné papíry jsou přijaty k obchodování na jiném regulovaném trhu po dobu více než 18 měsíců,
2. u cenných papírů poprvé přijatých k obchodování na regulovaném trhu po 31. prosinci 2003 bylo přijetí k obchodování spojeno se schválením prospektu a jeho uveřejněním v souladu s požadavky práva Evropských společenství1d),
3. u cenných papírů, které byly přijaty k obchodování na jiném regulovaném trhu po 30. červnu 1983 a nesplňují podmínky podle bodu 2, byly splněny požadavky práva Evropských společenství pro přijetí cenného papíru na oficiální trh (kótaci)1e),
4. cenné papíry nadále splňují podmínky pro obchodování na tomto jiném regulovaném trhu,
5. osoba, která žádá o přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu, vypracuje souhrnný dokument v českém jazyce obsahující shrnutí prospektu podle § 36 odst. 4 a informace o tom, kde lze získat poslední prospekt a kde jsou k dispozici finanční údaje uveřejněné emitentem; tento dokument bude uveřejněn způsobem uvedeným v § 36h.
(5) Cenné papíry zastupující akcie mohou být přijaty k obchodování na oficiálním trhu, jestliže
a) emitent akcií, které cenný papír zastupuje, splňuje podmínky podle odstavce 2 písm. b) a e) a plní pro zastupované akcie informační povinnosti emitenta akcií přijatých k obchodování na oficiálním trhu,
b) splňují podmínky podle odstavce 2 písm. f), g), i) až k) a odstavce 7,
c) akcie, které cenný papír zastupuje, splňují podmínku podle odstavce 2 písm. c).
(6) Jestliže předmětem žádosti o přijetí k obchodování na oficiálním trhu jsou cenné papíry, se kterými je spojeno právo na získání cenných papírů představujících podíl na společnosti se sídlem v jiném členském státě Evropské unie, a cenné papíry představující podíl na společnosti jsou přijaty k obchodování na oficiálním trhu burzy ve státě, ve kterém má jejich emitent sídlo, organizátor regulovaného trhu si před rozhodnutím o žádosti vyžádá stanovisko orgánu, který rozhodl o jejich přijetí k obchodování.
(7) Jestliže jsou akcie nebo dluhopisy upisovány na základě veřejné nabídky, lze obchodování s nimi zahájit až po uplynutí lhůty pro upisování uvedené ve veřejné nabídce; to neplatí, pokud lhůta nebyla stanovena.
(8) Podmínky pro přijímání cenných papírů k obchodování na oficiálním trhu podle odstavce 2 písm. a) až f), h), i) a l) až p) se nevztahují na státní dluhopisy vydané Českou republikou, členským státem Evropské unie nebo členským státem Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, komunální dluhopisy nebo dluhopisy vydané subjekty mezinárodního práva.
§ 45
Povolení k tisku kótovaných listinných cenných papírů
(1) Povolení provozovateli tiskárny k tisku kótovaných listinných cenných papírů vydává Česká národní banka.
(2) Náležitosti žádosti o povolení k tisku kótovaných listinných cenných papírů a její přílohy a náležitosti technického provedení kótovaného listinného cenného papíru stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Česká národní banka udělí povolení k tisku kótovaných listinných cenných papírů provozovateli tiskárny, který má sídlo v České republice a který má věcné, organizační, personální a bezpečnostní předpoklady k tisku kótovaných listinných cenných papírů.
§ 46
Registrace cenných papírů vydaných fondem kolektivního investování na oficiálním trhu
(1) Cenný papír vydaný fondem kolektivního investování, který není kótovaným cenným papírem, může být za účelem uveřejňování jeho hodnoty registrován na oficiálním trhu.
(2) Podmínky pro registraci cenného papíru vydaného fondem kolektivního investování a způsob stanovení jeho hodnoty stanoví organizátor regulovaného trhu svým vnitřním předpisem.
§ 47
Vyřazení cenného papíru z obchodování na oficiálním trhu
(1) Emitent, který rozhodl o vyřazení účastnických cenných papírů z obchodování na oficiálním trhu podle § 186a obchodního zákoníku, nebo akcionář, popřípadě osoby jednající ve shodě, kteří mají účast na společnosti alespoň 95 % hlasovacích práv, pokud rozhodli učinit nabídku na odkoupení s tím, že po splnění závazků nabídky na odkoupení dojde k vyřazení účastnických cenných papírů z obchodování na oficiálním trhu podle § 183h odst. 3 obchodního zákoníku, tuto skutečnost neprodleně
a) oznámí České národní bance a organizátorovi regulovaného trhu, na kterém je cenný papír přijat k obchodování, a
b) uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(2) Osoby podle odstavce 1 zašlou organizátorovi regulovaného trhu žádost o vyřazení cenného papíru z obchodování na oficiálním trhu bez zbytečného odkladu po splnění všech povinností vyplývajících z § 183h a 186a obchodního zákoníku těmto osobám. Při povinném veřejném návrhu smlouvy na odkoupení účastnických cenných papírů podle § 186a obchodního zákoníku se za splněné povinnosti považuje splnění závazků vůči akcionářům, kteří nehlasovali pro vyřazení nebo se valné hromady nezúčastnili; nevyžaduje se splnění povinností akcionářů, kteří hlasovali pro vyřazení účastnických cenných papírů z obchodování na oficiálním trhu podle § 186a odst. 7 obchodního zákoníku. Přílohu žádosti tvoří doklad prokazující, že emitent nebo jiná oprávněná osoba rozhodli o vyřazení cenného papíru z obchodování na oficiálním trhu v souladu s obchodním zákoníkem a že tato skutečnost byla oznámena České národní bance, a doklad o splnění všech povinností vyplývajících z § 183h a 186a obchodního zákoníku. V případě dluhopisů se postupuje v souladu se zvláštním právním předpisem upravujícím dluhopisy.
(3) Organizátor regulovaného trhu vyřadí cenný papír z obchodování na oficiálním trhu bez zbytečného odkladu po obdržení žádosti podle odstavce 2 se všemi přílohami.
(4) Organizátor regulovaného trhu oznámí neprodleně vyřazení cenného papíru z obchodování na regulovaném trhu centrálnímu depozitáři a České národní bance.
(5) Organizátor regulovaného trhu promítne do příslušných seznamů vyřazení účastnických cenných papírů z obchodování na oficiálním trhu podle § 183n obchodního zákoníku bez zbytečného odkladu po obdržení písemného oznámení emitenta.
§ 48
Pozastavení obchodování s cenným papírem a vyloučení cenného papíru z obchodování na oficiálním trhu
(1) Organizátor regulovaného trhu pozastaví obchodování s cenným papírem na oficiálním trhu
a) jestliže je dočasně ohroženo řádné fungování trhu, nebo
b) v zájmu ochrany investorů.
(2) Organizátor regulovaného trhu vyloučí cenný papír z obchodování na oficiálním trhu, jestliže
a) má doloženo, že nadále není možné udržet pravidelné obchodování s cenným papírem, nebo
b) cenný papír nebo jeho emitent přestali splňovat podmínky pro přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu.
§ 49
Rozhodnutí o nepřijetí cenného papíru k obchodování nebo o vyloučení cenného papíru z obchodování
(1) Rozhodnutí o nepřijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu nebo o vyloučení cenného papíru z obchodování na oficiálním trhu se vydávají ve správním řízení. Řízení se zahajuje vydáním rozhodnutí.
(2) O opravném prostředku proti rozhodnutí organizátora regulovaného trhu podle odstavce 1 rozhoduje Česká národní banka.
(3) Rozhodnutí o nepřijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu musí být vydáno do 6 měsíců ode dne podání žádosti o přijetí tohoto cenného papíru k obchodování nebo jejího doplnění.
§ 50 až 55
zrušeny
HLAVA II
BURZA CENNÝCH PAPÍRŮ
§ 56
Základní ustanovení
(1) Burza je právnická osoba, která organizuje trh s investičními nástroji pro osoby oprávněné uzavírat burzovní obchody.
(2) K činnosti burzy je třeba povolení České národní banky.
(3) Obchodní firma burzy obsahuje označení „burza cenných papírů“. Osoba, která nemá povolení k činnosti burzy, nesmí používat označení „burza cenných papírů“.
§ 57
Povolení k činnosti burzy
(1) Česká národní banka udělí povolení k činnosti burzy pouze akciové společnosti,
a) která vydává pouze akcie na jméno,
b) která má sídlo i skutečné sídlo na území České republiky,
c) která má základní kapitál alespoň 100 000 000 Kč,
d) která má průhledný a nezávadný původ základního kapitálu, která má věcné, personální a organizační předpoklady pro výkon činnosti burzy, zejména
e) která má věcné, personální a organizační předpoklady pro výkon činnosti burzy, zejména
1. splacen základní kapitál,
2. její vedoucí osoby splňují podmínky schvalování osob obdobně podle § 10,
f) na které mají kvalifikovanou účast osoby vhodné z hlediska zdravého a obezřetného vedení burzy,
g) u které úzké propojení s jinou osobou nebrání účinnému výkonu dohledu nad burzou; při úzkém propojení s osobou, která má sídlo a skutečné sídlo ve státě, který není členským státem Evropské unie, nesmějí právní řád a způsob jeho uplatňování včetně vymahatelnosti práva bránit účinnému výkonu dohledu nad burzou,
h) která předloží návrh burzovních pravidel, která obsahují zejména strukturu trhů, které burza organizuje, podmínky pro přijímání investičních nástrojů k obchodování na jednotlivých trzích a informační povinnosti spojené s přijetím investičních nástrojů k obchodování na jednotlivých trzích; návrh burzovních pravidel Česká národní banka neschvaluje.
(2) Žádost o povolení k činnosti burzy musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti uvedené v odstavci 1. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) V povolení k činnosti burzy Česká národní banka
a) uvede investiční nástroje, se kterými může burza organizovat trh,
b) může stanovit podmínky, které žadatel musí splnit před zahájením organizování trhu s investičními nástroji nebo dodržovat při jeho organizování.
(4) Povolení k činnosti burzy se uděluje na dobu neurčitou.
(5) Česká národní banka informuje prostřednictvím ministerstva bez zbytečného odkladu Komisi Evropských společenství o tom, že udělila povolení k činnosti burzy. Přílohu této informace tvoří burzovní pravidla. Dále Česká národní banka informuje o každé změně v údajích o burze, o změně burzovních pravidel nebo o odnětí povolení k činnosti burzy.
§ 58
(1) Předmětem podnikání burzy mohou být pouze činnosti uvedené v povolení k činnosti burzy a činnosti související.
(2) Burza může
a) poskytovat služby prostřednictvím jiného regulovaného trhu, včetně zahraničního,
b) umožnit jinému organizátorovi regulovaného trhu, včetně zahraničního, poskytovat služby prostřednictvím svého trhu.
(3) Burza oznámí České národní bance bez zbytečného odkladu všechny změny ve skutečnostech, na jejichž základě jí bylo uděleno povolení k činnosti burzy.
(4) Podmínkou výkonu funkce vedoucí osoby burzy je předchozí souhlas České národní banky obdobně podle § 10.
(5) Změnu burzovních pravidel zasílá burza na vědomí České národní bance.
(6) Burza poskytuje služby s odbornou péčí.
§ 59
Neslučitelnost funkcí vedoucí osoby burzy
Vedoucí osobou burzy nesmějí být
a) poslanec nebo senátor Parlamentu České republiky,
b) člen bankovní rady České národní banky, nebo
c) vedoucí osoba nebo zaměstnanec jiného organizátora regulovaného trhu nebo zahraniční osoby s obdobným předmětem podnikání; to neplatí, jestliže burza a jiný organizátor regulovaného trhu nebo zahraniční osoba s obdobným předmětem podnikání jsou součástí jednoho koncernu.
§ 60
Zrušení burzy nebo změna předmětu podnikání burzy
(1) Jestliže valná hromada burzy rozhodne o zrušení společnosti s likvidací nebo o změně předmětu podnikání, je burza povinna tuto skutečnost oznámit České národní bance neprodleně po rozhodnutí valné hromady.
(2) Ode dne vstupu burzy do likvidace nebo ode dne změny jejího předmětu podnikání nesmí osoba, která vstoupila do likvidace nebo změnila předmět podnikání, organizovat trh s investičními nástroji a může pouze vypořádávat své pohledávky a závazky vyplývající z organizování trhu s investičními nástroji; do vypořádání pohledávek a závazků se taková osoba považuje za burzu.
(3) Burza zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o jejím zrušení nebo o změně jejího předmětu podnikání, na vědomí České národní bance.
§ 61
Přeměna burzy
(1) K fúzi burzy s jiným organizátorem regulovaného trhu nebo provozovatelem vypořádacího systému, k převodu obchodního jmění burzy na jejího akcionáře nebo k převodu obchodního jmění jiné osoby na burzu je třeba povolení České národní banky.
(2) Žádost o povolení k fúzi burzy, žádost o povolení převodu obchodního jmění burzy nebo žádost o povolení převodu obchodního jmění jiné osoby na burzu obsahuje údaje a doklady nezbytné pro posouzení důsledků fúze. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Rozdělení burzy nebo fúze burzy s osobou, která není organizátorem regulovaného trhu nebo provozovatelem vypořádacího systému, nejsou přípustné.
(4) Burza zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o její přeměně, na vědomí České národní bance.
§ 62
Převod, zastavení nebo nájem podniku burzy
(1) K uzavření smlouvy o převodu podniku burzy nebo jeho části, smlouvy o zastavení podniku burzy nebo jeho části nebo smlouvy o nájmu podniku burzy nebo jeho části je třeba povolení České národní banky.
(2) Žádost o povolení podle odstavce 1 obsahuje údaje a doklady nezbytné pro posouzení důvodů převodu, zastavení nebo nájmu podniku burzy nebo jeho části. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Burza zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o převodu nebo nájmu podniku burzy nebo jeho části, na vědomí České národní bance.
§ 63
Akcie burzy
Akcie burzy jsou převoditelné na jinou osobu jen s předchozím souhlasem burzovní komory.
§ 64
Valná hromada
(1) Jednání valné hromady se mohou s hlasem poradním účastnit generální ředitel burzy a zástupce České národní banky.
(2) Valná hromada schvaluje řád burzovního rozhodčího soudu a jeho změny včetně sazebníku poplatků za řízení před ním.
(3) Akcionář burzy má na jednání valné hromady hlasovací právo podle jmenovité hodnoty svých akcií, nejvýše však 20 % z celkového počtu hlasů.
§ 65
Burzovní komora
(1) Burzovní komora je statutárním orgánem burzy a plní funkci představenstva.
(2) Na zasedání burzovní komory musí být přítomna alespoň polovina členů burzovní komory. Burzovní komora rozhoduje prostou většinou hlasů. Při volbě a odvolání předsedy nebo místopředsedy burzovní komory, při projednávání burzovních pravidel nebo návrhu jejich změn, návrhu řádu burzovního rozhodčího soudu nebo návrhu jeho změn, při jmenování nebo odvolání generálního ředitele musejí být přítomny alespoň dvě třetiny členů burzovní komory a rozhodnutí musí být schváleno alespoň dvoutřetinovou většinou hlasů přítomných členů.
§ 66
Práva a povinnosti burzovní komory
(1) Burzovní komora
a) schvaluje burzovní pravidla a jejich změny,
b) vyhlašuje výběrové řízení na funkci generálního ředitele burzy, jmenuje generálního ředitele burzy a odvolává jej,
c) uděluje předchozí souhlas k převodu akcií burzy,
d) rozhoduje o přijetí investičních nástrojů k burzovnímu obchodu,
e) uděluje a odnímá členství na burze,
f) rozhoduje o ukládání opatření vůči osobám oprávněným uzavírat burzovní obchody a emitentům, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na burzovním regulovaném trhu; burzovní komora může rozhodování o uplatnění opatření delegovat na burzovní výbor.
(2) Burzovní komora zasedá nejméně jednou za 2 měsíce.
(3) Na postup při ukládání opatření podle odstavce 1 písm. f) se nepoužije správní řád. Povinnosti, při jejichž porušení může burzovní komora uplatnit opatření podle odstavce 1 písm. f), druhy těchto opatření a postup při jejich uplatňování upraví burzovní pravidla.
§ 67
Burzovní výbory
(1) Burzovní komora může zřídit k výkonu činností spojených s organizováním trhu s investičními nástroji burzovní výbory, které jsou orgánem burzy.
(2) Burzovní komora při rozhodnutí o zřízení burzovního výboru zároveň schválí jeho statut.
(3) Předsedu a členy burzovního výboru jmenuje a odvolává burzovní komora.
(4) Burzovní výbor je stálý nebo dočasný.
(5) Burzovní výbor přijímá svůj jednací řád.
§ 68
Generální ředitel burzy
Generální ředitel burzy
a) přijímá opatření, jejichž účelem je zabránit ohrožení činnosti burzy nebo zájmů jejích akcionářů a účastníků kapitálového trhu, zejména mění harmonogram burzovního dne, pozastavuje zčásti nebo zcela obchodování na burze, nestanoví-li tento zákon jinak,
b) jmenuje svého zástupce, který ho zastupuje a přijímá opatření podle písmene a).
§ 69
Burzovní obchod
(1) Burzovním obchodem je obchod podle § 42 uzavřený na burze. Jedná-li se o obchod podle § 42 odst. 1 písm. b), musí být za podmínek stanovených burzovními pravidly alespoň jednou smluvní stranou osoba oprávněná uzavírat burzovní obchody.
(2) Burzovní obchod uzavřený podle předchozího odstavce nemůže burza zrušit.
Osoba oprávněná uzavírat burzovní obchody
§ 70
(1) Burzovní obchody může uzavírat
a) člen burzy,
b) Česká národní banka,
c) Česká republika jednající prostřednictvím ministerstva,
d) Česká konsolidační agentura,
e) osoba, které to umožňují burzovní pravidla, jestliže je druhou stranou obchodu osoba uvedená v písmenech a) až d) a jedná-li se o burzovní obchod uzavřený mimo automatizovaný obchodní systém burzy.
(2) Členem burzy může být obchodník s cennými papíry nebo zahraniční osoba s povolením k poskytování investičních služeb, kteří splňují podmínky stanovené burzovními pravidly a zaplatili poplatek za udělení členství.
(3) Osoba oprávněná uzavírat burzovní obchody, s výjimkou osoby uvedené v odstavci 1 písm. e)
a) je povinna dodržovat burzovní pravidla, přičemž Česká národní banka je povinna dodržovat burzovní pravidla v rozsahu, kterým nejsou dotčeny povinnosti plynoucí z členství v Evropském systému centrálních bank a povinnosti vyplývající z plnění hlavního cíle podle zvláštního právního předpisu upravujícího činnost České národní banky,
b) může uzavírat mimoburzovní obchody s investičními nástroji přijatými k obchodování na oficiálním nebo speciálním trhu burzy pouze v rozsahu povoleném burzovní komorou a o těchto obchodech je povinna informovat burzu,
c) nesmí úmyslně šířit nepravdivou zprávu, která může ovlivnit kurz investičního nástroje.
(4) Česká národní banka může uzavírat mimoburzovní obchody s investičními nástroji přijatými k obchodování na oficiálním nebo speciálním trhu burzy bez povolení burzovní komory; o takovém obchodu není povinna informovat burzu. K uzavření takového obchodu nepotřebuje povolení burzovní komory ani druhá strana takového obchodu a bez souhlasu České národní banky není oprávněna informovat burzu o takovém obchodu.
(5) Česká republika jednající prostřednictvím ministerstva může uzavírat mimoburzovní obchody s investičními nástroji přijatými k obchodování na oficiálním nebo speciálním trhu burzy bez povolení burzovní komory; o takovém obchodu není povinna informovat burzu. K uzavření takového obchodu nepotřebuje povolení burzovní komory ani druhá strana takového obchodu a bez souhlasu České republiky jednající prostřednictvím ministerstva není oprávněna informovat burzu o takovém obchodu.
§ 71
Burza zajistí osobám oprávněným uzavírat burzovní obchody rovný přístup ke službám poskytovaným burzou za podmínek stanovených burzovními pravidly a zajistí dostupnost stejných informací o skutečnostech významných pro vývoj kurzů investičních nástrojů ve stejnou dobu.
§ 72
Burzovní rozhodčí soud
(1) Burzovní rozhodčí soud rozhoduje spory z burzovních obchodů, pokud se strany nedohodnou jinak.
(2) Burzovní rozhodčí soud zřizuje burza.
(3) Burzovní rozhodčí soud může též rozhodovat spory z ostatních obchodů s investičními nástroji, spory z podnikání na kapitálovém trhu, peněžním trhu, pojišťovacím trhu a trhu penzijního připojištění, pokud se na tom strany dohodnou.
(4) Na burzovní rozhodčí soud se vztahuje zvláštní právní předpis, který upravuje rozhodčí řízení a výkon rozhodčích nálezů, pokud tento zákon nestanoví jinak.
HLAVA III
MIMOBURZOVNÍ TRH
§ 73
Základní ustanovení
(1) Organizátor mimoburzovního trhu organizuje trh s investičními nástroji.
(2) K organizování mimoburzovního trhu je třeba povolení České národní banky.
§ 74
Povolení k organizování mimoburzovního trhu
(1) Česká národní banka udělí povolení k organizování mimoburzovního trhu pouze akciové společnosti,
a) která vydává pouze akcie na jméno,
b) která má sídlo a skutečné sídlo v České republice,
c) která má základní kapitál alespoň 10 000 000 Kč,
d) která má průhledný a nezávadný původ základního kapitálu,
e) která má věcné, personální a organizační předpoklady pro organizování mimoburzovního trhu, zejména
1. splacen základní kapitál,
2. její vedoucí osoby splňují podmínky schvalování osob obdobně podle § 10,
f) která předloží návrh pravidel obezřetného poskytování služeb organizátora mimoburzovního trhu a návrh pravidel jednání organizátora mimoburzovního trhu se zákazníky, která jsou v souladu s tímto zákonem,
g) na které mají kvalifikovanou účast osoby vhodné z hlediska zdravého a obezřetného vedení organizátora mimoburzovního trhu,
h) u které úzké propojení s jinou osobou nebrání výkonu dohledu nad organizátorem mimoburzovního trhu; při úzkém propojení s osobou, která má sídlo a skutečné sídlo ve státě, který není členským státem Evropské unie, nesmí právní řád a způsob jeho uplatňování včetně vymahatelnosti práva bránit účinnému výkonu dohledu nad organizátorem regulovaného trhu,
i) která předloží návrh pravidel obchodování na mimoburzovním trhu obsahující zejména strukturu trhů, které organizátor mimoburzovního trhu organizuje, podmínky pro přijímání investičních nástrojů k obchodování na jednotlivých trzích a informační povinnosti spojené s přijetím investičních nástrojů k obchodování na jednotlivých trzích.
(2) Žádost o povolení k organizování mimoburzovního trhu musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti uvedené v odstavci 1. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) V povolení k organizování mimoburzovního trhu Česká národní banka
a) uvede investiční nástroje, se kterými může organizátor mimoburzovního trhu organizovat trh,
b) schválí pravidla obchodování na mimoburzovním trhu,
c) může stanovit podmínky, které žadatel musí splnit před zahájením organizování trhu s investičními nástroji, popřípadě dodržovat při jeho organizování.
(4) Povolení k organizování mimoburzovního trhu se uděluje na dobu neurčitou.
(5) Česká národní banka bez zbytečného odkladu informuje prostřednictvím ministerstva Komisi Evropských společenství o tom, že udělila povolení organizování mimoburzovního trhu. Přílohu této informace tvoří pravidla obchodování na mimoburzovním trhu. Dále Česká národní banka informuje prostřednictvím ministerstva o každé změně v údajích o organizátorovi mimoburzovního trhu, změně pravidel obchodování na mimoburzovním trhu nebo o odnětí povolení k organizování mimoburzovního trhu.
§ 75
(1) Předmětem podnikání organizátora mimoburzovního trhu mohou být pouze činnosti uvedené v povolení k organizování mimoburzovního trhu a činnosti související.
(2) Organizátor mimoburzovního trhu oznámí České národní bance bez zbytečného odkladu každou změnu ve skutečnostech, na jejichž základě bylo uděleno povolení k organizování mimoburzovního trhu.
(3) Každá změna pravidel obchodování na mimoburzovním trhu musí být předem schválena Českou národní bankou.
(4) Česká národní banka odešle prvoinstanční rozhodnutí o schválení změny pravidel obchodování na mimoburzovním trhu do 30 kalendářních dnů ode dne doručení nebo doplnění žádosti. Neodešle-li Česká národní banka rozhodnutí v této lhůtě, považuje se změna pravidel obchodování na mimoburzovním trhu za schválenou.
(5) Pravidla obchodování na mimoburzovním trhu a jejich změny nabývají účinnosti okamžikem uveřejnění, nestanoví-li organizátor mimoburzovního trhu datum pozdější.
(6) Organizátor mimoburzovního trhu dodržuje pravidla obchodování na mimoburzovním trhu.
(7) Podmínkou výkonu funkce vedoucí osoby organizátora mimoburzovního trhu je předchozí souhlas České národní banky obdobně podle § 10.
(8) Organizátor mimoburzovního trhu může
a) poskytovat služby prostřednictvím jiného regulovaného trhu, a to i zahraničního,
b) umožnit organizátorovi regulovaného trhu, a to i zahraničnímu, poskytovat služby prostřednictvím svého trhu.
§ 76
Neslučitelnost funkcí vedoucí osoby organizátora mimoburzovního trhu
Vedoucí osobou organizátora mimoburzovního trhu nesmějí být
a) poslanec nebo senátor Parlamentu České republiky,
b) člen bankovní rady České národní banky, nebo
c) vedoucí osoba nebo zaměstnanec jiného organizátora regulovaného trhu nebo zahraniční osoby s obdobným předmětem podnikání; to neplatí, jestliže organizátor mimoburzovního trhu a jiný organizátor regulovaného trhu nebo zahraniční osoba s obdobným předmětem podnikání jsou součástí jednoho koncernu.
§ 77
Zrušení nebo změna předmětu podnikání organizátora mimoburzovního trhu
(1) Jestliže valná hromada organizátora mimoburzovního trhu rozhodne o zrušení společnosti s likvidací nebo o změně předmětu podnikání, je organizátor mimoburzovního trhu povinen oznámit tuto skutečnost České národní bance neprodleně po rozhodnutí valné hromady.
(2) Ode dne vstupu organizátora mimoburzovního trhu do likvidace nebo ode dne změny jeho předmětu podnikání nesmí osoba, která vstoupila do likvidace nebo změnila předmět podnikání, organizovat trh s investičními nástroji a může pouze vypořádávat své pohledávky a závazky vyplývající z organizování trhu s investičními nástroji; při výkonu této činnosti se taková osoba považuje za organizátora mimoburzovního trhu.
(3) Organizátor mimoburzovního trhu zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o jeho zrušení nebo o změně jeho předmětu podnikání, na vědomí České národní bance.
§ 78
Přeměna organizátora mimoburzovního trhu
(1) K fúzi organizátora mimoburzovního trhu s jiným organizátorem regulovaného trhu nebo provozovatelem vypořádacího systému, k převodu obchodního jmění organizátora mimoburzovního trhu na jeho akcionáře nebo k převodu obchodního jmění jiné osoby na organizátora mimoburzovního trhu je třeba povolení České národní banky.
(2) Žádost o povolení k fúzi organizátora mimoburzovního trhu, žádost o povolení převodu obchodního jmění organizátora mimoburzovního trhu na jeho akcionáře nebo žádost o povolení převodu obchodního jmění jiné osoby na organizátora mimoburzovního trhu obsahují údaje a doklady nezbytné pro posouzení důsledků fúze. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Rozdělení organizátora mimoburzovního trhu nebo fúze organizátora mimoburzovního trhu s osobou, která není organizátorem regulovaného trhu nebo provozovatelem vypořádacího systému, nejsou dovoleny.
(4) Organizátor mimoburzovního trhu zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o jeho přeměně, na vědomí České národní bance.
§ 79
Převod, zastavení nebo nájem podniku organizátora mimoburzovního trhu
(1) K uzavření smlouvy o převodu podniku organizátora mimoburzovního trhu nebo jeho části, smlouvy o zastavení podniku organizátora mimoburzovního trhu nebo jeho části nebo smlouvy o nájmu podniku organizátora mimoburzovního trhu nebo jeho části je třeba povolení České národní banky.
(2) Žádost o povolení podle odstavce 1 obsahuje údaje a doklady nezbytné pro posouzení důvodů převodu, zastavení nebo nájmu podniku organizátora mimoburzovního trhu nebo jeho části. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Organizátor mimoburzovního trhu zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o převodu nebo nájmu podniku organizátora mimoburzovního trhu nebo jeho části, na vědomí České národní bance.
Povinnosti organizátora mimoburzovního trhu
§ 80
(1) Organizátor mimoburzovního trhu zavede
a) kontrolní a bezpečnostní opatření při zpracování a evidenci dat,
b) systém vnitřní kontroly a
c) pravidla pro uzavírání obchodů jeho zaměstnanci na vlastní účet a na účet osob jim blízkých.
(2) Organizátor mimoburzovního trhu upraví vnitřním předpisem svou vnitřní organizaci (organizační řád) a záležitosti uvedené v odstavci 1.
(3) Pravidla obchodování na mimoburzovním trhu musí zajistit
a) řádné fungování trhu,
b) omezení možnosti střetu zájmů mezi jednotlivými zákazníky a
c) čestné, kvalifikované a spravedlivé nakládaní s pokyny zákazníků k uskutečnění transakcí na jím organizovaném trhu s investičními nástroji.
(4) Peněžní prostředky a investiční nástroje svěřené organizátorovi mimoburzovního trhu za účelem uskutečnění transakce na jím organizovaném trhu a získané za tyto hodnoty pro zákazníka nejsou majetkem organizátora mimoburzovního trhu ani součástí jeho konkurzní podstaty. V případě konkurzu je správce konkurzní podstaty povinen vydat tento majetek bez zbytečného odkladu zákazníkům; pro vydání tohoto majetku platí § 132 obdobně.
(5) Organizátor mimoburzovního trhu při nakládání s majetkem uvedeným v odstavci 4
a) vede odděleně vlastní peněžní prostředky a peněžní prostředky svěřené mu zákazníkem a účtuje o majetku zákazníka odděleně od svého majetku,
b) nepoužívá tento majetek k obchodu na účet jiné osoby než zákazníka, který mu tento majetek svěřil, popřípadě pro kterého byl získán, a
c) zajistí jednoznačnou identifikaci tohoto majetku tak, že peněžní prostředky zákazníků vede na zvláštním bankovním účtu, a vnitřním předpisem upraví oddělené nakládání s peněžními prostředky zákazníků od nakládání s vlastními peněžními prostředky.
(6) Organizátor mimoburzovního trhu
a) organizuje mimoburzovní trh s odbornou péčí v souladu s pravidly obchodování na mimoburzovním trhu,
b) informuje zákazníka úplně, pravdivě a srozumitelně o podstatných skutečnostech souvisejících s uskutečňováním transakcí na jím organizovaném trhu, zejména jej upozorní na to, že organizátor mimoburzovního trhu neposuzuje, zda jsou investiční nástroje, se kterými hodlá zákazník uskutečňovat na mimoburzovním trhu transakce, nebo služby poskytované či nabízené organizátorem mimoburzovního trhu pro zákazníka vhodné, že na uskutečňování těchto transakcí na tomto trhu ani na poskytování těchto služeb se nevztahují pravidla jednání se zákazníky jako u obchodníka s cennými papíry a že investování na kapitálovém trhu může být rizikové; organizátor mimoburzovního trhu může toto upozornění poskytnout ve standardizované formě,
c) informuje zákazníka o transakcích uskutečněných na mimoburzovním trhu na základě pokynů tohoto zákazníka, a to způsobem a ve lhůtách stanovených v pravidlech obchodování na mimoburzovním trhu, a
d) používá při propagaci svých služeb pravdivé informace.
(7) Organizátor mimoburzovního trhu předkládá České národní bance
a) nejpozději do 4 měsíců po skončení účetního období svou výroční zprávu a konsolidovanou výroční zprávu podle zvláštního právního předpisu upravujícího účetnictví, je-li podle takového předpisu povinen tuto zprávu sestavovat, jejichž součástí je účetní závěrka ověřená auditorem,
b) nejpozději do 1 měsíce po uplynutí kalendářního čtvrtletí výsledky svého hospodaření v uplynulém čtvrtletí a
c) jednou ročně, nejpozději do 1 měsíce po konání řádné valné hromady, seznam osob, které na něm měly k datu konání valné hromady, případně k datu předcházejícímu datu podání seznamu, kvalifikovanou účast a které s ním byly k tomuto datu úzce propojeny, jsou-li mu známy.
(8) Organizátor mimoburzovního trhu uveřejní zprávy a údaje podle odstavce 7 písm. a) a b) bez zbytečného odkladu po jejich předložení České národní bance způsobem umožňujícím dálkový přístup.
§ 81
Pravidla obchodování na mimoburzovním trhu musí být uveřejněna v aktuálním znění způsobem umožňujícím dálkový přístup a musí být k nahlédnutí v sídle organizátora mimoburzovního trhu a ve všech jeho obchodních místech v obchodních hodinách.
ČÁST ŠESTÁ
VYPOŘÁDACÍ SYSTÉM
§ 82
Základní ustanovení
(1) Vypořádáním obchodů s investičními nástroji se v tomto zákoně rozumí zúčtování vzájemných pohledávek a závazků z obchodů s investičními nástroji.
(2) Vypořádacím systémem se v tomto zákoně rozumí systém,
a) který zajišťuje vypořádání obchodů s investičními nástroji, jestliže má alespoň 3 účastníky uvedené v odstavci 4, nepočítaje v to investiční společnost, a je provozován podle pravidel dohodnutých mezi provozovatelem vypořádacího systému (§ 83 odst. 9) a jeho účastníky (dále jen „pravidla vypořádacího systému“),
b) jehož účastníci se dohodli, že se jejich vztahy vyplývající z účasti v systému řídí českým právem, a
c) jehož existence a název byl nahlášen Komisi Evropských společenství.
(3) Příkazem k vypořádání se v tomto zákoně rozumí pokyn účastníka vypořádacího systému, na jehož základě se v souladu s pravidly vypořádacího systému vypořádávají závazky a pohledávky účastníka vypořádacího systému z jeho obchodů s investičními nástroji převodem investičních nástrojů nebo peněžních prostředků.
(4) Účastníkem vypořádacího systému může být pouze
a) banka,
b) spořitelní a úvěrní družstvo,
c) obchodník s cennými papíry,
d) investiční společnost pro účely vypořádání obchodů s investičními nástroji, které obhospodařuje jako majetek zákazníků,
e) osoba veřejného práva nebo osoba se zárukou osoby veřejného práva, pokud to umožňují předpisy, na jejichž základě byly zřízeny,
f) zahraniční osoba, jejíž předmět podnikání odpovídá činnosti některé z osob uvedených v písmenech a) až d),
g) Česká národní banka, zahraniční centrální banka nebo Evropská centrální banka.
(5) Účastníkem vypořádacího systému může být též osoba, která
a) přijímá příkazy k vypořádání, které podali účastníci vypořádacího systému, a je jejich výlučným prostředníkem při vypořádání obchodů (dále jen „ústřední protistrana“),
b) vede účty, na nichž se provádí zúčtování příkazů k vypořádání, které podali účastníci vypořádacího systému nebo jejich ústřední protistrany (dále jen „zúčtovatel“), nebo
c) provádí zúčtování vzájemných pohledávek a závazků z příkazů k vypořádání, které podali účastníci vypořádacího systému, jejich ústřední protistrany nebo zúčtovatelé (dále jen „clearingová instituce“).
(6) Účast na vypořádacím systému vzniká smlouvou. Provozovatel vypořádacího systému je účastníkem vypořádacího systému, který provozuje.
(7) Účastník vypořádacího systému může zajišťovat i více činností podle odstavce 5. Činnost podle odstavce 5 může být zajištěna i více účastníky vypořádacího systému.
(8) Účastník vypořádacího systému podle odstavce 4 odpovídá za splnění finančních závazků vyplývajících z jeho účasti ve vypořádacím systému.
§ 83
Povolení k provozování vypořádacího systému
(1) Provozovatel vypořádacího systému je právnická osoba, která zajišťuje vypořádání obchodů s investičními nástroji mezi účastníky vypořádacího systému.
(2) K provozování vypořádacího systému je třeba povolení České národní banky.
(3) Česká národní banka udělí povolení k provozování vypořádacího systému pouze akciové společnosti,
a) která vydává pouze akcie na jméno,
b) která může být účastníkem vypořádacího systému (§ 82 odst. 4 a 5),
c) která má sídlo a skutečné sídlo na území České republiky,
d) která má věcné, organizační a personální předpoklady pro vypořádání obchodů s investičními nástroji, zejména
1. splacen základní kapitál,
2. její vedoucí osoby jsou odborně způsobilé a důvěryhodné,
e) která předloží návrh systému řízení rizik, který odpovídá rozsahu poskytovaných služeb,
f) která předloží návrh pravidel vypořádacího systému a vzorový návrh smlouvy s účastníkem vypořádacího systému.
(4) Žádost o povolení k provozování vypořádacího systému musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti uvedené v odstavci 3. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(5) V povolení k provozování vypořádacího systému Česká národní banka
a) uvede investiční nástroje, u kterých může provozovatel vypořádacího systému vypořádávat pohledávky a závazky z obchodů,
b) schválí pravidla vypořádacího systému,
c) případně stanoví podmínky, které musí provozovatel vypořádacího systému splnit před zahájením činnosti, popřípadě dodržovat při výkonu své činnosti.
(6) Povolení k provozování vypořádacího systému se uděluje na dobu neurčitou.
(7) Každá změna pravidel vypořádacího systému musí být předem schválena Českou národní bankou.
(8) Česká národní banka odešle prvoinstanční rozhodnutí o schválení změny pravidel vypořádacího systému do 30 pracovních dnů ode dne doručení nebo doplnění žádosti. Neodešle-li Česká národní banka rozhodnutí v této lhůtě, považuje se změna za schválenou a má se za to, že rozhodnutí nabylo právních účinků.
(9) Pravidla vypořádacího systému stanoví zejména
a) podmínky účasti ve vypořádacím systému,
b) práva a povinnosti účastníků vypořádacího systému,
c) podmínky vypořádání pohledávek a závazků z obchodů s investičními nástroji,
d) způsob a podmínky zajištění závazků z obchodů s investičními nástroji,
e) náležitosti příkazů k vypořádání a podmínky a způsob jejich zadávání do vypořádacího systému,
f) provozní dobu, v níž vypořádací systém přijímá příkazy k vypořádání,
g) okamžik, ke kterému se příkaz k vypořádání považuje za přijatý vypořádacím systémem,
h) časový harmonogram provádění vypořádání včetně harmonogramu jednotlivých fází vypořádání,
i) postup při změně pravidel vypořádacího systému,
j) způsob zabezpečení neodvolatelnosti příkazu k vypořádání vloženého do vypořádacího systému,
k) systém řízení rizik.
(10) Pravidla vypořádacího systému musí být uveřejněna v aktuálním znění způsobem umožňujícím dálkový přístup a musí být k nahlédnutí veřejnosti v sídle provozovatele vypořádacího systému v jeho provozních hodinách.
(11) Provozovatel vypořádacího systému a účastníci vypořádacího systému dodržují pravidla vypořádacího systému.
(12) Peněžní prostředky nebo investiční nástroje, které byly provozovateli vypořádacího systému svěřeny do správy nebo jako zajištění závazku plynoucího z vypořádávaného obchodu s investičními nástroji, nejsou součástí majetku provozovatele vypořádacího systému. Provozovatel vypořádacího systému účtuje o svěřeném majetku odděleně od svého majetku.
(13) Provozovatel vypořádacího systému poskytuje své služby s odbornou péčí.
§ 84
Zrušení nebo změna předmětu podnikání provozovatele vypořádacího systému
(1) Jestliže valná hromada provozovatele vypořádacího systému rozhodne o zrušení společnosti s likvidací nebo o změně předmětu podnikání, je provozovatel vypořádacího systému povinen oznámit tuto skutečnost České národní bance neprodleně po rozhodnutí valné hromady.
(2) Ode dne vstupu provozovatele vypořádacího systému do likvidace nebo ode dne změny jeho předmětu podnikání nesmí osoba, která vstoupila do likvidace nebo změnila předmět podnikání, provozovat vypořádací systém a může pouze vydat majetek účastníků a vypořádat příkazy účastníků vypořádacího systému, které byly přijaty do dne vstupu do likvidace nebo změny předmětu podnikání, a vypořádat všechny svoje závazky a pohledávky vůči účastníkům vypořádacího systému; do vypořádání pohledávek a závazků se taková osoba považuje za provozovatele vypořádacího systému.
(3) Provozovatel vypořádacího systému zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o jeho zrušení nebo o změně jeho předmětu podnikání, na vědomí České národní bance.
§ 85
Přeměna provozovatele vypořádacího systému
(1) K rozdělení nebo fúzi provozovatele vypořádacího systému je třeba povolení České národní banky.
(2) Žádost o povolení k rozdělení nebo fúzi provozovatele vypořádacího systému musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti nezbytné pro posouzení důvodů rozdělení nebo fúze. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Provozovatel vypořádacího systému zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o jeho přeměně, na vědomí České národní bance.
§ 86
Neodvolatelnost příkazu k vypořádání
(1) Účastník vypořádacího systému nebo třetí osoba nesmějí příkaz k vypořádání jednostranně odvolat od okamžiku stanoveného v pravidlech vypořádacího systému.
(2) Prohlášením konkurzu na majetek účastníka vypořádacího systému nebo uložením jiného opatření veřejným orgánem směřujícího vůči majetku účastníka vypořádacího systému, kterým se ukládá povinnost zastavit či omezit převody investičních nástrojů nebo peněžních prostředků tohoto účastníka nebo jiná povinnost týkající se těchto investičních nástrojů nebo peněžních prostředků, není dotčena povinnost provést příkazy k vypořádání ani platnost, účinnost nebo vymahatelnost těchto příkazů, jedná-li se o příkazy k vypořádání, které byly přijaty vypořádacím systémem v souladu s jeho pravidly
a) před prohlášením konkurzu nebo před uložením jiného opatření,
b) v okamžiku prohlášení konkurzu či uložení jiného opatření nebo po okamžiku prohlášení konkurzu či uložení jiného opatření a byly vypořádány v den prohlášení konkurzu či uložení jiného opatření, prokáží-li všichni účastníci vypořádacího systému podle § 82 odst. 5, že jim prohlášení konkurzu nebo uložení jiného opatření České národní banky neoznámila a ani jim nebylo jinak známo.
(3) Prohlášením konkurzu na majetek účastníka vypořádacího systému nebo uložením jiného opatření veřejného orgánu směřujícího vůči majetku účastníka vypořádacího systému není dotčeno právo na zajištění, které tento účastník poskytl
a) jinému účastníkovi vypořádacího systému v souvislosti s jeho účastí v tomto systému,
b) České národní bance, centrální bance členského státu Evropské unie nebo Evropské centrální bance.
§ 87
Informační povinnosti provozovatele vypořádacího systému
Provozovatel vypořádacího systému zasílá České národní bance informace a podklady potřebné pro výkon dohledu. Lhůty pro zasílání informací a podkladů, podrobnosti o jejich obsahu, formě a způsobu zasílání stanoví prováděcí právní předpis.
§ 88
Informační povinnosti o účastnících vypořádacího systému
(1) Provozovatel vypořádacího systému oznámí České národní bance bez zbytečného odkladu každou změnu ve složení účastníků vypořádacího systému nebo změnu v údajích o účastníkovi vypořádacího systému.
(2) Účastník vypořádacího systému oznámí provozovateli vypořádacího systému každou změnu ve svých údajích podle § 2 písm. b).
(3) Účastník vypořádacího systému poskytne osobě, která prokáže právní zájem, na její žádost informaci o vypořádacích systémech, kterých se účastní, a o jejich hlavních pravidlech.
(4) Osoba, která má sídlo v České republice a je účastníkem vypořádacího systému provozovaného podle právního řádu jiného členského státu Evropské unie,
a) poskytne osobě, která prokáže právní zájem, na její žádost informaci o vypořádacích systémech, kterých se účastní, a o jejich hlavních pravidlech,
b) oznámí České národní bance neprodleně změnu svého sídla,
c) oznámí České národní bance bez zbytečného odkladu vznik a ukončení účasti v každém z těchto vypořádacích systémů.
§ 89
Oznamovací povinnosti České národní banky a provozovatele vypořádacího systému
(1) Česká národní banka informuje prostřednictvím ministerstva Komisi Evropských společenství o vypořádacích systémech podle tohoto zákona, o účastnících těchto vypořádacích systémů, o změnách v údajích o účastnících vypořádacích systémů, o změnách v účastnících vypořádacích systémů nebo o odnětí povolení k provozování vypořádacího systému.
(2) Jestliže Česká národní banka obdrží informaci o prohlášení konkurzu na majetek účastníka vypořádacího systému nebo o tom, že účastníkovi tohoto vypořádacího systému bylo uloženo opatření, kterým se ukládá povinnost zastavit či omezit převody investičních nástrojů nebo peněžních prostředků nebo jiná povinnost týkající se těchto investičních nástrojů nebo peněžních prostředků, neprodleně informuje provozovatele tohoto vypořádacího systému a provozovatel vypořádacího systému neprodleně informuje ostatní účastníky vypořádacího systému.
(3) Jestliže Česká národní banka obdrží informaci o prohlášení konkurzu na majetek účastníka vypořádacího systému provozovaného podle práva jiného členského státu Evropské unie, má-li tento účastník sídlo nebo místo podnikání v České republice, nebo o uložení opatření takovému účastníkovi tohoto vypořádacího systému, kterým se ukládá povinnost zastavit či omezit převody investičních nástrojů nebo peněžních prostředků nebo jiná povinnost týkající se těchto investičních nástrojů nebo peněžních prostředků, informuje neprodleně příslušný orgán členského státu Evropské unie, jehož právem se tento vypořádací systém řídí.
§ 90
(1) Vypořádacím systémem podle tohoto zákona je též systém vypořádání obchodů s cennými papíry provozovaný Českou národní bankou podle zvláštního právního předpisu.
(2) Pravidla vypořádacího systému podle odstavce 1 stanoví Česká národní banka v souladu s § 83 odst. 9.
(3) Na vypořádací systém podle odstavce 1 se vztahují ustanovení § 82, § 83 odst. 10 až 12, § 86 a 88.
ČÁST SEDMÁ
EVIDENCE INVESTIČNÍCH NÁSTROJŮ
HLAVA I
ZÁKLADNÍ USTANOVENÍ
Díl 1
Zaknihovaný cenný papír
§ 91
Zastupitelné listinné cenné papíry mohou být nahrazeny zápisem do centrální evidence cenných papírů, v případě podílových listů otevřeného podílového fondu do samostatné evidence, nebo do evidence České národní banky podle zvláštního právního předpisu upravujícího činnost České národní banky (dále jen „zaknihovaný cenný papír“).
Díl 2
Druhy evidencí investičních nástrojů
§ 92
Centrální evidence cenných papírů
(1) Centrální evidencí cenných papírů je evidence všech zaknihovaných cenných papírů vydaných v České republice, s výjimkou
a) zaknihovaných podílových listů otevřeného podílového fondu, pokud jsou vedeny v samostatné evidenci (§ 93),
b) zaknihovaných cenných papírů vedených v evidenci České národní banky podle zvláštního právního předpisu upravujícího činnost České národní banky.
(2) Centrální evidenci cenných papírů vede centrální depozitář a osoby oprávněné vést evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů vedenou centrálním depozitářem.
(3) Evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů vedenou centrálním depozitářem může vést
a) obchodník s cennými papíry, který má v povolení uvedenou investiční službu úschova investičních nástrojů,
b) investiční společnost, která má v povolení uvedenou investiční službu úschova investičních nástrojů,
c) Česká národní banka,
d) zahraniční osoba, jejíž předmět podnikání odpovídá činnosti osob uvedených v písmenech a) a b) a která je oprávněna poskytovat investiční služby v České republice,
e) zahraniční centrální depozitář nebo zahraniční osoba oprávněná vést evidenci investičních nástrojů.
§ 93
Samostatná evidence investičních nástrojů
(1) V samostatné evidenci investičních nástrojů mohou být evidovány
a) zaknihované podílové listy otevřeného podílového fondu,
b) listinné investiční nástroje v úschově,
c) zahraniční investiční nástroje, svěřené obchodníkovi s cennými papíry za účelem poskytnutí investiční služby,
d) investiční nástroje, které nejsou uvedeny v písmenech a) až c) a jejichž povaha to umožňuje.
(2) Samostatnou evidenci investičních nástrojů může vést centrální depozitář a v závislosti na uděleném povolení též
a) obchodník s cennými papíry, který má v povolení ke své činnosti uvedenou investiční službu úschova investičních nástrojů,
b) investiční společnost, která má v povolení ke své činnosti uvedenou investiční službu úschova investičních nástrojů,
c) provozovatel vypořádacího systému, pokud vede tuto evidenci pro investiční nástroje uvedené v § 93 odst. 1 písm. b) až d), u kterých je oprávněn vypořádávat pohledávky a závazky z obchodů,
d) banka, která má v bankovní licenci uvedenou investiční službu úschova investičních nástrojů,
e) zahraniční osoba, jejíž předmět podnikání odpovídá činnosti některé z osob uvedených v písmenech a), b) a d) a která je oprávněna poskytovat investiční služby v České republice.
(3) Evidenci navazující na samostatnou evidenci může vést
a) obchodník s cennými papíry, který má v povolení ke své činnosti uvedenou investiční službu úschova investičních nástrojů,
b) investiční společnost, která má v povolení ke své činnosti uvedenou investiční službu úschova investičních nástrojů,
c) provozovatel vypořádacího systému, pokud vede tuto evidenci pro investiční nástroje uvedené v § 93 odst. 1 písm. b) až d), u kterých je oprávněn vypořádávat pohledávky a závazky z obchodů,
d) banka, která má v bankovní licenci uvedenou investiční službu úschova investičních nástrojů,
e) zahraniční osoba, jejíž předmět podnikání odpovídá činnosti některé z osob uvedených v písmenech a), b) a d) a která je oprávněna poskytovat investiční služby v České republice,
f) zahraniční centrální depozitář nebo zahraniční osoba oprávněná vést evidenci investičních nástrojů.
(4) Způsob vedení samostatné evidence investičních nástrojů a evidence navazující na samostatnou evidenci investičních nástrojů osobami uvedenými v odstavcích 2 a 3 stanoví prováděcí právní předpis.
(5) Samostatnou evidencí investičních nástrojů je též evidence cenných papírů vedená Českou národní bankou podle zvláštního právního předpisu upravujícího činnost České národní banky. Provozní řád pro vedení své evidence a jeho změny uveřejňuje Česká národní banka ve Věstníku České národní banky a způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(6) Osoba, která vede samostatnou evidenci investičních nástrojů, zasílá České národní bance informace a podklady potřebné pro výkon dohledu. Lhůty pro zasílání informací a podkladů, podrobnosti o jejich obsahu, formě a způsobu zasílání stanoví prováděcí právní předpis.
Díl 3
Zásady vedení evidence investičních nástrojů
§ 94
Druhy účtů
(1) Majetkový účet může být veden
a) pro osobu, která je vlastníkem investičních nástrojů evidovaných na tomto účtu (dále jen „účet vlastníka“), nebo
b) pro osobu, která není vlastníkem investičních nástrojů evidovaných na tomto účtu a která vede evidenci navazující na evidenci centrálního depozitáře nebo na samostatnou evidenci (dále jen „účet zákazníků“).
(2) Majetkový účet musí obsahovat údaje o osobě, pro kterou je veden, a u fyzické osoby též rodné číslo. Na majetkovém účtu se evidují alespoň investiční nástroje, samostatně převoditelná práva spojená s investičními nástroji, zástavní právo k investičním nástrojům a pozastavení výkonu práva vlastníka nakládat se zaknihovanými investičními nástroji. Dále se evidují údaje o osobě oprávněné tato práva vykonávat a údaje o osobě, která je zástavním věřitelem. U fyzické osoby oprávněné vykonávat tato práva a u fyzické osoby, která je zástavním věřitelem, se eviduje též rodné číslo. Pokud fyzické osobě nebylo přiděleno rodné číslo, eviduje se datum jejího narození. U cenných papírů se dále eviduje omezení výkonu práva nakládat s cenným papírem stanovené emitentem. Provozní řád centrálního depozitáře (§ 104) u centrální evidence a prováděcí právní předpis (§ 93 odst. 4) u samostatné evidence blíže stanoví, jaké údaje se evidují na jednotlivých druzích majetkových účtů.
(3) Vlastníkem investičních nástrojů evidovaných na účtu vlastníka je osoba, pro niž je účet vlastníka zřízen, pokud není prokázán opak.
(4) Na účtu zákazníků lze evidovat pouze investiční nástroje, které jejich vlastníci svěřili majiteli účtu.
(5) Centrální depozitář vede centrální evidenci cenných papírů na účtech vlastníků nebo účtech zákazníků.
(6) Osoba, která vede evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů vedenou centrálním depozitářem, vede tuto evidenci na účtech vlastníků.
(7) Osoba, která vede samostatnou evidenci investičních nástrojů, vede tuto evidenci na účtech vlastníků nebo účtech zákazníků. Evidenci zaknihovaných podílových listů otevřeného podílového fondu je však možno vést pouze na účtech vlastníků.
(8) Osoba, která vede evidenci navazující na samostatnou evidenci investičních nástrojů, vede tuto evidenci na účtech vlastníků.
(9) Centrální evidence cenných papírů vedená centrálním depozitářem, samostatná evidence zaknihovaných podílových listů otevřeného podílového fondu a samostatná evidence cenných papírů vedená Českou národní bankou se vedou též v evidenci emise. Do evidence emise se zapisují údaje o osobě emitenta a údaje o jednotlivých cenných papírech podle odstavce 2. Evidence emise se vede na základě smlouvy s emitentem. Právní vztah mezi emitentem a osobou, která vede evidenci emise, se řídí obchodním zákoníkem, pokud tento zákon nestanoví jinak. Česká národní banka stanoví pravidla vedení evidence emise v provozním řádu zveřejňovaném podle § 93 odst. 5.
§ 95
Zápis do evidence investičních nástrojů
(1) Rozhodující údaje pro uplatnění práv spojených se zaknihovaným investičním nástrojem jsou údaje zapsané na účtu vlastníka k závěrce dne určené provozním řádem centrálního depozitáře (§ 104), prováděcím právním předpisem u samostatné evidence (§ 93 odst. 4) nebo provozním řádem pro vedení evidence cenných papírů Českou národní bankou (§ 93 odst. 5). Tím není dotčeno ustanovení § 99 odst. 3.
(2) Zápis do evidence investičních nástrojů se provede na základě příkazu oprávněné osoby. Zápis se provede neprodleně po přijetí příkazu, pokud oprávněná osoba nestanoví pozdější okamžik zápisu.
(3) Jestliže osoba dává příkaz k zápisu do evidence investičních nástrojů vedené centrálním depozitářem prostřednictvím účastníka centrálního depozitáře (§ 109), účastník centrálního depozitáře ověří oprávněnost této osoby k podání příkazu. V ostatních případech ověřuje oprávněnost osoby k podání příkazu k zápisu do evidence investičních nástrojů osoba, která tuto evidenci vede.
§ 96
Účinky převodu investičního nástroje
(1) Převádí-li se zaknihovaný investiční nástroj na nového vlastníka, dochází k převodu vlastnictví v okamžiku zápisu na účet zákazníků. Majitel účtu zákazníků je povinen neprodleně zapsat tuto změnu na účtu vlastníka, nejpozději však do závěrky dne; změna se zapíše k okamžiku zápisu na účet zákazníků.
(2) Převádí-li se zaknihovaný investiční nástroj a změna se nezapisuje na účtu zákazníků, dochází k převodu vlastnictví k okamžiku zápisu na účet vlastníka; změna se zapíše neprodleně, nejpozději však do závěrky dne.
(3) Pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak, stává se ten, na koho je zaknihovaný cenný papír převáděn, vlastníkem tohoto cenného papíru i tehdy, jestliže převodce neměl právo zaknihovaný cenný papír převést; to neplatí, jestliže ten, na koho je zaknihovaný cenný papír převáděn, věděl nebo musel vědět, že převodce toto právo v době převodu neměl. V pochybnostech se dobrá víra předpokládá.
(4) Obchodník s cennými papíry, který obstaral převod investičního nástroje, dá neprodleně příkaz k zápisu změny vyplývající z převodu do příslušné evidence.
(5) Pokud se uskuteční převod investičního nástroje na regulovaném trhu, dává příkaz k zápisu změny vyplývající z převodu do příslušné evidence organizátor regulovaného trhu nebo provozovatel vypořádacího systému.
§ 97
Pozastavení výkonu práva vlastníka nakládat se zaknihovaným investičním nástrojem
(1) Příkaz k zápisu pozastavení výkonu práva vlastníka nakládat se zaknihovaným investičním nástrojem (dále jen „pozastavení nakládání s investičním nástrojem“) do evidence investičních nástrojů dává
a) organizátor regulovaného trhu nebo provozovatel vypořádacího systému, pokud má být zaknihovaný investiční nástroj prodán,
b) příslušný soud nebo správní úřad, jestliže je to nezbytné v souvislosti s vydáním předběžného opatření nebo k jiným účelům soudního nebo správního řízení nebo stanoví-li tak zvláštní právní předpis,
c) centrální depozitář, jestliže je to nezbytné v souvislosti s vypořádáním, případně jinými službami centrálního depozitáře podle § 100,
d) depozitář fondu kolektivního investování podle zvláštního právního předpisu upravujícího kolektivní investování,
e) emitent v případě žádosti o výpis z evidence emise nebo v případě žádosti o zápis změny do evidence emise,
f) třetí osoba, pokud dává příkaz ve svůj prospěch a má k tomu souhlas vlastníka.
(2) V příkazu k zápisu pozastavení nakládání s investičním nástrojem se uvádí doba, na kterou se nakládání s investičním nástrojem pozastavuje. Nakládání s investičním nástrojem podle odstavce 1 písm. e) lze pozastavit na dobu nejdéle 7 dnů.
(3) Pozastavení nakládání s investičním nástrojem zaniká
a) uplynutím doby, na kterou bylo nakládání s investičním nástrojem pozastaveno,
b) z příkazu osoby, která dala příkaz k zápisu pozastavení nakládání s investičním nástrojem, nebo
c) z příkazu osoby, která prokáže své oprávnění zrušit zápis pozastavení nakládání s investičním nástrojem.
(4) Správní úřad oprávněný dát příkaz k zápisu pozastavení nakládání s investičním nástrojem podle odstavce 1 písm. b) může dát též příkaz ke zrušení pozastavení nakládání s investičním nástrojem, k němuž dala příkaz jiná osoba.
(5) Po dobu pozastavení nakládání s investičním nástrojem není možné do evidence investičních nástrojů zapsat změnu vlastníka převodem tohoto investičního nástroje ani není možné zapsat smluvní zástavní právo k tomuto investičnímu nástroji.
§ 98
Oprava chyb v evidenci investičních nástrojů
(1) Osoba, která vede evidenci investičních nástrojů, opraví chybu ve své evidenci
a) na základě námitky majitele účtu, emitenta, účastníka centrálního depozitáře, organizátora regulovaného trhu nebo provozovatele vypořádacího systému, kterou uzná jako oprávněnou,
b) na základě pravomocného rozhodnutí soudu nebo jiného orgánu,
c) z vlastního podnětu, nebo
d) na základě opravy provedené v evidenci investičních nástrojů, kterou vede jiná osoba, pokud o opravu chyby byla touto osobou požádána a požadavek uzná jako oprávněný.
(2) Osoba, která vede evidenci investičních nástrojů, provede opravu chyby ve své evidenci ke dni, ke kterému chyba v evidenci vznikla, pokud ze zákona nebo rozhodnutí soudu či jiného orgánu nevyplývá něco jiného. Nelze-li tento den určit, provede se oprava chyby ke dni, ke kterému byla chyba zjištěna.
(3) Osoba, která vede evidenci investičních nástrojů, vede též dokumentaci opravených chyb.
(4) Osoba, která vede evidenci investičních nástrojů, zašle osobě, na jejímž účtu opravila chybu, výpis z jejího účtu s odůvodněním provedené změny, a to neprodleně po opravení chyby.
(5) Osoby, které vedou evidenci investičních nástrojů, spolupracují tak, aby došlo k odstranění každé chyby v údajích obsažených v evidenci investičních nástrojů v co nejkratší době.
§ 99
Výpis z evidence investičních nástrojů
(1) Osoba, která vede evidenci investičních nástrojů, vydá majiteli účtu vedeného v této evidenci nebo emitentovi investičního nástroje vedeného v této evidenci výpis z evidence. Centrální depozitář vydá majiteli účtu výpis vždy prostřednictvím svého účastníka.
(2) Výpis z evidence investičních nástrojů prokazuje skutečnosti zapsané v této evidenci k závěrce dne určené provozním řádem centrálního depozitáře (§ 104), prováděcím právním předpisem u samostatné evidence (§ 93 odst. 4) nebo provozním řádem pro vedení evidence cenných papírů Českou národní bankou (§ 93 odst. 5), ke kterému byl vydán a je účinný vůči všem osobám, pokud není prokázán opak.
(3) Jestliže se údaje na výpisu z evidence emise liší od údajů na výpisu z majetkového účtu, za rozhodující údaje se považují údaje na výpisu z evidence emise.
§ 99a
(1) Osoba, která vede evidenci investičních nástrojů, je povinna uchovávat tuto evidenci a všechny dokumenty týkající se údajů zapsaných v této evidenci po dobu 12 let od konce kalendářního roku, ve kterém byl údaj v evidenci zapsán.
(2) Osoba, která vede evidenci investičních nástrojů, je oprávněna poskytovat údaje z této evidence a dokumentů uchovávaných podle odstavce 1 bez souhlasu osoby, pro kterou byl majetkový účet zřízen, pouze tehdy, stanoví-li tak tento zákon nebo zvláštní právní předpis, a v případech, kdy podává trestní oznámení.
HLAVA II
CENTRÁLNÍ DEPOZITÁŘ CENNÝCH PAPÍRŮ
Základní ustanovení
§ 100
(1) Centrální depozitář je právnická osoba, která
a) vede centrální evidenci cenných papírů v České republice,
b) přiděluje cenným papírům identifikační označení podle mezinárodního systému číslování pro identifikaci cenných papírů (ISIN),
c) provozuje vypořádací systém, přičemž se na ni vztahují obdobně ustanovení § 82 odst. 4 až 8, § 83 odst. 7 až 13, § 86 až 88.
(2) Centrální depozitář může též vést samostatnou evidenci investičních nástrojů.
(3) Centrální depozitář může též, pokud to má uvedeno v povolení k činnosti centrálního depozitáře,
a) obstarávat splácení cenných papírů, vracení cenných papírů nebo vyplácení výnosů z cenných papírů,
b) zajišťovat pro emitenta a pro své účastníky úschovu a správu investičních nástrojů,
c) za účelem vypořádání obchodu s investičními nástroji prostřednictvím svého vypořádacího systému poskytovat svým účastníkům úvěry nebo půjčky, pokud jsou řádně zajištěny, nebo tyto úvěry či půjčky zprostředkovávat,
d) poskytovat svým účastníkům půjčky cenných papírů vedených v centrální evidenci cenných papírů, pokud jsou řádně zajištěny, nebo tyto půjčky zprostředkovávat,
e) spravovat peněžní prostředky a investiční nástroje složené jako jistota za splnění závazků plynoucích z vypořádávaných obchodů s investičními nástroji,
f) zřizovat pro své účastníky účty zákazníků u zahraničních osob s obdobným předmětem činnosti jako má centrální depozitář,
g) provádět zúčtování obchodů realizovaných na komoditních burzách podle zvláštního právního předpisu, který upravuje komoditní burzy,
h) obstarávat pro své účastníky jiné činnosti související s činností centrálního depozitáře podle tohoto zákona.
(4) Centrální depozitář odpovídá za škodu, kterou osobám, pro něž vede majetkové účty nebo evidenci emise, způsobil v důsledku chyby nebo neúplnosti na těchto účtech nebo v této evidenci. Za škodu způsobenou chybou nebo neúplností v údajích, které centrální depozitář obdržel od majitele účtu zákazníků podle § 111 odst. 3 až 5, odpovídá majitel účtu zákazníků.
§ 101
(1) Centrální depozitář musí mít základní kapitál alespoň 100 000 000 Kč. Emisní kurz jeho akcií musí být alespoň z jedné třetiny splacen peněžitými vklady.
(2) Obchodní firma centrálního depozitáře musí obsahovat označení „centrální depozitář cenných papírů“. Osoba, která nemá povolení k činnosti centrálního depozitáře, nesmí používat označení „centrální depozitář cenných papírů“.
(3) Centrální depozitář nesmí vydávat prioritní akcie.
(4) Akcionářem centrálního depozitáře může být pouze
a) obchodník s cennými papíry,
b) banka,
c) organizátor regulovaného trhu,
d) provozovatel vypořádacího systému,
e) Česká republika jednající prostřednictvím ministerstva,
f) členský stát Evropské unie,
g) Česká národní banka,
h) centrální banka členského státu Evropské unie,
i) Evropská banka pro obnovu a rozvoj,
j) Evropská centrální banka,
k) centrální depozitář se sídlem v zahraničí,
l) osoba se sídlem v zahraničí, která vykonává na území České republiky některou z činností jako osoby uvedené v písmenech a) až d).
(5) Akcie centrálního depozitáře jsou převoditelné pouze se souhlasem představenstva centrálního depozitáře.
§ 102
Centrální depozitář je oprávněn vést evidenci osobních údajů o majitelích účtů podle zvláštního právního předpisu upravujícího ochranu osobních údajů.
§ 103
Povolení k činnosti centrálního depozitáře
(1) K činnosti centrálního depozitáře je třeba povolení České národní banky.
(2) Česká národní banka udělí povolení k činnosti centrálního depozitáře, jestliže
a) žadatel je akciovou společností se sídlem v České republice, která vydává pouze akcie na jméno,
b) žadatel prokáže připravenost vést centrální evidenci cenných papírů pro všechny zaknihované cenné papíry včetně dokumentace k této evidenci, kterou je povinen uchovávat podle § 99a,
c) žadatel splňuje podmínky uvedené v § 101 odst. 1 a odst. 3 až 5,
d) žadatel splňuje podmínky obdobně podle § 6 odst. 1 písm. c), g) a h),
e) žadatel má věcné, organizační a personální předpoklady pro výkon činnosti centrálního depozitáře, zejména plán obchodní činnosti a návrh organizační struktury.
(3) Žádost o povolení k činnosti centrálního depozitáře musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti nezbytné pro posouzení věcných, organizačních a personálních předpokladů pro činnost centrálního depozitáře. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(4) Česká národní banka v povolení k činnosti centrálního depozitáře
a) může stanovit podmínky, které žadatel musí splnit před zahájením vedení centrální evidence cenných papírů nebo dodržovat při jejím vedení,
b) uvede, které činnosti podle § 100 odst. 3 je centrální depozitář oprávněn vykonávat a v jakém rozsahu,
c) schválí provozní řád centrálního depozitáře.
(5) Povolení k činnosti centrálního depozitáře se uděluje na dobu neurčitou. Na povolení není právní nárok.
(6) Předmětem podnikání centrálního depozitáře mohou být pouze činnosti uvedené v § 100 odst. 1 a činnosti uvedené v povolení k činnosti centrálního depozitáře.
(7) Centrální depozitář oznámí České národní bance bez zbytečného odkladu každou změnu ve skutečnostech, na jejichž základě mu bylo uděleno povolení k činnosti centrálního depozitáře.
(8) Centrální depozitář poskytuje své služby s odbornou péčí.
§ 104
Provozní řád centrálního depozitáře
(1) Provozní řád centrálního depozitáře musí obsahovat zejména
a) seznam služeb, které centrální depozitář poskytuje, a podmínky a způsob jejich poskytování,
b) způsob zakládání a rušení majetkových účtů,
c) způsob předávání příkazů k provedení změn na majetkových účtech,
d) náležitosti nezbytné pro vedení evidence majetkových účtů v centrálním depozitáři,
e) náležitosti nezbytné pro vedení evidence emisí v centrálním depozitáři,
f) pravidla účasti v centrálním depozitáři,
g) údaje, které účastník centrálního depozitáře poskytuje centrálnímu depozitáři k plnění jeho povinností a způsob jejich poskytování,
h) druhy opatření, která může centrální depozitář uplatnit vůči svému účastníkovi, a postup při jejich uplatňování,
i) způsob vedení evidence na účtu zákazníků, postup při zahájení a ukončení vedení této evidence,
j) určení závěrky dne,
k) druhy výpisů z evidence investičních nástrojů, jejich náležitosti a způsob jejich předávání.
(2) Centrální depozitář je povinen o každé změně svého provozního řádu informovat Českou národní banku. Česká národní banka může do 10 pracovních dnů od doručení oznámení o změně provozního řádu centrálního depozitáře zahájit správní řízení o schválení jeho změny; účastníkem správního řízení je pouze centrální depozitář. Jestliže Česká národní banka nezahájí správní řízení v této lhůtě, považuje se změna za schválenou a má se za to, že rozhodnutí nabylo právní moci.
(3) Provozní řád centrálního depozitáře v aktuálním znění musí být uveřejněn způsobem umožňujícím dálkový přístup a musí být k nahlédnutí veřejnosti v sídle centrálního depozitáře v jeho úředních hodinách. Pokud centrální depozitář zřídí provozovnu, musí být provozní řád k nahlédnutí veřejnosti též v této provozovně.
(4) Provozní řád centrálního depozitáře nebo jeho změna nabývají účinnosti okamžikem uveřejnění, nestanoví-li centrální depozitář datum pozdější. Změnu provozního řádu nelze uveřejnit dříve, než nabude právní moci rozhodnutí České národní banky o jejím schválení podle odstavce 2.
(5) Centrální depozitář, účastníci centrálního depozitáře a osoby, které vedou evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů, dodržují provozní řád centrálního depozitáře. Při poskytování informací podle § 115 je provozní řád centrálního depozitáře závazný též pro osoby, které vedou samostatnou evidenci investičních nástrojů.
§ 104a
Nabývání a pozbývání účasti na centrálním depozitáři
(1) Osoba nebo osoby jednající ve shodě musejí mít předchozí souhlas České národní banky
a) k nabytí kvalifikované účasti na centrálním depozitáři, nejde-li o nabytí přechodem vlastnického práva k cennému papíru,
b) k dosažení nebo překročení kvalifikované účasti 20 %, 33 % nebo 50 % na centrálním depozitáři, nejde-li o dosažení nebo překročení účasti přechodem vlastnického práva k cennému papíru, nebo
c) k tomu, aby se staly osobami ovládajícími centrální depozitář, nestanou-li se jimi přechodem vlastnického práva k cennému papíru.
(2) Při výpočtu účasti osoby uvedené v odstavci 1 na centrálním depozitáři se započítají i hlasovací práva z cenných papírů,
a) které na účet osoby uvedené v odstavci 1 drží svým jménem jiná osoba,
b) kterými disponuje osoba ovládaná osobou uvedenou v odstavci 1,
c) kterými disponuje jiná osoba, jež uzavřela smlouvu s osobou uvedenou v odstavci 1 nebo s jí ovládanou osobou, ve které se vzájemně zavázaly dlouhodobě prosazovat společnou politiku týkající se řízení centrálního depozitáře tím, že budou ve shodě uplatňovat hlasovací práva z cenných papírů, jimiž disponují,
d) které na základě smlouvy s osobou uvedenou v odstavci 1 nebo s jí ovládanou osobou drží jiná osoba, jestliže tato smlouva předpokládá dočasné přenechání dispozice s hlasovacími právy osobě uvedené v odstavci 1 nebo jí ovládané osobě za úplatu,
e) které byly osobou uvedenou v odstavci 1 poskytnuty jako jistota; to neplatí, pokud dispozice s hlasovacími právy byla přenechána osobě, která má tyto cenné papíry v úschově, správě nebo ve svém majetku a veřejně prohlásila, že bude tato hlasovací práva vykonávat; v takovém případě se hlasovací práva z těchto cenných papírů připočítávají osobě, která je má v úschově, správě nebo ve svém majetku,
f) které jsou ve vlastnictví jiné osoby, jestliže tato osoba vykonává hlasovací práva z těchto cenných papírů svým jménem podle pokynů osoby uvedené v odstavci 1 na základě smlouvy o výkonu hlasovacích práv.
(3) Pokud osoba, osoby jednající ve shodě nebo osoby uvedené v odstavci 2 mají sídlo v členském státě Evropské unie, podléhají dohledu orgánu dohledu tohoto členského státu a hodlají nabýt účast podle odstavce 1, požádá Česká národní banka před vydáním rozhodnutí o stanovisko tento orgán dohledu.
(4) Žádost o souhlas podle odstavce 1 musí obsahovat údaje podle odstavce 1 a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti nezbytné pro posouzení vhodnosti žadatele z hlediska zdravého a obezřetného vedení centrálního depozitáře a pro posouzení, zda úzké propojení žadatele s centrálním depozitářem nebrání efektivnímu výkonu dohledu nad tímto centrálním depozitářem. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(5) Česká národní banka udělí souhlas podle odstavce 1, jestliže žadatel je osobou vhodnou z hlediska zdravého a obezřetného vedení centrálního depozitáře a jestliže jeho úzké propojení s centrálním depozitářem nebrání efektivnímu výkonu dohledu nad tímto centrálním depozitářem.
(6) Jestliže Česká národní banka neodešle žadateli do 3 měsíců ode dne doručení žádosti o souhlas podle odstavce 1 rozhodnutí o této žádosti, proti kterému lze podat rozklad, platí, že souhlas byl udělen. Pokud je řízení o žádosti přerušeno, tato lhůta neběží.
(7) Souhlas podle odstavce 1 lze udělit i následně.
(8) Osoba, která nabude nebo zvýší kvalifikovanou účast podle odstavce 1 přechodem vlastnického práva k cennému papíru, je povinna tuto skutečnost oznámit neprodleně České národní bance.
(9) Osoba, osoby jednající ve shodě nebo osoby uvedené v odstavci 2 oznámí České národní bance, že
a) přestávají ovládat centrální depozitář,
b) snižují svou kvalifikovanou účast na centrálním depozitáři pod 50 %, 33 %, 20 % nebo ji pozbývají, nebo
c) převádějí na jinou osobu kvalifikovanou účast na centrálním depozitáři.
(10) Oznámení podle odstavce 9 obsahuje údaje o oznamovateli, údaje o centrálním depozitáři a výši účasti oznamovatele na centrálním depozitáři po snížení; v oznámení podle odstavce 9 písm. c) se uvedou též údaje o osobě, na kterou se kvalifikovaná účast převádí.
(11) Nabytí či zvýšení účasti podle odstavce 1 na centrálním depozitáři bez souhlasu České národní banky nemá za následek neplatnost právního úkonu, ale hlasovací práva spojená s touto účastí nesmějí být vykonávána až do získání souhlasu.
(12) Ustanovení odstavců 1 až 11 se nepoužijí v případě nabytí účasti osobou uvedenou v § 101 odst. 4 písm. e) až h) nebo j).
§ 104b
Vedoucí osoba centrálního depozitáře
(1) Vedoucí osobou centrálního depozitáře nesmějí být
a) poslanec nebo senátor Parlamentu České republiky,
b) zaměstnanec České národní banky,
c) vedoucí osoba nebo zaměstnanec jiného centrálního depozitáře nebo zahraničního centrálního depozitáře; to neplatí, jestliže centrální depozitář a jiný centrální depozitář nebo zahraniční centrální depozitář jsou součástí jednoho koncernu,
d) vedoucí osoba nebo zaměstnanec jiného provozovatele vypořádacího systému nebo zahraniční osoby s obdobným předmětem podnikání; to neplatí, jestliže centrální depozitář a jiný provozovatel vypořádacího systému nebo zahraniční osoba s obdobným předmětem podnikání jsou součástí jednoho koncernu.
(2) Podmínkou výkonu funkce vedoucí osoby centrálního depozitáře je předchozí souhlas České národní banky. Ustanovení § 10 se použijí obdobně.
§ 105
Zrušení nebo změna předmětu podnikání centrálního depozitáře
(1) Rozhodnutí valné hromady o zrušení centrálního depozitáře s likvidací nabývá účinnosti nejdříve dnem nabytí právní moci rozhodnutí České národní banky o odnětí povolení k činnosti centrálního depozitáře.
(2) Při vstupu centrálního depozitáře do likvidace Česká národní banka odejme povolení k činnosti centrálního depozitáře na jeho žádost, pokud je zajištěn výkon všech jeho činností jiným centrálním depozitářem a dojde k úplnému převzetí všech evidencí a dokumentů, které centrální depozitář uchovává podle § 99a.
(3) Centrální depozitář zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o jeho zrušení s likvidací, na vědomí České národní bance.
(4) Předmětem podnikání centrálního depozitáře mohou být pouze činnosti uvedené v § 100.
§ 106
Přeměna centrálního depozitáře
(1) K fúzi centrálního depozitáře s provozovatelem vypořádacího systému nebo k převodu obchodního jmění jiné osoby na centrální depozitář je třeba povolení České národní banky.
(2) Žádost o povolení k fúzi centrálního depozitáře s provozovatelem vypořádacího systému nebo žádost o povolení převodu obchodního jmění jiné osoby na centrální depozitář obsahuje údaje a doklady nezbytné pro posouzení důvodů fúze nebo převodu obchodního jmění. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Centrální depozitář zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o fúzi centrálního depozitáře, na vědomí České národní bance.
(4) Rozdělení centrálního depozitáře, změna jeho právní formy, převod jmění centrálního depozitáře na akcionáře, fúze centrálního depozitáře s osobou, která není centrálním depozitářem nebo provozovatelem vypořádacího systému, nejsou přípustné.
§ 107
Převod, zastavení nebo nájem podniku centrálního depozitáře
(1) K uzavření smlouvy o převodu podniku centrálního depozitáře nebo jeho části, smlouvy o zastavení podniku centrálního depozitáře nebo jeho části nebo smlouvy o nájmu podniku centrálního depozitáře nebo jeho části je třeba povolení České národní banky.
(2) Žádost o povolení podle odstavce 1 musí obsahovat údaje a k ní připojené doklady musejí prokazovat skutečnosti nezbytné pro posouzení důvodů převodu, zastavení nebo nájmu podniku centrálního depozitáře nebo jeho části. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Centrální depozitář zašle pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání o převodu nebo nájmu podniku centrálního depozitáře nebo jeho části, na vědomí České národní bance.
§ 107a
Úpadek centrálního depozitáře
(1) Jestliže bylo centrálnímu depozitáři odňato povolení k činnosti v důsledku prohlášení konkursu na jeho majetek, je správce konkursní podstaty povinen zajistit výkon činnosti centrálního depozitáře, dokud není zajištěn výkon této činnosti jiným centrálním depozitářem nebo státem a dokud jiný centrální depozitář nebo stát nepřevezme všechny evidence a dokumenty uchovávané centrálním depozitářem podle § 99a. K výkonu této činnosti není třeba povolení k činnosti centrálního depozitáře.
(2) Správce konkursní podstaty je povinen bez zbytečného odkladu po odnětí povolení k činnosti centrálního depozitáře učinit návrh na uzavření smlouvy o prodeji věcí, práv a jiných majetkových hodnot, které slouží provozování podniku centrálního depozitáře1f), včetně evidencí a dokumentů uchovávaných centrálním depozitářem podle § 99a.
(3) Návrh na uzavření smlouvy podle odstavce 2 musí být učiněn osobě, která má povolení k činnosti centrálního depozitáře. Není-li takové osoby nebo nedojde-li k uzavření smlouvy do 3 měsíců ode dne, kdy byl návrh učiněn, musí být návrh na uzavření smlouvy podle odstavce 2 učiněn státu, jehož jménem jedná ministerstvo.
(4) Činí-li se návrh na uzavření smlouvy podle odstavce 2 státu, neobsahuje kupní cenu. Kupní cena se stanoví na základě posudku znalce. Nedohodnou-li se správce konkursní podstaty a stát na osobě znalce do 15 dnů ode dne, kdy byl státu učiněn návrh na uzavření smlouvy podle odstavce 2, jmenuje znalce na návrh některého z nich soud. Jestliže byly podány 2 návrhy na jmenování znalce, soud obě věci spojí ke společnému řízení.
(5) Soud není vázán návrhem osoby znalce. Porušuje-li soudem jmenovaný znalec závažným způsobem své povinnosti, soud jej na návrh státu nebo správce konkursní podstaty odvolá a jmenuje jiného.
(6) Účastníky řízení o jmenování nebo odvolání znalce jsou stát, správce konkursní podstaty a znalec. Příslušným soudem je krajský soud, v jehož obvodu je obecný soud centrálního depozitáře. O návrhu na jmenování nebo odvolání znalce musí soud rozhodnout do 15 dnů ode dne doručení návrhu. Rozhoduje se usnesením.
(7) Odměnu za zpracování posudku hradí stát a její výše se stanoví dohodou. Nedohodnou-li se stát, správce konkursní podstaty a znalec na výši odměny, určí ji na návrh některého z nich soud, který znalce jmenoval. O odměnu znalce se snižuje kupní cena, kterou stát centrálnímu depozitáři zaplatí.
(8) Byl-li návrh na uzavření smlouvy podle odstavce 2 učiněn státu, je stát povinen jej přijmout do 30 dnů ode dne, kdy byl vypracován posudek znalce podle odstavce 4.
(9) K uzavření smlouvy podle odstavce 8 se státem nepotřebuje správce konkursní podstaty souhlas soudu ani vyjádření věřitelského výboru.
(10) Byla-li uzavřena smlouva podle odstavce 8 se státem, vykonává činnost centrálního depozitáře stát, dokud není zajištěn výkon této činnosti jiným centrálním depozitářem a dokud jiný centrální depozitář nepřevezme všechny evidence a dokumenty uchovávané státem podle § 99a. K výkonu této činnosti nepotřebuje stát povolení k činnosti centrálního depozitáře.
(11) Stát, jehož jménem jedná ministerstvo, převede evidence cenných papírů, které vede podle odstavce 10, na osobu, která má povolení k činnosti centrálního depozitáře. Ustanovení § 202 odst. 2 a 3 se použijí obdobně.
§ 108
Informační povinnosti centrálního depozitáře
(1) Centrální depozitář zasílá České národní bance informace a podklady potřebné pro výkon dohledu. Lhůty pro zasílání informací a podkladů, podrobnosti o jejich obsahu, formě a způsobu zasílání stanoví prováděcí právní předpis.
(2) Centrální depozitář
a) zašle České národní bance pozvánku na valnou hromadu, na jejíž program je zařazeno jednání
1. o zrušení centrálního depozitáře,
2. o snížení či zvýšení základního kapitálu centrálního depozitáře,
b) informuje Českou národní banku neprodleně
1. o převodu nebo přechodu akcií centrálního depozitáře na jinou osobu,
2. o změně účastníka centrálního depozitáře nebo o pozastavení účasti v centrálním depozitáři,
3. o podání návrhu na prohlášení konkurzu na majetek centrálního depozitáře nebo návrhu na vyrovnání.
§ 109
Účastník centrálního depozitáře
(1) Účastník centrálního depozitáře je osoba, která podává centrálnímu depozitáři příkaz
a) k založení nebo zrušení majetkového účtu,
b) k provedení změny na majetkovém účtu,
c) k provedení služby.
(2) Bez příkazu účastníka provede centrální depozitář zápis do evidence cenných papírů pouze
a) na příkaz emitenta, který má uzavřenou smlouvu s centrálním depozitářem podle § 111 odst. 1, pokud souvisí se zápisem do evidence emise,
b) na příkaz osoby podle § 115 odst. 1, pokud je k tomu oprávněna podle zvláštního právního předpisu.
(3) Účastníkem centrálního depozitáře může být
a) banka,
b) obchodník s cennými papíry,
c) investiční společnost,
d) organizátor regulovaného trhu,
e) zahraniční osoba s obdobným předmětem činnosti jako osoby uvedené v písmenech a) až d),
f) zahraniční centrální depozitář,
g) Česká republika jednající prostřednictvím ministerstva,
h) Česká konsolidační agentura,
i) Česká národní banka,
j) centrální banka jiného státu,
k) Evropská centrální banka.
(4) Účast v centrálním depozitáři vzniká smlouvou.
(5) Centrální depozitář uveřejňuje aktuální seznam svých účastníků způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(6) Účastníkem centrálního depozitáře nesmí být osoba,
a) na jejíž majetek byl prohlášen konkurz, a to po dobu 5 let od skončení konkurzního řízení,
b) které bylo povoleno vyrovnání, a to po dobu 5 let od skončení řízení o vyrovnání, nebo
c) u níž byl návrh na prohlášení konkurzu zamítnut pro nedostatek majetku, a to po dobu 5 let od zamítnutí návrhu.
(7) Činnosti podle odstavce 1 provádí účastník centrálního depozitáře buď přímo nebo prostřednictvím organizátora regulovaného trhu, provozovatele vypořádacího systému nebo zahraniční osoby s obdobnými předměty činnosti.
(8) Právní vztah mezi vlastníkem investičního nástroje a účastníkem centrálního depozitáře se řídí obchodním zákoníkem, pokud tento zákon nestanoví jinak.
(9) Právní vztah mezi centrálním depozitářem a jeho účastníkem se řídí obchodním zákoníkem, pokud tento zákon nestanoví jinak.
§ 110
Účet zákazníků
(1) Na účtu zákazníků mohou být evidovány pouze investiční nástroje, s jejichž vlastníkem majitel tohoto účtu uzavřel smlouvu o úschově investičních nástrojů. Tato smlouva může být nahrazena smlouvou o úschově investičních nástrojů uzavřenou s osobou podle § 92 odst. 3.
(2) Centrální depozitář zřídí účet zákazníků osobě, která je oprávněna vést evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů vedenou centrálním depozitářem, a to za podmínek stanovených provozním řádem centrálního depozitáře. Pokud tato osoba není účastníkem centrálního depozitáře, nakládá se svým účtem prostřednictvím účastníka centrálního depozitáře.
(3) Majitel účtu zákazníků eviduje investiční nástroje vedené na účtu zákazníků odděleně od svého majetku.
(4) Majitel účtu zákazníků nesmí bez souhlasu zástavního věřitele převést zastavený cenný papír evidovaný na tomto účtu na nového vlastníka.
§ 111
Evidence emisí zaknihovaných cenných papírů
(1) Centrální depozitář vede evidenci emisí zaknihovaných cenných papírů na základě smlouvy s emitentem.
(2) Centrální depozitář předá emitentovi výpis z evidence emise při vydání nebo zrušení emise cenného papíru nebo na žádost emitenta; výpis z evidence emise obsahuje údaje o majiteli účtu, na kterém je cenný papír evidován, počet kusů cenného papíru a další údaje stanovené provozním řádem. Centrální depozitář zahrne do výpisu též informace, které obdržel od majitele účtu zákazníků podle odstavců 3 až 5.
(3) Pro účely výpisu z evidence emise je majitel účtu zákazníků povinen sdělit centrálnímu depozitáři prostřednictvím účastníka centrálního depozitáře údaje o majiteli účtu vlastníka a další údaje stanovené provozním řádem.
(4) Centrální depozitář poskytne České národní bance na její žádost výpis z evidence emise akcií banky. Centrální depozitář na základě této žádosti vyzve prostřednictvím účastníků centrálního depozitáře všechny majitele účtu zákazníků, aby mu poskytli údaje o vlastnících akcií, které jsou na účtu zákazníků evidovány, a tyto údaje zahrne do výpisu z evidence emise.
(5) Centrální depozitář na základě žádosti autorizované obalové společnosti podle zvláštního právního předpisu upravujícího hospodaření s obaly o výpis z evidence emise vyzve prostřednictvím účastníků centrálního depozitáře všechny majitele účtu zákazníků, aby mu poskytli údaje o vlastnících akcií této společnosti, evidovaných na těchto účtech. Tyto údaje zahrne do výpisu z evidence emise.
HLAVA III
PŘEMĚNA PODOBY CENNÉHO PAPÍRU
§ 112
(1) Emitent, který rozhodl o přeměně listinného cenného papíru na zaknihovaný cenný papír, takové rozhodnutí bez zbytečného odkladu zveřejní v Obchodním věstníku a uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup včetně lhůty, ve které je vlastník cenného papíru povinen odevzdat emitentovi listinný cenný papír; tato lhůta nesmí být kratší než 2 měsíce a delší než 6 měsíců ode dne zveřejnění rozhodnutí o přeměně. Emitent, kterému zvláštní právní předpis ukládá vést evidenci vlastníků cenných papírů, zašle osobě uvedené v této evidenci oznámení o přeměně tohoto cenného papíru na zaknihovaný cenný papír; oznámení se posílá na adresu sídla nebo trvalého pobytu uvedenou v evidenci vlastníků cenných papírů.
(2) Pokud je vlastník cenného papíru v prodlení s vrácením listinných cenných papírů, vyhlásí emitent dodatečnou lhůtu pro jejich odevzdání. Po uplynutí této lhůty emitent prohlásí neodevzdané cenné papíry za neplatné. Na tuto skutečnost emitent upozorní při vyhlašování dodatečné lhůty.
(3) Vlastník cenného papíru, jehož emitent rozhodl o přeměně listinného cenného papíru na zaknihovaný cenný papír, sdělí emitentovi při odevzdání listinného cenného papíru číslo majetkového účtu, na který má být zaknihovaný cenný papír zaevidován.
(4) Po uplynutí lhůty podle odstavce 1 nebo před uplynutím této lhůty, byly-li odevzdány emitentovi všechny listinné cenné papíry, nebo po uplynutí lhůty podle odstavce 2 požádá emitent centrální depozitář, aby zaevidoval cenné papíry do centrální evidence obdobně jako při vydání zaknihovaného cenného papíru, a sdělí mu, na jaké majetkové účty mají být cenné papíry zaevidovány. Od podání žádosti emitenta o zaevidování cenného papíru do centrální evidence do zaevidování celé emise nelze s cenným papírem obchodovat na regulovaném trhu.
(5) Centrální depozitář vede zvláštní evidenci listinných cenných papírů, které nebyly odevzdány; to neplatí, pokud vedení takové evidence svěřuje zvláštní právní předpis jiné osobě.
(6) Listinné cenné papíry, u nichž emitent rozhodl o přeměně na zaknihované cenné papíry a které nebyly odevzdány, centrální depozitář eviduje na zvláštním technickém účtu neznámých vlastníků cenných papírů, jehož majitelem je emitent; zaevidováním na zvláštním účtu jsou tyto cenné papíry přeměněny.
(7) Nárok na vyplacení výnosu z cenného papíru uvedeného v odstavci 6 za dobu, která uplynula ode dne, kterým skončila lhůta k odevzdání listinného cenného papíru podle odstavce 1, vzniká až po odevzdání listinného cenného papíru emitentovi.
(8) Po prohlášení listinných cenných papírů za neplatné podle odstavce 2 emitent prodá zaknihované cenné papíry z účtu podle odstavce 6 prostřednictvím obchodníka s cennými papíry. Pokud budou cenné papíry prodávány ve veřejné dražbě, zveřejní emitent místo, dobu a předmět dražby nejméně 2 týdny před jejím konáním.
(9) Výtěžek z prodeje cenných papírů podle odstavce 8 po započtení pohledávek vzniklých v souvislosti s prohlášením cenných papírů za neplatné a jejich prodejem, vyplatí emitent bez zbytečného odkladu osobě, jejíž cenné papíry byly prohlášeny za neplatné, nebo jej uloží do úřední úschovy.
(10) Odstavce 1 až 7 se přiměřeně vztahují na listinné podílové listy otevřeného podílového fondu, které se přeměňují v zaknihované podílové listy vedené v samostatné evidenci.
§ 113
(1) Emitent, který rozhodl o přeměně zaknihovaného cenného papíru na listinný, takové rozhodnutí bez zbytečného odkladu
a) zveřejní v Obchodním věstníku a uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup,
b) oznámí centrálnímu depozitáři a organizátorovi regulovaného trhu, na kterém je tento cenný papír přijat k obchodování.
(2) Centrální depozitář do 30 dnů ode dne, kdy obdrží oznámení emitenta o přeměně zaknihovaného cenného papíru na listinný cenný papír, předá emitentovi výpis, který obsahuje
a) údaje o emisi cenného papíru,
b) údaje o vlastnících cenných papírů s uvedením údajů o pozastavení nakládání s cenným papírem a údajů o zastavení cenného papíru včetně údajů o zástavním věřiteli.
(3) Majitel účtu zákazníků je povinen sdělit centrálnímu depozitáři údaje podle odstavce 2 písm. b).
(4) Od vyhotovení výpisu podle odstavce 2 nesmí centrální depozitář ani majitel účtu zákazníků provést ve své evidenci žádný zápis týkající se cenného papíru, jehož podoba se přeměňuje.
(5) Centrální depozitář zruší evidenci emise zaknihovaného cenného papíru, který se přeměňuje na listinný, po vyhotovení výpisu podle odstavce 2 písm. a) ke dni stanovenému emitentem, nejdříve však ke dni vyhotovení výpisu podle odstavce 2. Od vyhotovení výpisu do zrušení evidence emise zaknihovaného cenného papíru nesmí uplynout více než 30 kalendářních dnů.
(6) Zrušení evidence emise zaknihovaného cenného papíru oznámí centrální depozitář
a) organizátorovi regulovaného trhu, na kterém jsou tyto cenné papíry přijaty k obchodování,
b) účastníkům centrálního depozitáře, kteří tuto skutečnost oznámí vlastníkům cenných papírů; majitel účtu zákazníků zruší evidenci cenných papírů ke stejnému dni jako centrální depozitář.
(7) Dnem zrušení evidence emise zaknihovaného cenného papíru vzniká vlastníkovi přeměněného cenného papíru právo na vydání listinného cenného papíru emitentem.
(8) Je-li ke dni zrušení evidence emise zaknihovaného cenného papíru pozastaveno nakládání s cenným papírem, k němuž dala příkaz osoba uvedená v § 97 odst. 1 písm. a) a c) až f), vznikne vlastníkovi tohoto cenného papíru právo na vydání listinného cenného papíru až po uplynutí doby, na kterou bylo pozastaveno nakládání s cenným papírem, nebo před uplynutím této doby v okamžiku, kdy osoba, která je oprávněna zrušit pozastavení nakládání s cenným papírem, dá emitentovi souhlas s odevzdáním listinného cenného papíru.
(9) Je-li ke dni zrušení evidence emise zaknihovaného cenného papíru pozastaveno nakládání s cenným papírem, k němuž dal příkaz soud nebo státní orgán, vzniká právo na vydání listinného cenného papíru tomuto soudu nebo státnímu orgánu.
(10) Je-li ke dni zrušení evidence emise zaknihovaného cenného papíru cenný papír zastaven, zůstávají účinky zastavení nedotčeny a právo na vydání listinného cenného papíru vzniká zástavnímu věřiteli. Povinnost vydat listinný cenný papír emitent splní též tím, že uloží listinný cenný papír se souhlasem zástavního věřitele do úschovy a předá schovateli prvopis nebo úředně ověřenou kopii zástavní smlouvy. Jestliže jde o přeměnu listinného cenného papíru na řad, vyznačí na cenném papíru prohlášení o jeho zastavení za majitele emitent.
(11) S cenným papírem, který byl přeměněn na listinný cenný papír, nelze obchodovat na regulovaném trhu, pokud Česká národní banka neschválí vzorový výtisk listinného cenného papíru.
(12) Emitent bez zbytečného odkladu po zrušení evidence emise zaknihovaného cenného papíru zveřejní v Obchodním věstníku a uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup výzvu vlastníkům tohoto cenného papíru k převzetí listinného cenného papíru ve lhůtě stanovené podle § 112 odst. 1. U cenného papíru na jméno nebo na řad emitent zašle též výzvu k převzetí listinného cenného papíru na jeho adresu sídla nebo trvalého pobytu uvedenou v evidenci vlastníků cenných papírů.
(13) Pokud vlastník nepřevezme listinný cenný papír ani v dodatečně stanovené lhůtě, prodá jej emitent prostřednictvím obchodníka s cennými papíry.
(14) Ustanovení § 112 odst. 8 o zveřejnění konání veřejné dražby a ustanovení § 112 odst. 9 platí obdobně.
(15) Odstavce 1 až 14 se přiměřeně vztahují na podílové listy otevřeného podílového fondu vedené v samostatné evidenci.
§ 114
(1) Přeměna podoby cenného papíru není novou emisí. Jestliže se přeměňuje zaknihovaný cenný papír na listinný cenný papír, který musí obsahovat podpis člena nebo členů představenstva, musí listinný cenný papír obsahovat podpis nebo otisk podpisu člena nebo členů představenstva oprávněných jednat jménem společnosti ke dni zrušení evidence zaknihovaných cenných papírů.
(2) Ustanovení obchodního zákoníku o změně podoby akcií zůstávají nedotčena.
HLAVA IV
POSKYTOVÁNÍ ÚDAJŮ OSOBOU VEDOUCÍ EVIDENCI INVESTIČNÍCH NÁSTROJŮ
§ 115
(1) Centrální depozitář a osoba, která vede samostatnou evidenci investičních nástrojů, poskytnou údaje z evidence a dokumentů, které jsou povinny uchovávat podle § 99a odst. 1,
a) soudu pro účely soudního řízení,
b) exekutorovi pro účely exekučního řízení, jehož účastníkem je vlastník investičního nástroje,
c) orgánům činným v trestním řízení pro účely trestního řízení,
d) správci daně pro účely správy daní vlastníka investičního nástroje,
e) České národní bance pro účely
1. dohledu nad finančním trhem,
2. bankovního informačního systému podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost České národní banky,
3. sestavování platební bilance České republiky podle devizového zákona,
f) správci konkurzní podstaty pro účely konkurzního řízení, jehož účastníkem je vlastník investičního nástroje,
g) vyrovnacímu správci pro účely vyrovnacího řízení, jehož účastníkem je vlastník investičního nástroje,
h) Bezpečnostní informační službě pro účely plnění úkolů podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost Bezpečnostní informační služby,
i) ministerstvu při plnění oznamovací povinnosti podle zvláštního právního předpisu o boji proti legalizaci výnosů z trestné činnosti nebo zvláštního právního předpisu o provádění mezinárodních sankcí za účelem udržování mezinárodního míru a bezpečnosti, ochrany základních lidských práv a boje proti terorismu.
(2) Osoba, která vede evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů, poskytne centrálnímu depozitáři na žádost údaje z evidence a dokumentů, které je povinna uchovávat podle § 99a odst. 1.
(3) Osoba, která vede samostatnou evidenci investičních nástrojů, může poskytovat údaje podle odstavce 1 prostřednictvím centrálního depozitáře za podmínek stanovených smlouvou uzavřenou s centrálním depozitářem a provozním řádem centrálního depozitáře.
(4) Osoba, která vede evidenci navazující na samostatnou evidenci investičních nástrojů, poskytne osobě vedoucí samostatnou evidenci investičních nástrojů na žádost údaje z evidence a dokumentů, které je povinna uchovávat podle § 99a odst. 1.
(5) Centrální depozitář a osoba, která vede samostatnou evidenci, má při poskytování údajů osobám uvedeným v odstavci 1 nárok vůči těmto osobám na úhradu vynaložených nákladů. Způsob stanovení výše vynaložených věcných nákladů a způsob jejich úhrady stanoví prováděcí právní předpis.
ČÁST OSMÁ
OCHRANA KAPITÁLOVÉHO TRHU A INVESTORŮ
HLAVA I
POSKYTOVÁNÍ ÚDAJŮ OSOBOU VEDOUCÍ EVIDENCI INVESTIČNÍCH NÁSTROJŮ
§ 116
Informační povinnost obchodníka s cennými papíry, institucionálního investora a organizátora regulovaného trhu
(1) Obchodník s cennými papíry nebo institucionální investor informují Českou národní banku o obchodech s investičními nástroji přijatými k obchodování na regulovaném trhu, které uzavřeli mimo regulovaný trh na vlastní účet nebo na účet jiné osoby; informační povinnost se nevztahuje na obchody uzavřené s Českou národní bankou nebo Českou republikou.
(2) Organizátor regulovaného trhu informuje Českou národní banku o obchodech s investičními nástroji, které byly uzavřeny na jím organizovaném regulovaném trhu.
(3) Způsob, jakým obchodník s cennými papíry, institucionální investor nebo organizátor regulovaného trhu informují Českou národní banku o obchodech s investičními nástroji přijatými k obchodování na regulovaném trhu, lhůty k hlášení těchto obchodů a druhy takto hlášených obchodů stanoví prováděcí právní předpis.
(4) Souhrnné údaje o obchodech s investičními nástroji přijatými k obchodování na regulovaném trhu uveřejňuje Česká národní banka způsobem umožňujícím dálkový přístup.
§ 117
Povinnost mlčenlivosti
(1) Osoba, která je nebo byla vedoucí osobou, nuceným správcem, likvidátorem, správcem, konkurzním správcem, vyrovnacím správcem nebo zaměstnancem centrálního depozitáře nebo jiné osoby oprávněné vést evidenci investičních nástrojů, organizátora regulovaného trhu, obchodníka s cennými papíry, zahraniční osoby poskytující investiční služby v České republice, investičního zprostředkovatele, provozovatele vypořádacího systému, provozovatele tiskárny oprávněné k tisku kótovaných cenných papírů nebo osoby podléhající dohledu na konsolidovaném základě, který vykonává Česká národní banka, je povinna zachovávat mlčenlivost o informaci, která může mít význam pro posouzení vývoje na kapitálovém trhu nebo může významně poškodit osobu využívající služby poskytované na kapitálovém trhu a která nebyla uveřejněna.
(2) Nevyplývá-li ze zákona něco jiného, jsou osoby podle odstavce 1 zproštěny povinnosti zachovávat mlčenlivost pro účely
a) občanského soudního řízení,
b) soudního řízení správního,
c) trestního řízení,
d) správy daní a poplatků,
e) dohledu nad finančním trhem,
f) poskytování informací Ministerstvu financí při plnění povinností podle zvláštního právního předpisu o boji proti legalizaci výnosů z trestné činnosti nebo zvláštního právního předpisu o provádění mezinárodních sankcí za účelem udržování mezinárodního míru a bezpečnosti, ochrany základních lidských práv a boje proti terorismu,
g) bankovního informačního systému České národní banky podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost České národní banky,
h) platební bilance České republiky sestavované Českou národní bankou,
i) exekučního řízení,
j) konkurzního řízení,
k) kontroly a ukládání sankcí organizátorem regulovaného trhu,
l) poskytování informací Bezpečnostní informační službě při plnění úkolů podle zvláštního právního předpisu, který upravuje činnost Bezpečnostní informační služby.
(3) Povinnost mlčenlivosti trvá i po ukončení činnosti osob uvedených v odstavci 1.
§ 118
Výroční zpráva emitenta kótovaného cenného papíru
(1) Emitent kótovaného cenného papíru je povinen uveřejnit způsobem umožňujícím dálkový přístup výroční zprávu a konsolidovanou výroční zprávu nejpozději do 4 měsíců po skončení účetního období nebo ve lhůtě, kterou stanoví právní řád státu, ve kterém má emitent sídlo, a zaslat je České národní bance v jednom vyhotovení v písemné podobě a v elektronické podobě v českém jazyce; emitent se sídlem v zahraničí může výroční zprávu a konsolidovanou výroční zprávu uveřejnit způsobem umožňujícím dálkový přístup a zaslat České národní bance pouze v anglickém jazyce.
(2) Výroční zpráva musí obsahovat účetní závěrku ověřenou auditorem. Konsolidovaná výroční zpráva musí obsahovat konsolidovanou účetní závěrku ověřenou auditorem.
(3) Výroční zpráva nebo konsolidovaná výroční zpráva musejí poskytovat investorům věrný a poctivý obraz o finanční situaci, podnikatelské činnosti a hospodářských výsledcích emitenta za uplynulé účetní období a o vyhlídkách jejich budoucího vývoje. Výroční zpráva a konsolidovaná výroční zpráva musejí obsahovat kromě náležitostí podle zvláštního právního předpisu upravujícího účetnictví
a) informace o hospodářských výsledcích, finanční situaci a podnikatelské činnosti za uplynulé účetní období v rozsahu údajů uváděných v prospektu,
b) informace o předpokládané hospodářské a finanční situaci v následujícím účetním období,
c) informace o všech peněžních a naturálních příjmech, které přijali za účetní období vedoucí osoby a členové dozorčích rad od emitenta a od osob ovládaných emitentem, a to souhrnně za všechny členy představenstva, souhrnně za všechny ostatní vedoucí osoby a souhrnně za všechny členy dozorčí rady,
d) informace o počtu akcií vydaných emitentem, které jsou ve vlastnictví statutárních orgánů nebo jejich členů, ostatních vedoucích osob emitenta a členů dozorčí rady, včetně osob těmto osobám blízkých, informace o opčních a obdobných smlouvách, jejichž podkladovým aktivem jsou účastnické cenné papíry vydané emitentem a jejichž smluvními stranami jsou uvedené osoby, nebo které jsou uzavřeny ve prospěch uvedených osob; informace se uvádějí souhrnně za všechny členy představenstva, souhrnně za všechny ostatní vedoucí osoby, souhrnně za všechny členy dozorčí rady a souhrnně za osoby těmto osobám blízké; uvedené osoby oznámí emitentovi potřebné údaje,
e) principy odměňování vedoucích osob emitenta a členů dozorčí rady,
f) informace o odměnách uhrazených za účetní období auditorům v členění za jednotlivé druhy služeb, a to zvlášť za emitenta a zvlášť za konsolidovaný celek.
(4) Pokud není do 4 měsíců po skončení účetního období účetní závěrka nebo konsolidovaná účetní závěrka ověřena auditorem, emitent uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup a zašle bez zbytečného odkladu České národní bance v jednom vyhotovení v písemné podobě a v elektronické podobě zprávu o auditu po jejím projednání se statutárním a dozorčím orgánem emitenta podle zvláštního právního předpisu upravujícího činnost auditorů.
(5) Pokud valná hromada účetní závěrku nebo konsolidovanou účetní závěrku neschválí nebo pokud soud rozhodne o neplatnosti valné hromady, která schválila účetní závěrku nebo konsolidovanou účetní závěrku, emitent bez zbytečného odkladu o těchto skutečnostech informuje Českou národní banku a uveřejní je způsobem umožňujícím dálkový přístup; v informaci se uvede též způsob řešení připomínek valné hromady.
(6) Česká národní banka může povolit, aby emitent, který má povinnost sestavovat účetní závěrku i konsolidovanou účetní závěrku, uveřejnil při plnění své povinnosti podle odstavce 1 pouze jednu z nich.
(7) Prováděcí právní předpis stanoví formu výroční zprávy emitenta kótovaného cenného papíru, způsob jejího zasílání České národní bance a podrobnější pravidla pro její uveřejňování.
§ 119
Pololetní zpráva emitenta kótovaného cenného papíru
(1) Emitent kótovaného cenného papíru do 2 měsíců po uplynutí prvních 6 měsíců účetního období vypracuje, uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup a zašle České národní bance v elektronické podobě svou pololetní zprávu. Číselné údaje a informace uvedené v popisné části pololetní zprávy musejí poskytnout investorům věrný a poctivý obraz o finanční situaci, předmětu podnikání a hospodářských výsledcích emitenta za uplynulé pololetí a o vyhlídkách budoucího vývoje uvedených ukazatelů. Pololetní zpráva se uveřejňuje v konsolidované nebo nekonsolidované formě v českém jazyce; emitent se sídlem v zahraničí může pololetní zprávu uveřejnit způsobem umožňujícím dálkový přístup a zaslat České národní bance pouze v anglickém jazyce.
(2) Pololetní zpráva musí obsahovat
a) číselné údaje v rozsahu rozvahy a výkazu zisku a ztráty,
b) ke každému z údajů podle písmena a) údaje za odpovídající období předchozího roku,
c) zprávu o auditu, pokud údaje podle písmena a) ověřuje auditor,
d) popisnou část, která v rozsahu nezbytném pro přesné a správné posouzení vývoje podnikatelské činnosti emitenta a jeho hospodářských výsledků obsahuje
1. popis podnikatelské činnosti a hospodářské výsledky emitenta za pololetí, na které se pololetní zpráva vztahuje, s uvedením důležitých faktorů, které ovlivnily podnikatelskou činnost a hospodářské výsledky emitenta,
2. srovnání s odpovídajícím obdobím předchozího roku,
3. předpokládaný budoucí vývoj podnikatelské činnosti emitenta a jeho hospodářských výsledků.
(3) Česká národní banka může povolit zúžení obsahu pololetní zprávy, pokud se tím pololetní zpráva nestane klamavou a pokud bude zúžena pouze o informace, jejichž uveřejnění
a) je v rozporu s veřejným zájmem, nebo
b) může významně poškodit emitenta, za předpokladu, že takové zúžení není nezbytné pro posouzení skutečností důležitých pro obchodování s cenným papírem.
(4) Prováděcí právní předpis stanoví formu pololetní zprávy emitenta kótovaného cenného papíru, způsob jejího zasílání České národní bance a podrobnější pravidla pro její uveřejňování.
Ostatní povinnosti emitenta kótovaného cenného papíru
§ 120
(1) Emitent kótovaného cenného papíru
a) zajistí rovné zacházení se všemi vlastníky cenných papírů, které vydal, jimž vyplývá z vlastnictví těchto cenných papírů stejné postavení; to není třeba v případě splacení dluhopisu před lhůtou jeho splatnosti v souladu s emisními podmínkami,
b) zajistí výplatu výnosu z cenného papíru, který vydal; emitent vyplatí výnosy buď sám nebo prostřednictvím finanční instituce nebo pošty,
c) neprodleně uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup každou změnu práva vztahujícího se ke kótovanému cennému papíru,
d) předloží organizátorovi regulovaného trhu, na němž je tento cenný papír kótován, návrh každé změny svých stanov nebo návrh každého rozhodnutí o snížení nebo zvýšení základního kapitálu; emitent jiných cenných papírů než akcií má tuto povinnost pouze v případě, že navrhovaná změna má vliv na právo vlastníka tohoto cenného papíru,
e) informuje neprodleně organizátora regulovaného trhu, na němž je cenný papír kótován, o každé skutečnosti významné pro ochranu investorů nebo pro řádné fungování trhu a tuto skutečnost uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(2) Emitent kótovaných akcií rovněž
a) uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup a zašle České národní bance v elektronické podobě každou informaci o svolání valné hromady, rozhodnutí o vyplácení dividendy, rozhodnutí o vydání nových akcií, rozhodnutí o výkonu práva z vyměnitelných nebo prioritních dluhopisů a výkonu upisovacího práva,
b) pro akcie, které nově vydává a které jsou stejného druhu jako jím vydané akcie přijaté k obchodování na oficiálním trhu, podá do 1 roku od jejich vydání žádost o přijetí k obchodování na tomto trhu, pokud nedojde k jejich přijetí bez žádosti.
(3) Emitent kótovaných dluhopisů rovněž neprodleně uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup a zašle České národní bance v elektronické podobě každou informaci
a) o svolání schůze vlastníků dluhopisů, výkonu práva z vyměnitelného nebo prioritního dluhopisu, výplatě výnosu nebo splácení dluhopisu,
b) o přijaté půjčce nebo úvěru a způsobu jejich zajištění nebo o jiné skutečnosti, které mohou podstatně ovlivnit schopnost emitenta plnit své závazky vyplývající z jím vydaných dluhopisů,
c) o změně práva vztahujícího se k akciím, které mohou být nabyty na základě vyměnitelných nebo prioritních dluhopisů.
(4) Jestliže jsou cenné papíry přijaty k obchodování na několika oficiálních trzích, včetně zahraničních, emitent uveřejní na všech těchto trzích stejné informace.
(5) Emitent je povinen zajistit mechanizmy, které umožňují akcionářům uplatňovat jejich akcionářská práva.
(6) Emitent kótovaného cenného papíru nejméně jednou ročně bez zbytečného odkladu po zveřejnění účetní závěrky uveřejní a zašle České národní bance v elektronické podobě dokument, který obsahuje nebo odkazuje na všechny údaje, které emitent uveřejnil za předcházejících 12 měsíců v České republice při plnění povinností podle tohoto zákona, obchodního zákoníku a zákona upravujícího účetnictví nebo v jednom nebo více jiných členských státech Evropské unie nebo v jiném státu při plnění svých povinností vyplývajících z práva Evropských společenství1g) a vnitrostátních právních předpisů upravujících podnikání na kapitálovém trhu. V případě, že dokument pouze odkazuje na uveřejněné údaje, uvede emitent, kde lze tyto údaje získat. Tato povinnost se nevztahuje na emitenty pouze dluhových cenných papírů, jejichž jmenovitá hodnota nebo cena za 1 kus se rovná alespoň částce odpovídající 50 000 EUR. Pro toto ustanovení platí obdobně § 34 odst. 2.
§ 121
Emitent nesmí při plnění svých informačních povinností
a) používat nepravdivé, klamavé nebo zavádějící údaje,
b) zamlčovat skutečnosti důležité pro rozhodování investorů,
c) nabízet výhody, jejichž spolehlivost nemůže zaručit,
d) uvádět nesprávné údaje o své hospodářské situaci.
§ 122
Oznamování podílu na hlasovacích právech
(1) Osoba, která dosáhne nebo překročí podíl na všech hlasovacích právech emitenta se sídlem v České republice, jehož akcie jsou přijaté k obchodování na oficiálním trhu v České republice nebo na oficiálním trhu burzy v jiném členském státě Evropské unie ve výši 3 %, je-li základní kapitál emitenta vyšší než 100 000 000 Kč, 5 %, 10 %, 15 %, 20 %, 25 %, 30 %, 40 %, 50 % nebo 75 %, nebo sníží svůj podíl na všech hlasovacích právech pod tyto hranice, oznámí tuto skutečnost emitentovi a České národní bance. Stejnou povinnost má osoba, jejíž podíl na hlasovacích právech společnosti se sídlem v České republice, jejíž akcie byly poprvé přijaty k obchodování na oficiálním trhu v České republice nebo na oficiálním trhu burzy v jiném členském státě Evropské unie, dosahuje alespoň 5 %.
(2) Pro účely plnění oznamovací povinnosti podle odstavce 1 se považují za hlasovací práva plynoucí z účasti na emitentovi obdobně i hlasovací práva uvedená v § 11 odst. 2 a hlasovací práva z cenných papírů,
a) která mohou nabýt oznamovatel nebo jiná osoba obdobná osobě uvedené v § 11 odst. 2 jednostranným projevem vůle, ke kterému jsou oprávněni na základě smlouvy; lhůta pro splnění oznamovací povinnosti začíná běžet ode dne, kdy došlo k uzavření smlouvy,
b) které oznamovatel spravuje, obhospodařuje nebo jsou u něj uloženy na základě smlouvy o uložení cenných papírů, jestliže mu nebyly vlastníkem uděleny žádné pokyny týkající se hlasování; oznamovatel může splnit svou oznamovací povinnost tím, že svůj podíl na hlasovacích právech oznámí emitentovi nejpozději 21 dnů před konáním valné hromady.
(3) Osoba, které vznikla oznamovací povinnost podle odstavce 1, oznámí dosažení, překročení nebo snížení podílu podle odstavce 1 do tří pracovních dnů poté, co se dozví nebo mohla dozvědět o skutečnosti, která zakládá vznik oznamovací povinnosti podle odstavce 1.
(4) Nabytí či zvýšení účasti na emitentovi bez splnění oznamovací povinnosti podle odstavce 1 nemá za následek neplatnost právního úkonu, ale hlasovací práva spojená s touto účastí nesmějí být vykonávána až do splnění oznamovací povinnosti.
(5) Oznámení podle odstavce 1 musí obsahovat
a) údaje o oznamovateli,
b) údaje o emitentovi,
c) výši podílu oznamovatele na hlasovacích právech emitenta s rozčleněním hlasovacích práv podle odstavců 1 a 2,
d) den, kdy oznamovatel stanovený podíl na hlasovacích právech dosáhl nebo překročil nebo kdy jeho podíl na hlasovacích právech poklesl pod stanovenou hranici.
(6) Česká národní banka uveřejní skutečnosti, které jí byly oznámeny podle odstavce 5, způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(7) Oznamovací povinnost podle odstavce 1 má i osoba, která zvýší nebo sníží podíl na hlasovacích právech v důsledku zvýšení nebo snížení základního kapitálu.
(8) Povinnost podle odstavce 1 vzniká bez ohledu na to, že osoba hlasovací práva z jakéhokoli důvodu nevykonává. V důsledku skutečnosti, že osoba hlasovací práva nevykonává, nedochází ke změně podílu na hlasovacích právech podle odstavce 1 této osoby ani jiných osob. Tím není dotčeno ustanovení odstavců 10 a 11.
(9) Jestliže podíl na hlasovacích právech podle odstavce 1 nabudou nebo pozbudou osoby jednající ve shodě, jejich podíly na hlasovacích právech se pro účely plnění oznamovací povinnosti sčítají; povinnost jednotlivé osoby podle odstavce 1 tím není dotčena. Oznamovací povinnosti podléhá i změna v rozložení podílu na hlasovacích právech mezi osobami jednajícími ve shodě v rozsahu zakládajícím oznamovací povinnost. Za osoby jednající ve shodě může oznamovací povinnost splnit jedna z osob jednajících ve shodě; v oznámení uvede stanovené údaje i o ostatních osobách jednajících ve shodě a jejich podíly na hlasovacích právech.
(10) Oznamovací povinnost podle odstavce 1 nemá
a) osoba, za niž splnila oznamovací povinnost osoba, která ji ovládá,
b) osoba, která je vlastníkem zaknihovaných akcií, jejíž podíl na hlasovacích právech lze zjistit z evidence centrálního depozitáře a která uzavřela s centrálním depozitářem smlouvu o tom, že bude plnit její oznamovací povinnost ve vztahu k emitentovi a České národní bance; oznamovací povinnost vzniká v těchto případech centrálnímu depozitáři,
c) obchodník s cennými papíry v případech, kdy jej Česká národní banka této povinnosti zprostila,
d) vlastník akcií investičního fondu.
(11) Česká národní banka může zprostit oznamovací povinnosti podle odstavce 1 obchodníka s cennými papíry, který
a) je členem burzy v České republice nebo v jiném členském státě Evropské unie,
b) nabývá nebo zcizuje akcie, a to i krátkodobě, s úmyslem využít rozdílu mezi nabývací a prodejní cenou a
c) prohlásí, že nebude vykonávat hlasovací práva spojená s těmito akciemi, a oznámí tuto skutečnost emitentovi.
(12) Hlasovací práva spojená s akciemi podle odstavce 11 nesmí obchodník s cennými papíry vykonávat po dobu, kdy jsou tyto akcie v jeho majetku.
(13) Česká národní banka uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup informaci o podílu na hlasovacích právech, kterou obdržela v oznámení podle odstavce 1, bez zbytečného odkladu, nejpozději však do 7 kalendářních dnů po doručení oznámení nebo ode dne, kdy tuto skutečnost sama zjistí. Emitent informuje o podílu na hlasovacích právech veřejnost v členském státě Evropské unie, v němž je jím vydaný cenný papír přijat k obchodování na oficiálním trhu burzy, způsobem stanoveným právním řádem tohoto členského státu.
(14) Česká národní banka nemusí uveřejňovat informaci o podílu na hlasovacích právech a může zprostit emitenta povinnosti oznamovat podíl na hlasovacích právech v jiném členském státě Evropské unie, v němž je cenný papír přijat k obchodování na oficiálním trhu burzy, jestliže ji emitent o to požádá a jestliže uveřejnění oznámení
a) je v rozporu s veřejným zájmem, nebo
b) může významně poškodit emitenta a nemá pro veřejnost vliv na posouzení hodnoty akcií.
(15) Způsob plnění oznamovací povinnosti podle odstavce 1 stanoví prováděcí právní předpis.
§ 123
Výroční zpráva a pololetní zpráva emitenta cenných papírů přijatých k obchodování na oficiálním trhu burzy cenných papírů v jiném členském státě Evropské unie
(1) Výroční zpráva nebo pololetní zpráva emitenta kótovaných cenných papírů musejí být nejpozději v den prvního uveřejnění v kterémkoli jiném členském státě Evropské unie doručena České národní bance v českém nebo anglickém jazyce.
(2) Jestliže má být výroční zpráva nebo pololetní zpráva uveřejněna v České republice a v jiném členském státě Evropské unie, spolupracuje Česká národní banka s orgánem dohledu tohoto členského státu tak, aby emitent mohl uveřejnit v obou státech jednotné znění této zprávy, a to znění požadované v členském státě, ve kterém byly jeho cenné papíry přijaty k obchodování na oficiálním trhu burzy poprvé. Pokud byly cenné papíry přijaty k obchodování na oficiálním trhu burzy v obou státech současně, spolupracuje Česká národní banka s orgánem dohledu jiného členského státu tak, aby za jednotné znění této zprávy bylo uznáno znění, které vyhovuje požadavkům členského státu, ve kterém má emitent sídlo. Jestliže emitent má sídlo nebo skutečné sídlo ve státě, který není členským státem Evropské unie, spolupracuje Česká národní banka s orgánem dohledu jiného členského státu tak, aby bylo přijato jednotné znění této zprávy.
Ochrana vnitřních informací
§ 124
(1) Za vnitřní informaci se pro účely tohoto zákona považuje přesná informace, která se přímo nebo nepřímo týká investičního nástroje nebo jiného nástroje, který byl přijat k obchodování na regulovaném trhu členského státu Evropské unie nebo o jehož přijetí k obchodování na regulovaném trhu členského státu Evropské unie bylo požádáno (dále jen „finanční nástroj“), jiného nástroje, který nebyl přijat k obchodování na regulovaném trhu členského státu Evropské unie a jehož hodnota se odvozuje od finančního nástroje, emitenta takových finančních nástrojů nebo jiné skutečnosti významné pro vývoj kurzu či jiné ceny takového finančního nástroje nebo jeho výnosu, pokud tato informace není veřejně známá a pokud by poté, co by se stala veřejně známou, mohla významně ovlivnit kurz nebo výnos tohoto finančního nástroje nebo jiného nástroje, jehož hodnota se odvozuje od tohoto finančního nástroje.
(2) Za vnitřní informaci se považuje i informace podle odstavce 1 sdělená zákazníkem při předávání pokynu k poskytnutí investiční služby.
(3) Zasvěcenou osobou je osoba, která získá vnitřní informaci v souvislosti s výkonem svého zaměstnání, povolání nebo funkce, v souvislosti se svým podílem na základním kapitálu emitenta nebo podílem na hlasovacích právech emitenta, v souvislosti s plněním svých povinností nebo v souvislosti s trestným činem. Zasvěcenou osobou je též osoba, která získá vnitřní informaci jiným způsobem a ví nebo může vědět, že jde o vnitřní informaci.
(4) Zasvěcená osoba
a) nesmí využít vnitřní informaci tím, že na svůj účet nebo na účet třetí osoby přímo či nepřímo nabude nebo zcizí finanční nástroj, jehož se vnitřní informace týká, nebo se o jeho nabytí či zcizení pokusí; to neplatí, jestliže zasvěcená osoba plní svůj závazek ze smlouvy uzavřené před získáním vnitřní informace,
b) nesmí přímo nebo nepřímo učinit jiné osobě doporučení k nabytí nebo zcizení finančního nástroje, kterého se vnitřní informace týká,
c) musí zachovávat mlčenlivost o vnitřní informaci a zamezit jiné osobě přístup k této informaci, pokud sdělení této informace není součástí její běžné činnosti, povinnosti nebo zaměstnání; povinnost mlčenlivosti trvá i po zániku postavení zasvěcené osoby; ustanovení § 117 odst. 2 platí obdobně.
(5) Obchodník s cennými papíry, banka, instituce elektronických peněz, spořitelní a úvěrní družstvo a institucionální investor, který má důvodné podezření na využití vnitřní informace při uzavření obchodu, informuje bez zbytečného odkladu Českou národní banku. Tyto osoby jsou povinny zachovávat mlčenlivost o tomto oznámení.
(6) Ustanovení odstavců 1 až 4 se nevztahují na operace uskutečňované Českou národní bankou, centrální bankou členského státu Evropské unie, Evropskou centrální bankou nebo jinou oprávněnou osobou při uskutečňování měnové nebo devizové politiky nebo při správě veřejného dluhu.
(7) Ustanovení odstavců 1 až 4 se nevztahují na jednání při zpětném odkupu vlastních investičních nástrojů nebo při cenové stabilizaci investičního nástroje za podmínek stanovených přímo použitelným právním předpisem Evropských společenství, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady o zneužívání trhu1h).
§ 125
(1) Emitent finančního nástroje uveřejní neprodleně způsobem umožňujícím dálkový přístup a zašle České národní bance v elektronické podobě každou vnitřní informaci, která se ho přímo týká; uveřejněná informace musí být srozumitelná a nesmí být zkreslená. Povinnost podle věty první se nevztahuje na emitenta finančního nástroje, který o přijetí finančního nástroje na regulovaný trh nežádal ani s přijetím nesouhlasil.
(2) Emitent může odložit uveřejnění vnitřní informace podle odstavce 1 ze závažných důvodů, jestliže neuveřejněním informace není veřejnost klamána a jestliže emitent je schopen zajistit důvěrnost této informace. Odložení uveřejnění vnitřní informace s uvedením důvodů odložení a obsahu této vnitřní informace oznámí emitent neprodleně České národní bance.
(3) Sdělí-li emitent nebo osoba jednající jeho jménem nebo z jeho pověření vnitřní informaci třetí osobě, uveřejní emitent současně tuto informaci způsobem umožňujícím dálkový přístup. Jestliže emitent nemohl sdělení informace předvídat, uveřejní informaci neprodleně po jejím sdělení. Povinnost uveřejnit informaci emitent nemá, je-li třetí osoba vázána povinností mlčenlivosti vyplývající z právních předpisů nebo smluvního ujednání.
(4) Emitent zajistí vedení seznamu osob, které mají přístup k vnitřním informacím emitenta, a zajistí na žádost jeho poskytnutí bez zbytečného odkladu České národní bance. Povinnost podle věty první se nevztahuje na emitenta, který o přijetí finančního nástroje na regulovaný trh nežádal ani s přijetím nesouhlasil.
(5) Vedoucí osoba emitenta a osoba, která je členem dozorčího orgánu emitenta, její manžel, její nezaopatřené děti, jiní příbuzní, kteří s ní žijí ve společné domácnosti po dobu nejméně jednoho roku, a dále jiné osoby, které jsou k vedoucí osobě emitenta nebo členu dozorčího orgánu emitenta v poměru rodinném nebo obdobném, žijí s ní ve společné domácnosti po dobu nejméně jednoho roku a újmu, kterou by utrpěla jedna z nich, by druhá důvodně pociťovala jako újmu vlastní, nebo právnické osoby, ve kterých jsou tyto osoby vedoucími osobami nebo členy dozorčího orgánu, které jsou ovládané těmito osobami nebo jejichž ekonomické zájmy jsou podstatnou měrou shodné s ekonomickými zájmy těchto osob, zašlou České národní bance oznámení o transakci s cennými papíry vydanými tímto emitentem nebo s finančními nástroji, odvozenými od těchto cenných papírů, kterou učinily na vlastní účet, a to do pěti dnů ode dne uskutečnění transakce. Česká národní banka toto oznámení bez zbytečného odkladu uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(6) Osoby, které v souvislosti s výkonem svého povolání nebo podnikání tvoří nebo rozšiřují investiční doporučení, nebo osoby s nimi propojené musí vynaložit přiměřenou péči k tomu, aby uvedené informace byly poctivě vyjádřeny a prezentovány, a aby mohly na žádost České národní banky doložit odůvodněnost investičního doporučení. Přitom musí uvést nebo uveřejnit své zájmy nebo střety zájmů týkající se finančních nástrojů, které jsou předmětem investičního doporučení. Investičním doporučením se pro účely tohoto zákona rozumí
a) informace od obchodníka s cennými papíry, banky, jiné osoby, jejíž hlavní podnikatelskou činností je tvorba investičních doporučení, nebo fyzické osoby, které pro ně pracují na základě pracovní smlouvy nebo jinak, přičemž tato informace přímo, či nepřímo doporučuje konkrétní investiční rozhodnutí týkající se finančního nástroje nebo emitenta finančního nástroje,
b) informace od jiných osob, než jsou osoby uvedené v písmenu a), která přímo doporučuje konkrétní investiční rozhodnutí týkající se finančního nástroje,
včetně stanoviska ohledně současné nebo budoucí hodnoty či ceny takových finančních nástrojů, jestliže je určena pro veřejnost nebo lze její uveřejnění důvodně předpokládat.
(7) Prováděcí právní předpis stanoví v souladu s právem Evropských společenství2) podrobnější pravidla pro
a) uveřejňování vnitřní informace a její zasílání České národní bance,
b) odklad uveřejnění vnitřní informace včetně vymezení důvodů pro odklad uveřejnění a způsobu zajištění důvěrnosti vnitřní informace,
c) poctivé vyjádření a prezentaci investičního doporučení podle odstavce 6,
d) uveřejňování zájmů a střetů zájmů, včetně způsobu uveřejnění a vymezení druhů zájmů a střetů zájmů,
e) vedení seznamu osob, které mají přístup k vnitřním informacím, včetně podrobností o tom, které osoby mají být vedeny v tomto seznamu,
f) oznamování obchodů České národní bance podle odstavce 5, včetně způsobu zasílání oznámení České národní bance a podrobnějšího vymezení druhů transakcí, na které se oznamovací povinnost vztahuje,
g) vymezení pojmu vnitřní informace,
h) oznamování České národní bance o důvodném podezření z využití vnitřní informace nebo manipulace s trhem, včetně způsobu zasílání oznámení České národní bance.
§ 126
Manipulace s trhem
(1) Manipulací s trhem se pro účely tohoto zákona rozumí jednání osoby, které může
a) zkreslit představu účastníků kapitálového trhu o hodnotě, nabídce nebo poptávce finančního nástroje, nebo
b) jiným způsobem zkreslit kurz finančního nástroje.
(2) Manipulací s trhem není
a) pokyn k obchodu nebo uskutečnění obchodu, jestliže osoba podávající pokyn nebo osoba uskutečňující obchod prokáží, že mají řádný důvod k takovému pokynu nebo obchodu a tento pokyn nebo obchod je v souladu s tržními postupy uznávanými na regulovaném trhu,
b) jednání spočívající v rozšiřování nepravdivé, klamavé nebo zavádějící informace, o níž osoba, která ji rozšiřuje, nemůže vědět, že je nepravdivá, klamavá nebo zavádějící,
c) rozšiřování informace novinářem při výkonu novinářské profese, pokud novinář jedná v souladu s pravidly novinářské profese a v souvislosti s rozšiřováním informace nezíská přímo nebo nepřímo jakýkoliv prospěch nad rámec obvyklé odměny,
d) rozšiřování informace osobou provádějící průzkum, který se týká trhu s investičními nástroji nebo emitentů, nebo osobou, která doporučuje investiční strategii, pokud je taková informace nebo takové doporučení šířeno veřejně přístupnými prostředky a pokud takové osoby postupují při těchto činnostech korektně a uveřejní současně svůj případný konflikt zájmů,
e) jednání při zpětném odkupu vlastních finančních nástrojů nebo při cenové stabilizaci finančního nástroje za podmínek stanovených přímo použitelným právním předpisem Evropských společenství, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady o zneužívání trhu1h), nebo
f) jednání České národní banky, centrální banky jiného členského státu Evropské unie, Evropské centrální banky nebo jiné oprávněné osoby při uskutečňování měnové nebo devizové politiky nebo při správě veřejného dluhu.
(3) Česká národní banka sdělí prostřednictvím ministerstva Komisi Evropských společenství bez zbytečného odkladu po nabytí účinnosti prováděcího právního předpisu podle odstavce 6 postup při šíření informací a uveřejňování konfliktu zájmů osob uvedených v odstavci 2 písm. d).
(4) Manipulace s trhem je zakázána.
(5) Obchodník s cennými papíry, banka, instituce elektronických peněz, spořitelní a úvěrní družstvo a institucionální investor, který má důvodné podezření, že určitý obchod může být manipulací s trhem, informuje o tomto podezření bez zbytečného odkladu Českou národní banku. Tyto osoby jsou povinny zachovávat mlčenlivost o tomto oznámení.
(6) Prováděcí právní předpis stanoví v souladu s právem Evropských společenství3) podrobnější pravidla pro posuzování manipulace s trhem.
(7) Česká národní banka uznává tržní postupy podle odstavce 2 písm. a) a vydává o tom stanoviska. Česká národní banka musí před tím, než vydá své stanovisko o uznání tržního postupu, konzultovat své stanovisko se zástupci emitentů, poskytovatelů investičních služeb, investorů, ministerstva, orgánů dohledu a organizátorů regulovaných trhů1i).
(8) Při uznávání tržního postupu podle odstavce 7 přihlédne Česká národní banka ke strukturním charakteristikám příslušného trhu, zejména zda je příslušný trh regulovaný či nikoli, jaké druhy finančních nástrojů jsou na příslušném trhu obchodované a jaký je druh účastníků příslušného trhu, včetně přihlédnutí k účasti drobných investorů na příslušném trhu. Při uznávání tržního postupu podle odstavce 7 Česká národní banka dále přihlédne zejména k tomu, zda
a) je posuzovaný tržní postup dostatečně transparentní pro celý trh,
b) nebude posuzovaným tržním postupem ohroženo fungování tržních sil, zejména zda nebudou ohroženy síly nabídky a poptávky; Česká národní banka analyzuje především dopad posuzovaného tržního postupu na hlavní tržní parametry, jakými jsou například specifické tržní podmínky před uskutečněním posuzovaného tržního postupu, vážený průměr ceny příslušného finančního nástroje během jednoho obchodního dne nebo denní závěrečná cena,
c) posuzovaný tržní postup neohrozí likviditu a efektivnost příslušného trhu,
d) posuzovaný tržní postup respektuje obchodní mechanismy obvyklé na příslušném trhu a zda umožňuje účastníkům trhu včas a řádně reagovat na tržní situaci vyvolanou posuzovaným tržním postupem,
e) posuzovaný tržní postup neohrozí integritu všech přímo či nepřímo propojených trhů členských států Evropské unie, na kterých se obchoduje s příslušným finančním nástrojem, bez ohledu na to, zda jsou tyto trhy regulovány,
f) již byl posuzovaný tržní postup posuzován příslušnými orgány jiného členského státu Evropské unie a s jakým výsledkem, zejména zda tento tržní postup neporušuje pravidla či nařízení proti zneužívání trhu nebo jiná pravidla chování, ať už na příslušném trhu nebo na jiných trzích v členských státech Evropské unie, které jsou s příslušným trhem přímo či nepřímo propojeny.
(9) Použití nových tržních postupů nelze považovat za manipulaci s trhem jen proto, že tyto tržní postupy nebyly předem uznány Českou národní bankou.
(10) Česká národní banka pravidelně reviduje uznávané tržní postupy, zejména při významných změnách tržního prostředí, jakými jsou například změna obchodních pravidel nebo tržní infrastruktury.
(11) Česká národní banka uveřejňuje způsobem umožňujícím dálkový přístup stanoviska týkající se uznávání tržních postupů, včetně popisu těchto tržních postupů a faktorů uvedených v odstavci 8, které vzala při svém rozhodování v úvahu. Česká národní banka zasílá stanoviska týkající se uznávání tržních postupů bez zbytečného odkladu Evropskému výboru regulátorů trhů s cennými papíry.
(12) Pokud bylo zahájeno správní řízení týkající se tržního postupu, může Česká národní banka pozastavit konzultační proceduru podle odstavce 7 týkající se tohoto tržního postupu až do doby pravomocného skončení tohoto řízení.
(13) Tržní postup, který byl uznán v souladu s odstavci 7 až 12, nesmí být měněn jinak než postupem uvedeným v odstavcích 7 až 12.
§ 127
Organizátor regulovaného trhu je povinen sledovat a vyhodnocovat obchodování na jím organizovaném trhu a přijímat opatření zabraňující zneužívání trhu. Pokud má důvodné podezření, že obchod byl uzavřen s využitím vnitřní informace nebo že obchod může být považován za manipulaci s trhem, je povinen tuto skutečnost neprodleně oznámit České národní bance. Způsob informování České národní banky stanoví prováděcí právní předpis.
HLAVA II
GARANČNÍ FOND OBCHODNÍKŮ S CENNÝMI PAPÍRY
§ 128
Základní ustanovení
(1) Garanční fond je právnická osoba, která zabezpečuje záruční systém, ze kterého se vyplácejí náhrady zákazníkům obchodníka s cennými papíry, který není schopen plnit své závazky vůči svým zákazníkům.
(2) Garanční fond
a) přijímá příspěvky od obchodníků s cennými papíry,
b) informuje Českou národní banku o výši příspěvků, které jednotliví obchodníci s cennými papíry zaplatili Garančnímu fondu za příslušný kalendářní rok, a uveřejňuje tyto informace způsobem umožňujícím dálkový přístup do 30. dubna následujícího roku,
c) zajišťuje ověřování nároků na vyplacení náhrad z Garančního fondu,
d) zajišťuje vyplácení náhrad z Garančního fondu.
(3) Garanční fond je právnickou osobou, která se zapisuje do obchodního rejstříku.
(4) Garanční fond není státním fondem. Na Garanční fond se nevztahují zvláštní právní předpisy o pojišťovnictví.
(5) Garanční fond je řízen pětičlennou správní radou, která je jeho statutárním orgánem. Předsedu, místopředsedu a ostatní členy správní rady Garančního fondu jmenuje a odvolává ministr financí. Členové správní rady Garančního fondu jsou jmenováni na období 5 let, a to i opakovaně. Nejméně 1 člen je jmenován z řad zaměstnanců České národní banky, a to na návrh bankovní rady České národní banky. Nejméně 2 členové jsou jmenováni z řad členů představenstva nebo zaměstnanců obchodníků s cennými papíry.
(6) Pokud některému členovi správní rady Garančního fondu skončí členství ve správní radě před uplynutím jeho funkčního období, je na jeho místo jmenován nový člen správní rady, jehož funkční období skončí ke stejnému dni, ke kterému by skončilo funkční období jeho předchůdce.
(7) Člen správní rady je povinen vykonávat svou funkci s péčí řádného hospodáře.
(8) Při porušení povinnosti podle odstavce 7 člen správní rady odpovídá za škodu, kterou způsobil,
a) v případě úmyslného jednání v plné výši,
b) v případě nedbalosti až do celkové výše 100 000 Kč za celé období výkonu své funkce.
(9) Každý obchodník s cennými papíry je povinen platit příspěvek do Garančního fondu.
(10) Zdrojem majetku Garančního fondu jsou příspěvky od obchodníků s cennými papíry, pokuty uložené obchodníkům s cennými papíry podle tohoto zákona, pokuty uložené investičním společnostem za porušení ustanovení týkajících se obhospodařování majetku zákazníků a výnosy z investování peněžních prostředků. Garanční fond může přijmout též úvěr nebo návratnou finanční výpomoc.
(11) Prostředky Garančního fondu lze použít na
a) náhrady plynoucí z neschopnosti obchodníka s cennými papíry splnit své závazky spočívající ve vydání majetku zákazníků zákazníkům, z důvodu přímo souvisejícího s jeho finanční situací,
b) splátky úvěrů nebo návratné finanční výpomoci,
c) úhradu nákladů na činnost Garančního fondu.
(12) Peněžní prostředky Garančního fondu mohou být investovány pouze bezpečným způsobem.
(13) Způsob zabezpečování činnosti Garančního fondu, způsob investování peněžních prostředků Garančního fondu a úhradu nákladů na činnost Garančního fondu podrobně upraví statut Garančního fondu, který vydá správní rada po předchozím souhlasu ministerstva. Souhlas ministerstva se vyžaduje též ke každé změně statutu Garančního fondu.
§ 129
Placení příspěvků do Garančního fondu
(1) Obchodník s cennými papíry platí do Garančního fondu roční příspěvek ve výši 2 % z objemu přijatých poplatků a provizí za poskytnuté investiční služby za poslední rok.
(2) Roční příspěvek činí nejméně 10 000 Kč, a to bez ohledu na počet měsíců, ve kterých obchodník s cennými papíry vykonával svou činnost.
(3) Příspěvek do Garančního fondu je splatný každoročně do 31. března, a to za předchozí kalendářní rok.
§ 129a
Kontrola placení příspěvků
(1) Neprodleně po uplynutí lhůty podle § 129 odst. 3 informuje Garanční fond Českou národní banku o výši příspěvků zaplacených každým jednotlivým obchodníkem s cennými papíry za uplynulé období.
(2) Česká národní banka porovná výši skutečně zaplacených příspěvků podle odstavce 1 s objemem přijatých poplatků a provizí za poskytnuté investiční služby za poslední rok zjištěným na základě údajů ověřených auditorem obdržených od obchodníka s cennými papíry podle § 16 odst. 1 násobeným příslušnou procentní sazbou podle § 129 odst. 1. V případě zjištění rozdílu přijme Česká národní banka vhodné opatření k nápravě. Česká národní banka informuje o zjištěných rozdílech a přijatých opatřeních k nápravě Garanční fond.
Poskytování náhrady z Garančního fondu
§ 130
(1) Česká národní banka bez zbytečného odkladu oznámí Garančnímu fondu, že
a) obchodník s cennými papíry z důvodu své finanční situace není schopen plnit své závazky spočívající ve vydání majetku zákazníkům a není pravděpodobné, že je splní do 1 roku, nebo
b) soud prohlásil konkurz na majetek obchodníka s cennými papíry nebo vydal jiné rozhodnutí, které má za následek, že zákazníci obchodníka s cennými papíry se nemohou účinně domáhat vydání svého majetku vůči obchodníkovi s cennými papíry.
(2) Garanční fond v dohodě s Českou národní bankou neprodleně uveřejní vhodným způsobem oznámení, které obsahuje
a) skutečnost, že obchodník s cennými papíry není schopen plnit své závazky,
b) místo, způsob a lhůtu pro přihlášení nároků na náhradu a zahájení výplaty náhrad z Garančního fondu, a
c) případné další skutečnosti související s přihlášením nároků.
(3) Lhůta pro přihlášení nároků nesmí být kratší než 5 měsíců ode dne uveřejnění oznámení podle odstavce 2. Skutečnosti, že tato lhůta uplynula, se nelze dovolávat k odepření výplaty náhrady z Garančního fondu.
(4) Na náhradu z Garančního fondu nemá nárok
a) Česká konsolidační agentura,
b) územní samosprávný celek,
c) osoba, která v průběhu 3 let předcházejících oznámení podle odstavce 2
1. prováděla audit nebo se podílela na provádění auditu obchodníka s cennými papíry, jehož zákazníkům se vyplácí náhrada z Garančního fondu,
2. byla vedoucí osobou obchodníka s cennými papíry, jehož zákazníkům se vyplácí náhrada z Garančního fondu,
3. byla osobou s kvalifikovanou účastí na obchodníkovi s cennými papíry, jehož zákazníkům se vyplácí náhrada z Garančního fondu,
4. byla osobou blízkou podle občanského zákoníku3) osobě podle bodů 1 až 3,
5. byla osobou, která patří do stejného podnikatelského seskupení jako obchodník s cennými papíry, jehož zákazníkům se vyplácí náhrada z Garančního fondu,
6. prováděla audit nebo se podílela na provádění auditu osoby, která patří do stejného podnikatelského seskupení jako obchodník s cennými papíry, jehož zákazníkům se vyplácí náhrada z Garančního fondu,
7. byla vedoucí osobou osoby, která patří do stejného podnikatelského seskupení jako obchodník s cennými papíry, jehož zákazníkům se vyplácí náhrada z Garančního fondu,
d) osoba, ve které má obchodník s cennými papíry, jehož zákazníkům se vyplácí náhrada z Garančního fondu, nebo osoba s kvalifikovanou účastí na tomto obchodníkovi s cennými papíry vyšší než 50% podíl na základním kapitálu nebo hlasovacích právech,
e) osoba, která v souvislosti s legalizací výnosů z trestné činnosti svěřila obchodníkovi s cennými papíry, jehož zákazníkům se vyplácí náhrada z Garančního fondu, prostředky získané trestným činem,
f) osoba, která trestným činem způsobila neschopnost obchodníka s cennými papíry, jehož zákazníkům se vyplácí náhrada z Garančního fondu, splnit své závazky vůči zákazníkům.
(5) Garanční fond pozastaví výplatu náhrad
a) za majetek zákazníka, o kterém je z průběhu trestního řízení zřejmé, že může jít o majetek podle odstavce 4 písm. e), nebo
b) osobě podezřelé ze spáchání trestného činu, který způsobil neschopnost obchodníka s cennými papíry splnit své závazky vůči zákazníkům, a to po dobu trestního řízení vedeného proti této osobě.
(6) Garanční fond pozastaví výplatu náhrad podle odstavce 5 bez zbytečného odkladu poté, kdy se o uvedených skutečnostech dozvěděl.
(7) Náhrada z Garančního fondu se poskytuje za majetek zákazníka, který mu nemohl být vydán z důvodů přímo souvisejících s finanční situací obchodníka s cennými papíry. Pro výpočet náhrady se ke dni, ke kterému Garanční fond obdržel oznámení České národní banky podle odstavce 1, sečtou hodnoty všech složek majetku zákazníka, které nemohly být vydány z důvodů přímo souvisejících s finanční situací obchodníka s cennými papíry, a to včetně jeho spoluvlastnického podílu na majetku ve spoluvlastnictví s jinými zákazníky, s výjimkou hodnoty peněžních prostředků svěřených obchodníkovi s cennými papíry, který je bankou nebo pobočkou zahraniční banky, a vedených jím na účtech pojištěných podle zvláštního zákona upravujícího činnost bank1a). Od výsledné částky se odečte hodnota závazků zákazníka vůči obchodníkovi s cennými papíry splatných ke dni, ke kterému Garanční fond obdržel oznámení České národní banky podle odstavce 1.
(8) Pro výpočet náhrady podle odstavce 7 jsou určující reálné hodnoty investičních nástrojů platné ke dni, ke kterému Garanční fond obdrží oznámení České národní banky podle odstavce 1. Při výpočtu náhrady může Garanční fond přihlédnout i ke smluvním ujednáním mezi obchodníkem s cennými papíry a zákazníkem, jsou-li obvyklá, zejména ke skutečně připsaným úrokům nebo jiným výnosům, na které vznikl zákazníkovi nárok ke dni, kdy Garanční fond obdržel oznámení České národní banky podle odstavce 1.
(9) Náhrada se zákazníkovi poskytuje ve výši 90 % částky vypočtené podle odstavců 7 a 8, nejvýše se však vyplatí částka v korunách českých odpovídající 20 000 eurům pro jednoho zákazníka u jednoho obchodníka s cennými papíry.
(10) Náhrada z Garančního fondu musí být vyplacena do 3 měsíců ode dne ověření přihlášeného nároku a vypočtení výše náhrady. Česká národní banka může ve výjimečných případech na žádost Garančního fondu prodloužit tuto lhůtu nejvýše o 3 měsíce.
(11) Obchodník s cennými papíry poskytne Garančnímu fondu na jeho žádost ve lhůtě stanovené Garančním fondem podklady potřebné pro výpočet náhrady podle odstavců 7 a 8. Je-li u obchodníka s cennými papíry zavedena nucená správa, má tuto povinnost nucený správce, je-li na majetek obchodníka s cennými papíry prohlášen konkurz, má tuto povinnost správce konkurzní podstaty tohoto obchodníka s cennými papíry. Tutéž povinnost má, pokud ji k tomu Garanční fond vyzve, i jiná osoba, pokud má tyto podklady u sebe.
(12) Podklady podle odstavce 11 obsahují za každého zákazníka zejména tyto údaje:
a) měnu a částku peněžních prostředků a druh, počet a jednoznačnou identifikaci investičních nástrojů, které tvoří majetek zákazníka, a které nemohly být vydány postupem podle § 132,
b) výši pohledávek zákazníka za obchodníkem s cennými papíry, vzniklých na základě smluvních ustanovení, zejména skutečně připsaných úroků nebo jiných výnosů, na které zákazníkovi vznikl nárok,
c) výši započitatelných pohledávek obchodníka s cennými papíry vůči zákazníkovi.
§ 131
(1) Okamžikem výplaty náhrady z Garančního fondu se Garanční fond stává věřitelem obchodníka s cennými papíry, a to v rozsahu vyplacené náhrady. Pokud byla pohledávka již přihlášena do konkurzu na majetek obchodníka s cennými papíry, stává se Garanční fond stejným okamžikem a ve stejném rozsahu konkurzním věřitelem obchodníka s cennými papíry v úpadku namísto zákazníka. Na žádost Garančního fondu vyznačí správce konkurzní podstaty tuto změnu bez zbytečného odkladu v seznamu přihlášených pohledávek4).
(2) Právo zákazníka na vyplacení náhrady z Garančního fondu se promlčuje uplynutím 5 let ode dne splatnosti pohledávky zákazníka na vyplacení náhrady z Garančního fondu.
(3) V případě, že prostředky Garančního fondu nepostačují k vyplacení náhrad, obstará si Garanční fond potřebné peněžní prostředky na finančním trhu. Garanční fond dbá, aby podmínky, za kterých jsou peněžní prostředky Garančního fondu poskytnuty, byly pro něj co nejvýhodnější. Pokud Garanční fond úvěr podle věty první nezíská, může mu na jeho žádost poskytnout stát návratnou finanční výpomoc v potřebné výši.
(4) Na majetek Garančního fondu nemůže být prohlášen konkurz.
§ 132
Vydání majetku zákazníků po prohlášení konkurzu na majetek obchodníka s cennými papíry
(1) Majetek zákazníka není součástí konkurzní podstaty obchodníka s cennými papíry a správce konkurzní podstaty jej bez zbytečného odkladu vydá zákazníkům. Náklady spojené s vydáním majetku zákazníka jsou pohledávkou za konkurzní podstatou a uspokojí se ve stejném pořadí jako náklady spojené s udržováním a správou konkurzní podstaty.
(2) Jestliže investiční nástroje téhož druhu, které tvoří majetek zákazníků a jsou vzájemně zastupitelné, postačují k plnému uspokojení všech zákazníků, kteří mají nárok na jejich vydání, vydají se tyto investiční nástroje zákazníkům. Totéž platí o peněžních prostředcích, které tvoří majetek zákazníků.
(3) Jestliže investiční nástroje téhož druhu, které tvoří majetek zákazníků a jsou vzájemně zastupitelné, nepostačují k uspokojení všech zákazníků, kteří mají nárok na jejich vydání, vydá se zákazníkům odpovídající podíl investičních nástrojů nebo jeho hodnota v penězích. Nepostačují-li peněžní prostředky k uspokojení všech zákazníků, kteří mají nárok na jejich vydání, uspokojí se nároky zákazníků poměrně.
(4) Nárok na vydání majetku zákazníka, který nebyl uspokojen postupem podle odstavce 2 nebo 3, je pohledávkou, jejíž uspokojení se řídí zvláštním právním předpisem upravujícím konkurzní řízení, a správce konkurzní podstaty přihlásí tuto pohledávku do konkurzu.
(5) Správci konkurzní podstaty přísluší za činnost podle odstavců 1 až 4 náhrada hotových výdajů a odměna, které jsou pohledávkou za konkurzní podstatou; v případě, že konkurzní podstata na vyplacení náhrady hotových výdajů a odměny nepostačuje, vyplatí je stát. Způsob stanovení náhrady hotových výdajů a odměny konkurzního správce, jejich maximální výši hrazenou státem a způsob výplaty stanoví prováděcí právní předpis. Česká národní banka může navrhnout příslušnému soudu, aby zprostil správce konkursní podstaty funkce. V takovém případě soud postupuje obdobně podle ustanovení o zproštění správce konkursní podstaty na návrh účastníka konkursního řízení podle zákona upravujícího konkurz a vyrovnání5).
§ 133
Placení příspěvku do Garančního fondu zahraniční osobou
(1) Zahraniční osoba, která poskytuje investiční služby v České republice a je účastníkem záručního systému osob poskytujících investiční služby ve státě, ve kterém má své sídlo a skutečné sídlo, se nemusí účastnit záručního systému zabezpečovaného Garančním fondem.
(2) Zahraniční osoba, která poskytuje investiční služby v České republice a není účastníkem záručního systému osob poskytujících investiční služby ve státě, ve kterém má své sídlo a skutečné sídlo, se účastní záručního systému zabezpečovaného Garančním fondem za stejných podmínek jako obchodník s cennými papíry. Do Garančního fondu se platí příspěvek a vyplácejí náhrady za majetek zákazníků svěřený zahraniční osobě při poskytování investičních služeb v České republice.
(3) Zahraniční osoba, která poskytuje investiční služby v České republice a je účastníkem záručního systému osob poskytujících investiční služby ve státě, ve kterém má své sídlo a skutečné sídlo, přičemž náhrada poskytovaná z tohoto záručního systému je nižší nebo rozsah náhrad poskytovaných z tohoto záručního systému je užší než u Garančního fondu, může připojistit majetek zákazníka u Garančního fondu. Připojišťuje se majetek zákazníka svěřený zahraniční osobě při poskytování investičních služeb v České republice, a to tak, aby celková výše náhrady poskytované tomuto zákazníkovi a rozsah krytí odpovídaly náhradě poskytované z Garančního fondu.
§ 134
Informační povinnosti a spolupráce
(1) Obchodník s cennými papíry informuje Garanční fond o své účasti v obdobném zahraničním záručním systému.
(2) Česká národní banka informuje zahraniční záruční systém, u kterého má obchodník s cennými papíry připojištěn majetek svých zákazníků, o tom, že obchodník s cennými papíry není schopen plnit své závazky spočívající ve vydání majetku zákazníkům z důvodu přímo souvisejícího s jeho finanční situací a není pravděpodobné, že je bude schopen splnit do 1 roku.
(3) Garanční fond spolupracuje se zahraničním záručním systémem, u kterého má obchodník s cennými papíry připojištěn majetek svých zákazníků, zejména při poskytování náhrad z obou těchto záručních systémů.
ČÁST DEVÁTÁ
DOHLED A SPRÁVNÍ DELIKTY
HLAVA I
DOHLED NA INDIVIDUÁLNÍM ZÁKLADĚ
Díl 1
Základní ustanovení
§ 135
Osoby podléhající dohledu
(1) Dohled nad dodržováním práv a povinností stanovených tímto zákonem a podmínek stanovených v rozhodnutí vydaném podle tohoto zákona vykonává Česká národní banka. Dohledu České národní banky podléhá
a) obchodník s cennými papíry,
b) makléř,
c) zahraniční osoba s povolením k poskytování investičních služeb, která poskytuje služby v České republice prostřednictvím organizační složky,
d) investiční zprostředkovatel,
e) osoba, která používá služeb investičních zprostředkovatelů,
f) emitent cenného papíru,
g) burza,
h) organizátor mimoburzovního trhu,
i) provozovatel vypořádacího systému,
j) účastník vypořádacího systému,
k) centrální depozitář,
l) účastník centrálního depozitáře,
m) osoba, která vede evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů,
n) osoba, která vede samostatnou evidenci investičních nástrojů,
o) osoba, která vede evidenci navazující na samostatnou evidenci investičních nástrojů,
p) provozovatel tiskárny, která má povolení k tisku kótovaných listinných cenných papírů,
q) institucionální investor,
r) osoba, která má sídlo v České republice a je účastníkem vypořádacího systému provozovaného podle právního řádu jiného členského státu Evropské unie,
s) nucený správce obchodníka s cennými papíry, který není bankou, nucený správce burzy, organizátora mimoburzovního trhu, provozovatele vypořádacího systému a centrálního depozitáře,
t) osoba, která veřejně nabízí cenné papíry,
u) zasvěcená osoba (§ 124 odst. 3),
v) osoba, jejíž jednání může být tržní manipulací (§ 126 odst. 1),
w) osoba, která má povinnost oznámit České národní bance podezření na manipulaci s trhem (§ 126 odst. 5),
x) osoba, která se podílí na rozhodování emitenta a má povinnost informovat Českou národní banku o svých obchodech s investičními nástroji (§ 125 odst. 5),
y) osoba, která má povinnost oznámit České národní bance podezření na využití vnitřní informace (§ 124 odst. 5),
z) osoba, která žádá o přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu.
(2) Dohledu nepodléhá vydávání cenných papírů Českou národní bankou, vedení evidence cenných papírů Českou národní bankou, provozování vypořádacího systému Českou národní bankou a obchodování České národní banky s investičními nástroji a cennými papíry, které nejsou investičními cennými papíry.
(3) Při výkonu dohledu nad činností obchodníka s cennými papíry v hostitelském státě Česká národní banka může
a) požádat orgán dohledu hostitelského státu, aby provedl kontrolu činnosti tohoto obchodníka vykonávané na území hostitelského státu, s uvedením rozsahu požadované kontroly, nebo
b) provede kontrolu v hostitelském státě po předchozím informování orgánu dohledu hostitelského státu.
(4) Česká národní banka
a) na základě žádosti orgánu dohledu domovského státu zahraniční osoby, která poskytuje investiční služby v České republice, provede kontrolu činnosti zahraniční osoby na území České republiky v rozsahu uvedeném v žádosti, nebo
b) na základě oznámení orgánu dohledu domovského státu zahraniční osoby, která poskytuje investiční služby v České republice, umožní orgánu dohledu domovského státu zahraniční osoby, aby provedl sám nebo prostřednictvím jiné pověřené osoby kontrolu této zahraniční osoby.
Díl 2
Opatření k nápravě a odnětí povolení
§ 136
Základní ustanovení
(1) Česká národní banka může uložit osobě podléhající dohledu, která porušila tento zákon nebo rozhodnutí vydané podle tohoto zákona, opatření k nápravě zjištěného nedostatku odpovídající povaze porušení a jeho závažnosti. Česká národní banka může dále
a) nařídit mimořádné provedení auditu,
b) nařídit změnu auditora,
c) pozastavit nejdéle na dobu jednoho roku některou činnost podléhající dohledu,
d) zakázat činnost podléhající dohledu,
e) pozastavit obchodování s cennými papíry,
f) zavést nucenou správu,
g) změnit rozsah povolení uděleného podle tohoto zákona,
h) odejmout povolení udělené podle tohoto zákona,
i) zakázat nebo pozastavit nejdéle na dobu 10 pracovních dnů veřejné nabízení cenných papírů nebo přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu,
j) zakázat nebo pozastavit propagaci nebo oznámení týkající se veřejné nabídky nebo přijetí cenného papíru k obchodování na regulovaném trhu.
(2) Osoba, které Česká národní banka uložila opatření k nápravě podle odstavce 1, informuje Českou národní banku o odstranění nedostatku a způsobu zjednání nápravy.
(3) Česká národní banka zakáže osobě nebo osobám jednajícím ve shodě, kterým udělila souhlas k nabytí účasti na obchodníkovi s cennými papíry podle § 11 a které přestaly splňovat podmínky pro udělení souhlasu, vykonávat hlasovací práva na obchodníkovi s cennými papíry nebo jinak uplatňovat významný vliv na jeho řízení.
§ 137
Pozastavení obchodování s cennými papíry
(1) Česká národní banka může pozastavit na dobu nejdéle 6 měsíců obchodování se všemi investičními nástroji na regulovaném trhu, obchodování s investičními nástroji na části regulovaného trhu nebo obchodování s určitým investičním nástrojem na regulovaném trhu. Řízení o pozastavení obchodování je možno zahájit vydáním rozhodnutí. Rozhodnutí je vykonatelné doručením organizátorovi regulovaného trhu. Rozklad podaný proti tomuto rozhodnutí nemá odkladný účinek.
(2) Česká národní banka pozastaví obchodování podle odstavce 1, jestliže není možné jinak zabránit velkým hospodářským ztrátám nebo závažnému ohrožení zájmů investorů. Pozastavit obchodování podle odstavce 1 lze i opakovaně.
(3) V rozhodnutí o pozastavení obchodování podle odstavce 1 musí být stanovena doba trvání pozastavení a jeho rozsah. Odpadnou-li důvody pozastavení, Česká národní banka pozastavení zruší.
(4) Česká národní banka může zároveň s rozhodnutím o pozastavení obchodování s určitým investičním nástrojem podle odstavce 1 uložit organizátorovi regulovaného trhu, aby ve stanovené lhůtě přezkoumal, zda jsou splněny podmínky pro vyloučení tohoto investičního nástroje z obchodování na jím organizovaném regulovaném trhu, a aby o výsledku informoval Českou národní banku.
(5) Účastníkem řízení podle odstavce 1 je organizátor regulovaného trhu a vlastníci investičních nástrojů, se kterými bylo pozastaveno obchodování na regulovaném trhu. Jestliže bylo pozastaveno obchodování s určitým investičním nástrojem, je účastníkem řízení též emitent tohoto investičního nástroje.
(6) Rozhodnutí o pozastavení obchodování podle odstavce 1 Česká národní banka doručí vlastníkům investičních nástrojů, se kterými bylo pozastaveno obchodování na regulovaném trhu, veřejnou vyhláškou.
Nucená správa
§ 138
(1) Česká národní banka může zavést nucenou správu obchodníka s cennými papíry, který není bankou, nebo provozovatele vypořádacího systému a dále nucenou správu burzy, organizátora mimoburzovního trhu, nebo centrálního depozitáře, jestliže
a) tato osoba opakovaně nebo závažně porušila tento zákon nebo nedodržela podmínku stanovenou v rozhodnutí vydaném podle tohoto zákona, nebo
b) jsou ohroženy zájmy osob, kterým tato osoba poskytuje své služby, a hrozí nebezpečí z prodlení.
(2) Na nucenou správu obchodníka s cennými papíry, který je bankou, nebo provozovatele vypořádacího systému, který je bankou, se použijí ustanovení zvláštního zákona, který upravuje činnost bank.
§ 139
(1) Rozhodnutí o zavedení nucené správy obsahuje
a) důvod zavedení nucené správy,
b) jmenování nuceného správce a údaje o něm,
c) výši odměny nuceného správce nebo způsob jejího stanovení a termín její splatnosti,
d) případné omezení činnosti osoby, u které se zavádí nucená správa,
e) případné povinnosti nuceného správce s uvedením termínu jejich splnění.
(2) Řízení o zavedení nucené správy lze zahájit vydáním rozhodnutí o zavedení nucené správy.
(3) Rozhodnutí o zavedení nucené správy se doručuje společnosti, u které se nucená správa zavádí, a nucenému správci. Rozhodnutí je vykonatelné doručením nucenému správci. Rozklad podaný proti tomuto rozhodnutí nemá odkladný účinek.
(4) Rozhodnutí o zavedení nucené správy Česká národní banka uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(5) Zavedením nucené správy
a) se pozastavuje výkon funkcí členů představenstva společnosti; tím není dotčeno právo členů představenstva podat žalobu proti rozhodnutí o zavedení nucené správy podle zvláštního právního předpisu upravujícího správní soudnictví,
b) přechází působnost představenstva na nuceného správce, s výjimkou práva podat žalobu proti rozhodnutí o zavedení nucené správy.
(6) Na nuceného správce se vztahují jen ta omezení působnosti představenstva, která stanoví zákon.
(7) Nucený správce
a) přijme neprodleně opatření ke zjednání nápravy zjištěných nedostatků v činnosti osoby, u které je zavedena nucená správa,
b) zajistí ochranu práv osob, které využívají služeb osoby, u které je zavedena nucená správa,
c) svolá valnou hromadu osoby, u které je zavedena nucená správa, tak, aby se konala do 6 měsíců od zavedení nucené správy, a
1. předloží jí návrh na odvolání dosavadních a volbu nových osob do těch orgánů, které volí valná hromada, a návrh opatření k nápravě zjištěných nedostatků v činnosti osoby, u které je zavedena nucená správa, nebo
2. navrhne zrušení společnosti.
(8) Lhůtu pro svolání valné hromady podle odstavce 7 písm. c) může Česká národní banka na návrh nuceného správce prodloužit z důvodů hodných zřetele až na 1 rok.
(9) Náklady spojené s výkonem nucené správy, odměna nuceného správce a hotové výdaje nuceného správce jsou placeny z majetku společnosti, u které je zavedena nucená správa.
(10) Nepostačuje-li majetek společnosti na vyplacení odměny nuceného správce a náhrady jeho hotových výdajů, vyplatí je stát.
(11) Způsob stanovení náhrady hotových výdajů a odměny nuceného správce, jejich maximální výši hrazenou státem a způsob výplaty stanoví prováděcí právní předpis.
§ 140
(1) Výkon funkce nuceného správce zaniká
a) odstoupením nuceného správce,
b) odvoláním nuceného správce,
c) ukončením nucené správy,
d) vyškrtnutím ze seznamu likvidátorů a nucených správců, nebo
e) úmrtím nuceného správce.
(2) Nucený správce oznámí České národní bance odstoupení z funkce nuceného správce nejméně 30 dnů předem.
(3) Česká národní banka odvolá nuceného správce, zejména jestliže závažně nebo opakovaně porušil svou povinnost nebo přestal splňovat předpoklady pro výkon této funkce.
(4) Opravný prostředek proti rozhodnutí o odvolání nuceného správce nemá odkladný účinek.
(5) Jestliže výkon nuceného správce zaniká podle odstavce 1 písm. a), b), d) a e), jmenuje Česká národní banka bez zbytečného odkladu jiného nuceného správce.
§ 141
Nucená správa končí
a) dnem uvedeným v rozhodnutí České národní banky o ukončení nucené správy,
b) prohlášením konkurzu na majetek společnosti, u níž je zavedena nucená správa, nebo
c) dnem, ke kterému je jmenován likvidátor společnosti, u níž je zavedena nucená správa.
§ 142
(1) Do obchodního rejstříku se zapisuje
a) den zavedení nucené správy,
b) údaje o nuceném správci,
c) omezení činnosti osoby, u které je zavedena nucená správa,
d) den ukončení nucené správy.
(2) Návrh na povolení zápisu o zavedení nucené správy, jmenování nuceného správce nebo omezení činnosti osoby, u které se zavádí nucená správa, do obchodního rejstříku podává nucený správce bez zbytečného odkladu po zavedení nucené správy.
(3) Návrh na povolení zápisu o ukončení nucené správy do obchodního rejstříku podává nucený správce neprodleně po ukončení nucené správy; neučiní-li tak nucený správce, podá návrh na povolení zápisu představenstvo společnosti, jejíž nucená správa končí.
(4) Návrh na povolení zápisu o výmazu stávajícího nuceného správce a zápisu nového nuceného správce do obchodního rejstříku podává nově jmenovaný nucený správce neprodleně po doručení rozhodnutí o svém jmenování.
§ 143
Nuceným správcem může být pouze fyzická osoba zapsaná do seznamu likvidátorů a nucených správců vedeného Českou národní bankou,
a) jejíž zájmy nejsou v rozporu se zájmy osoby, u které se zavádí nucená správa, nebo osob, které využívají jejích služeb,
b) která nemá kvalifikovanou účast na osobě, u které se zavádí nucená správa, nebo není s touto osobou úzce propojená,
c) která v posledních 3 letech neprováděla audit nebo se nepodílela na provedení auditu osoby, u které se zavádí nucená správa.
§ 144
Změna rozsahu povolení
(1) Česká národní banka může odejmout povolení k jednotlivé činnosti uvedené v povolení uděleném podle tohoto zákona, jestliže zjistí
a) závažné porušení zákona při výkonu této činnosti, nebo
b) závažné nebo opakované nedodržování předpokladů, za kterých bylo povolení uděleno.
(2) Česká národní banka změní rozsah povolení podle odstavce 1 nebo změní rozsah povolení na žádost tím, že vydá nové rozhodnutí, kterým zruší dosavadní povolení a ve kterém uvede nový rozsah povolených činností.
§ 145
Odnětí povolení, souhlasu nebo registrace
(1) Česká národní banka odejme povolení udělené podle tohoto zákona osobě,
a) na jejíž majetek byl prohlášen konkurz, zamítnut návrh na prohlášení konkurzu pro nedostatek majetku nebo bylo povoleno vyrovnání, nebo
b) které soud nebo správní úřad zakázal činnost.
(2) Česká národní banka může odejmout povolení udělené podle tohoto zákona, jestliže
a) osoba, které bylo uděleno, nezačala do 12 měsíců od udělení povolení vykonávat povolenou činnost,
b) osoba, které bylo uděleno, nevykonává déle než 6 měsíců činnost, ke které bylo uděleno povolení,
c) povolení bylo uděleno na základě nepravdivých nebo neúplných údajů,
d) osoba, které bylo uděleno, opakovaně nebo závažným způsobem porušuje povinnosti stanovené tímto zákonem,
e) došlo k závažné změně skutečností, na jejichž základě bylo povolení uděleno, nebo
f) dalším trváním nucené správy nelze dosáhnout jejího účelu.
(3) Ode dne odnětí povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry nesmí osoba, které bylo povolení odňato, poskytovat investiční služby a je povinna vydat zákazníkům zákaznický majetek. Není-li osoba, které bylo odňato povolení, bankou, může pouze vypořádávat své pohledávky a závazky vyplývající z poskytnutých investičních služeb. Do vypořádání těchto pohledávek a závazků se osoba, které bylo odňato povolení, považuje za obchodníka s cennými papíry.
(4) Osoba, které bylo odňato povolení udělené podle tohoto zákona, může požádat o nové povolení téhož druhu nejdříve po uplynutí 10 let ode dne nabytí právní moci rozhodnutí, kterým bylo předchozí povolení odňato. Ustanovení věty první se nevztahuje na odnětí povolení na vlastní žádost nebo na odnětí povolení z důvodu uvedeného v odstavci 2 písm. a) nebo b).
(5) Česká národní banka může odejmout souhlas nebo registraci udělené podle tohoto zákona, jestliže došlo k závažné změně ve skutečnosti, na jejímž základě byly souhlas nebo registrace uděleny.
(6) Česká národní banka zruší registraci provedenou podle tohoto zákona osobě,
a) na jejíž majetek byl prohlášen konkurz, zamítnut návrh na prohlášení konkurzu pro nedostatek majetku nebo bylo povoleno vyrovnání, nebo
b) které soud nebo správní úřad zakázal činnost.
(7) Česká národní banka může zrušit registraci provedenou podle tohoto zákona, jestliže
a) osoba, která byla registrována, nezačala do 12 měsíců ode dne provedení registrace vykonávat činnost, pro kterou byla registrována,
b) osoba, která byla registrována, nevykonává déle než 6 měsíců činnost, pro kterou byla registrována,
c) registrace byla provedena na základě nepravdivých nebo neúplných údajů,
d) osoba, která byla registrována, opakovaně nebo závažným způsobem porušuje povinnosti stanovené tímto zákonem,
e) došlo k závažné změně skutečností, na jejichž základě byla provedena registrace.
(8) Rozklad podaný proti rozhodnutí o odnětí povolení, souhlasu nebo registrace udělených podle tohoto zákona nemá odkladný účinek, ledaže jde o odnětí povolení, souhlasu nebo registrace na vlastní žádost.
Díl 3
Dohled nad zahraniční osobou, která poskytuje investiční služby v České republice na základě povolení orgánu dohledu jiného členského státu Evropské unie
§ 146
(1) Zahraniční osobu, která poskytuje investiční služby v České republice na základě povolení domovského státu a která nedodržuje informační povinnosti obchodníka s cennými papíry nebo pravidla jednání se zákazníky podle tohoto zákona, Česká národní banka na tuto skutečnost upozorní a požádá ji o zjednání nápravy.
(2) Nezjedná-li osoba podle odstavce 1 nápravu, informuje Česká národní banka orgán dohledu domovského státu.
(3) Jestliže opatření přijatá vůči osobě podle odstavce 1 orgánem dohledu domovského státu nevedla k nápravě, může Česká národní banka po informování orgánu dohledu domovského státu uložit opatření k nápravě podle § 136 nebo sankci podle § 174.
(4) V případě možného ohrožení zájmů investorů může Česká národní banka uložit osobě podle odstavce 1 opatření k nápravě bez předchozího upozornění. O uložení opatření k nápravě Česká národní banka bez zbytečného odkladu informuje příslušné orgány dohledu jiných členských států Evropské unie a prostřednictvím ministerstva Komisi Evropských společenství. Jestliže Komise Evropských společenství po konzultaci s příslušnými orgány dohledu jiných členských států Evropské unie rozhodne, že uložené opatření k nápravě má být změněno nebo zrušeno, Česká národní banka je tímto rozhodnutím vázána.
(5) Osoba podle odstavce 1, které orgán dohledu domovského státu odňal povolení k poskytování investiční služby, nesmí takovou službu poskytovat na území České republiky; Česká národní banka tuto skutečnost uveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(6) Zahraniční osobě, která poskytuje investiční služby v České republice na základě povolení domovského státu a nedodržuje informační povinnosti obchodníka s cennými papíry nebo pravidla jednání se zákazníky podle tohoto zákona, může Česká národní banka místo postupu podle odstavců 1 až 4 uložit opatření k nápravě podle § 136 nebo sankci podle § 174.
Díl 4
Dohled nad obchodníkem s cennými papíry, který poskytuje služby v jiném členském státě Evropské unie
§ 147
Obchodníkovi s cennými papíry, který poskytuje investiční služby v hostitelském státě, může Česká národní banka na základě oznámení orgánu dohledu hostitelského státu uložit opatření k nápravě podle tohoto zákona za porušení pravidel jednání nebo informačních povinností podle právních předpisů hostitelského státu. O uloženém opatření k nápravě Česká národní banka bez zbytečného odkladu informuje orgán dohledu hostitelského státu.
Díl 5
Dohled nad burzou
§ 148
(1) Dohled nad činností burzy vykonává Česká národní banka.
(2) Zaměstnanec České národní banky, který vykonává dohled nad činností burzy, nesmí být členem burzovní komory nebo dozorčí rady burzy.
(3) Česká národní banka je při výkonu dohledu nad burzou oprávněna
a) kontrolovat burzovní obchod z hlediska dodržování právních předpisů a burzovních pravidel; o zjištěném porušení právního předpisu nebo burzovních pravidel informuje burzovní komoru,
b) účastnit se zasedání burzovní komory a zasedání burzovního výboru,
c) pozastavit výkon rozhodnutí burzovní komory nebo rozhodnutí burzovního výboru na dobu nejdéle 7 kalendářních dnů, pokud odporuje právnímu předpisu nebo burzovním pravidlům,
d) požadovat, aby burzovní komora nebo burzovní výbor odstranily ve stanovené lhůtě zjištěné nedostatky,
e) vyžadovat od orgánů burzy informace a doklady, které souvisejí s burzovním obchodem,
f) vyžadovat od orgánů burzy informace o burzovních obchodech uzavíraných osobami oprávněnými uzavírat burzovní obchody.
(4) Ustanovením odstavce 3 zůstávají nedotčeny pravomoci České národní banky podle jiných ustanovení tohoto zákona nebo podle zvláštních právních předpisů.
(5) Burza oznámí České národní bance každé podezření z porušení tohoto zákona osobou oprávněnou uzavírat burzovní obchody.
§ 149
Česká národní banka rozhodne o rozhodnutí burzovní komory nebo burzovního výboru, které pozastavila, do 7 kalendářních dnů ode dne jeho pozastavení. Řízení se zahajuje vydáním rozhodnutí.
HLAVA II
DOHLED NA KONSOLIDOVANÉM ZÁKLADĚ
§ 150
Základní ustanovení
(1) Dohledem na konsolidovaném základě podle tohoto zákona se rozumí sledování a regulace rizik u konsolidačních celků, jejichž součástí je obchodník s cennými papíry, který není bankou, za účelem omezení rizik, kterým je tento obchodník s cennými papíry vystaven na základě své účasti v konsolidačním celku.
(2) Dohled na konsolidovaném základě není dohledem nad jednotlivými osobami zahrnutými do konsolidačního celku a nenahrazuje se jím výkon dohledu nad činností obchodníků s cennými papíry na individuálním základě podle tohoto zákona ani dohled nad bankami a finančními institucemi podle zvláštního právního předpisu.
§ 151
Vymezení pojmů
(1) Pro účely tohoto zákona se rozumí
a) konsolidačním celkem skupina ovládajícího obchodníka s cennými papíry, skupina finanční holdingové osoby anebo skupina smíšené holdingové osoby, přičemž konsolidační celek tvoří nejméně dvě osoby,
b) ovládajícím obchodníkem s cennými papíry obchodník s cennými papíry, který není bankou a ovládá alespoň jednu osobu nebo k němuž je přidružena alespoň jedna osoba, které jsou obchodníkem s cennými papíry, bankou nebo finanční institucí,
c) finanční holdingovou osobou finanční instituce jiná než pojišťovna nebo zajišťovna, která ovládá výhradně nebo převážně obchodníky s cennými papíry, banky nebo finanční instituce, přičemž nejméně jedna jí ovládaná osoba je obchodníkem s cennými papíry, který není bankou, a která není smíšenou finanční holdingovou osobou ve smyslu zvláštního právního předpisu o doplňkovém dohledu nad finančními konglomeráty,
d) smíšenou holdingovou osobou ovládající osoba, která není bankou, finanční holdingovou osobou nebo obchodníkem s cennými papíry nebo smíšenou finanční holdingovou osobou ve smyslu zvláštního právního předpisu o doplňkovém dohledu nad finančními konglomeráty a která ovládá alespoň jednoho obchodníka s cennými papíry, který není bankou,
e) skupinou ovládajícího obchodníka s cennými papíry skupina tvořená ovládajícím obchodníkem s cennými papíry, jím ovládanými a přidruženými osobami,
f) skupinou finanční holdingové osoby skupina tvořená finanční holdingovou osobou a jí ovládanými a přidruženými osobami,
g) skupinou smíšené holdingové osoby skupina tvořená smíšenou holdingovou osobou a jí ovládanými a přidruženými osobami,
h) přidruženou osobou osoba, v níž jiná osoba vykonává podstatný vliv, kterým se rozumí takový významný vliv na řízení nebo provozování podniku této osoby, jenž není ovládáním, není pouze dočasný a jehož smyslem je podílet se na podnikání této osoby; přímý nebo nepřímý podíl posuzovaný samostatně nebo jejich součet představující alespoň 20 % na základním kapitálu nebo hlasovacích právech se vždy považuje za podstatný vliv, ledaže jde o ovládání,
i) finanční institucí osoba, která není obchodníkem s cennými papíry ani bankou, a která jako svou rozhodující nebo podstatnou činnost nabývá nebo drží podíly na právnických osobách, anebo která jako svou rozhodující nebo podstatnou činnost vykonává některou z činností, které může vykonávat banka, s výjimkou přijímání vkladů nebo jiných splatných peněžních prostředků od veřejnosti, a dále investiční společnost, investiční fond, penzijní fond, pojišťovna a zajišťovna, které vykonávají činnosti podle zvláštních zákonů, to vše včetně zahraničních osob s obdobnou náplní činnosti.
(2) Pokud není možné jednoznačně určit osobu ovládající konsolidační celek podle odstavce 1 písm. b) až d), je Česká národní banka oprávněna určit ovládající osobu nebo typ ovládající osoby po projednání s příslušným zahraničním orgánem dohledu nad bankami, osobami s povolením k poskytování investičních služeb nebo finančními institucemi.
Výkon dohledu na konsolidovaném základě
§ 152
(1) Dohled na konsolidovaném základě vykonává Česká národní banka, pokud tento zákon nebo zvláštní právní předpis nestanoví jinak.
(2) Do dohledu na konsolidovaném základě nemusí být zahrnuta osoba, která je součástí konsolidačního celku a
a) má sídlo nebo skutečné sídlo ve státě, ve kterém existují překážky pro přenos informací,
b) má nepatrný význam v rámci konsolidačního celku, nebo
c) jejíž zahrnutí do konsolidačního celku není vhodné nebo může zkreslit výsledky dohledu na konsolidovaném základě.
(3) Při výkonu dohledu na konsolidovaném základě Česká národní banka spolupracuje se zahraničními orgány dohledu nad bankami, osobami s povolením k poskytování investičních služeb nebo finančními institucemi a vyměňuje si s těmito orgány informace.
(4) Česká národní banka je oprávněna pro účely dohledu na konsolidovaném základě
a) vyžadovat informace a dokumenty od osoby zahrnuté do konsolidačního celku,
b) provést kontrolu u osoby zahrnuté do konsolidačního celku; pokud jde o zahraniční osobu podléhající dohledu, o zahájení, účelu a výsledcích kontroly na místě informuje příslušný zahraniční orgán dohledu,
c) požádat o provedení kontroly u osoby zahrnuté do konsolidačního celku příslušný zahraniční orgán dohledu, s uvedením důvodu žádosti,
d) provést na žádost příslušného zahraničního orgánu dohledu, kontrolu u osoby zahrnuté do konsolidačního celku; o zahájení a výsledku kontroly informuje příslušný zahraniční orgán dohledu.
§ 153
(1) Česká národní banka může upustit od výkonu dohledu na konsolidovaném základě nad konsolidačním celkem podle tohoto zákona, nad nímž je vykonáván bankovní dohled na konsolidovaném základě nebo jiný srovnatelný dohled; je-li tento dohled vykonáván v zahraničí, učiní tak, a to po vzájemné dohodě s příslušným zahraničním orgánem dohledu. Česká národní banka však vždy vykonává dohled na konsolidovaném základě nad skupinou ovládajícího obchodníka s cennými papíry, který má sídlo v České republice.
(2) Není-li s příslušným zahraničním orgánem dohledu dohodnuto jinak, Česká národní banka nevykonává dohled nad skupinou finanční holdingové osoby se sídlem v jiném členském státě Evropské unie, jestliže členem této skupiny jsou obchodník s cennými papíry, který není bankou a má sídlo v České republice, a
a) osoba s povolením k poskytování investičních služeb, která má sídlo ve státě, ve kterém má sídlo finanční holdingová osoba, nebo
b) osoba s povolením k poskytování investičních služeb, která má sídlo v jiném členském státě než finanční holdingová osoba, přičemž obchodník s cennými papíry má v porovnání s touto osobou s povolením k poskytování investičních služeb nižší úhrn rozvahy nebo obě osoby mají stejně vysoký úhrn rozvahy, pokud obchodník s cennými papíry obdržel povolení k činnosti později.
Povinnosti osob podléhajících dohledu na konsolidovaném základě
§ 154
(1) Ovládající obchodník s cennými papíry nebo finanční holdingová osoba, jejíchž konsolidační celky podléhají dohledu České národní banky na konsolidovaném základě, dodržují pravidla kapitálové přiměřenosti na konsolidovaném základě; tím není dotčeno ustanovení § 9 odst. 1. Pravidla kapitálové přiměřenosti na konsolidovaném základě stanoví pro ovládajícího obchodníka s cennými papíry a finanční holdingovou osobu prováděcí právní předpis.
(2) Osoba zahrnutá do konsolidačního celku sdělí České národní bance přímo nebo prostřednictvím ovládající osoby nebo obchodníka s cennými papíry, který je součástí tohoto konsolidačního celku a je určen Českou národní bankou, každou informaci potřebnou pro provádění dohledu na konsolidovaném základě.
(3) Rozsah informací předávaných osobou zahrnutou do dohledu na konsolidovaném základě, včetně způsobu a periodicity jejich předávání, stanoví prováděcí právní předpis.
(4) Osoby zahrnuté do konsolidačního celku jsou povinny umožnit provedení kontroly podle § 152 a poskytnout České národní bance potřebnou součinnost.
§ 155
(1) Osoby tvořící konsolidační celek vytvoří odpovídající kontrolní mechanismy zajišťující správnost poskytovaných informací pro účely dohledu na konsolidovaném základě. Rozsah a podrobnosti vnitřních kontrolních mechanismů stanoví prováděcí právní předpis.
(2) Ovládající osoba oznámí České národní bance auditora, který bude provádět audit osob tvořících konsolidační celek.
§ 156
Opatření k nápravě
(1) Za nedostatek v činnosti osoby zahrnuté do skupiny ovládajícího obchodníka s cennými papíry může Česká národní banka ovládajícímu obchodníkovi s cennými papíry uložit opatření k nápravě zjištěného nedostatku, jestliže tento nedostatek může negativně ovlivnit činnost obchodníka s cennými papíry, který je součástí skupiny ovládajícího obchodníka s cennými papíry. Česká národní banka může dále
a) nařídit zajištění mimořádného provedení auditu osoby, která je součástí skupiny ovládajícího obchodníka s cennými papíry, na náklady ovládajícího obchodníka s cennými papíry,
b) zakázat nebo omezit uzavírání obchodů s investičními nástroji s osobami, které jsou součástí skupiny ovládajícího obchodníka s cennými papíry.
(2) Za nedostatek v činnosti osoby zahrnuté do skupiny finanční holdingové osoby může Česká národní banka finanční holdingové osobě uložit opatření k nápravě zjištěného nedostatku, jestliže tento nedostatek může negativně ovlivnit činnost obchodníka s cennými papíry, který není bankou a je součástí skupiny finanční holdingové osoby. Česká národní banka může dále
a) nařídit zajištění mimořádného provedení auditu osoby, která je součástí skupiny finanční holdingové osoby, na náklady finanční holdingové osoby,
b) zakázat nebo omezit uzavírání obchodů s investičními nástroji s osobami, které jsou součástí skupiny finanční holdingové osoby.
(3) Osoba zahrnutá do konsolidačního celku, která není obchodníkem s cennými papíry, uzavírá obchody s investičními nástroji způsobem, který nepoškozuje zájmy zákazníků obchodníka s cennými papíry, který je součástí stejného konsolidačního celku, a neohrožuje jeho finanční stabilitu nebo nenarušuje průhlednost finančního trhu.
HLAVA III
SPRÁVNÍ DELIKTY
§ 157
Správní delikty obchodníka s cennými papíry
(1) Obchodník s cennými papíry se dopustí správního deliktu tím, že
a) poskytuje investiční službu v hostitelském státě bez předchozího oznámení České národní bance (§ 21 odst. 1 a § 22 odst. 1),
b) poskytuje investiční službu v hostitelském státě přes odmítnutí České národní banky předat údaje orgánu dohledu hostitelského státu (§ 21 odst. 5),
c) neoznámí změny České národní bance nebo orgánu dohledu hostitelského státu (§ 21 odst. 6 a § 22 odst. 5),
d) provede veřejnou dražbu cenných papírů v rozporu s tímto zákonem nebo poruší dražební řád (§ 33),
e) poruší povinnosti stanovené zvláštním právním předpisem6) pro uzavírání smluv o finančních službách uzavíraných na dálku,
f) nezaplatí příspěvek do Garančního fondu ve stanovené lhůtě (§ 129 odst. 5),
g) vykonává činnost v rozporu s uděleným povolením (§ 6 odst. 5),
h) nedodrží kapitálovou přiměřenost na individuálním nebo konsolidovaném základě (§ 9, § 154 odst. 1),
i) poruší pravidla obezřetného poskytování investičních služeb (§ 12),
j) poruší povinnost vést řádně deník obchodníka s cennými papíry (§ 13),
k) poruší pravidla jednání se zákazníky (§ 15),
l) nesplní informační povinnost (§ 16),
m) poruší povinnost uchovávat dokumenty a záznamy (§ 17), nebo
n) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136).
(2) Za správní delikt obchodníka s cennými papíry se uloží pokuta do
a) 10 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. a) až f),
b) 20 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. g) až n).
§ 158
Správní delikty investičního zprostředkovatele
Investičnímu zprostředkovateli, který
a) vykonává činnost investičního zprostředkovatele prostřednictvím osob, které nesplňují požadavky § 30,
b) poruší povinnost vést řádně evidenci přijatých a předaných pokynů [§ 32 odst. 1 písm. a)],
c) poruší pravidla jednání se zákazníky [§ 32 odst. 1 písm. b)],
d) poruší povinnost zavést administrativní postupy a mechanizmus vnitřní kontroly [§ 32 odst. 1 písm. c)],
e) poruší povinnost informovat zákazníka o osobě, pro kterou vykonává činnost investičního zprostředkovatele (§ 32 odst. 2),
f) neoznámí změnu České národní bance (§ 32 odst. 3), nebo
g) poruší povinnosti stanovené zvláštním právním předpisem6) pro uzavírání smluv o finančních službách na dálku,
se uloží pokuta do 5 000 000 Kč.
§ 159
Správní delikty osoby, která používá službu investičního zprostředkovatele
Osobě, která používá službu investičního zprostředkovatele [§ 29 odst. 1 písm. b)] a
a) poruší povinnost informovat investičního zprostředkovatele podrobně a pravdivě o investičních nástrojích, jichž se týkají pokyny přijímané a předávané investičním zprostředkovatelem [§ 31 písm. a)],
b) neposkytne investičnímu zprostředkovateli potřebnou součinnost [§ 31 písm. b)], nebo
c) poruší povinnost informovat investičního zprostředkovatele o změnách [§ 31 písm. c)],
se uloží pokuta do 5 000 000 Kč.
§ 160
Správní delikty burzy cenných papírů
(1) Burza se dopustí správního deliktu tím, že
a) nesplní informační povinnost (§ 116),
b) poruší povinnost poskytovat služby s odbornou péčí (§ 58 odst. 6),
c) neoznámí České národní bance změnu (§ 58 odst. 3),
d) vykonává činnost v rozporu s uděleným povolením (§ 58 odst. 1),
e) poruší povinnost uveřejňovat kurz investičního nástroje (§ 43),
f) přijme k obchodování na oficiálním trhu cenný papír, který nesplňuje podmínky pro přijetí k obchodování na oficiálním trhu (§ 44),
g) nesplní povinnost vyřadit nebo vyloučit cenný papír z obchodování na oficiálním trhu nebo pozastavit obchodování s cenným papírem na oficiálním trhu (§ 47 a 48),
h) nezajistí rovný přístup ke službám a dostupnost stejných informací (§ 71),
i) poruší povinnost sledovat obchodování na trhu, vyhodnocovat obchodování na trhu nebo přijímat opatření zabraňující zneužívání trhu (§ 127), nebo
j) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136).
(2) Za správní delikt burzy se uloží pokuta
a) do 10 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. a) až c),
b) do 20 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. d) až j).
§ 161
Správní delikty organizátora mimoburzovního trhu
(1) Organizátor mimoburzovního trhu se dopustí správního deliktu tím, že
a) nesplní informační povinnost (§ 116),
b) poruší pravidla obchodování na mimoburzovním trhu (§ 75 odst. 6),
c) neoznámí České národní bance změnu (§ 75 odst. 2),
d) neuveřejní pravidla obchodování na mimoburzovním trhu nebo jejich změnu (§ 81),
e) poruší povinnost uveřejnit kurz investičního nástroje (§ 43),
f) nepožádá Českou národní banku o schválení změny pravidel obchodování (§ 75 odst. 3),
g) přijme k obchodování na oficiálním trhu cenný papír, který nesplňuje podmínky pro přijetí k obchodování na oficiálním trhu (§ 44),
h) nesplní povinnost vyřadit nebo vyloučit cenný papír z obchodování na oficiálním trhu nebo pozastavit obchodování s cenným papírem na oficiálním trhu (§ 47 a 48),
i) vykovává činnost v rozporu s uděleným povolením (§ 75 odst. 1),
j) nedodržuje pravidla obezřetného poskytování služeb, pravidla jednání se zákazníky nebo nesplní informační povinnost (§ 80),
k) poruší povinnost sledovat obchodování na trhu, vyhodnocovat obchodování na trhu nebo přijímat opatření zabraňující zneužívání trhu (§ 127), nebo
l) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136).
(2) Za správní delikt organizátora mimoburzovního trhu se uloží pokuta
a) do 10 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. a) až d),
b) do 20 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. f) až l).
§ 162
Správní delikty provozovatele vypořádacího systému
(1) Provozovatel vypořádacího systému se dopustí správního deliktu tím, že
a) nepožádá Českou národní banku o schválení změny pravidel vypořádacího systému (§ 83 odst. 7),
b) poruší oznamovací povinnost (§ 88),
c) neposkytne informace potřebné pro výkon dohledu (§ 87),
d) vykonává činnost v rozporu s povolením (§ 83 odst. 2),
e) poruší pravidla vypořádacího systému (§ 83 odst. 11), nebo
f) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136).
(2) Za správní delikt provozovatele vypořádacího systému se uloží pokuta
a) do 10 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. a) až c),
b) do 20 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. d) až f).
§ 163
Správní delikty účastníka vypořádacího systému
Účastníkovi vypořádacího systému, který
a) neoznámí provozovateli vypořádacího systému nebo České národní bance změnu [§ 88 odst. 2 a odst. 4 písm. b)],
b) neposkytne informaci o vypořádacích systémech, kterých se účastní [§ 88 odst. 3 a odst. 4 písm. a)],
c) poruší neodvolatelnost příkazu k vypořádání (§ 86), nebo
d) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 164
Správní delikty centrálního depozitáře
(1) Centrální depozitář se dopustí správního deliktu tím, že
a) neinformuje Českou národní banku o změně provozního řádu (§ 104 odst. 2),
b) nesplní informační povinnost (§ 108 a 115),
c) neoznámí České národní bance bez zbytečného odkladu každou změnu ve skutečnostech, na jejichž základě mu bylo uděleno povolení k činnosti centrálního depozitáře (§ 103 odst. 7),
d) vykonává činnost v rozporu s povolením (§ 103 odst. 1 a 6),
e) poruší provozní řád centrálního depozitáře (§ 104 odst. 5),
f) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136), nebo
g) poruší povinnost uchovávat evidenci investičních nástrojů a dokumenty týkající se údajů zapsaných v této evidenci (§ 99a).
(2) Za správní delikt centrálního depozitáře se uloží pokuta
a) do 10 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. a) až c),
b) do 20 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. d) až g).
§ 165
Správní delikty účastníka centrálního depozitáře
Účastníkovi centrálního depozitáře, který
a) poruší provozní řád centrálního depozitáře (§ 104 odst. 5), nebo
b) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 166
Správní delikty osoby, která vede evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů vedenou centrálním depozitářem
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která vede evidenci navazující na centrální evidenci cenných papírů a která
a) poruší provozní řád centrálního depozitáře (§ 104 odst. 5),
b) nesplní informační povinnost (§ 93 odst. 6 a § 115),
c) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136), nebo
d) poruší povinnost uchovávat evidenci investičních nástrojů a dokumenty týkající se údajů zapsaných v této evidenci (§ 99a),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 167
Správní delikty osoby, která vede samostatnou evidenci investičních nástrojů
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která vede samostatnou evidenci investičních nástrojů a která
a) vede evidenci investičních nástrojů v rozporu s prováděcím právním předpisem (§ 93 odst. 4),
b) nesplní informační povinnost (§ 115),
c) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136), nebo
d) poruší povinnost uchovávat evidenci investičních nástrojů a dokumenty týkající se údajů zapsaných v této evidenci (§ 99a),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 168
Správní delikty osoby, která vede evidenci navazující na samostatnou evidenci investičních nástrojů
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která vede evidenci navazující na samostatnou evidenci investičních nástrojů a která
a) vede evidenci investičních nástrojů v rozporu s prováděcím právním předpisem (§ 93 odst. 4),
b) nesplní informační povinnost (§ 115),
c) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136), nebo
d) poruší povinnost uchovávat evidenci investičních nástrojů a dokumenty týkající se údajů zapsaných v této evidenci (§ 99a),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 169
Správní delikty institucionálního investora
Institucionálnímu investorovi, který
a) nesplní informační povinnost (§ 116), nebo
b) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 170
Správní delikt provozovatele tiskárny
Provozovateli tiskárny, který tiskne kótované cenné papíry bez povolení (§ 45 odst. 1), se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 171
Správní delikty emitenta
Emitentovi cenného papíru, který
a) nedodrží pravidla pro vypracování nebo uveřejnění výroční zprávy nebo nedoručí výroční zprávu České národní bance (§ 118 a 123),
b) nedodrží pravidla pro vypracování nebo uveřejnění pololetní zprávy nebo nedoručí pololetní zprávu České národní bance (§ 119 a 123),
c) nesplní povinnost podle § 120 a 121,
d) neuveřejní nebo nezašle České národní bance vnitřní informaci, uveřejní nebo zašle České národní bance nesrozumitelnou vnitřní informaci nebo uveřejní zkreslenou vnitřní informaci (§ 125 odst. 1),
e) nedodrží povinnost vést seznam osob, které mají přístup k vnitřním informacím (§ 125 odst. 4), nebo
f) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
Správní delikty při veřejné nabídce investičních cenných papírů a při přijímání cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu
§ 172
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která
a) veřejně nabízí cenné papíry bez uveřejnění prospektu (§ 35),
b) nedodrží pravidla pro propagační a jiná sdělení týkající se veřejné nabídky nebo přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu podle § 36k,
c) nedodrží podmínky pro uveřejnění prospektu a dodatku prospektu podle § 36h, nebo
d) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 173
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a) veřejně nabízí cenné papíry bez uveřejnění prospektu (§ 35),
b) nedodrží pravidla pro propagační a jiná sdělení týkající se veřejné nabídky nebo přijetí cenného papíru k obchodování na oficiálním trhu podle § 36k,
c) nedodrží podmínky pro uveřejnění prospektu a dodatku prospektu podle § 36h, nebo
d) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136).
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 10 000 000 Kč.
§ 173a
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která vyhotovila prospekt v rozporu s pravidly pro vyhotovení prospektu (§ 36 až 36b, § 36g, 36j) a takový prospekt uveřejnila, se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 173b
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že vyhotovila prospekt v rozporu s pravidly pro vyhotovení prospektu (§ 36 až 36b, § 36g, 36j) a takový prospekt uveřejnila.
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 10 000 000 Kč.
§ 174
Správní delikty zahraniční osoby, která v České republice poskytuje investiční služby na základě povolení domovského státu
Zahraniční osobě, která v České republice poskytuje investiční služby na základě povolení domovského státu a která
a) nesplní informační povinnost (§ 24 odst. 7 a § 25 odst. 3), nebo
b) nedodrží pravidla jednání se zákazníky nebo opatření přijaté ve veřejném zájmu (§ 24 odst. 7 a § 25 odst. 3),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 175
Správní delikty zahraniční osoby, která poskytuje investiční služby v České republice prostřednictvím organizační složky
(1) Zahraniční osoba, která poskytuje investiční služby v České republice prostřednictvím organizační složky, se dopustí správního deliktu tím, že
a) neoznámí změnu České národní bance (§ 28 odst. 6),
b) provede veřejnou dražbu cenných papírů v rozporu s tímto zákonem nebo poruší schválený dražební řád [§ 28 odst. 7 písm. f)],
c) nezaplatí příspěvek do Garančního fondu ve stanovené lhůtě (§ 128 odst. 9 a § 133 odst. 2 až 4),
d) vykonává činnost v rozporu s uděleným povolením (§ 28 odst. 1),
e) poruší pravidla obezřetného poskytování investičních služeb [§ 28 odst. 7 písm. a)],
f) poruší povinnost vést řádně deník obchodníka s cennými papíry [§ 28 odst. 7 písm. b)],
g) poruší pravidla jednání se zákazníky [§ 28 odst. 7 písm. c)],
h) nesplní informační povinnost [§ 28 odst. 7 písm. d)],
i) poruší povinnost uchovávat dokumenty [§ 28 odst. 7 písm. e)], nebo
j) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 136).
(2) Za správní delikt zahraniční osoby, která poskytuje investiční služby v České republice prostřednictvím organizační složky, se uloží pokuta do
a) 10 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. a) až c),
b) 20 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. d) až j).
§ 176
Správní delikty osoby podléhající dohledu na konsolidovaném základě
Právnické nebo podnikající fyzické osobě podléhající dohledu na konsolidovaném základě, která
a) neposkytne informaci pro účely dohledu na konsolidovaném základě (§ 154 odst. 2),
b) poruší povinnost vytvořit odpovídající kontrolní mechanizmy (§ 155 odst. 1),
c) poruší povinnost oznámit svého auditora (§ 155 odst. 2), nebo
d) neprovede opatření k nápravě v požadované lhůtě (§ 156),
se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
Správní delikty zasvěcené osoby
§ 177
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která porušila povinnost stanovenou v § 124 odst. 4, se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 178
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že poruší povinnost stanovenou v § 124 odst. 4.
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 10 000 000 Kč.
Správní delikty osoby, která manipuluje s trhem
§ 179
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která manipuluje s trhem (§ 126 odst. 4), se uloží pokuta do výše 20 000 000 Kč.
§ 180
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že manipuluje s trhem (§ 126 odst. 4).
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 20 000 000 Kč.
Správní delikty osoby, která neoznámí tržní manipulaci
§ 181
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která
a) poruší povinnost oznámit podezření na tržní manipulaci (§ 126 odst. 5), nebo
b) nezachová mlčenlivost o oznámení podezření na tržní manipulaci (§ 126 odst. 5),
se uloží pokuta do výše 20 000 000 Kč.
§ 182
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a) neoznámí podezření na tržní manipulaci (§ 126 odst. 5), nebo
b) nezachová mlčenlivost o oznámení podezření na tržní manipulaci (§ 126 odst. 5).
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 20 000 000 Kč.
Správní delikty osoby, která se podílí na rozhodování emitenta a neinformuje o svých obchodech s investičními nástroji
§ 183
Právnické nebo podnikající fyzické osobě podílející se na rozhodování emitenta nebo osobě tvořící s touto osobou podnikatelské seskupení, které neoznámí svůj obchod s investičním nástrojem (§ 125 odst. 5), se uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
§ 184
(1) Fyzická osoba podílející se na rozhodování emitenta nebo osoba jí blízká se dopustí přestupku tím, že neoznámí svůj obchod s investičním nástrojem (§ 125 odst. 5).
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 10 000 000 Kč.
Správní delikty osoby, která neoznámí využití vnitřní informace
§ 185
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která
a) porušila povinnost oznámit využití vnitřní informace (§ 124 odst. 5), nebo
b) nezachová mlčenlivost o oznámení podezření na využití vnitřní informace (§ 124 odst. 5),
se uloží pokuta do výše 10 000 000 Kč.
§ 186
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a) neoznámí podezření na využití vnitřní informace (§ 124 odst. 5), nebo
b) nezachová mlčenlivost o oznámení podezření na využití vnitřní informace (§ 124 odst. 5).
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 10 000 000 Kč.
§ 186a
Porušení povinnosti mlčenlivosti
(1) Fyzická osoba uvedená v § 117 se dopustí přestupku tím, že nezachová mlčenlivost o informaci, která může mít význam pro posouzení vývoje na kapitálovém trhu nebo může významně poškodit osobu využívající služby poskytované na kapitálovém trhu a která nebyla uveřejněna.
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 500 000 Kč.
Další správní delikty
§ 187
Právnické nebo podnikající fyzické osobě, která
a) vykonává činnost, ke které je třeba povolení nebo registrace podle tohoto zákona (§ 5, § 28 odst. 1, § 29 odst. 2, § 45 odst. 1, § 56 odst. 2, § 73 odst. 2, § 83 odst. 2, § 103 odst. 1) bez povolení nebo registrace,
b) nepožádá o souhlas s nabytím účasti na obchodníkovi s cennými papíry (§ 11 odst. 1), nebo na centrálním depozitáři (§ 104a odst. 1),
c) neoznámí nabytí cenných papírů přechodem nebo pozbytí účasti na obchodníkovi s cennými papíry (§ 11 odst. 8 a 9), nebo na centrálním depozitáři (§ 104a odst. 8 a 9),
d) neoprávněně používá označení „burza cenných papírů“ (§ 56 odst. 3),
e) neoprávněně používá označení „centrální depozitář cenných papírů“ (§ 101 odst. 2),
f) neoznámí podíl na hlasovacích právech (§ 122),
g) tvoří nebo rozšiřuje investiční doporučení v rozporu s pravidly pro jejich poctivé vyjádření a prezentaci, pravidly pro doložení jejich odůvodněnosti nebo pravidly pro uveřejňování zájmů a střetů zájmů (§ 125 odst. 6),
h) nesplní povinnost poskytnout podklady potřebné pro výpočet náhrady z Garančního fondu podle § 130 odst. 12,
se uloží pokuta do výše 5 000 000 Kč.
Další přestupky
§ 188
(1) Makléř se dopustí přestupku tím, že vykonává odbornou obchodní činnost, ke které nemá povolení (§ 14 odst. 1).
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 1 000 000 Kč.
§ 189
(1) Nucený správce obchodníka s cennými papíry, burzy, organizátora mimoburzovního trhu, provozovatele vypořádacího systému nebo centrálního depozitáře se dopustí přestupku tím, že
a) postupuje v rozporu s tímto zákonem (§ 139 odst. 7),
b) nevyžádá si ke svému rozhodnutí předchozí souhlas České národní banky (§ 139 odst. 8), nebo
c) poruší ustanovení § 139 odst. 6.
(2) Správce konkurzní podstaty se dopustí přestupku tím, že nepodniká kroky směřující k vydávání zákaznického majetku (§ 80 odst. 4 a § 132).
(3) Za přestupek podle odstavců 1 a 2 lze uložit pokutu do 5 000 000 Kč.
§ 190
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a) vykonává činnost, ke které je třeba povolení nebo registrace podle tohoto zákona (§ 5, § 14 odst. 1, § 28 odst. 1, § 29 odst. 2, § 45 odst. 1, § 56 odst. 2, § 73 odst. 2, § 83 odst. 2, § 103 odst. 1) bez povolení nebo registrace,
b) nesplní povinnost požádat o souhlas s nabytím účasti na obchodníkovi s cennými papíry (§ 11 odst. 1),
c) nesplní povinnost oznámit pozbytí účasti na obchodníkovi s cennými papíry (§ 11 odst. 9),
d) nesplní povinnost oznámit podíl na hlasovacích právech (§ 122),
e) vykonává funkci vedoucí osoby nebo vedoucího organizační složky a nesplňuje podmínku neslučitelnosti funkcí (§ 10 odst. 3, § 28 odst. 4, § 59, 76 a § 104b odst. 1) nebo nemá k výkonu této funkce předchozí souhlas České národní banky (§ 10 odst. 1, § 28 odst. 4, § 58 odst. 4, § 75 odst. 7 a § 104b odst. 2),
f) v podkladech pro žádost o předchozí souhlas s výkonem funkce vedoucí osoby nebo vedoucího organizační složky zahraniční osoby (§ 10 odst. 1, § 28 odst. 4, § 58 odst. 4 a § 75 odst. 7) uvede nepravdivý údaj nebo zatají některou skutečnost,
g) tvoří nebo rozšiřuje investiční doporučení v rozporu s pravidly pro jejich poctivé vyjádření a prezentaci, pravidly pro doložení jejich odůvodněnosti nebo pravidly pro uveřejňování zájmů a střetů zájmů (§ 125 odst. 6),
h) nesplní povinnost poskytnout podklady potřebné pro výpočet náhrady z Garančního fondu podle § 130 odst. 12.
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 5 000 000 Kč.
§ 191
Správní delikty při poskytování investičních služeb v zahraničí
(1) Obchodníkovi s cennými papíry, který poskytuje investiční služby v hostitelském státě a poruší pravidla jednání nebo informační povinnost podle právních předpisů hostitelského státu, se na základě oznámení orgánu dohledu hostitelského státu uloží pokuta do 10 000 000 Kč.
(2) O pokutě uložené podle odstavce 1 Česká národní banka bez zbytečného odkladu informuje orgán dohledu hostitelského státu.
§ 192
Společná ustanovení
(1) Právnická osoba neodpovídá za správní delikt, jestliže prokáže, že vynaložila veškeré úsilí, které bylo možno požadovat, aby zabránila porušení právní povinnosti.
(2) Při určení výměry pokuty právnické osobě se přihlédne k závažnosti správního deliktu, zejména ke způsobu jeho spáchání a jeho následkům a k okolnostem, za nichž byl spáchán.
(3) Odpovědnost právnické osoby za správní delikt zaniká, jestliže Česká národní banka o něm nezahájila řízení do 1 roku ode dne, kdy se o něm dozvěděla, nejpozději však do 5 let ode dne, kdy byl spáchán.
(4) Správní delikty podle tohoto zákona projednává Česká národní banka.
(5) Na odpovědnost za správní delikt, k němuž došlo při podnikání fyzické osoby nebo v přímé souvislosti s ním, se vztahují ustanovení zákona o odpovědnosti a postihu právnické osoby.
(6) Pokuty za správní delikty podle tohoto zákona uložené Českou národní bankou vybírá a vymáhá místně příslušný finanční úřad. Příjem z pokut uložených obchodníkům s cennými papíry podle tohoto zákona je příjmem Garančního fondu, příjem z ostatních pokut podle tohoto zákona je příjmem státního rozpočtu.
ČÁST DESÁTÁ
RATINGOVÉ AGENTURY
§ 193
(1) Osoba, jejímž předmětem podnikání je hodnocení kvality investičního nástroje nebo účastníka kapitálového trhu (dále jen „ratingová agentura“), může požádat Českou národní banku o zápis do seznamu ratingových agentur uznaných Českou národní bankou.
(2) Česká národní banka zapíše do seznamu ratingových agentur ratingovou agenturu, která má předpoklady pro kvalifikované hodnocení investičního nástroje nebo účastníka kapitálového trhu, zejména
a) věcné, organizační a personální vybavení,
b) je-li fyzickou osobou, je důvěryhodná a odborně způsobilá, nebo je-li právnickou osobou, její vedoucí osoby jsou důvěryhodné a odborně způsobilé,
c) kritéria pro hodnocení kvality investičního nástroje nebo účastníka kapitálového trhu.
(3) Česká národní banka vyškrtne ze seznamu ratingových agentur ratingovou agenturu, která přestane splňovat předpoklady pro kvalifikované hodnocení investičního nástroje nebo účastníka kapitálového trhu.
(4) O zamítnutí žádosti ratingové agentury o zápis do seznamu nebo o vyškrtnutí ratingové agentury ze seznamu vydá Česká národní banka rozhodnutí.
ČÁST JEDENÁCTÁ
USTANOVENÍ SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ
§ 194
Vztah k jiným právním předpisům
(1) Pro řízení podle tohoto zákona se použijí předpisy o správním řízení, pokud tento zákon nestanoví jinak.
(2) Pro řízení o přestupcích se použije zákon o přestupcích.
(3) Právní poměry obchodníka s cennými papíry, burzy, mimoburzovního trhu, provozovatele vypořádacího systému a centrálního depozitáře se řídí obchodním zákoníkem, pokud tento zákon nestanoví jinak.
§ 195
Pokud tento zákon hovoří o členském státě Evropské unie, rozumí se jimi i další státy tvořící Evropský hospodářský prostor.
§ 196
(1) Pokud tento zákon vyžaduje uveřejňování informací na území České republiky, uveřejňují se tyto informace v českém jazyce, nestanoví-li tento zákon jinak. Česká národní banka může po posouzení konkrétních okolností povolit, aby byly určité informace uveřejněny v anglickém jazyce, je-li to v zájmu investorů.
(2) Při uveřejňování informací způsobem umožňujícím dálkový přístup musí být tyto informace takto uveřejněny nejméně po dobu 3 let, pokud tento zákon nestanoví jinak.
§ 197
Závěrečným vyrovnáním se rozumí smluvní ujednání podle českého nebo zahraničního práva,
a) které lze doložit písemně nebo jiným záznamem umožňujícím uchování informací,
b) které se vztahuje na vzájemné pohledávky smluvních stran, včetně příslušenství těchto pohledávek, z obchodů, jejichž předmětem jsou výlučně peněžní prostředky, investiční nástroje, práva s investičními nástroji spojená nebo komodity, včetně podmíněných pohledávek a pohledávek, které mají nebo by měly teprve vzniknout (dále jen „vzájemné pohledávky stran“), a
c) podle kterého v případě, že nastane dohodnutá skutečnost, dojde k zániku a nahrazení, nebo k započtení dosud nesplatných, popřípadě i splatných vzájemných pohledávek stran tak, že výsledkem bude jediná pohledávka ve výši rozdílu mezi souhrnnou výší odhadovaných současných hodnot vzájemných pohledávek stran; způsob odhadu současných hodnot vzájemných pohledávek stran, okamžik, ke kterému musí být odhad proveden, a způsob a termín vypořádání, musí být dojednány ve smluvním ujednání o závěrečném vyrovnání a nesmí být v rozporu se zvyklostmi na příslušných finančních trzích.
§ 198
Seznam nucených správců a likvidátorů
(1) Česká národní banka vede seznam osob, které mohou být jmenovány
a) nuceným správcem obchodníka s cennými papíry, který není bankou, investiční společnosti, investičního fondu, burzy, organizátora mimoburzovního trhu, provozovatele vypořádacího systému nebo centrálního depozitáře,
b) likvidátorem investiční společnosti nebo investičního fondu.
(2) Do seznamu likvidátorů a nucených správců Česká národní banka zapíše osobu, která o to požádá, je způsobilá k právním úkonům, odborně způsobilá a důvěryhodná a nebyla v posledních 5 letech z tohoto seznamu vyškrtnuta.
(3) Žádost o zápis do seznamu likvidátorů a nucených správců obsahuje údaje a doklady nezbytné pro posouzení skutečností uvedených v odstavci 1. Náležitosti žádosti a její přílohy stanoví prováděcí právní předpis.
(4) Česká národní banka vyškrtne ze seznamu likvidátorů a nucených správců osobu, která
a) se bez závažných důvodů vzdala funkce likvidátora nebo nuceného správce, do nichž byla Českou národní bankou jmenována,
b) závažně nebo opakovaně porušila povinnosti plynoucí z funkce likvidátora nebo nuceného správce, do nichž byla Českou národní bankou jmenována,
c) přestala splňovat předpoklady pro zapsání do tohoto seznamu,
d) požádala o vyškrtnutí ze seznamu, nebo
e) zemřela.
(5) O nezapsání do seznamu nebo vyškrtnutí ze seznamu se vydává správní rozhodnutí.
§ 199
Zmocnění
(1) Ministerstvo stanoví vyhláškou způsob stanovení výše vynaložených věcných nákladů a způsob jejich úhrady při poskytování údajů centrálním depozitářem a osobou, která vede samostatnou evidenci (§ 115 odst. 5).
(2) Česká národní banka stanoví vyhláškou
a) náležitosti a přílohy žádostí podle § 7, § 10 odst. 4, § 11 odst. 4, § 14 odst. 4, § 19 odst. 2, § 20 odst. 2, § 28 odst. 3, § 30 odst. 7, § 45 odst. 2, § 57 odst. 2, § 61 odst. 2, § 62 odst. 2, § 74 odst. 2, § 78 odst. 2, § 79 odst. 2, § 83 odst. 4, § 85 odst. 2, § 103 odst. 3, § 104a odst. 4, § 106 odst. 2, § 107 odst. 2, § 198 odst. 3,
b) pravidla kapitálové přiměřenosti obchodníka s cennými papíry, který není bankou (§ 9 odst. 2), na individuálním a konsolidovaném základě, pravidla kapitálové přiměřenosti finanční holdingové společnosti na konsolidovaném základě (§ 154 odst. 1), rozsah a podrobnosti vnitřních kontrolních mechanismů (§ 155 odst. 1) a rozsah informací předávaných osobou zahrnutou do dohledu na konsolidovaném základě, včetně způsobu a lhůt pro jejich předávání (§ 154 odst. 3),
c) podrobnosti dodržování pravidel obezřetného poskytování služeb podle § 12 odst. 7,
d) náležitosti a způsob vedení deníku obchodníka s cennými papíry (§ 13 odst. 4),
e) druhy odborných obchodních činností, které musí obchodník s cennými papíry vykonávat prostřednictvím makléře, druhy specializací makléře, způsob výkonu makléřské zkoušky a výši úplaty spojené s makléřskou zkouškou (§ 12 odst. 8 a § 14 odst. 7),
f) podrobnosti pravidel jednání obchodníka s cennými papíry se zákazníky podle § 15 odst. 4,
g) obsah informačních povinností poskytovatelů služeb na kapitálovém trhu, lhůty, formu a způsob jejich plnění (§ 16 odst. 7, § 41, 87, § 93 odst. 6 a § 108 odst. 1),
h) pravidla jednání investičního zprostředkovatele se zákazníky a zásady pro vedení evidence přijatých a předaných pokynů, administrativní postupy a mechanizmus vnitřní kontroly nezbytné pro řádný výkon činnosti podle § 32 odst. 4,
i) formu, lhůtu a způsob uveřejňování kurzu investičního nástroje přijatého k obchodování na regulovaném trhu (§ 43 odst. 2),
j) náležitosti technického provedení listinného cenného papíru (§ 45 odst. 2),
k) způsob vedení samostatné evidence investičních nástrojů a evidence navazující na samostatnou evidenci investičních nástrojů (§ 93 odst. 4),
l) druhy obchodů s investičními nástroji, které obchodník s cennými papíry, institucionální investor nebo organizátor regulovaného trhu hlásí České národní bance, a způsob a lhůty jejich hlášení (§ 116 odst. 3),
m) formu výroční zprávy a pololetní zprávy emitenta kótovaného cenného papíru, způsob jejich zasílání České národní bance a podrobnější pravidla pro jejich uveřejňování (§ 118 odst. 7 a § 119 odst. 4),
n) způsob plnění oznamovací povinnosti podle § 122 odst. 15,
o) pravidla pro nakládání s vnitřními informacemi (§ 125 odst. 7),
p) pravidla pro posuzování manipulace s trhem (§ 126 odst. 6),
q) způsob informování České národní banky o využívání vnitřních informací a o manipulaci s trhem (§ 127),
r) způsob stanovení odměny nuceného správce a správce konkurzní podstaty, náhrady jejich hotových výdajů, jejich maximální výši hrazenou státem a způsob úhrady (§ 132 odst. 5 a § 139 odst. 11),
s) pravidla pro poctivou prezentaci informací podle § 125 odst. 6 a pravidla pro uveřejňování zájmů a střetů zájmů (§ 125 odst. 7).
Ustanovení přechodná a závěrečná
§ 200
(1) Povolení k výkonu činnosti obchodníka s cennými papíry podle zákona č. 591/1992 Sb., o cenných papírech, ve znění zákona č. 89/1993 Sb., zákona č. 331/1993 Sb., zákona č. 259/1994 Sb., zákona č. 61/1996 Sb., zákona č. 152/1996 Sb., zákona č. 15/1998 Sb., zákona č. 70/2000 Sb., zákona č. 307/2000 Sb., zákona č. 362/2000 Sb., zákona č. 239/2001 Sb., zákona č. 259/2001 Sb., zákona č. 501/2001 Sb., zákona č. 308/2002 Sb., nálezu Ústavního soudu uveřejněného pod č. 476/2002 Sb. a zákona č. 88/2003 Sb., (dále jen „dosavadní zákon“) se považuje za povolení k činnosti obchodníka s cennými papíry podle tohoto zákona, v rozsahu investičních služeb uvedených v povolení.
(2) Garanční fond obchodníků s cennými papíry podle dosavadního zákona je Garančním fondem podle tohoto zákona; nároky na výplatu náhrady z Garančního fondu podle dosavadního zákona zůstávají zachovány. Průměrné hodnoty majetku zákazníků podle § 129 se začínají počítat od 1. července 2004.
(3) Povolení ke zřízení pobočky zahraničního obchodníka s cennými papíry podle dosavadního zákona je povolením k poskytování investičních služeb prostřednictvím organizační složky podle tohoto zákona.
(4) Povolení k činnosti makléře podle dosavadního zákona je povolením k výkonu činnosti makléře podle tohoto zákona, v rozsahu odborné specializace makléře uvedené v povolení.
(5) Povolení k organizování mimoburzovního trhu podle dosavadního zákona je povolením k organizování mimoburzovního trhu podle tohoto zákona, v rozsahu uvedeném v povolení.
(6) Povolení ke vzniku burzy podle dosavadního zákona je povolením k činnosti burzy podle tohoto zákona, v rozsahu uvedeném v povolení.
(7) Povolení k vypořádání obchodů s investičními nástroji podle dosavadního zákona je povolením k provozování vypořádacího systému podle tohoto zákona, v rozsahu uvedeném v povolení.
(8) Registrace podle § 45a dosavadního zákona je registrací investičního zprostředkovatele podle tohoto zákona.
(9) Povolení k tisku listinných cenných papírů podle dosavadního zákona je povolením k tisku listinných cenných papírů podle tohoto zákona.
(10) Dnem následujícím po dni, kdy centrální depozitář převezme evidenci zaknihovaných cenných papírů vedenou Střediskem cenných papírů podle dosavadního zákona, zaniká povolení k vedení části evidence Střediska cenných papírů, jakož i výkonu ostatních jeho činností podle dosavadního zákona.
(11) Souhlas s volbou nebo jmenováním člena představenstva obchodníka s cennými papíry podle dosavadního zákona je souhlasem s výkonem funkce vedoucí osoby obchodníka s cennými papíry podle tohoto zákona.
(12) Vedoucí osoba, které tento zákon nově zakládá povinnost mít k výkonu funkce předchozí souhlas Komise, požádá Komisi o souhlas do 6 měsíců od nabytí účinnosti tohoto zákona; jestliže o souhlas v této lhůtě nepožádá nebo jestliže Komise souhlas neudělí, oprávnění k výkonu funkce zaniká.
(13) Souhlas s nabytím účasti na obchodníkovi s cennými papíry podle dosavadního zákona je souhlasem s nabytím účasti na obchodníkovi s cennými papíry podle tohoto zákona.
(14) Schválení dražebního řádu obchodníka s cennými papíry podle dosavadního zákona je schválením dražebního řádu podle tohoto zákona.
(15) Prospekt cenného papíru schválený podle dosavadního zákona je prospektem cenného papíru schváleným podle tohoto zákona.
(16) Užší prospekt cenného papíru schválený podle dosavadního zákona je prospektem cenného papíru schváleným podle tohoto zákona.
(17) Nucená správa zavedená podle dosavadního zákona, která nebyla do nabytí účinnosti tohoto zákona ukončena, je nucenou správou podle tohoto zákona.
(18) Povolení k uveřejnění pouze účetní závěrky nebo pouze konsolidované účetní závěrky podle dosavadního zákona je povolením k uveřejnění pouze účetní závěrky nebo pouze konsolidované účetní závěrky podle tohoto zákona.
(19) Registrované cenné papíry podle dosavadního zákona jsou kótovanými cennými papíry podle tohoto zákona.
§ 201
(1) Obchodník s cennými papíry je povinen uvést své postavení do souladu s tímto zákonem do 31. prosince 2004.
(2) Burza je povinna uvést své postavení do souladu s tímto zákonem do 31. prosince 2004.
(3) Organizátor mimoburzovního trhu je povinen uvést své postavení do souladu s tímto zákonem do 30. června 2005.
(4) Provozovatel vypořádacího systému je povinen uvést své postavení do souladu s tímto zákonem do 31. prosince 2004.
(5) Osoba, která je povinna dodržovat kapitálovou přiměřenost na konsolidovaném základě, je povinna uvést svou kapitálovou přiměřenost do souladu s tímto zákonem nejpozději do 31. prosince 2006.
§ 202
(1) Do doby, než centrální depozitář převezme evidenci zaknihovaných a imobilizovaných cenných papírů vedenou Střediskem cenných papírů,
a) se nepoužijí ustanovení tohoto zákona upravující činnost centrálního depozitáře,
b) Středisko cenných papírů vede evidenci zaknihovaných a imobilizovaných cenných papírů, evidenci rozhodnutí Komise a plní informační povinnosti podle dosavadního zákona,
c) identifikační označení podle mezinárodního systému číslování pro identifikaci cenných papírů přiděluje Česká národní banka podle dosavadního zákona.
(2) Česká republika jednající prostřednictvím ministerstva převede evidence Střediska cenných papírů na centrální depozitář za úplatu. Výše úplaty se stanoví na základě ocenění jednoho znalce z oboru ekonomika, odvětví ceny a odhady s příslušnou specializací, na základě dohody mezi ministerstvem a centrálním depozitářem.
(3) Česká republika jednající prostřednictvím ministerstva převede evidence Střediska cenných papírů, s výjimkou evidence rozhodnutí vydaných Komisí a evidence oznamovacích povinností, na centrální depozitář bez zbytečného odkladu po uzavření smlouvy mezi Českou republikou jednající prostřednictvím ministerstva a centrálním depozitářem o převodu této evidence. Smlouva o převodu evidence musí být uzavřena nejpozději do 2 měsíců ode dne, kdy centrální depozitář obdrží povolení ke své činnosti.
(4) Dnem, kdy centrální depozitář převezme evidenci zaknihovaných a imobilizovaných cenných papírů vedenou Střediskem cenných papírů a začne vykonávat svou činnost podle tohoto zákona, přestává Středisko cenných papírů vykonávat svou činnost podle dosavadních právních předpisů. Sdělení o tomto dni vyhlásí ministerstvo ve Sbírce zákonů.
(5) Na centrální depozitář nepřecházejí práva, povinnosti ani závazky Střediska cenných papírů.
(6) Chybu v evidenci zaknihovaných a imobilizovaných cenných papírů, kterou centrální depozitář převezme od Střediska cenných papírů, opraví centrální depozitář podle tohoto zákona. Odpovědnost státu za vzniklou škodu tím není dotčena.
(7) Emitent zaknihovaných cenných papírů, které jsou vedeny v evidenci Střediska cenných papírů ke dni, kdy tuto evidenci převezme centrální depozitář, je povinen s centrálním depozitářem uzavřít smlouvu podle § 94 odst. 9 pro každou emisi zaknihovaných cenných papírů. Tuto smlouvu je emitent povinen uzavřít nejpozději do 1 měsíce ode dne, kdy začne centrální depozitář vykonávat svou činnost podle tohoto zákona. V případě, že emitent v této lhůtě neuzavře smlouvu, není centrální depozitář povinen emitentovi vydat výpis z evidence emise ani provést na jeho příkaz zápis do evidence emise. Centrální depozitář ve stejné době přidělí ISIN každé emisi investičních nástrojů, kterou převzal do své evidence a které ISIN ještě nebyl přidělen.
(8) Centrální depozitář zahájí jednání o uzavření smlouvy podle odstavce 7 nejpozději do 1 měsíce ode dne nabytí právní moci povolení své činnosti. V případě, že centrální depozitář v této lhůtě jednání o uzavření smlouvy nezahájí, prodlužuje se lhůta, do které je emitent podle odstavce 7 povinen uzavřít tuto smlouvu, na 6 měsíců. V tomto případě je centrální depozitář povinen zahájit jednání o uzavření smlouvy podle § 94 odst. 9 bez zbytečného odkladu poté, co začne vykonávat svou činnost podle tohoto zákona.
(9) Emitent zaknihovaných podílových listů otevřeného podílového fondu evidovaných v části evidence Střediska cenných papírů vedené na základě povolení Komise jinou právnickou osobou může se souhlasem této právnické osoby oznámit Středisku cenných papírů a České národní bance, že tyto podílové listy budou nadále evidovány v samostatné evidenci investičních nástrojů, kterou povede osoba, která dosud vedla příslušnou část evidence Střediska cenných papírů. Dnem doručení oznámení emitenta zaknihovaných podílových listů Středisku cenných papírů nebo pozdějším dnem uvedeným v tomto oznámení se příslušná část evidence Střediska cenných papírů mění na samostatnou evidenci investičních nástrojů vedenou osobou, která dosud vedla příslušnou část evidence Střediska cenných papírů. Emitent může učinit oznámení podle tohoto ustanovení nejpozději do převodu evidence Střediska cenných papírů na centrální depozitář.
(10) Emitent zaknihovaných podílových listů otevřeného podílového fondu, které jsou evidovány přímo Střediskem cenných papírů, může Středisku cenných papírů a České národní bance oznámit, že tyto podílové listy budou nadále evidovány v samostatné evidenci investičních nástrojů, kterou povede osoba určená emitentem těchto podílových listů, která je podle tohoto zákona oprávněna k vedení samostatné evidence. Středisko cenných papírů předá osobě určené emitentem výpis obdobně podle § 113 odst. 2. Od vyhotovení výpisu nesmí Středisko cenných papírů provést ve své evidenci žádný zápis týkající se podílových listů uvedených v tomto výpisu. Ke dni převzetí výpisu Středisko cenných papírů zruší registraci cenného papíru ve své evidenci a evidence podílových listů se stává samostatnou evidencí podle tohoto zákona. Ke dni následujícímu po převzetí výpisu emise se cenné papíry zapíší na majetkové účty a do evidence emise v samostatné evidenci. Emitent může učinit oznámení podle tohoto ustanovení nejpozději do dne převodu evidence Střediska cenných papírů na centrální depozitář.
§ 202a
Pro vlastníky investičních nástrojů, jejichž účty vedené v evidenci Střediska cenných papírů centrální depozitář převzal podle § 202 a kteří dosud neuzavřeli smlouvu s účastníkem centrálního depozitáře, zajistí centrální depozitář tyto služby:
a) vedení evidence investičních nástrojů na majetkovém účtu v rozsahu stanoveném tímto zákonem,
b) zápis změny do evidence emise na základě požadavku emitenta.
§ 203
(1) Řízení o uložení opatření k nápravě nebo sankce, která byla zahájena přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se dokončí podle dosavadního zákona. Opatření k nápravě nebo sankce se uloží podle dosavadního zákona.
(2) Porušení dosavadního zákona nebo rozhodnutí Komise vydaného podle dosavadního zákona se posuzují podle dosavadního zákona.
(3) Řízení o udělení povolení, řízení o registraci nebo řízení o schválení zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí podle tohoto zákona; lhůty, jejichž běh započal podle dosavadního zákona, běží ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona znovu.
(4) Řízení o souhlasu s udělením koncese hodnocení kvality investičního instrumentu a účastníka kapitálového trhu (rating) zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se zastavují dnem nabytí účinnosti tohoto zákona.
§ 204
Komise oznámí Komisi Evropských společenství ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona seznam regulovaných trhů, které mají povolení Komise. Přílohu oznámení tvoří vnitřní předpisy uznaných regulovaných trhů.
§ 205
Zrušuje se:
1. zákon č. 214/1992 Sb., o burze cenných papírů,
2. zákon č. 251/2000 Sb., kterým se mění zákon č. 214/1992 Sb., o burze cenných papírů, ve znění pozdějších předpisů,
3. vyhláška č. 88/1993 Sb., o podrobnostech technického provedení veřejně obchodovatelných listinných cenných papírů,
4. vyhláška č. 82/2001 Sb., kterou se stanoví minimální náležitosti prospektu cenného papíru a užšího prospektu cenného papíru,
5. vyhláška č. 105/2001 Sb., o hlášení obchodů s investičními instrumenty uzavřenými mimo veřejný trh,
6. vyhláška č. 305/2001 Sb., o makléřské zkoušce,
7. vyhláška č. 375/2001 Sb., kterou se mění vyhláška č. 88/1993 Sb., o podrobnostech technického provedení veřejně obchodovatelných listinných cenných papírů,
8. vyhláška č. 17/2002 Sb., kterou se stanoví forma, lhůta a způsob uveřejňování kurzů instrumentů kapitálového trhu,
9. vyhláška č. 178/2002 Sb., o podrobnějších pravidlech pro plnění povinnosti oznámit podíl na hlasovacích právech,
10. vyhláška č. 466/2002 Sb., kterou se stanoví podrobnější pravidla organizace vnitřního provozu obchodníka s cennými papíry a podrobnější pravidla jednání obchodníka s cennými papíry ve vztahu k zákazníkům,
11. vyhláška č. 467/2002 Sb., o rozsahu odborných obchodních činností obchodníka s cennými papíry vykonávaných pomocí makléře a o druzích odborné specializace makléře,
12. vyhláška č. 468/2002 Sb., kterou se mění vyhláška č. 305/2001 Sb., o makléřské zkoušce,
13. vyhláška č. 64/2003 Sb., o kapitálové přiměřenosti obchodníka s cennými papíry, který není bankou nebo pobočkou zahraniční banky, na individuálním základě,
14. vyhláška č. 73/2003 Sb., o hlášení kapitálové přiměřenosti obchodníka s cennými papíry, který není bankou nebo pobočkou zahraniční banky.
§ 206
Účinnost
Tento zákon nabývá účinnosti dnem vstupu smlouvy o přistoupení České republiky k Evropské unii v platnost.
* * *
Zákon č. 635/2004 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o správních poplatcích, nabyl účinnosti třicátým dnem po dni jeho vyhlášení (17. prosince 2004).
Zákon č. 179/2005 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o zrušení Fondu národního majetku České republiky, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 2006 s výjimkou části druhé, která nabyla účinnosti dnem jejího vyhlášení (30. dubna 2005).
Zákon č. 377/2005 Sb., o doplňkovém dohledu nad bankami, spořitelními a úvěrními družstvy, institucemi elektronických peněz, pojišťovnami a obchodníky s cennými papíry ve finančních konglomerátech a o změně některých dalších zákonů (zákon o finančních konglomerátech), nabyl účinnosti dnem jeho vyhlášení (29. září 2005).
Zákon č. 56/2006 Sb., kterým se mění zákon č. 256/2004 Sb., o podnikání na kapitálovém trhu, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, nabyl účinnosti dnem jeho vyhlášení (8. března 2006).
Zákon č. 57/2006 Sb., o změně zákonů v souvislosti se sjednocením dohledu nad finančním trhem, nabyl účinnosti dnem 1. dubna 2006.
Zákon č. 62/2006 Sb., kterým se mění zákon č. 124/2002 Sb., o převodech peněžních prostředků, elektronických platebních prostředcích a platebních systémech (zákon o platebním styku), ve znění zákona č. 257/2004 Sb., a další zákony, nabyl účinnosti dnem jeho vyhlášení (8. března 2006).
Zákon č. 70/2006 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o provádění mezinárodních sankcí, nabyl účinnosti dnem 1. dubna 2006.

Předseda vlády:
Ing. Paroubek v. r.

1) Směrnice Rady 93/6/EHS ze dne 15. března 1993 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí ve znění směrnic 98/31/ES a 98/33/ES. Směrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů ve znění směrnic 95/26/ES, 97/9/ES a 2000/64/ES. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000, týkající se přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu, v části ustanovení uvedených v článku 2 odst. 2. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/34/ES ze dne 28. května 2001 o přijetí cenných papírů ke kótování na burze cenných papírů a o informacích, které k nim mají být zveřejněny, ve znění směrnice 2003/6/ES. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a tržní manipulaci (zneužívání trhu). Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES.
1a) Zákon č. 21/1992 Sb., o bankách, ve znění pozdějších předpisů.
1b) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů.
1c) Nařízení Komise (ES) č. 809/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o údaje obsažené v prospektech, úpravu prospektů, uvádění údajů ve formě odkazu, zveřejňování prospektů a šíření inzerátů.
1d) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí převoditelných cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES.
1e) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/34/ES ze dne 28. května 2001 o přijetí cenných papírů ke kótování na burze cenných papírů a o informacích, které k nim mají být zveřejněny, ve znění směrnice 2003/6/ES. Směrnice Rady 80/390/EHS ze dne 17. března 1980 o koordinaci požadavků na sestavení, kontrolu a šíření prospektu cenných papírů, které mají být zveřejněny při přijetí cenných papírů ke kótování na burze cenných papírů.
1f) § 27a zákona č. 328/1991 Sb., o konkursu a vyrovnání, ve znění zákona č. 74/1994 Sb., zákona č. 94/1996 Sb. a zákona č. 105/2000 Sb.
1g) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/34/ES ze dne 28. května 2001 o přijetí cenných papírů ke kótování na burze cenných papírů a o informacích, které k nim mají být zveřejněny, ve znění směrnice 2003/6/ES. Čtvrtá směrnice Rady ze dne 25. července 1978, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o ročních účetních závěrkách určitých forem společností (78/660/EHS), ve znění směrnic Rady 83/349/EHS, 84/569/EHS, 89/666/EHS, 90/604/EHS, 90/605/EHS, 94/8/ES, 1999/60/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES. Sedmá směrnice Rady ze dne 13. června 1983, založená na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o konsolidovaných účetních závěrkách (83/349/EHS), ve znění směrnic Rady 89/666/EHS, 90/604/EHS, 90/605/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES.
1h) Čl. 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES. Nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 ze dne 22. prosince 2003, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokud jde o výjimky pro programy zpětného odkupu a stabilizace finančních nástrojů.
2) Čl. 6 odst. 10 a čl. 16 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES.
3) Článek 1 a čl. 16 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES.
1i) Čl. 2 a 3 směrnice Komise 2004/72/ES ze dne 29. dubna 2004, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokud jde o uznávané tržní postupy, definici důvěrných informací ve vztahu ke komoditním derivátům, sestavování seznamů zasvěcených osob, oznamování manažerských transakcí a oznamování podezřelých transakcí.
4) § 20 odst. 5 zákona č. 328/1991 Sb., o konkursu a vyrovnání, ve znění pozdějších předpisů.
5) § 8 odst. 6 zákona č. 328/1991 Sb., ve znění zákona č. 105/2000 Sb.
6) Občanský zákoník.