232/1946 Sb.
Zákon o porotních soudech

232.
Zákon
ze dne 10. prosince 1946
o porotních soudech.
Ústavodárné Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:

§ 88.
§ 54 trestního zákona z 27. května 1852, č. 117 ř. z., bude zníti:

„(1) Sbíhá-li se několik takových polehčujících okolností, z nichž se dá důvodně souditi, že se viník polepší, lze trest dočasného žaláře jak zaměniti v trest mírnějšího stupně, tak i zkrátiti jeho trvání pod dolejší hranici zákonné trestní sazby.
(2) Má-li však podle zákona býti uložen trest delší pěti let, nelze trest zkrátiti pod jeden rok, a má-li podle zákona býti uložen trest delší deseti let, pod tři roky.
(3) Mají-li převahu polehčující okolnosti, může soud uložiti místo zákonného trestu doživotního těžkého žaláře trest dočasného těžkého žaláře avšak nikoli pod deset let. Mají-li však polehčující okolnosti takovou váhu, že by i trest takto zmírněný se jevil nepoměrně těžký, může soud uložiti trest těžkého žaláře ne pod pět let.“
§ 89.
Za § 403 trestního řádu z 23. května 1873, č. 119 ř. z., vkládá se § 403a) tohoto znění:

„Má-li se vykonati trest smrti na několika osobách, určí soud (soudní sbor), který ve věci rozhodl v první stolici, v neveřejném sedění za přítomnosti státního zástupce pořadí, v němž mají býti popraveny, a oznámí to odsouzenému zároveň s oznámením, že bude na něm trest vykonán (§ 403).“
§ 90.
Zákon ze dne 28. června 1933, č. 108 Sb., o ochraně cti, se mění takto:
1. Nadpis §§ 24 až 26 bude zníti:

Řízení o přečinech.
2. § 24, odst. 1 až 3 bude zníti:

(1) O žádosti za trestní stíhání rozhodne vyšetřující soudce.
(2) Žádost za trestní stíhání se pokládá zároveň za návrh na zahájení vyšetřování. Má-li vyšetřující soudce za to, že by tento návrh měl býti podle ustanovení trestního řádu zamítnut, vyžádá si rozhodnutí radní komory (žalobního senátu).
(3) Nezamítne-li soud žádost za trestní stíhání, dodá vyšetřující soudce stejnopis žádosti obviněnému, a je-li jich několik, každému z nich. Zároveň obešle k jednání o smír strany i osoby, které postihuje ručení nebo kterým by mohla býti rozsudkem uložena nějaká povinnost (osoby zúčastněné). Může též požádati některý okresní soud, aby vykonal jednání o smír, když se tím toto jednání usnadní, urychlí nebo zlevní.
3. § 25, odst. 2 bude zníti:

(2) Jednání o smír je neveřejné. Řídí je u krajského soudu vyšetřující soudce, u okresního soudu jeho přednosta nebo soudce jím k tomu ustanovený.
4. Ustanovení § 25, odst. 4, věta druhá se zrušuje.
5. § 26, odst. 3 bude zníti:

(3) Proti rozhodnutí uvedenému v odstavci 1 lze si stěžovati do tří dnů od jeho prohlášení, a nebyla-li strana při jeho prohlášení přítomna, do tří dnů od jeho doručení. O stížnosti rozhodne s konečnou platností radní komora (žalobní senát).
6. Nadpis §§ 27 až 31 bude zníti:
§ 93.
Zrušují se všechna ustanovení, která odporují tomuto zákonu, zejména:
1. ustanovení čl. VI uvozovacího zákona k trestnímu řádu z 23. května 1873, č. 119 ř. z.,
2. ustanovení §§ 14 a 484 věty druhé a devatenácté hlavy trestního řádu č. 119/1873 ř. z.,
3. zákon ze dne 23. května 1919, č. 278 Sb., o sestavování seznamů porotců,
4. zákon ze dne 15. dubna 1920, č. 268 Sb., o dočasném zastavení působnosti porot,
5. ustanovení §§ 16 až 25 zákona č. 124/1924 Sb., ve znění zákona č. 108/1933 Sb.,
6. ustanovení § 6, odst. 1 zákona č. 123/1931 Sb.,
7. ustanovení § 3, a pokud se týkají rozsudku porotního soudu, ustanovení §§ 4 až 6 zákona ze dne 3. května 1934, č. 91 Sb., o ukládání trestu smrti a o doživotních trestech,
8. ustanovení čl. II. dekretu presidenta republiky ze dne 8. srpna 1945, čís. 62 Sb., o úlevách v trestním řízení soudním.
§ 94.
(1) Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. března 1947 s výhradou ustanovení o sestavování prvotních a ročních seznamů porotců a ustanovení § 92, která nabývají účinnosti dnem jeho vyhlášení.
(2) K sestavení seznamu porotců pro rok 1947 buď přikročeno ihned po vyhlášení tohoto zákona.
§ 95.
Tento zákon provedou ministři spravedlnosti a vnitra.

Dr. Beneš v. r.
Gottwald v. r.
Dr. Drtina v. r.
Nosek v. r.