114/1930 Sb.
Vládní vyhláška, kterou se uvádí v prozatímní platnost obchodní a plavební smlouva mezi republikou Československou a královstvím Rumunským.

114.
Vládní vyhláška
ze dne 11. července 1930,
kterou se uvádí v prozatímní platnost obchodní a plavební smlouva mezi republikou Československou a královstvím Rumunským.
Podle §u 1 zákona ze dne 22. prosince 1924, č. 305 Sb. z. a n., a podle čl. VII. zákona ze dne 22. června 1926, č. 109 Sb. z. a n., uvádí se se souhlasem presidenta republiky v prozatímní platnost s účinností od 1. září 1930 připojená obchodní a plavební smlouva mezi republikou Československou a královstvím Rumunským, sjednaná na Štrbském Plese dne 27. června 1930.

Bechyně v. r.


(Překlad.)
Obchodní a plavební smlouva
mezi
republikou Československou
a
královstvím Rumunským.
President republiky Československé s jedné strany a Jeho Veličenstvo Král Rumunský s druhé strany, v souhlasném přání, aby rozvinuli a prohloubili obchodní a plavební styky mezi oběma státy a aby dali tak pevný základ přátelským svazkům, které je pojí, rozhodli se uzavříti obchodní a plavební smlouvu a jmenovali k tomu cíli svými plnomocníky:
President republiky Československé
pana Dra Edvarda Beneše,
ministra zahraničních věcí,
Jeho Veličenstvo Král Rumunský
pana Georgesa G. Mironesca,
ministra zahraničních věcí,
kteříž, předloživše si své plné moci, jež shledány v dobré a náležité formě, shodli se na těchto ustanoveních:
Článek I.
1. Příslušníci každé vysoké smluvní strany budou požívati na území druhé strany, pokud jde o jejich osoby, jejich právní postavení, jejich majetek, jejich práva a zájmy, stejných práv, výsad a výhod jako vlastní příslušníci, nestanoví-li zákony jinak. Obsahují-li zákony zvláštní předpisy pro cizince, budou příslušníci obou smluvních stran požívati týchž práv jako příslušníci státu požívajícího nejvyšších výhod.
2. V důsledku toho příslušníci každé vysoké smluvní strany mohou, budou-li dbáti zákonů a nařízení státu, volně vstupovati na území druhé strany, tam cestovati, se zdržovati i se usazovati, nebo je v každé době opustiti, aniž budou podrobeni jiným omezením kteréhokoli druhu, nežli těm, jimž jsou nebo budou podrobeni vlastní příslušníci, nebo, jsou-li zvláštní předpisy pro cizince, příslušníci státu požívajícího nejvyšších výhod, avšak bez újmy policejních předpisů, týkajících se cizinců.
Článek II.
1. Každá vysoká smluvní strana vyhražuje si právo zakázati individuelními opatřeními buď v důsledku soudních rozsudků nebo podle zákonů a nařízení o policii mravnostní a zdravotní a o žebrotě, jakož i o policii, týkající se vnitřní nebo vnější bezpečnosti státu, příslušníkům druhé strany usaditi se nebo zdržovati se na jejím území a vypověděti je ze shora uvedených důvodů.
2. Druhá strana zavazuje se přijmouti opět své příslušníky a jejich rodiny, takto vypovězené, jestliže jejich státní příslušnost byla potvrzena příslušným konsulem.
3. Doprava vypovězených osob k hranici nebo do naloďovacího přístavu smluvní strany, která nařídila vypovězení, jde k tíži této strany.
Článek III.
1. Příslušníci každé vysoké smluvní strany mají na území druhé strany právo za týchž podmínek jako příslušníci státu požívajícího nejvyšších výhod a podrobujíce se zákonům a nařízením státu, nabývati movitý a nemovitý majetek všeho druhu, držeti jej, pronajímati a zcizovati, pokud zákony státu nestanoví jinak. Budou moci za týchž podmínek volně nakládati s tímto majetkem, jakož i se svými právy a zájmy všemi právními jednáními mezi živými a pro případ smrti.
2. Žádná vysoká smluvní strana neučiní opatření, postihující vlastnictví nebo užívání statků, práv nebo zájmů příslušníků druhé strany, co do omezení, nakládání, zúžení nebo vyvlastnění z důvodu obecného prospěchu nebo všeobecného zájmu, jestliže by za stejných podmínek nepodrobovala týmž opatřením statky, práva nebo zájmy vlastních příslušníků.
3. Ve všech těchto případech, jakož i při vývozu výtěžků z prodeje jejich majetků nebo vývozu majetku samotného, nebudou podrobeni jiným nebo vyšším daním, dávkám a břemenům jakéhokoli druhu, nežli těm, které jsou nebo budou zavedeny pro vlastní příslušníky.
Článek IV.
Příslušníci každé vysoké smluvní strany budou míti právo za týchž podmínek jako příslušníci státu požívajícího nejvyšších výhod a podrobujíce se zákonům a nařízením státu, provozovati na území druhé strany živnosti a obchod všeho druhu, jakož i všechna řemesla a povolání, jichž výkon není nebo nebude podle zákona vyhražen vlastním příslušníkům.
Článek V.
1. Příslušníci každé vysoké smluvní strany nebudou platiti na území druhé strany za své osoby a svůj majetek, jakož i za výkon jakéhokoli druhu obchodu, živnosti, řemesla a povolání jiné nebo vyšší daně, dávky a břemena jakéhokoli druhu nežli jaké se vybírají od vlastních příslušníků.
2. Za předpokladu vzájemnosti příslušníci jedné vysoké smluvní strany nebudou podrobeni z důvodu pobytu na území druhé strany žádné zvláštní dávce.
Článek VI.
1. Příslušníci každé vysoké smluvní strany budou osvobozeni na území strany druhé od jakékoli vojenské služby v branné moci, jakož i od jakékoliv dávky, ukládané náhradou za osobní vojenskou službu, a naopak nebude se jim nijak brániti, aby dostáli své vojenské povinnosti ve vlastním státě.
2. V míru i za války nebudou povinni k jiným vojenským plněním a rekvisicím, leč k těm, které se ukládají vlastním příslušníkům, a to v téže míře a podle stejných zásad jako těmto.
3. Rovněž budou osvobozeni od jakékoli závazné úřední činnosti soudní, správní nebo obecní, vyjma poručenství (opatrovnictví) nad příslušníky svého státu.
Článek VII.
1. S příslušníky každé vysoké smluvní strany bude se nakládati, pokud jde o právní ochranu jejich osoby, jejich majetku, jejich práv a zájmů, stejně jako s vlastními příslušníky.
2. V důsledku toho budou míti právo vystupovati před soudy a budou míti volný a snadný přístup k úřadům druhé smluvní strany za týchž podmínek a týmž způsobem jako příslušníci této strany. Zejména nemůže se příslušníkům vysokých smluvních stran uložiti žádná jistota ani zástava jakéhokoli druhu ať z důvodu, že jsou cizinci nebo že nesídlí nebo se nezdržují v zemi, kde zahájeno bylo soudní řízení.
3. Budou moci rovněž používati právních zástupců a vůbec všech jednatelů, oprávněných k tomu zákony státu a budou v tomto oboru požívati všech práv a výhod, které jsou nebo budou přiznány vlastním příslušníkům.
Článek VIII.
1. Společnosti obchodní, průmyslové, peněžní, pojišťovací, dopravní a přepravní, jakož i podniky s právní osobností, které mají své sídlo na území jedné vysoké smluvní strany a které jsou ustaveny na podkladě zákonodárství tohoto státu, budou uznány za ustavené po právu na území druhého státu. Mohou tam vystupovati před soudy buď jako žalobci nebo žalovaní a budou míti volný a snadný přístup k úřadům druhé smluvní strany.
2. Připuštění těchto společností k výkonu obchodu nebo obvyklé živnosti na území druhé smluvní strany bude upraveno zákony a ustanoveními, které jsou nebo budou v platnosti na tomto území. S těmito společnostmi bude se nakládati v každém oboru jako se společnostmi státu požívajícího nejvyšších výhod.
Článek IX.
1. Vysoké smluvní strany se zavazují, že nebudou překážeti žádným způsobem vzájemnému obchodnímu styku obou států zákazy neb omezeními dovozu a vývozu.
2. Vyhražují si však právo činiti z této zásady výjimky z níže vyjmenovaných důvodů, pokud tyto zákazy neb omezení budou platiti současně pro všechny ostatní státy, u nichž jsou stejné předpoklady:
1. zákazy neb omezení, týkající se veřejné bezpečnosti;
2. zákazy neb omezení, vydané z důvodu mravnosti nebo lidskosti;
3. zákazy neb omezení obchodu se zbraněmi, střelivem a válečným materiálem nebo za mimořádných okolností s veškerými jinými válečnými potřebami;
4. zákazy neb omezení, vydané v zájmu veřejného zdravotnictví nebo k zajištění ochrany zvířat nebo rostlin před chorobami, hmyzem a škodlivými příživníky;
5. zákazy neb omezení vývozu na ochranu národního majetku uměleckého, stavitelského neb archeologického;
6. zákazy neb omezení, týkající se zlata, stříbra, mincí, papírových peněz a cenných papírů;
7. zákazy neb omezení, jimiž má se rozšířiti na cizozemské výrobky platné pro výrobu, obchod, přepravu a spotřebu výrobků domácích stejného druhu;
8. zákazy neb omezení platné pro výrobky, jež jsou nebo budou, pokud jde o výrobu neb obchod, předmětem státního monopolu nebo monopolů provozovaných pod státním dozorem.
Článek X.
1. Zboží, zemské plodiny nebo výrobky jedné z vysokých smluvních stran nebudou podrobeny při svém dovozu do území druhé strany jinému nebo méně příznivému nakládání, než jaké jest přiznáno kterémukoli jinému státu, zejména pak nebudou podrobeny clům nebo dávkám — včetně všech vedlejších dávek a přirážek — jiným nebo vyšším, než jaké se vybírají z výrobků a zboží kteréhokoli jiného státu.
2. Výrobky zhotovené na území jedné z vysokých smluvních stran, a to i v záznamním řízení, zpracováním cizozemských hmot budou se rovněž považovati za průmyslové výrobky této strany.
3. Při vývozu do území druhé strany nebudou se vybírati vývozní cla nebo dávky jiné nebo vyšší než při vývozu téhož zboží do kteréhokoli jiného státu.
4. V každém jiném směru se obě vysoké smluvní strany kromě toho zavazují, že nepodrobí dovoz a vývoz ve styku s druhou stranou jinému nebo méně příznivému nakládání než jaké platí pro kterýkoli třetí stát.
5. Toto ustanovení platí zejména o provádění celních předpisů, celního projednávání, o způsobu při zkoumání a rozboru dováženého zboží, o podmínkách placení cel a dávek, sazební příslušnosti a výkladu sazebníků.
Článek XI.
1. Dovozní cla československá na zboží, zemské plodiny nebo výrobky rumunské, uvedené v příloze A této smlouvy, jakož i dovozní cla rumunská na zboží, zemské plodiny nebo výrobky československé, uvedené v příloze B, nesmějí překročiti sazby vyznačené v těchto přílohách.
2. Zboží zařazené do čísel rumunského celního sazebníku, vyznačených v příloze C, nebude podrobeno při dovozu do království Rumunského vyšším clům než těm, která nyní platí a která jsou stanovena zákonem ze dne 29. července 1929.
3. Cla československého sazebníku, jakož i cla stanovená v příloze A této smlouvy jsou vyjádřena v československých korunách. Poměr československé koruny ke zlatu jest stanoven zákonem (čís. 166 Sbírky zákonů a nařízení z r. 1929) tak, že jedna československá koruna se rovná 44˙58 mg ryzího zlata.
4. Cla rumunského sazebníku, jakož i cla stanovená v přílohách B a C, jsou vyjádřena v Leích. Poměr Leu ke zlatu jest stanoven zákonem (zákon ze dne 7. února 1929) tak, že jeden Leu se rovná 10 mg zlata o ryzosti 9/10.
Článek XII.
Vysoké smluvní strany se shodují v tom, že ve vzájemných stycích budou používati ustanovení mezinárodní úmluvy o zjednodušení celních formalit, sjednané v Ženevě dne 3. listopadu 1923.
Článek XIII.
1. Pokud jde o záruku, vybírání cel, celní formality a všechny ostatní úkony požadované při dovozu nebo vývozu, jakož i co do uskladňování, zpětného vývozu, překládání a průvozu, zavazuje se každá vysoká smluvní strana, že učiní druhou stranu účastnu veškerých výhod, jež by snad přiznala třetí mocnosti.
2. Vysoké smluvní strany si navzájem oznámí úřady, jež jsou povinny podávati závazná vysvětlení o jednotlivých položkách celního sazebníku a vysloviti se závazně o použití celního sazebníku na zboží přesně určené.
Článek XIV.
Nakládání podle doložky o nejvyšších výhodách, stanovené v předchozích článcích, nebude zahrnovati:
1. Výsady, jež jsou nebo budou přiznány jednou ze smluvních stran, aby byl usnadněn pohraniční styk se sousedními státy v pásmu nepřesahujícím 15 km s každé strany hranice.
2. Zvláštní režim, jejž by snad Rumunsko zavedlo v tarifním oboru pro dovoz, sloužící k usnadnění finančních úprav se státy, jež s ním byly v letech 1914 až 1918 ve válečném stavu.
3. Práva a výsady, jež by byly v budoucnosti přiznány některou ze smluvních stran třetím státům ve vícestranných úmluvách, na nichž by druhá strana nebyla zúčastněna, jestliže tato práva a výsady byly sjednány ve vícestranných úmluvách, uzavřených pod záštitou Společnosti Národů nebo touto zaznamenaných a ke kterým jest každému státu volno přistoupiti. Nicméně může dotčená vysoká smluvní strana požadovati účast na těchto právech a výsadách, jestliže tato práva a výsady byly sjednány též v jiných úmluvách než vícestranných, odpovídajících shora uvedeným podmínkám, nebo také jestliže strana, která požaduje, aby jich byla též ona účastna, jest ochotna poskytnouti navzájem stejné nakládání.
4. Práva a výsady plynoucí z celní unie.
Článek XV.
Ode všech dávek budou vzájemně osvobozeny:
1. Při dovozu i při vývozu:
a) svršky a předměty upotřebené k osobní potřebě, cestovní zásoby, jež s sebou vezou cestující osoby pro svoji vlastní potřebu a v množství přiměřeném okolnostem, pokud nejsou předmětem obchodu;
b) vzorky, též na kartonech, jichž pro jiný účel nelze použíti, avšak s výjimkou předmětů monopolu.
2. Při vývozu, s výhradou nutných dozorčích opatření:
Známkované obaly všeho druhu, jež byly dovezeny z území druhé smluvní strany, naplněny zbožím, a jež se vyvážejí zpět ve lhůtě 6 měsíců, kterážto lhůta může býti prodloužena až na jeden rok.
Článek XVI.
1. Pod podmínkou, že vstupují do území jedné z vysokých smluvních stran a že opět vystoupí, podrobujíce se zákonům a nařízením této strany, ať s nákladem nebo bez něho, jakožto dopravní prostředky pro dopravu osob nebo zboží, budou osvobozeny ode všech dovozních a vývozních dávek:
a) lodi a čluny všeho druhu, včetně jejich obvyklého inventáře a příslušenství nalézajícího se na nich, jejich domácích lékárniček, jakož i náhradních součástek a nářadí, jež jsou spolu vezeny na zmíněných lodích a člunech k opravě v případě poškození;
b) lokomotivy, s tendry nebo bez nich, jakož i železniční vagony a jejich obvyklé příslušenství, nalézající se na nich;
c) letadla se všemi předměty, potřebnými pro vzduchoplavbu, jakož i veškeré náhradní součástky a nářadí potřebné k opravě v případě poškození.
2. Ode všech dovozních a vývozních dávek jsou rovněž osvobozeny: všechny pohonné látky, nalézající se na lodích a člunech, lokomotivách a letadlech jedné smluvní strany v množství, odpovídajícím délce jízdy v celním území druhé smluvní strany, jakož i šatstvo, prádlo, poživatiny a monopolní předměty — tyto však jen v množství přípustném podle příslušných monopolních předpisů dovozního státu —, jež s sebou veze dopravní personál pro vlastní potřebu či spotřebu.
3. Předměty a materiál, nalézající se na lodích, člunech a letadlech, musí býti zapsány v inventáři vozidla. Pokud by nebyly zapsány v inventáři, musí býti sepsány ve zvláštním seznamu.
4. Inventář i zvláštní seznam musí býti celním úřadům a orgánům na požádání předložen.
Článek XVII.
1. Každá smluvní strana propustí volně při vstupu i výstupu, pod podmínkou, že budou opět vyvezeny či dovezeny ve lhůtě 6 měsíců, a s výhradou nutných dozorčích opatření a předepsání jistoty určené k tomu, aby se zajistilo vybrání dávek, jež by byly případně splatny:
a) předměty, jež jsou určeny ke správce;
b) předměty určené k vyzkoušení a k pokusům;
c) stroje a oddělené součástky strojů, zasílané na zkoušku;
d) zboží dovážené do území druhé smluvní strany na výstavy, soutěže a veletrhy;
e) předměty dovážené jako modely;
f) stěhovací vozy s příslušenstvím, naložené nebo prázdné, i když převezmou kdekoli jiný náklad pro zpáteční cestu, pod podmínkou, že jich během přechodného pobytu na území druhé smluvní strany nebude použito k tuzemské dopravě.
2. Jest shoda v tom, že prázdné obaly všeho druhu, dovážené z území jedné vysoké smluvní strany do území druhé, aby byly naplněny a opět vyvezeny, budou projednávány podle platných celních předpisů každé země.
3. Obě vysoké smluvní strany prohlašují, že při prodlužování shora uvedené lhůty budou úřady celní správy postupovati s největší blahovůlí.
Článek XVIII.
Jestliže zboží vyvážené z jedné země do druhé se vrací na žádost původního vývozce proto, že je ten, jemuž bylo určeno, nepřijal, nebo z jiných důvodů, upustí se při zpětném vývozu od vybrání veškerých vývozních cel a všech vedlejších dávek a vrátí se cla, jakož i všechny vedlejší dávky již zaplacené, nebo se upustí od vymáhání těchto povinovaných cel a dávek, pod podmínkou, že zboží zůstalo až do zpětného vývozu pod dozorem celního úřadu nebo železnice nebo pošty a že se zpětný vývoz uskuteční ve lhůtě dvou měsíců od dovozu, aniž zboží doznalo jakékoli změny.
Článek XIX.
Vnitřní dávky, vybírané na účet kohokoli, jež zatěžují nebo budou zatěžovati výrobu, zpracování, oběh, nebo spotřebu některého zboží v území jedné z vysokých smluvních stran, nebudou z jakéhokoli důvodu postihovati výrobky druhé strany více nebo tíživěji než domácí výrobky téhož druhu nebo, není-li jich, než výrobky státu požívajícího nejvyšších výhod.
Článek XX.
1. Každá vysoká smluvní strana zabezpečí na svém území příslušníkům druhé smluvní strany účinnou ochranu proti nekalé soutěži a bude s těmito příslušníky nakládati v tomto směru jako s vlastními příslušníky.
2. Každá vysoká smluvní strana se zavazuje, že učiní veškerá nutná opatření, aby potlačila na svém území nesprávné používání zeměpisného označování původu, zejména pokud jde o výrobky z vinné révy, pivo, minerální vody a výrobky z minerálních vod, pokud druhá smluvní strana tato označení řádně chrání a je oznámila.
Výše uvedené oznámení musí zvláště určiti ustanovení příslušných zákonů a předpisů tohoto státu, stanovící oprávnění k označení původu.
Pokládají se za nesprávně používaná zeměpisná označení původu jednoho z obou států, když jsou použita pro výrobky, jimž zákonná ustanovení tohoto státu upírají této výhody.
3. Pod názvem československý chmel, zvláště pod pojmenováním „Český chmel“ („Žatecký chmel“, „Roudnický chmel“, „Úštěcký chmel“, „Dubský chmel“), „Moravský chmel“ („Tršický chmel“) smí se uváděti v Rumunsku do oběhu jen chmel známkovaný a provázený ověřovací listinou některé veřejné československé známkovny podle zákonitých předpisů o označování původu chmele, platných v republice Československé. Mimo to musí býti takový chmel v původním plnění, t. j. v obalu, opatřeném označením původu, pečetí a plombou podle zmíněných československých předpisů.
4. Ustanovení tohoto článku nevztahují se na zboží průvozní.
Článek XXI.
1. Obchodníci, továrníci a jiní živnostníci jednoho z obou států, kteří prokáží předložením živnostenského listu (legitimace) vydaného příslušnými úřady svého státu, že jsou tam po zákonu oprávněni provozovati svůj obchod nebo svou živnost a že tam platí dávky a daně stanovené zákonem, budou míti právo buď osobně nebo cestujícími, kteří jsou v jejich službách, nakupovati zboží na území druhé smluvní strany u obchodníků nebo výrobců nebo ve veřejných prodejnách.
2. Rovněž budou moci přijímati zakázky, i podle vzorků, od obchodníků nebo jiných osob, které pro svůj obchod nebo živnost používají zboží odpovídajícího vzorkům. Ani v jednom, ani ve druhém státě nebudou z toho důvodu povinni platiti zvláštní dávku.
3. Tato ustanovení nevztahují se na živnosti kočovné, podomní obchod a vyhledávání zakázek u osob, které neprovozují ani živnosti ani obchodu, a vysoké smluvní strany si vyhražují v tomto oboru úplnou volnost svého zákonodárství.
4. Obchodní cestující českoslovenští a rumunští, opatření živnostenským listem (legitimací), vydaným příslušnými úřady jejich státu, jsou oprávněni míti s sebou vzorky nebo modely, nikoliv však zboží.
5. Vysoké smluvní strany oznámí si vzájemně úřady, které jsou pověřeny vydáváním živnostenských listů (legitimací), jakož i kterými ustanoveními mají se říditi cestující při výkonu obchodu.
6. Pokud jde o živnostenské listy (legitimace) pro obchodní cestující, jakož i o postup, kterého se má používati pro vzorky nebo modely, vysoké smluvní strany budou se říditi ustanoveními mezinárodní úmluvy o zjednodušení celních formalit, sjednané v Ženevě, dne 3. listopadu 1923.
Článek XXII.
1. Dovoz, průvoz, překládání a průchod zvířat bude upraven podle potřeb povahy zdravotně-veterinární ve smyslu zákonů zdravotně-veterinární policie každé vysoké smluvní strany.
2. Vysoké smluvní strany sjednaly proto zvláštní dohodu o dovozu a průvozu zvířat a zvířecích výrobků, která bude tvořiti podstatnou část této smlouvy (příloha D).
Článek XXIII.
1. Vysoké smluvní strany poskytnou si vzájemně svobodný průvoz svým územím a zavazují se, že nebudou z toho důvodu vybírati žádných průvozních dávek.
2. Pokud jde o průvoz, vysoké smluvní strany budou se všeobecně říditi ustanoveními, obsaženými ve statutu, jenž tvoří podstatnou součást úmluvy o svobodě průvozu, podepsané v Barceloně dne 20. dubna 1921.
Článek XXIV.
1. Pro vzájemnou poštovní dopravu platí ustanovení světových poštovních úmluv a úprav, pokud tato doprava pro určité druhy zásilek není upravena zvláštní dohodou mezi poštovními správami vysokých smluvních stran. Vzájemné výměně poštovních zásilek poskytují se tudíž veškeré možné výhody, které nejsou v rozporu s vnitrostátními zákony a předpisy jedné vysoké smluvní strany, aby obě správy mohly plně dostáti ve všem, a zejména pokud jde o pravidelnost a rychlost dopravy, povinnostem, ve které se uvázaly tím, že podepsaly poštovní úmluvy nebo zvláštní poštovní dohody.
2. Zejména poštovní zásilky každého druhu, přicházející z území jedné vysoké smluvní strany a určené, aby byly předány do území druhé strany, jsou-li podrobeny celnímu řízení, budou projednávány co možno nejrychleji a bez zbytečných obtíží, aby tak bylo zabráněno každému neospravedlněnému opoždění.
3. Mimořádné otázky vzájemné poštovní dopravy, které vyžadují zvláštní úpravy nebo spolupráce jiných správních úřadů mimo poštovní správu, budou na obou stranách upraveny s největší blahovůlí.
Článek XXV.
Ustanovení článku XXVII, XXVIII a XXIX této smlouvy bude se používati, pokud jde o dovozné na zboží, jež se prováží po železničních tratích vysokých smluvních stran.
Článek XXVI.
V nakládání s příslušníky vysokých smluvních stran nebude se činiti žádného rozdílu, pokud jde o odbavování, o dovozné a veřejné dávky, připadající na přepravu osob a jejich zavazadel po železnicích, provádí-li se za stejných podmínek.
Článek XXVII.
1. Zboží podané k přepravě na území jedné vysoké smluvní strany, jakož i zboží, určené do tohoto území, bude plným právem požívati na železnicích druhé smluvní strany výhod nejnižšího výpočtu dovozného, vyplývajícího z použití tarifů vnitřních nebo svazových, platících na přepravní trati ve směru dopravy, pro přepravu zboží stejného druhu bez ohledu na to, odkud přichází, nebo kam je určeno. V důsledku toho budou vyloučeny všechny prohibitivní doložky zabraňující použití vnitřních snížených sazeb, pokud jde o výše uvedené přepravy.
2. Nejnižší výpočet dovozného, o němž se mluví v předchozím bodu, musí na žádost jedné vysoké smluvní strany býti vzat za základ při sdělání svazových tarifů ve styku obou států.
3. Pokud jde o odbavování a veřejné dávky při přepravě shora zmíněného zboží, provedené za stejných podmínek, nebude se činiti žádného rozdílu v zacházení podle toho, odkud zboží přichází, nebo kam je určeno.
Článek XXVIII.
Předchozí ustanovení nevztahují se na snížení sazeb přiznaná z důvodu dobročinnosti nebo v zájmu veřejného vyučování ani na snížení poskytnutá v případě veřejné pohromy ani na snížení, přiznaná veřejným úředníkům, cestujícím za soukromými záležitostmi, ani na služební přepravy správy železniční nebo státní správy civilní nebo vojenské.
Článek XXIX.
Obě smluvní strany si zaručují ve svých vzájemných stycích v oboru železničních tarifů nakládání podle zásady nejvyšších výhod a shodují se, že k podpoře mezinárodní železniční dopravy, na níž jsou jejich státy zúčastněny, budou prováděti vzájemně blahovolnou tarifní politiku.
Článek XXX.
Vysoké smluvní strany se zavazují, že usnadní zřízení a provádění přímé dopravy po železnicích mezi svými územími, jakož i dopravy mezi územím jedné ze smluvních stran a třetího státu přes území druhé smluvní strany. Správy zúčastněných železnic sjednají o tom potřebné dohody. Příslušné úřady obou smluvních stran budou povinny mimo to zajistiti zřízení vhodných přípojů osobních vlaků a oběh přímých vozů, budou usilovati o to, aby provádění celních a pasových formalit bylo zjednodušeno a urychleno, a budou pečovati o zajištění rychlé a pravidelné přepravy zboží.
Článek XXXI.
Při plavbě na mezinárodních řekách vysoké smluvní strany budou používati ve svých vzájemných stycích ustanovení úmluvy a statutu o režimu vodních cest mezinárodního významu, sjednaných v Barceloně, dne 20. dubna 1921, a úmluvy z 23. července 1921, stanovící definitivní mezinárodní statut dunajský.
Článek XXXII.
S námořními loďmi každé vysoké smluvní strany, s jejich náklady, jejich veliteli a jejich posádkami bude se v přístavech a v territoriálních vodách druhé smluvní strany nakládati v každém oboru stejně jako s domácími nebo státu požívajícího nejvyšších výhod.
Článek XXXIII.
1. Námořní lodi jedné vysoké smluvní strany, které vjíždějí do přístavu druhé strany, buď aby doplnily svůj náklad určený do ciziny, nebo aby tam vylodily celý náklad nebo část svého nákladu, který přichází z ciziny, při čemž je povoleno i přímé překládání, mohou podržeti, zachovávajíce platné zákony a nařízení, onu část svého nákladu, která jest určena do některého jiného přístavu této smluvní strany nebo některého jiného státu, a mohou ji opět vyvézti, aniž budou platiti za tuto část svého nákladu dávky. Tyto nebudou vyšší nežli ty, jimž jsou nebo budou podrobeny domácí lodi nebo lodi některého třetího státu.
2. Za týchž podmínek mohou se plaviti z jednoho do druhého přístavu téže smluvní strany buď, aby tam vylodily cestující přicházející z ciziny, nebo aby tam nalodily cestující, kteří cestují do ciziny.
Článek XXXIV.
1. S loďmi, plavebními společnostmi nebo vystěhovaleckými podniky jedné vysoké smluvní strany bude se nakládati v přístavech a na území druhé strany ve všem, pokud jde o dopravu vystěhovalců, kteří přicházejí z jejího území nebo jím projeli a naloďují se v jejích přístavech, jako s loďmi, plavebními společnostmi a vystěhovaleckými podniky státu, požívajícího nejvyšších výhod.
2. Tímto článkem nejsou nikterak dotčena ustanovení zákonů a nařízení o podmínkách, kterým je podrobeno buďto oprávnění k dopravě vystěhovalců, nebo k zřizování jednatelství těmito plavebními společnostmi nebo vystěhovaleckými podniky.
Článek XXXV.
1. Národnost námořních lodí bude se vzájemně uznávati podle zákonů a nařízení každé vysoké smluvní strany na podkladě průkazů a lodních listin jsoucích na palubě a vyhotovených příslušnými úřady každého státu.
2. Vyjma případ soudního prodeje, lodi jedné vysoké smluvní strany nemohou se státi loďmi druhé strany bez prohlášení o odnětí vlajkového práva, jež bylo vydáno úřadem státu, jemuž lodi náležejí.
3. Až do sjednání zvláštní dohody o vzájemném uznávání výměrných listů, nebudou námořní lodi žádné vysoké smluvní strany v přístavech druhé strany podrobeny žádnému novému výměrnému řízení a placení plavebních poplatků a dávek bude provedeno podle výměrných listů vydaných příslušnými úřady státu, jehož vlajku loď nese, byly-li tyto výměrné listy vydány podle pravidel stanovených evropskou dunajskou komisí, nebo společností suezského průplavu.
4. Pravidla a předpisy domácího zákonodárství o výstroji, zařízení a bezpečnostních opatřeních námořních lodí, používané každou vysokou smluvní stranou, budou se rovněž uznávati v přístavech druhé strany.
Článek XXXVI.
Ustanovení této smlouvy nevztahují se na plavbu ve vnitrozemských vodách, které nepřináležejí k zmezinárodněné říční síti.
Článek XXXVII.
Vysoké smluvní strany si vyhražují sjednati později zvláštní konsulární úmluvu.
Článek XXXVIII.
1. K usnadnění vzájemných styků vysoké smluvní strany se zavazují, že sjednají zvláštní úmluvy, jimiž se upravují tyto otázky:
a) Pohraniční styk;
b) sloučení pohraničních železničních stanic, celních a policejních úřadů (pasových kontrolních úřadů);
c) vzájemná podpora při celním projednávání, zamezování, stíhání a trestání přestupků celních předpisů a vzájemná právní pomoc v celních trestních záležitostech.
2. Až do sjednání a uvedení v platnost nové úmluvy, upravující pohraniční styk, zůstávají v platnosti ustanovení přílohy C a D úmluvy ze dne 23. dubna 1921 a protokolu, upravujícího otázku majetku v pohraničním pásmě, podepsaného v Bukurešti, dne 16. dubna 1925, pokud tato ustanovení nebudou pozměněna touto smlouvou.
Článek XXXIX.
1. Všechny spory mezi oběma vysokými smluvními stranami o výklad nebo provádění této smlouvy, sazebníků a jiných listin k ní připojených a závěrečného protokolu budou předloženy rozhodčímu soudu.
2. Rozhodčí soud bude se skládati ze 3 členů, z nichž po jednom bude jmenovati každá vysoká smluvní strana, a třetí, který bude předsedou, bude ustanoven společnou dohodou obou vysokých smluvních stran nebo, nedohodnou-li se, předsedou Vysokého stálého soudního dvoru mezinárodní spravedlnosti v Haagu.
3. Členové rozhodčího soudu budou ustanoveni během 30 dnů ode dne výměny ratifikačních listin této smlouvy pro celé trvání smlouvy.
4. Jestliže v této době uprázdní se z jakékoli příčiny jedno místo, nový člen bude jmenován za týchž podmínek.
5. Rozhodnutí těchto rozhodců bude míti závaznou platnost.
6. Upírala-li by jedna vysoká smluvní strana rozhodčímu soudu příslušnost, aby rozhodoval o otázce, která mu byla předložena, rozhodčí soud musí se odročiti až do doby, kdy Vysoký stálý soudní dvůr mezinárodní spravedlnosti v Haagu rozhodne o této otázce příslušnosti, a bude se znovu zabývati otázkou jen tehdy, jestliže Vysoký dvůr odpověděl kladně.
Článek XL.
1. Tato smlouva bude ratifikována a ratifikační listiny budou vyměněny co nejdříve.
2. Vstoupí v platnost 15. dne po výměně ratifikací.
3. Avšak obě vlády mohou se dohodnouti o jejím dřívějším uvedení v platnost, jestliže jejich příslušná zákonodárství je k tomu opravňují.
4. Tato smlouva bude platiti 3 roky ode dne, kdy vstoupí v platnost.
5. Jestliže nebyla vypovězena jednou vysokou smluvní stranou 3 měsíce před uplynutím této lhůty, bude tato smlouva mlčky prodloužena a zůstane v platnosti po 3 měsíce počítajíc dnem výpovědi.
Čemuž na svědomí plnomocníci podepsali tuto smlouvu a přitiskli své pečetě.
Dáno na Štrbském Plese, dvojmo, dne 27. června 1930.
Dr. Eduard Beneš v. r.
L. S.
Georges G. Mironesco v. r.
L. S.

Příloha A.
Dovozní cla na území československém.
Čísla čsl. celního sazebníku Pojmenování zbožíCelní sazba Kčza 100 kg27Kukuřice18˙— z hrubé váhyPoznámka. Kukuřice ke krmným účelům6˙— z hrubé váhy29Proso10˙— z hrubé váhyex 31Boby, hrách, čočka:ex a) hrách a čočka:čočka16˙— z hrubé váhyb) boby 9˙— z hrubé váhyex 35Vinné hrozny, čerstvé; vinný rmut:stolní hrozny od 1. srpna do 30. listopadu:v balení o hrubé váze do 11˙5 kg200˙—nad 11˙5 kg 300˙—ex 36Vlašské ořechy a lískové oříšky, zralé:vlašské ořechy neloupané .90˙—ex 37Ovoce výslovně nejmenované, čerstvé:ex a) jemné ovoce stolní:hrušky a jablka80˙ —broskve od 1. června do 30. září80˙— meruňky od 1. července do 15. srpna34˙ —ex 39Ovoce výslovně nejmenované, upravené (sušené, stlačené, rozkrájené, na prach rozmělněné nebo jinak rozdrobené; naložené ve slané vodě nebo v octě, v sudech; švestková povidla bez přísady cukru):rmut ovocný (ovocná dřeň, ovocná břečka):z meruněk40˙—z jiného ovoce70˙ —ovoce výslovné nejmenované, sušené120˙—ex 49Semeno jetelové:ex b) jiné:inkarnát40˙— vojtěška50˙— červený jetel168˙— 63Voli 160˙— živé váhy64Býci160˙— živé váhy65Krávy140˙— živé váhy66Mladý hovězí dobytek130˙— živé váhy67Telata130˙— živé váhyPoznámka k čís. 63 až 67.Klesne-li průměrná cena 1 kg živé váhy dobytka saz. čís. 63 (voli),vypočtená za kalendářní měsíc podle záznamů Dobytčí a masné pokladny v Praze, o 16% oproti průměrné ceně 1 kg živé váhy téhož dobytka, vypočtené za kalendářní měsíce březen a duben 1930 podle záznamů téže pokladny v Praze (srovnávací základna), budou platiti shora uvedené smluvní sazby zvýšené u saz. čís. 63 a 64 (voli a býci) o 44˙— Kč, u saz. čís. 65 (krávy) o 38˙— Kč a u saz. čís. 66 a 67 (mladý hovězí dobytek a telata) o 37˙— Kč.Toto zvýšení pozbude účinnosti, bude-li průměrná cena, vypočtená týmž způsobem, oproti srovnávací základně nižší o méně než o 8% srovnávací základny.ex 70Vepřový dobytek vážící více než 120 kg80˙— živé váhyPoznámka.Bude-li průměrná cena 1 kg živé váhy vepřového dobytka, vypočtená za kalendářní měsíc podle záznamů Dobytčí a masné pokladny v Praze, nižší než 10˙60 Kč, nastoupí ke shora uvedené smluvní sazbě přirážka Kč 40˙— za 100 kg živé váhy. Celní přirážka se zruší, jakmile průměrná cena 1 kg živé váhy za kalendářní měsíc, vypočtená týmž způsobem, dosáhne nejméně Kč 10˙60.Klesne-li průměrná cena 1 kg živé váhy za kalendářní měsíc, vypočtená týmž způsobem, pod Kč 9˙80, nastoupí ke shora uvedené smluvní sazbě přirážka Kč 60˙— za 100 kg živé váhy, jež se sníží na Kč 40˙—, jakmile průměrná cena 1 kg živé váhy za kalendářní měsíc, vypočtená týmž způsobem, dosáhne nejméně Kč 9˙80.ex 86Měchýře a střeva, čerstvé, solené nebo sušené; blány zlatotepecké; střevové provazy:měchýře a střeva, čerstvé, solené nebo sušené18˙—ex 108Lihové tekutiny pálené:ex a) cognac:vinné destiláty:v lahvích1000˙—v sudech 3000˙—ex d) jiné lihové tekutiny pálené:slivovice (ţuica) s obsahem alkoholu nejvýše 30 objemových procent, je-li doprovázena osvědčením státní laboratoře k tomu oprávněné, osvědčujícím, že jde o destilát ze švestek, a udávajícím počet objemových procent alkoholu:v lahvích . 1000˙—v jiných nádobách1640˙—ex 109Víno, ovocné víno, vinný a ovocný mošt, šťávy z plodů, ovoce a bobulí, nezahuštěné; medovina:ex a) v sudech:vína rumunského původu z vinných krajů Mediaş, Alba-Julia, Telna, Dragaşani, Odobeşti, Panciu, Nicoreşti, Costiugeni, Codru a přicházející z Rumunska, jsou-li doprovázena osvědčením původu- vydaným rumunským úřadem k tomu oprávněným 210˙—ex b) v lahvích:vína rumunského původu z vinných krajů Mediaş, Alba-Julia, Telna, Dragaşani, Odobeşti, Panciu, Nicoreşti, Costiugeni, Codru a přicházející z Rumunska, jsou-li doprovázena osvědčením původu vydaným rumunským úřadem k tomu oprávněným 420˙ —ex 117Maso:a) čerstvé 320˙ —Poznámka.Klesne-li průměrná cena 1 kg živé váhy dobytka saz. čís. 63 (voli), vypočtená za kalendářní měsíc podle záznamů Dobytčí a masné pokladny v Praze, o 16% oproti průměrné ceně 1 kg živé váhy téhož dobytka, vypočtené za kalendářní měsíce březen a duben 1930 podle záznamů téže pokladny v Praze (srovnávací základna), bude platiti shora uvedená smluvní sazba zvýšená o Kč 88˙—.Toto zvýšení pozbude účinnosti, bude-li průměrná cena, vypočtená týmž způsobem, oproti srovnávací základně nižší o méně než o 8% srovnávací základny.ex 118Masité droby:Poznámka. Salám t. zv. sibiňský bude vyclíván stejným clem, jakého požívá nebo bude požívati salám t. zv. uherský.ex 119Sýry:ex b) ostatní:caşcaval210˙ —ex 131Poživatiny v krabicích, lahvích a podobných nádobách neprodyšně uzavřené (mimo poživatiny jmenované pod čís. 114, 126 a 127):konservy zeleninové:konservy z rajských jablek 200˙ —ostatní konservy zeleninové 420˙—konservy jesetří a vyzí (nisetru a morun), marinované nebo v omáčce z rajských jablek nebo v jiných omáčkách s přísadou oleje, je-li zásilka doprovázena osvědčením ministerstva průmyslu a obchodu (státního ústavu vývozního) o tom, že v krabicích jest maso jesetří a vyzí (nisetru a morun)360 —ex 177Oleje minerální rafinované (čištěné) nebo polorafinované (poločištěné), lehké, hutnoty 880 stupňů nebo menší33˙—  vlastní váhyPoznámka ke třídě XXI.:Polotovary minerálních olejů saz. čís. 177 pro rafinerie minerálních olejů, k dalšímu průmyslovému zpracování destilací nebo rafinací, na zvláštní povolení ministerstva financí a za podmínek stanovených nařízenímbeze claex 345Kožešina upravená, nekonfekcionovaná:a) z koží obyčejných200˙—
Příloha B.
Cla při dovozu na celním území rumunském.
Čísla rumunského celního sazebníkuPojmenování zbožíDovozní cla v leíchza 100 kgex 120Rukavice, přistřižené nebo hotové:Poznámka. Rukavice s podšívkou z jakýchkoliv tkanin mimo hedvábí budou vyclívány podle položky a) nebo b) bez jakékoli přirážky.129Obuv vyrobená z různých koží{Sazba podle kůže, která tvoří převládající část.ex 130Obuv hotová, vyrobená z napodobenin jemných koží jako antilopí, srnčí (dančí), glacé, krokodylí atd.. .60.000˙— 131 Obuv hotová nebo pouze vykrojená, z hedvábí nebo ze tkanin, obsahujících hedvábí, nebo ze tkanin vyšívaných nebo obsahujících kovová vlákna, s podešví koženou nebo z jakékoliv jiné hmoty60.000˙— ex 132Obuv vyrobená ze všech jiných tkanin, spojená s koží či nikoliv, s podešví koženou, osinkovou, kaučukovou, provazovou nebo z jakékoliv jiné hmoty:1. jednoduché střevíce pro děti, ženy a muže, se svrškem ze tkanin bavlněných, pololněných, o vazbě satinové, ripsové, širtinkové nebo velourové, též s jednoduchými koženými ozdobami, barvy přírodní nebo barvené, též mercerované, s podešví koženou a podpatkem koženým nebo dřevěným40.000˙— 2. střevíce zvané „plimsolky“40.000˙— 133Obuv z plsti všeho druhu, spojená s koží či nikoliv, s podešví koženou, kaučukovou nebo z jakýchkoliv jiných hmot 20.000˙— ex 156Vlněné tkaniny, váží-li čtvereční metr méně než 200 gramů:za 1 kga) vlněné zboží na dámské šaty, mající osnovu jen z bavlny:Poznámka. Podšívkové látky, mající osnovu jen z bavlny, budou vyclívány podle položky a) sazbou 400 leí za 1 kg.161Koberce a běhouny, vlněné, strojně vyrobené, též mají-li osnovu z jakýchkoliv přediv rostlinných, zboží kusové nebo metrové, též přistřižené a obroubené:a) bouclé 150˙— b) střižené200˙— ex 275Rybí tuk:za 100 kga) sulfurovaný, aby se stal rozpustným ve vodě, nebo dávající emulse700˙— ex 278Veškeré zvířecí loje a sádla, používané v průmyslu a denaturované, aby se staly nepoživatelnými:c)zbavené glycerinu (mastné kyseliny), jakož i olein zvířecího původu:olein1.200˙— 280Degras pro koželužny (moellon)460˙— Poznámka. Degras, obsahující přes 20% minerálních olejů, vyclívá se jako minerální olej.310Semeno cukrové řepy250˙—345Olein rostlinného původu1.200˙— ex 370Chmel, v každém stavu:Chmely československé pod pojmenováním „Český chmel“ („Žatecký chmel", „Roudnický chmel“, „Úštěcký chmel“, „Dubský chmel") a „Moravský chmel“ („Tršický chmel“), známkované a provázené ověřovací listinou některé veřejné československé známkovny 1.500˙—ex 381Čekankové kořenyb) sušené 300˙—ex 465Příze lněná a ramiová, jednoduchá, nebílená, nebarvená, měří-li na kilogram:c) od 3000 do 5000 m 2.300˙—d) více než 5000 m2.400˙—474Plátno konopné, lněné, ramiové a z jiných nejmenovaných přediv, ve váze čtverečního metru méně než 100 gramů, obsahuje-li:a) až 50 nití včetně ve čtverečním centimetru (osnova a útek dohromady)10.000˙— b) 51 až 80 nití včetně ve čtverečním centimetru11.000˙— c) více než 80 nití ve čtverečním centimetru.12.000˙— 477Tkaniny sazebních čísel 471—474, tkané z příze jedno- nebo vícebarevné, jakož i tkaniny potištěné nebo mercerovanépřirážka 30% ke tkaninám nebílenýmex 484Tkaniny jutové, nebílené, nebarvené, obsahují-li na 2 cm do čtverce v osnově a útku dohromady:a) až 36 nití včetně, též barevně pruhované nebo barevně kostkované2.000˙—b) 37 až 80 nití, bez barevných pruhů a barevných kostek2.500˙— ex 486Pytle z jutových tkanin, nebílené, všeho druhu, pro zemědělství1.000˙— 487Koberce a běhouny, jutové nebo kokosové, též barvené, potištěné3.000˙— 510Příze bavlněná, jednoduchá, jednopramenná, neskaná, barvená nebo potištěná880˙—524Tkaniny sazebních čísel 518 až 523, bílené {přirážka 15% ke tkaninám nebíleným525Tytéž, barvené po tkaní {přirážka 20% ke tkaninám nebíleným526Tytéž, tkané z barvené příze{přirážka 30% ke tkaninám nebíleným527Tytéž, potištěné jakýmikoliv barvami, jakož i tkaniny mercerované:1. potištěné{přirážka 40% ke tkaninám nebíleným2. mercerované{přirážka 30% ke tkaninám nebílenýmPoznámky k sazebním číslům 524—527.1. Bavlněné tkaniny všeho druhu, surové, bílené, barvené po tkaní, tkané z příze barvené, nebo potištěné, jsou-li mercerovány, budou podrobeny jen jediné přirážce (nejvyšší).2. Bavlněné tkaniny, které obsahují nejvýše 3% přimíšené vlny, budou vyclívány jako příslušné bavlněné tkaniny s přirážkou 15%.543Rukavice a poloviční rukavice (bez prstů) stávkové, z jakýchkoliv rostlinných přediv mimo hedvábí, též vzájemně pomísených16.000˙— ex 586Tkaniny z přediv všeho druhu, mimo hedvábné nebo obsahující hedvábí, zboží metrové nebo kusové (odměřené), vykazující ohraničovací linie, aby tvořily určité předměty jako záclony, šály, pokrývky, ubrousky, ubrusy, kapesníky, chránítka a jiné zboží s přímočarými okraji, avšak neobroubené, bez připevněných třásní, též mají-li třásně z prodloužených nití vlastní tkaniny, nikoliv však vázané:Poznámka. Ubrusy a ubrousky lněné nebo bavlněné budou vyclívány s přirážkou 15% k příslušným tkaninám.ex 588Tytéž jako v čísle 586, obroubené, jakož i tkaniny všeho druhu, mimo tkaniny z hedvábí nebo obsahující hedvábí, také bez ohraničovacích linií, s třásněmi připevněnými nebo s třásněmi z prodloužených nití, též vázanými:Poznámka. Kapesníky, ubrousky a ubrusy, bez třásní, obroubené, též obrubami ažurovými, budou podrobeny přirážce 25% k příslušným tkaninám.ex 590Tkaniny z přediv všeho druhu mimo hedvábné nebo obsahující hedvábí, zboží metrové nebo v kusech (odměřené), protkávané nebo tkané na způsob damašku:Tkaniny z přediv všeho druhu mimo hedvábné nebo obsahující hedvábí, zboží metrové nebo v kusech (odměřené), tkané na způsob damašku přirážka 20% k příslušným tkaninámex 615Prádlo a konfekce všeho druhu, z jakýchkoli tkanin, vyrobených z rostlinných přediv, mimo hedvábné nebo obsahující hedvábí, jednoduché, nevyšívané, nezdobené krajkami nebo výšivkami:Šité kompressy, naplněné minerálním bahnem piešťanským a trenčiansko-teplickým, jakož i naplněné zůstatky z výroby radia400˙—617Konfekce všeho druhu z tkanin všeho druhu, podšitá hedvábnými tkaninami nebo tkaninami obsahujícími hedvábí:Poznámka. Konfekce všeho druhu, podšitá tkaninami, obsahujícími nejvýše 50% hedvábí, bude vyclívána s přirážkou 15% k příslušné konfekci.ex 678Dřevěné nářadí tělocvičné a sportovní, jako lyže, sáně, hrazdy, visuté hrazdy, bradla atd., jednoduché nebo spojené s obyčejnými hmotami, též malované nebo leštěné:lyže2.000˙— 751Papír pergamenový, vyrobený použitím kyseliny sírové, papíry pergamenové nebo jiné podobné papíry1.800˙—ex 794Nálepky, účty, faktury, směnky, nákladní listy, konossamenty, plakáty, oznámení, reklamní papíry, pojistky, prospekty a všechny podobné předměty grafické výroby:Návěští, prospekty, brožury a jiný propagační materiál československých lázní v jakékoli řeči.beze cla796Knihy, časopisy, noviny a jiné publikace všeho druhu v cizích řečích:ex a) vázané v lepence, brožované nebo v listech:modlitební knihy ve všech jiných řečech než v rumunskébeze clab) vázané v plátně:tytéž ve všech jiných řečích než v rumunské, vázané v papíru, plátně, umělé kůži, celluloidu, též spojené s obyčejnými hmotami beze clac) vázané v kůži: tytéž500˙—819Tkaniny, zboží stávkové, prýmky, stužky a stuhy, s kaučukovými vlákny, opředené:a) vlákny z jakéhokoli přediva mimo hedvábí .12.000˙— b) vlákny hedvábnými nebo obsahujícími hedvábí 25.000˙— 845Pryskyřice a jiné podobné hmoty, upravené k vysmolování sudů200˙— ex 862Hlíny, zeminy a sliny:b) plavené, mleté, též těstovité, avšak nespojené s jinými hmotami:Minerální bahno piešťanské a trenčianskoteplické, též lisované do krychlí nebo jiných tvarů, jakkoli balené, bude vyclíváno podle položky b) tohoto sazebního čísla celní sazbou 6 lei za 100 kg.878Mlýnské kameny, jednoduché nebo spojené se železem40˙—889Pomníky a umělecká díla, též rozložené, v úhrnné váze přes 500 kg, ze hmot zařazených do saz. čísel 886 až 888 300˙— ex 893Výrobky ze smirku přírodního nebo umělého:c) výrobky ze smirku jako brusy, kotouče brousicí a řezací, pilníky, kameny smirkové atd.200˙— 933 Ohnivzdorná malta, složená ze směsi látek ohnivzdorných, surových i pálených, mletých50˙—935Předměty pro domácnost jako talíře, mísy, džbány, umývadla atd., z fayence:a) bílé nebo jednobarevné, též s reliéfy 400˙—b) s ozdobami jedno- nebo vícebarevnými, též stříbřené nebo zlacené600˙—936Desky z fayence bílé nebo přírodní žluté barvy, avšak nezdobené 200˙— 937Tytéž, barvené nebo jakýmkoli způsobem ozdobené350˙—ex 938Potřeby sanitní a zboží pro hygienické účele, jako splachovací klosety, umývadla, nádržky atd., z fayence:a) bílé nebo žluté300˙—953Kameninové dlaždice a obkládačky, v jakékoliv tloušťce, s reliefy neb bez reliefů:a) jednobarevné 80˙— b) vícebarevné120˙— c) polévané200˙— 954Roury a různé specielní kusy kameninové pro kanalisaci, polévané nebo nepolévané, všeho druhu120˙— 971Syfonové lahve a flakony, lahve pro uhličité vody nebo limonády, nemontované, bez nápisů nebo s nápisy, též opatřené drátěným obalem750˙— ex 977Sklenice z bílého, polobílého nebo barevného skla, jakýchkoli tvarů a rozměrů:c) malované, zdobené vzorky, leptané, stříbřené nebo zlacené 2.500˙— d) broušené 5.000˙— 980Všechny ostatní předměty nejmenované:a) ze skla barveného ve hmotě, též s ozdobami nebo vzorky vylisovanými nebo litými.1.200˙ —b) z bílého nebo polobílého skla, též se vzorky nebo ozdobami vylisovanými nebo litými 1.500˙— c) ze skla všeho druhu, leštěné, ozdobené, malované, leptané, stříbřené nebo zlacené 2.500˙— d) broušené 5.000˙— 1033Ocel kelímková neb ocel elektrická, v tyčích, plechách, deskách, všech rozměrů, používaná specielně pro výrobu nástrojů450˙— 1040Ocel rýhovaná k výrobě zpruh200˙— ex 1080Roury z válcovaného železa, tažené, nesvářené, jich spojky, příruby a objímky, se závitem nebo bez závitu, dovážené pohromadě neb odděleně, též natřené smolou nebo dehtem, o průměru:a) do 100 mm:od 76˙2 mm až 100 mm120˙— b) více než 100 mm120˙ —Poznámka. Spojky, sloužící k spojení trub tažených nebo svářených, vyclívají se jako příslušné roury bez jakékoli přirážky.1088Litinové nádobí atd., osoustruhované, broušené neb smaltované, jakékoli váhypřirážka 25% k sazbě saz. čís. 1087.ex 1089Zboží z litiny pro hygienické účele, též smaltované, jako:a) koupací vany 800˙—1113Specielní výkovky, jako:lomené hřídele, parní kormidla, přední steveny, přídě lodní, surové neb opracované, váží-li kus:a) více než 1000 kg600˙— b) 1000 kg až 200 kg800˙— c) méně než 200 kg až 50 kg900˙— d) méně než 50 kg1.200˙—ex 1183Visací zámky a klíče k nim:I. obyčejné:a) neopracované, dehtované, natřené, lakované 2.400˙—b) pozinkované, poměděné, pomosazněné, niklované 3.000˙— ex 1186Jiné zemědělské nářadí, s násadci nebo bez nich:b) hrábě a vidle250˙ —1187Pluhy pro potah350˙— 1188Brány, válce, kultivátory, rádla, hlubidla, plečky, hrobkovače, zcela montované, jakož i jejich části600˙— 1189Pluhové radlice a krojidla, jakož i plecí radlice úhlové k plečkám, zvláště dovážené 375 ˙— ex 1210Nástroje k vrtání a čerpání, jako:a) rovné nebo excentrické dlátové nebozezy, nebozezy rozšiřovací a vodítka1.800˙— e) přechody, objímky křídlové, hlavy nastřikovačů, ventily a vidlice k čištění a odčerpávání pro rumpály vrtací, otáčivého systému (Rotary) 1.000˙—  f) soutyčí pro systém splachovací900˙—g) soutyčí pro systém otáčivý1.000 ˙— h) specielní objímky (tool joints)1.200˙— i) roury a soutyčí k čerpadlům800˙— 1228Mlýnské válcové stolice s jejich válci, jakož i náhradními válci 250˙— 1234Ruční strojky pro domácnost, jako:masořezky, strojky na výrobu ledu a pod400˙—ex 1242Stroje, přístroje a zařízení k odpařování, kondensování, zahřívání, filtrování nebo čištění kapalin, jako: přístroje destilační, kondensátory, přístroje rektifikační, chladiče trubkové nebo hadovité, předhřívače, míchadla, čističe, deflegmátory a pod., zařízení pro umělý tah ke spalování rozprášeného mazutu pod tlakem vzduchu nebo páry, pro cukrovary, továrny na výrobu celulosy, rafinerie, lihovary, pivovary, továrny na výrobu konserv, likérů, cukrárny, barvírny, prádelny, lázeňské podniky, jatky, též ve spojení s mědí neb jinými obyčejnými hmotami s obsahem více než 50% železa, váží-li kus:Stroje a přístroje pro cukrovary, pivovary, lihovary, továrny na kyselinu uhličitou a zařízení chladicí, váží-li kus:a) 5000 kg nebo více600˙— b) méně než 5000 kg až 1000 kg800˙— c) méně než 1000 kg1.200˙— ex 1243Stroje a přístroje zdvihací, jako:a) zdvihací mosty a pojízdné kočky, pevné jeřáby a elevátory:jeřáby1.500˙— 1254Stroje, stroje obráběcí a přístroje, výslovně nejmenované, též spojené s koží nebo s jinými obyčejnými hmotami, s obsahem železa více než 50%, váží-li kus:a) 10.000 kg nebo více600˙—b) méně než 10.000 kg až 2.000 kg750˙— c) méně než 2.000 kg až 500 kg900˙ —d) méně než 500 kg až 150 kg1.050˙ —e) méně než 150 kg až 50 kg1.350˙— f) méně než 50 kg1.650˙— 1258Parní lokomobily225˙— 1259Parní stroje stabilní, montované nebo nemontované (za předpokladu, že všechny části náležejí k témuž celku), váží-li kus:a) více než 10.000 kg . 225˙—b) 10.000 kg až 2.500 kg300˙— c) méně než 2.500 kg až 1.500 kg425˙— d) méně než 1.500 kg550˙— 1260Parní turbiny, váží-li kus:a) přes 10.000 kg350˙— b) 10.000 kg až 5.000 kg450˙— c) méně než 5.000 kg600˙— 1261Spalovací motory, typ Dieselův a polo-Dieselův, váží-li kus:a) více než 10.000 kg . 175˙—b) 10.000 kg až 2.500 kg 200˙—c) méně než 2.500 kg500˙— 1265Dynama pro spojení bezprostřední neb ozubenými koly s parními turbinami, dynama se svislou osou pro spojení s vodními turbinami, rtuťové usměrňovače o výkonu přes 25 KW, jakož i agregáty k výrobě elektrického proudu, skládající se z motoru a dynama, které tvoří nerozlučný celek, je-li čistá váha 1 kusu nejvýše 500 kg500˙— 1268Elektrotechnické přístroje a předměty, opatřené vinutími, dále přístroje k rozvádění elektrické energie, automatické přerušovače, ochranná zařízení atd., elektrické přístroje medicinální, elektrické přístroje radiografické a radioskopické, jakož i veškeré ostatní předměty k elektrotechnickým účelům, jinde výslovně nejmenované, bez vinutí, jako: přerušovače, rozdělovače, rozvodné desky, pojistky, kovové reflektory se zrcadlem jak kovovým tak skleněným, pevné kondensátory, váží-li kus:a) více než 200 kg1200˙— b) 200 kg až 50 kg1500˙— c) méně než 50 kg až 3 kg2.200˙ —d) méně než 3 kg3.200˙— ex 1275Kovové kabely a dráty k elektrotechnickým účelům, též s kovovým ochranným povlakem, s jádrem z jednoho nebo více kovových drátů, isolované:a) potažené kaučukem, gutaperčou, nebo jejich kombinací nebo s isolací vlákny z přediv, nikoliv však hedvábnými800˙—d) kabely složené z více drátů, jakoukoli hmotou isolovaných, avšak s kovovým povlakem, s železnými páskovými výztuhami nebo bez nich200˙— ex 1446Stroje, přístroje a zařízení k odpařování, kondensování, zahřívání, filtrování nebo čištění kapalin, jako: přístroje destilační, kondensátory, přístroje rektifikační, chladiče trubkové nebo hadovité, předhřívače, míchadla, čističe, deflegmátory a pod. zařízení pro umělý tah a ke spalování rozprášeného mazutu pod tlakem vzduchu nebo páry, pro továrny na celulosu, cukrovary, rafinerie, lihovary, barvírny, prádelny, lázně, jatky, jakož i všechny ostatní výslovně nejmenované stroje a přístroje, též ve spojení s jinými obyčejnými hmotami, s obsahem více než 50% mědi, nebo je-li povrch měděný, váží-li kus:Stroje a přístroje pro cukrovary, pivovary, lihovary, továrny na kyselinu uhličitou a zařízení chladicí, váží-li kus:a) 250 kg nebo více3.000˙—1565Aktivní uhlí:a) uhlí granulované1500˙— b) uhlí rostlinného původu v prášku (k odbarvování a čištění tekutin)325˙— ex 1626Chlornan vápenatý:Poznámka. V tomto sazebním čísle bude vyclíván chlornan sodný sazbou 190 leí za 100 kg.ex 1668Sirník sodný:Poznámka. V tomto sazebním čísle bude vyclíván sulfhydrát vápenatý sazbou 100 lei za 100 kg.ex 1751Léčiva jednoduchá nebo složená, upravená v jakýkoli tvar farmaceutický, beze zvláštního obalu, ve volném stavu:r) soli získané z minerálních vod prostým odpařením, krystalované nebo v prášku, bez přísady jiných látek:specielní soli získané z minerálních vod československých lázní, v jakýchkoliv obalech, též v úpravě pro drobný prodej za 1 kg  15˙—Poznámka. Slatinné soli v jakýchkoliv obalech, též v úpravě pro drobný prodej, budou vyclívány sazbou 15 leí za 1 kg.Poznámka. K návodům o použití, připojeným k zásilkám zboží nahoře uvedeného, při vyclívání se nepřihlíží.ex 1768Kysličníky zinečnaté:za 100 kga) běloba zinková a šeď zinková300˙—1769Kysličníky železa180˙—1771Ultramarin, v kusech nebo v prášku, v jakémkoliv obalu400˙—ex 1774Ultramarin upravený, jakož i všecky jiné modré barvy upravené k modření prádla:Upravený ultramarin bude vyclíván v sazebním čísle 1774 pouze, bude-li označen jako prostředek k modření prádla.
Příloha C.
Seznam čísel rumunského minimálního sazebníku, jejichž cla jsou vázána:
85, 88, 105, ex 120 a a b, 123, 124, 127, 151, 152, 153, 154, 155, 156, ex 193 d, 443, ex 465 a a b, 471, 472, 473, 475, 476, 499, 517, 518, 519, 520, 521, 522, 544, 549, 550, 552, 586, 587, 588, 589, 590, 591, 609, 615, 616, 617, 655, 740, 741, 742, 743, 860, 929, 932, 941, 942, 960, 961, 965, 968, 969, 976, ex 977 a a b, 978, 1080, 1083, 1087, 1102, 1114, 1144, 1225, 1226, 1257, 1264, 1774.

Příloha D.
Veterinární úmluva
Článek 1.
Dovoz zvířat (jednokopytníků, přežvýkavců, vepřového bravu, drůbeže), zvířecích surovin a produktů a vůbec všech předmětů, jimiž lze přenésti nakažlivinu zvířecích nákaz, jakož i dovoz masa čerstvého, konservovaného a masných výrobků určených k požívání z území jedné vysoké smluvní strany na území druhé může býti omezen na určité vyjmenované pohraniční stanice a podroben zvěrolékařské prohlídce státem, na jehož území dovoz se má díti.
Článek 2.
1. Při dopravě zvířat z území jedné vysoké smluvní strany na území druhé dlužno předložiti osvědčení původu vydané příslušným místním úřadem. Toto osvědčení budiž takové, aby mohlo býti přesně zjištěno místo původu zvířat.
2. Osvědčení původu u živých zvířat má obsahovati: jejich počet, druh, přesný popis zvířat, jakož i nakládací stanici, jméno a adresu odesílatele a příjemce. Tato osvědčení mají býti opatřena stvrzením státního zvěrolékaře o nepodezřelém zdravotním stavu zvířat a že v místě původu, jakož i v oněch, kterými eventuelně zvířata musí projíti, aby se dostala na místo naložení, nebylo v době odeslání nákaz, které dlužno oznámiti a jež jsou přenosné na druh zvířat, o něž jde. Osvědčení bude míti protokolární číslo dotyčné veterinární služby. Výjimku činí případy nemocí vyjmenovaných v závěrečném protokolu.
3. Shora uvedené osvědčení pro vývoz zvířat, u nichž může se vyskytnouti:
a) mor skotu a plicní nákaza skotu;
b) nákaza hřebčí, mor vepřů, nákaza vepřů a neštovice ovčí;
c) slintavka a kulhavka, cholera drůbeže a mor slepic, nebudiž vydáno, pokud jde o zvířata vnímavých druhů, leč v tom případě, že uvedené nákazy nevyskytly se ani v místě původu, ani v obcích sousedních, a to: u nemocí uvedených pod písmenou a) nejméně v posledních 6ti měsících; pod písmenou b) nejméně v posledních 40ti dnech; pod písmenou c) nejméně v posledních 30ti dnech.
4. Osvědčení u chovného skotu, užitkových jalovic a krav musí stvrzovati:
a) že byly bezprostředně před odesláním při podkožním očkování tuberkulinem uznány za prosté tuberkulosy;
b) že pocházejí přímo z podniku chovatelského prostého nakažlivého zmetání, nebo že zkouška krevní provedená v některé státní laboratoři neukázala přítomnost nákazy.
5. U krav neurčených na porážku v osvědčení kromě toho budiž potvrzeno, že byly chovány a ošetřovány v podniku prostém nakažlivého zánětu vemene vyvolaného streptokoky, nebo že zkouška mléka provedená v některé státní laboratoři, neukázala přítomnost nemoci.
6. Ustanovení bodu 4, b) tohoto článku, týkající se nakažlivého zmetání, vztahuje se rovněž na klisny.
7. Pro jednokopytníky a skot budou se vydávati jednotlivá osvědčení. Pro ovce, kozy, brav vepřový a drůbež hromadné průvodní listiny; tyto listiny mohou se týkati pouze zvířat téhož druhu, pocházejících z téhož podniku, naložených do téhož vagonu a odeslaných témuž příjemci.
8. Osvědčení platí 10 dnů. Uplyne-li tato doba za dopravy, platnost osvědčení bude moci býti prodloužena po prohlídce státním zvěrolékařem na stejnou dobu. Výsledek prohlídky a důvod prodloužení platnosti budiž zaznamenán na osvědčení. Jestliže tato doba platnosti uplyne během dopravy na území některého třetího státu, doba platnosti se prodlužuje až do okamžiku příjezdu zvířat na hranice státu určení.
9. Při dopravě zvířat železnicí nebo po lodi budiž provedena před naložením zvláštní prohlídka státním zvěrolékařem a nález budiž jím zapsán do osvědčení.
Článek 3.
Zabitá zvířata, maso čerstvé nebo konservované mražením, lůj, sádlo a všechny masné výrobky určené k výživě musí býti, aby mohly býti připuštěny k dovozu, provázeny osvědčením o původu a o zdravotním stavu, vydaným státním zvěrolékařem potvrzujícím, že zvířata, z nichž pocházejí, byla za živa a po porážce zvěrolékařsky prohlédnuta a že maso bylo shledáno zdravým a způsobilým k požívání.
U masných výrobků osvědčení kromě toho musí potvrzovati, že neobsahují žádných látek, jejichž používání je zakázáno předpisy země určení.
Tato osvědčení budou vystavována podle vzoru připojeného k této úmluvě.
Ustanovení této úmluvy netýkají se dovozu koňského masa.
Maso čerstvé nebo mražením konservované opatří zvěrolékař razítkem, kterým se zaručuje, že maso bylo shledáno dobrým a bezpodmínečně způsobilým k požívání.
Pokud jde o vepřové maso, razítko prokazuje, že maso bylo prohlédnuto na trichiny s negativním výsledkem.
Článek 4.
Zvířecí suroviny a živočišné výrobky, aby byly připuštěny k dovozu, musí býti provázeny osvědčením o původu a o zdravotním stavu (vzor je připojen), vydaným státním zvěrolékařem, jenž potvrzuje, že pocházejí ze zvířat domácího původu, prostých nakažlivých nemocí. V osvědčení bude též prohlášeno, že suroviny, které jsou v něm uvedeny, mohou býti vyvezeny bez nebezpečí přenosu nakažlivých nemocí.
Tohoto osvědčení nepotřebují tyto zvířecí suroviny a výrobky: vlna vyvápněná nebo po továrensku praná a v uzavřených pytlích zabalená, tak zabalené odpadky z vlny a vlna jirchářská; jícny, střeva, žaludky, měchýře, sušené nebo solené, pokud jsou řádně zabalené nebo uložené v uzavřených bednách nebo sudech; kůže divokých zvířat, karakulských jehňat a králíků; odpadky kůží vyvápněné; štětiny a zvířecí chlupy úplně suché, vyvařené nebo vyvápněné (žíně, hřívy atd.); rohy, kopyta, paznehty, kosti, odtučněné nebo vyvařené nebo sušené, které byly zbaveny měkkých částí; odpadky z látek, které jsou určeny k továrnímu zpracování.
Článek 5.
Zásilky, jež neodpovídají požadavkům shora uvedeným, a zvířata, která státní zvěrolékař při prohlídce na hranici uzná za nemocná, nakažená nebo podezřelá z nakažlivé nemoci, kterou dlužno hlásiti, mohou býti vráceny.
Pohraniční zvěrolékař poznamená na osvědčení důvod vrácení a podepíše své prohlášení. Vyrozumí o tom rovněž neprodleně a nejkratší cestou správní úřad pohraničního okresu, jakož i pohraničního zvěrolékaře státu vývozního.
Byla-li zásilka provezena třetím státem a nesouhlasí-li tento s vrácením transportu, budou zvířata závazně přejata, budou však poražena na útraty příslušné osoby na místě nebo na jatkách, jež budou určeny, nebo budou podrobena vhodným zdravotním opatřením. V tomto případě majitel má právo dáti poraziti všechna zvířata nebo jen část. Zužitkování masa a surovin z takto poražených zvířat řídí se předpisy dovážejícího státu, platnými pro domácí zvířata.
V každém případě protokol, obsahující zjištěné případy a učiněná opatření, bude sepsán státním zvěrolékařem a zaslán jím centrálnímu úřadu svého státu, jenž zpraví o tom přímo stát původu. K tomuto dokladu připojí se, vyjma případ vrácení, osvědčení, které zvířata doprovázelo.
Obdobně budou přejaty zásilky surovin a výrobků živočišných všeho druhu, jejichž vrácení nebylo povoleno průvozním státem. S těmito zásilkami bude nakládáno podle zvěrolékařských předpisů platných v dovozním státě.
Jestliže po překročení pohraniční stanice dovozního státu se zjistí u dovezených zvířat nákaza, zásilka nemůže býti vrácena. V tomto případě státní zvěrolékař sepíše protokol, jehož opis příslušný úřad pošle přímo zvěrolékařskému úřadu země původu
Ve všech případech, kterých se týká tento článek, zvěrolékařský úřad dovozního státu vyrozumí přímo a s urychlením zvěrolékařského zástupce druhé vysoké smluvní strany, jestliže tato jmenuje podle článku 8. takového zástupce.
Článek 6.
Zjistí-li se na území jedné vysoké smluvní strany mor skotu, druhá strana má právo zakázati nebo omeziti na tak dlouho, pokud trvá nebezpečí nákazy, dovoz a průvoz přežvýkavců, vepřů, surovin a výrobků pocházejících z těchto zvířat a vůbec všech předmětů, jimiž lze přenésti nakažlivinu.
Článek 7.
Jestliže v důsledku dopravy dobytka některá z nakažlivých nemocí, které dlužno hlásiti, přenesla se z území jedné vysoké smluvní strany na území druhé, nebo nabude-li některá z těchto nemocí nebezpečného rázu na území jedné ze smluvních stran, má druhá právo omeziti nebo zakázati po dobu trvání nebezpečí dovoz a průvoz zvířat, na něž je zvířecí nemoc přenosná, pocházejících z území zamořených nebo ohrožených, jakož i zvířecích částí, výrobků a předmětů, kterými lze přenésti nakažlivinu.
Tohoto ustanovení bude lze použíti za všech okolností, objeví-li se plicní nákaza skotu a hřebčí nákaza, pro příslušné druhy zvířat a suroviny.
Dovoz nemůže býti zakázán v případech sněti slezinné, sněti šelestivé, nákazy zvěře a skotu, vztekliny, červenky bravu vepřového, tuberkulosy, prašiviny a puchýřiny.
Tato úmluva nedotýká se ustanovení zákona o veterinární policii vysokých smluvních stran, ustanovení, dle nichž v případech vyskytnutí se nakažlivé nemoci zvířat na hranici nebo v okolí bude lze dopravu mezi sousedními pohraničními okresy obou států a dopravu mezi ohroženými sousedními okresy podrobiti určitým omezením nebo zákazům, aby se tak čelilo nákaze a tato se potlačila.
Článek 8.
Smluvní strany mají možnost vzájemně bez předchozího vyrozumění poslati do druhého státu a dokonce i trvale přiděliti zvěrolékařské zástupce, aby se informovali o zdravotním stavu domácích zvířat, o organisaci a zařízení dobytčích trhů, jatek, výkrmen a karantén, v nádražích nebo nakládacích přístavech atd., jakož i o provádění platných předpisů veterinárních.
Obě strany vyzvou své úřady, aby poskytly pomoc a daly žádané informace odborným delegátům druhé strany, jakmile o to požádají a jako takoví se legitimují.
Článek 9.
Každá vysoká smluvní strana se zavazuje uveřejňovati v době co nejkratší zprávu o zdravotně veterinárním stavu k 1. a 15. každého měsíce. Tato zpráva ihned po uveřejnění bude zaslána přímo zvěrolékařské službě druhé strany; bude sestavována podle návodů Mezinárodního úřadu pro epizootie.
Zvěrolékařské úřady sousedních pohraničních okresů sdělí si vzájemně a přímo případy nakažlivých nemocí, jakmile se objeví na jejich územích.
Jakmile se zjistí na území jedné vysoké smluvní strany mor skotu, plicní nákaza skotu, hřebčí nákaza nebo slintavka a kulhavka ve zhoubné formě s vysokou úmrtností, ústřední zvěrolékařský úřad druhé strany bude ihned a přímo zpraven telegraficky o původu a rozsahu nemoci.
Článek 10.
Železniční vozy, lodi a části lodí, v nichž byli dopravováni jednokopytníci, přežvýkavci, vepři a drůbež, jakož i nářadí, patřící k těmto dopravním prostředkům, budou čištěny a desinfikovány ihned po použití, a to podle dohodnutých pravidel, která jsou uvedena v dodatkovém článku této úmluvy.
Rampy, můstky a použité nářadí budou rovněž čištěny po každé zásilce a podle potřeby budou desinfikovány.
Zmíněná desinfekce, provedená podle ustanovení prvního odstavce na území jedné vysoké smluvní strany, bude uznána druhou za dostatečnou.
Článek 11.
Ustanovení této úmluvy budou platiti pro dopravu dobytka mezi pohraničními pásmy, vymezenými úmluvou o úpravě pohraničního styku potud, pokud není jinak stanoveno dále:
1. Přechod zvířat na pastvu z území jedné vysoké smluvní strany na území druhé povoluje se za těchto podmínek:
Vlastníci stád předloží při přechodu hranice celnímu úřadu ve dvou exemplářích seznam zvířat, která chtějí hnáti na pastvu, vydaný místním úřadem s udáním jména vlastníkova (průvodcova), druhu, pohlaví a počtu zvířat, jakož i podstatných vnějších známek zvířat.
Úřad místa původu, jakož i obcí, kterými snad stádo bude hnáno, potvrdí, že na jejich území nevyskytla se žádná nakažlivá nemoc, kterou dlužno hlásiti.
V seznamech zvířat, jež mají zůstati na pastvě více než 7 dní, budiž potvrzeno státním zvěrolékařem, že zvířata v seznamu uvedená byla prohlédnuta bezprostředně před vyhnáním na pastvu a shledána zdravými a že ani v obci, z níž mají býti zvířata hnána na pastvu, a budou-li hnána územím jiné obce, ani v této se nevyskytuje nákaza, kterou dlužno hlásiti a jež jest přenosná na druh zvířat, o něž jde. Při návratu s pastvy budiž potvrzeno příslušným státním zvěrolékařem kromě zdravotního stavu těchto zvířat, že v obci, kde zvířata byla na pastvě, jakož i v obcích, jejichž územím zvířata budou snad hnána, nevyskytuje se nákaza, kterou sluší ohlásiti a jež jest přenosná na druh zvířat, o něž jde.
2. Doprava zvířat pracovních, k tahu nebo jezdeckých, zvířat určených ke kastraci, k vážení nebo k zvěrolékařskému ošetření, je dovolena oběma směry pod podmínkou, že platné celní předpisy budou zachovány a jsou-li zvířata opatřena osvědčením (dobytčím pasem), vydaným starostou obce, v níž je stáj. Pro více zvířat může býti vydáno hromadné osvědčení (dobytčí pas). V osvědčení (dobytčím pase) bude uvedeno místo určení, důvod překročení hranice, jakož i označení obvodu pohraničního území, v němž mají pracovati zvířata, přicházející z pohraničního pásma druhé smluvní strany. Kromě toho místní úřad potvrdí a budou-li zvířata hnána územím některé jiné obce, že ani v této není žádné nemoci, jež jest přenosná na druh zvířat, o něž jde, a kterou dlužno hlásiti.
V nutných případech (požár, povodeň nebo jakákoliv pohroma, pomoc duchovní, lékařská nebo zvěrolékařská) dobytčí pasy nebudou žádány.
3. Ojedinělé případy sněti slezinné, sněti šelestivé, nákazy zvěře a skotu, vztekliny, červenky bravu vepřového, tuberkulosy, prašiviny a puchýřiny v obci nejsou na závadu vydání dotyčných osvědčení pro zvířata uvedená v bodech 1 a 2, jestliže se nevyskytly tyto nemoci v hospodářstvích, z nichž pocházejí zvířata, která mají přejíti hranici. Taková onemocnění buďtež však v osvědčeních poznamenána.
4. Osvědčení, kterými se potvrzuje, že obce jsou prosty nákazy, platí, pokud jde o zvířata určená k práci a na pastvu — jde-li o častější přecházení hranice — po dobu 30ti dní, a pokud jde o zvířata k tahu a zvířata určená ke kastraci, zvěrolékařskému ošetření a k vážení, po dobu 10ti dní pod podmínkou, že během této doby nevyskytne se nákaza, která by vyžadovala zrušení těchto osvědčení; po uplynutí lhůt shora uvedených osvědčení buďtež prodloužena.
5. Vznikne-li však v době pastvy nebo práce nemoc, která jest nakažlivá pro druh zvířat, o něž jde, buď u části stáda nebo pracovních zvířat nebo na území obce, kde jsou zvířata, a nebo na cestě, kterou se mají vrátiti, návrat zvířat na území druhého státu bude zakázán, pokud z vyšší moci (nedostatek krmiva, špatné počasí atd.) nebude nutno učiniti výjimku. V tomto případě vrátí se zvířata jen, bude-li se dbáti zajišťovacích opatření, na nichž se dohodnou příslušné úřady dotyčných správních okresů, aby se zamezilo přenesení nákazy.
6. Zvířata uvedená v bodech 1 a 2 nebudou podrobena při přechodu hranice pohraniční zvěrolékařské prohlídce. Aby bylo možno zjistiti jejich totožnost, zvířata musí se vrátiti touž pohraniční stanicí, kde překročila hranici.
7. Zvláštní předpisy, které snad budou potřebny pro zabezpečení provozování hospodářství v pohraničních pásmech, budou stanoveny dohodou ministerstev zemědělství obou států po slyšení ministerstva financí.
Článek 12.
Omezení a zákazy, které snad by mohly ještě býti v účinnosti v okamžiku vstupu v platnost této úmluvy a které by nebyly v souhlase s těmito ustanoveními, budou zrušeny.
Článek 13.
Vznikne-li neshoda mezi oběma vysokými smluvními stranami o provádění této úmluvy a nebude-li lze docíliti dohody do pěti dnů, bude ihned jmenována na žádost jedné vysoké smluvní strany smíšená komise, jejíž dobrozdání bude závazné, jestliže bylo dáno většinou hlasů.
K tomu cíli jmenuje každá strana dva členy, aby utvořili komisi, která bez odkladu přezkouší spornou věc.
Nebude-li dáno dobrozdání většinou hlasů, nebo nevyjádří-li se smíšená komise do deseti dnů ode dne svého ustavení, spor bude přednesen komisi stanovené v článku XXXIX této smlouvy.
Jest shoda v tom, že učiněná opatření zůstanou v účinnosti až do rozhodnutí sporu.
K článkům 3 a 4 přílohy D.
(Veterinární úmluva).

K článku 10. přílohy D.
(Veterinární úmluva.)
Předpisy o desinfekci železničních vozů a lodí.
Železniční vozy, můstky, lodi a části lodí, které sloužily k dopravě jednokopytníků, přežvýkavců, bravu vepřového a drůbeže, jakož i nářadí tvořící část jmenovaných dopravních prostředků, buďtež čištěny a desinfikovány před jejich dalším použitím podle těchto předpisů:
1. Před vlastní desinfekcí buďtež ze železničních vozů vždy odstraněny: stelivo, hnůj, peří, zbytky provazů, jimiž dobytek byl uvázán atd., a vůz budiž pak důkladně vyčištěn horkou vodou. Odpadky z vozu odstraněné buďtež desinfikovány nebo spáleny. Při nedostatku dostatečného množství horké vody může se provésti čištění též stříkáním studené vody o velkém tlaku. Aby nečistota změkla, jest však v každém případě třeba, aby předem provedlo se mytí horkou vodou. Čištění bude jen tehdy považováno za dostatečné, bude-li jím odstraněno veškeré znečištění, vzniklé při dopravě; též částky nečistoty, vniklé do spár v podlaze vozu, buďtež odstraněny úplně, je-li třeba, vhodným železným náčiním s tupými hroty a hranami.
2. Desinfekce budiž provedena takto:
a) za obyčejných poměrů mytím podlahy, stropu a stěn sodným louhem, ohřátým nejméně na 50° C, k jehož připravení bylo použito nejméně 3 kg sody na 100 l vody.
Místo sodného louhu lze použíti též jiného louhu, jenž bude vládou příslušného státu uznán stejně účinným.
Ve stanicích opatřených potřebným zařízením jest dovoleno místo mytí sodným louhem vyčistiti velmi pečlivě podlahu, strop i stěny vodní parou pomocí vhodných přístrojů. Použitá vodní pára nechť má tlak nejméně 2 atmosfér.
b) Byly-li vozy infikovány morem skotu, plicní nákazou skotu, snětí slezinnou, snětí šelestivou, nákazou zvěře a skotu, slintavkou a kulhavkou, vozhřivkou, nákazou bravu vepřového, morem bravu vepřového, červenkou bravu vepřového, cholerou drůbeže, slepičím morem, nebo v případech oprávněného podezření takové infekce, budiž desinfekce vozů provedena jedním ze způsobů v bodu a) uvedených a mimo to pečlivým natřením podlahy, stropu a stěn roztokem 3%ní směsi kresolu a kyseliny sírové, nebo 2%ním roztokem formaldehydovým. Směs kresolu a kyseliny sírové budiž pořízena za obyčejné teploty smíšením dvou dílů surového kresolu a jednoho dílu surové kyseliny sírové podle lékopisu jedné vysoké smluvní strany. K pořízení 3%ního roztoku lze použíti směsi nejdříve za 24 hodin a nejpozději do 3 měsíců po její přípravě. Takto pořízený roztok budiž použit ve 24 hodinách. Místo natírání lze desinfekci provésti též stříkáním pomocí přístroje uznaného vládou příslušného státu za vhodný.
3. Desinfekce budiž provedena zostřeným způsobem (2 b) zpravidla jen, byla-li zvěrolékařsko-policejně nařízena; avšak musí býti provedena i tehdy, bylo-li upotřebeno vozů k dopravě přežvýkavců a vepřového bravu ze stanice, v jejímž okolí do 20 km jest slintavka a kulhavka, nebo nebyla-li tato nákaza ještě prohlášena za utlumenou.
Veterinární úřad může naříditi zostřenou desinfekci (2 b) i v jiných případech, považuje-li ji za nezbytnou, aby se předešlo přenesení jmenovaných nákaz.
4. Budou-li zostřené desinfekci (2 b) podrobeny vozy s vnitřním obložením z prken, budiž obložení předem sňato a stejně jako vůz desinfikováno. Od vyjmutí vnitřních obložení lze upustiti, byl-li ve voze dopravován jen omezený počet drobného zvířectva odděleně v bednách.
5. U vypolštářovaných vozů budiž polštářování, je-li odstranitelno, dostatečným způsobem čištěno. Byl-li vůz infikován nákazami jmenovanými v bodě 2 b, anebo je-li odůvodněné podezření z takovéto infekce, budiž polštářování spáleno.
S vozem pak budiž naloženo způsobem uvedeným v bodech 1—3. Do cizozemských vozů (nepatřících žádné smluvní straně), jichž polštářování nelze odstraniti, nesmí se znovu nakládati.
6. Železniční vozy, jichž bylo použito k dopravě omezeného počtu drobného zvířectva, nebo živé drůbeže, uzavřených v bednách, klecích nebo koších, buďtež — s výhradou ustanovení o zostřené desinfekci podle bodů 2 b) a 3 — jen tehdy podle těchto předpisů čištěny a desinfikovány, byly-li znečištěny stelivem, krmivem nebo výměty.
7. Vysoké smluvní strany se zavazují, že železniční vozy, jichž se použije k dopravě zvířat, v této úmluvě jmenovaných, budou polepeny při nakládání, nebo, jde-li o vozy přicházející z třetího státu, při vstupu do území vysokých smluvních stran na obou stranách lístky barvy žluté s nápisem „Desinfikovati.“
Je-li třeba některý vůz zostřeně desinfikovati (2 b, 3), polepí se lístky žluté barvy s kolmým červeným proužkem uprostřed a s nápisem „Zostřeně desinfikovati“ v oné stanici, kde vznikne příčina tohoto druhu desinfekce nebo se stane známou.
Po desinfekci lístky „Desinfikovati“ se odstraní a na jejich místo se nalepí lístky barvy bílé s nápisem „Desinfikováno dne .......... hodina .......... v ..........“. Tyto lístky se odstraní teprve při novém nakládání vozu, kdy se nalepí žlutý lístek shora zmíněný „Desinfikovati.“
Vozy, jichž se použije k dopravě omezeného počtu drobného zvířectva, jakož i živé drůbeže, uzavřených odděleně v bednách, klecích, nebo koších, polepí se ve stanici určení, pokud jest podle bodu 6 třeba jejich čištění a desinfekce.
Nebude-li vůz při přechodu z území jedné vysoké smluvní strany na území druhé označeným způsobem polepen, budiž to učiněno dodatečně v pohraniční přechodní stanici správou přejímací.
8. Vozy prázdné nebo naložené jiným zbožím než zvířaty výše uvedenými, které vstupují na území dotyčné vysoké smluvní strany a jichž bylo podle zevnějších známek použito k dopravě takových zvířat, které však nebyly čištěny a desinfikovány podle předpisů této úmluvy, mohou býti vráceny. Připustí-li se k použití pro další dopravu, buďtež vyčištěny a desinfikovány způsobem shora uvedeným.
9. Tato ustanovení vztahují se také analogicky na lodní prostory, rampy a můstky, které mohly býti zvířaty znečištěny.
10. Kdyby okolnosti vyžadovaly nějakých změn těchto ustanovení, obě vysoké smluvní strany v souhlase provedou změny, o něž by šlo.

Závěrečný protokol
k obchodní a plavební smlouvě
mezi
republikou Československou
a
královstvím Rumunským.
Při podpisu obchodní a plavební smlouvy mezi republikou Československou a královstvím Rumunským, sjednané dnešního dne, podepsaní plnomocníci učinili tato prohlášení, která budou tvořiti nedílnou část vlastní smlouvy.
K všeobecné části.
K článku I.
Příslušná ustanovení této smlouvy, týkající se nakládání s příslušníky jedné vysoké smluvní strany druhou stranou, nedotýkají se nikterak práva přiznaného každé z nich, aby upravila zákonem přistěhovalectví a vystěhovalectví, při čemž se rozumí, že zásada nejvyšších výhod musí býti v každém případě zachována.
K článku II.
Jest shoda v tom, že látka projednávaná v odstavci 2. a 3. bude upravena zvláštní úmluvou, která bude sjednána v době co nejkratší.
K článku VI.
Jest shoda v tom, že plněními ve smyslu bodu 2. rozumějí se rovněž vojenská plnění, kterým všichni vlastní příslušníci mohou býti podrobeni, pokud jsou majiteli nemovitostí nebo nájemci statků.
K článku IX.
Je shoda v tom, že nijak není dotčeno právo vysokých smluvních stran učiniti opatření o zákazech a omezeních při dovozu a vývozu, aby ochránily za mimořádných a neobvyklých okolností životní zájmy státu.
Učiní-li jedna vysoká smluvní strana opatření této povahy, bude jich použito tak, aby z toho nevyplynulo žádné libovolné zkracování ke škodě druhé strany. Tato opatření potrvají, pokud budou příčiny neb okolnosti, které je vyvolaly.
Vysoké smluvní strany se shodují v tom, že dají místo doložce o nejvyšších výhodách, pokud jde o dávky a jiné podmínky, jimž je podrobeno vydávání povolení.
Každého zrušení zákazu neb omezení, přiznaného jednou vysokou smluvní stranou, byť i dočasně, ve prospěch kteréhokoli třetího státu bude použito ihned a bezpodmínečně ve prospěch druhé strany.
K článku X.
Jest shoda v tom, že za průmyslové výrobky jedné z vysokých smluvních stran budou se považovati výrobky vyrobené zpracováním cizích hmot jen tehdy, jestliže byly zpracovány nebo zušlechtěny takovým způsobem, že mají jinou povahu nebo že se hodnota cizozemských hmot zpracováním značně změnila. Oprava, přebalení, pouhé vyčištění zboží a pod. nebudou se považovati za zpracování nebo zušlechtění.
Ke článku XII.
Každá vysoká smluvní strana se zavazuje, že bude uznávati osvědčení o rozboru, vydávaná příslušnými úřady druhé smluvní strany. Tím však není dotčeno právo úřadů dovozního státu přezkoušeti tyto rozbory.
Aby se vzájemnému obchodnímu styku zajistily výhody, jež obsahují ustanovení této smlouvy, mohou vysoké smluvní strany požadovati, aby zemské plodiny nebo výrobky určené k dovozu byly doprovázeny osvědčením původu. Případy, ve kterých se budou osvědčení původu požadovati, omezí se na nejmenší míru. Osvědčení původu bude vydávati buď obchodní komora, k níž přísluší vývozce, nebo jakýkoli jiný úřad nebo hospodářský útvar, který označí vývozní stát a schválí stát určení. Konsulární potvrzení pro osvědčení původu nebude se požadovati.
Poštovní balíčky budou osvobozeny od osvědčení původu.
Ke článkům X. a XII.
Ustanovení těchto článků se nedotýkají v ničem zvláštních podmínek, platných pro dovoz vína.
Ke článku XV.
K bodu 2. Známkováním se rozumějí zejména značky pořízené stranou samou, jako na př. začáteční písmena, ochranné známky a podobná označení.
Jest shoda v tom, že výstup obalů zde uvedených nepodléhá žádnému vývoznímu zákazu neb omezení bez újmy ustanovením článku IX.
Ke článku XVI.
K bodu 1. Za lodní inventář budou se považovati také jeřáby, a to i tehdy, jestliže se s plavidel dočasně sejmou, aby se jich použilo na břehu.
Ke článku XVII.
K bodu 1., písm. a): Rozumí se, že přídatky v cizině přibylé podléhají dovoznímu clu.
K bodu 2: Pokud určité obaly podléhají v některém ze smluvních států vývozním clům nebo jiným vedlejším dávkám nebo zákazům a omezením, zaručuje se volný výstup těchto obalů bez jakékoli dávky, bez újmy ustanovením článku IX.
Rozumí se, že obaly, jež dojdou naplněny zbožím, budou při dovozu projednávány podle zákonných předpisů o vyclívání každé smluvní strany.
Ke článku XVIII.
Obě vysoké smluvní strany se zavazují, že budou zkoumati s největší blahovůlí žádosti o zpětný vývoz zboží, jakož i vrácení dovozních dávek a osvobození od vývozních dávek v případech, o nichž ustanovení tohoto článku nejednají.
K článku XX.
K bodu 2. Ustanovení bodu 2. tohoto článku nepřekážejí tomu, aby prodávající nepřipojil na obal výrobku svého jména nebo své adresy. Bude však přidržen, nebude-li zeměpisného označení původu, aby doplnil tuto zmínku označením státu, kraje nebo místa, kde zboží bylo vyrobeno, vždy kdykoli by připojením jména a adresy mohlo nastati nedorozumění o kraji nebo místě jiného státu.
Nepovažuje se za nesprávné označení původu název, jehož jména použito je všeobecně a jež označuje povahu výrobku (jeho druh) s výjimkou případů, kdy je toto označení provázeno zmínkou jako „původní“, „pravý“, která by mohla uvésti v omyl. Je shoda v tom, že se tato zásada nemůže dotýkati ochrany zeměpisných označení původu výrobků označených v bodě 2. odstavci 1. ani ochrany označení jiných výrobků, jimž se přizná zákony nebo nařízeními výlučná povaha zeměpisných označení původu.
Opatření, jež se každá vysoká smluvní strana zavazuje učiniti, musí předvídati potlačení zabavením a jakýkoli jiný vhodný trest, zejména zákaz dovozu, vývozu, uskladnění, oběhu, prodeje a uvedení do prodeje výrobků, budou-li na sudech, lahvích, obalech nebo bednách, v nichž výrobky jsou, jakož i na účtech, jména, nápisy, vyobrazení nebo jakékoli znaky, vyvolávající představu označení původu použitých neoprávněně.
Zabavení pozastavených výrobků nebo veškeré jiné tresty budou uloženy k žádosti veřejného úřadu nebo každého zájemce, osoby, společnosti nebo sdružení, podle příslušného zákonodárství každé vysoké smluvní strany.
K článku XXIV.
Jest shoda v tom, že poštovní správy obou vysokých smluvních stran budou nadále používati zvláštních ustanovení, obsažených v poštovní úmluvě sjednané v Portorose dne 23. listopadu 1921.
K článku XXVII.
Smluvní strany se shodují, že budou považovati za prohibitivní doložku ve smyslu článku XXVII pouze podmínky použití snížených sazeb, které mají za účel vyloučiti z výhody sníženého tarifu zboží stejného druhu, ale cizího původu. Za prohibitivní doložky nebudou se však považovati podmínky stanovené pro použití sníženého tarifu k tomu, aby bylo zajištěno vyhovění potřebám vnitřní spotřeby, pokud jde o určité zboží, nebo aby byl zajištěn rozvoj námořních nebo říčních přístavů, jakož i podmínky uložené pro použití tarifů, stanovené se slušným zřetelem k zájmům vlastním oboru železničně-provoznímu, na př. aby byly získány nové přepravy, sníženy výlohy trakční atd.
Podle tohoto výkladu budou považovány:
1. za prohibitivní doložky:
podmínka, že zboží, o něž jde, přišlo z vlastního území,
požadavek, aby zboží bylo označeno jménem, jež jest nepřístupno cizímu zboží téhož druhu,
podmínka, že zboží bylo dopraveno do stanice odesílací silničními vozidly nebo vlečkou,
podmínka, že surovina, z níž jest zhotoveno zboží požívající sníženého tarifu, byla přepravena po domácích železnicích;
2. za přípustné doložky:
podmínka vnitřní spotřeby,
podmínka sdružené přepravy po železnici a po vodě,
podmínka, že týž odesilatel v určité lhůtě podá k přepravě nejmenší určité množství zboží,
podmínka, že zboží bude současně podáno k přepravě v množství dostačujícím pro celý vlak atd.
K článku XXIX.
Pokud jde o přepravu zboží, je shoda v tom, že nakládání podle doložky o nejvyšších výhodách bude lze se dovolávati jenom pro přepravu podobného zboží ve stejném směru a na téže trati.
K článkům XXV.—XXX.
Vozidla — včetně lokomotiv, motorových vozů atd. —, movité předměty všeho druhu, které se nacházejí v těchto vozidlech a náležejí železnicím jedné z vysokých smluvních stran, jakož i zbytky pokladní hotovosti a pohledávky železnice, vyplývající z mezinárodní dopravy, mohou býti zabaveny v území jiného státu než toho, jemuž dotyčná železniční správa náleží, toliko na základě rozsudku vyneseného soudem státu, jemuž tato železnice náleží.
Za vozidla ve smyslu předcházejícího bodu považují se rovněž soukromá vozidla náležející soukromým osobám nebo soukromým podnikům, pokud tato budou zařazena do obozu železnic jedné vysoké smluvní strany.
Pro přejímání, vracení, přechod a používání železničních vozů budou platiti ustanovení úmluv o vzájemném užívání vozidel v mezinárodní dopravě (úmluva o vzájemném užívání nákladních vozů v mezinárodní dopravě „R. I. V.“ a úmluva o vzájemném užívání osobních vozů v mezinárodní dopravě „R. I. C.“).
K článku XXXI.
Vysoké smluvní strany prohlašují, že jsou ochotny odstraňovati autonomními opatřeními veškeré překážky, které by ztěžovaly říční plavbu. Vysoké smluvní strany oznámí si proto vzájemně překážky, jež se časem objeví.
K článkům XXXII.—XXXIII.
Zásada stejného nakládání jako s domácími námořními loďmi nebo jejich náklady nevztahuje se:
1. na výhody, jež se poskytují domácímu rybářství,
2. na pobřežní plavbu,
3. na výkon služby lodivodní, vlečné a záchranné v přístavech.
K článkům XXXI.—XXXVI.
Pokud jde o průplavy, které nepřináležejí k mezinárodním sítím, obě vysoké smluvní strany se dohodly, že budou blahovolně zkoumati možnost uzavříti co možno nejdříve zvláštní dohodu o vzájemné dopravě na těchto průplavech.
K článku XL.
Porušila-li by jedna vysoká smluvní strana autonomními opatřeními rovnováhu hospodářských vztahů, jak se jevily v době sjednání této smlouvy, druhá strana bude míti možnost obrátiti se na rozhodčí soud, ustanovený článkem XXXIX., který se vyjádří o tom, zda tato opatření jsou dostatečným důvodem, aby druhá vysoká smluvní strana dožadovala se práva vypověděti smlouvu.
Bude-li rozhodnutí soudu příznivé poškozené straně, bude míti právo dáti výpověď, která projeví účinek jeden měsíc po oznámení druhé straně, a zahájiti jednání, aby se obnovila porušená rovnováha hospodářských vztahů.
K příloze A.
(Dovozní cla na území československém.)
K saz. pol. 37 b) 1).
V případě, že by bylo clo z jablek, hrušek a kdoulí změněno, nebude smluvní clo z těchto výrobků rumunského původu převyšovati 24˙— Kč za 100 kg.
K saz. pol. 108 d).
Rozumí se, že slivovice (ţuica) neobsahuje přísad.
Osvědčení o povaze slivovice (ţuicy) budou vydávána státními laboratořemi určenými ministerstvem zemědělství.
K saz. čís. 109.
Zásilky rumunských vín musejí býti při dovozu do Československé republiky doprovázeny osvědčením původu a nálezem o rozboru.
Osvědčení původu budou vydávána zemědělskými komorami a nálezy o rozboru veřejnými laboratořemi, určenými k tomu účelu rumunským ministerstvem zemědělství. Seznam těchto laboratoří bude stanoven vzájemnou dohodou.
Nálezy o rozboru budou zvláště obsahovati:
specifickou váhu,
alkoholovou stupňovitost,
obsah všech kyselin,
obsah těkavých kyselin,
obsah výtažku,
obsah cukru,
obsah výtažku bez cukru,
obsah popele (nerostných látek).
V nálezu o rozboru bude udáno, že se rozbor týká téže vinné zásilky, pro kterou bylo vydáno příslušné osvědčení.
K saz. čís. 118.
Salám t. zv. sibiňský jest téže povahy a téhož vzhledu jako salám t. zv. uherský.
K saz. čís. 119.
Caşcaval jest pařený sýr z ovčího mléka.
K saz. čís. 131. Konservy jesetří a vyzí (nisetru a morun)
Na vyclení nemají vlivu přídavky k úpravě chuti.
K saz. čís. 177.
Kromě dovozního cla se vybírají při dovozu nerostných olejů, jež patří do tohoto sazebního čísla, tyto poplatky z dovozu:
a) hutnoty do 790 stupňůKč 40·— za 100 kg,b)hutnoty vyšší než 790 až 880 stupňů Kč 20·— za 100 kg, 
a při dovozu polotovarů tohoto sazebního čísla:
a) surového benzinuKč 20·— za 100 kg,b)petrolejového destilátu Kč 15·— za 100 kg. 
Tyto poplatky bude možno nahraditi cly, při čemž se rozumí, že v tom případě nebudou směti tato cla převyšovati součet cla stanoveného v příloze A a shora uvedených poplatků z dovozu.
K příloze B.
Všeobecné poznámky:
1. Za hmoty jemné se pokládají: želvovina, slonovina, stříbro, zlato nebo ostatní drahé kovy, drahokamy nebo polodrahokamy.
2. Podkladem doplňkových sazeb a přirážek jakéhokoli pojmenování, uvedených v příloze B a C této smlouvy, bude nejvýhodnější celní sazba, vztahující se na dotyčné sazební číslo.
Zvláštní poznámky:
K sazebnímu číslu 129: Obuv vyrobená atd.:
K podešvi se při vyclení nepřihlíží.
K sazebnímu číslu 161: Koberce atd.:
K obrubě tkaniny, jakož i k třásním přitkaným a navázaným se při vyclení nepřihlíží.
K sazebnímu číslu 443: Pivo:
Plzeňské pivo nebude při dovozu do Rumunska podléhati žádnému omezení ani tehdy, když bude obsahovati méně než 5% lihu.
K sazebním číslům 508—517: Příze bavlněná atd.:
Bavlněné příze, obsahující nejvýše 10% vlny, budou proclívány jako příze vlněné se srážkou 40% z příslušných cel na příze vlněné.
K sazebnímu číslu 544:
Ke klínkům a malým ozdobám z přízí hedvábných nebo polohedvábných, nepřesahují-li 15%, se při vyclení nepřihlíží.
K sazebnímu číslu 740: Balicí papír obyčejný, hnědý atd.:
Obyčejný papír hnědý, neobsahující cellulosy, též hlazený nebo nehlazený, bude vyclíván podle tohoto sazebního čísla.
K sazebnímu číslu 941: Předměty pro domácnost atd.:
Zboží zařazené do tohoto sazebního čísla bude vyclíváno podle t. zv. váhy legální s tarovou srážkou: 1. v bednách, koších a sudech 20%, 2. v železničních vozech 10%.
K sazebnímu číslu 1258: Parní lokomobily:
V tomto sazebním čísle se vyclívají též silniční válce.
K sazebnímu číslu 1261: Motory atd.:
V tomto sazebním čísle se vyclívají též silniční válce.
K sazebnímu číslu 1774: Ultramarin atd.:
V položce b) sazebního čísla 1774 bude vyclíván toliko papír upravený pro modření prádla.
K příloze D.
(Veterinární úmluva).
1. Ustanovení veterinární úmluvy týkají se jen zboží pocházejícího z jedné vysoké smluvní strany. Pokud není v tomto protokole jinak stanoveno, netýkají se ustanovení této úmluvy dopravy zvířat a předmětů, pocházejících z jiných zemí a dopravovaných územím jedné smluvní strany na území nebo územím druhé strany.
2. (1) Mohou býti dovážena bez předběžného zvěrolékařského povolení zvířata jatečná, živé ryby pro spotřebu a drůbež, jakož i maso, masné výrobky, suroviny a produkty zvířecího původu a předměty, jako seno, sláma, plevy atd.
(2) Zvířata, která nejsou určena na porážku (chovná a užitková), jakož i psi, kočky, včely a papouškovití mohou býti dováženi jen s podmínkou, že dovozní stát dá k tomu předběžné zvěrolékařské povolení.
(3) Jestliže povolení dovozu, které vydává dovozní stát pro každý případ zvlášť, nestanoví jinak, bude použito pro zvířata chovná a užitková ustanovení článku 2. veterinární úmluvy. Avšak kromě toho lhůta, po kterou nesmí býti vydáno žádné osvědčení při kulhavce a slintavce, prodlužuje se na 40 dní, a to jak pro místo původu, tak i pro sousední obce.
(4) Je-li dovolen dovoz psů a koček, tato zvířata musí míti osvědčení o původu a zdravotním stavu, v němž státní zvěrolékař potvrdí, že zvíře je zdravé, že bylo v obci původu nejméně tři měsíce a že v této době nebyl zjištěn žádný případ vztekliny ani v obci původu, ani v obcích sousedních, nebo že zvířata byla očkována v posledních třech měsících proti vzteklině pouze z preventivních důvodů, a to způsobem státem schváleným.
(5) K dovozu ryb násadových není třeba předběžného veterinárního povolení pod podmínkou, že zásilka je provázena osvědčením státního zvěrolékaře, který stvrzuje, že ryby pocházejí z vod, v nichž se nevyskytuje hromadné hynutí ryb.
(6) Dovoz králíků, zajíců, divokých masožravců, raků, holubů, pernaté zvěře, divokých ptáků, ptáků chovaných pro zábavu v klecích je dovolen bez předběžného veterinárního povolení a osvědčení o původu a zdravotním stavu, s výhradou však ustanovení, která by mohla býti vydána v tomto směru a jež by byla oznámena druhé smluvní straně.
(7) Předběžné veterinární povolení může býti žádáno při dovozu včel, medu, vosku a upotřebeného včelařského nářadí. Pro vzorky medu do hrubé váhy 350 g, vzorky včelího vosku do hrubé váhy 500 g, jakož i zásilek medu do 5 kg, sloužících k soukromé spotřebě příjemcově, není však zapotřebí předběžného veterinárního souhlasu ani osvědčení o původu a zdravotním stavu.
3. Osvědčení o původu a zdravotním stavu může býti vydáno pouze pro zvířata, která byla na území jedné vysoké smluvní strany nejméně šest měsíců, pokud jde o přežvýkavce a vepřový brav, a nejméně měsíc pokud jde o jednokopytníky.
4. Prohlídky a kontrola veterinární, předepsané veterinární úmluvou, mohou býti prováděny jen státním zvěrolékařem. Rovněž protokoly a osvědčení mohou býti pouze státním zvěrolékařem sepsány. Totéž platí o osvědčeních zdravotních.
5. Celní úřady s pohraniční veterinární službou budou stanoveny dohodou veterinárních služeb obou států před uvedením v platnost veterinární úmluvy a nebudou moci býti změněny leč společnou dohodou.
Určené vstupní body budou opatřeny potřebnými zařízeními, aby veterinární služba mohla býti bez průtahu prováděna. Veterinární služba bude tam tak organisována, aby vyhověla všem obchodním potřebám obou států.
6. Rozumí se, že zboží (zvířata, masné výrobky, zvířecí suroviny a výrobky atd.) podléhají od okamžiku dovozu na území jedné vysoké smluvní strany všem ustanovením příslušných předpisů, které jsou nebo budou v platnosti.
7. Doprava má se díti bez přerušení. Během dopravy je zakázáno zvířata vykládati nebo jiná přikládati. Je též zakázáno zvířata překládati vyjma případy vyšší moci, kterýžto úkon musí býti proveden v přítomnosti státního zvěrolékaře, jenž o tom učiní zmínku v osvědčení doprovázejícím zásilku.
V případě uhynutí jednoho nebo více dopravovaných zvířat nejbližší státní zvěrolékař učiní nutná opatření a poznamená nález v osvědčení.
8. Vznik vztekliny u psů a koček v místě původu nebude překážeti vydání osvědčení o původu a zdravotním stavu, uvedeného v článku 2., pro jiné druhy zvířat.
Vznik prašiviny ovcí a koz nebude překážeti vydání osvědčení pro jednokopytníky a naopak.
Vznik tuberkulosy nebude překážeti vydání osvědčení o původu a zdravotním stavu pro zvířata jiná, než nemocná, ovšem s výhradami vyjmenovanými v odstavci 4. článku 2. veterinární úmluvy.
9. Jatečná zvířata mohou býti dovážena pouze s přímým určením do veřejných jatek k tomu účelu oprávněným a rovněž na oprávněné vnitřní trhy. Seznam těchto podniků bude sdělen před vstoupením úmluvy v platnost a všechny dodatečné změny budou hlášeny.
Zvířata do jatek dovezená buďtež tam poražena ve lhůtě vnitřními předpisy stanovené.
10. Zvířata (skot, ovce, kozy a brav vepřový), která nejsou určena na porážku, mohou býti dovážena jen, jsou-li dopravována přímo do dvorců, kam jsou určena a kde budou dále chována.
Dovážená zvířata jiná než jatečná mohou býti podrobena na útraty zájemcovy na hranici nebo v místě určení zdravotním opatřením nebo diagnostickým zkouškám stanoveným předpisy státu určení.
Tato ustanovení netýkají se zvířat provážených.
11. Veterinární opatření a formality předepsané snad jednou vysokou smluvní stranou pro dovoz dobytka budou omezeny na nejmenší nutnou míru.
12. Dovoz poražených zvířat, masa čerstvého nebo konservovaného mražením z určitých vývozních jatek bude povolen jen do jatek a trhů vzájemně sjednaných. Bližší podmínky dovozu masa budou stanoveny vzájemnou dohodou.
Vysoké smluvní strany si sdělí listinu výrobků antiseptických, barviv a jiných, jejichž používání k přípravě nebo konservování masa a masných výrobků je zakázáno.
Slovy „masné výrobky“ rozumí se maso připravené ve způsobě šunek, uzenářského zboží, trvanlivých salámů, konserv atd.
13. Pro pohraniční dopravu drůbeže až do pěti kusů nežádá se osvědčení o původu a zdravotním stavu. Doprava drůbeže až do padesáti kusů je povolena v pohraničním styku, předloží-li se osvědčení původu, vydané obecním úřadem. Ostatní ustanovení článku 2. nevztahují se na tyto zásilky. Tyto úlevy budou platiti potud, pokud správní úřady z důvodů veterinárních nevydají jiných předpisů.
14. Souhlasně s ustanovením 2. odstavce článku 4. veterinární úmluvy nepotřebuje zboží níže uvedené při dopravě osvědčení původu:
zabitá drůbež;
mrtvé ryby;
masné výrobky ve váze do 10 kg a určené k soukromé potřebě příjemce;
maso a masné výrobky do 3 kg určené v pohraničním styku k potřebě obyvatelů na obou stranách hranice;
maso, zabitá drůbež a masné výrobky, dovážené v potřebném množství cestujícími pro jejich vlastní potřebu během cesty;
zvířecí tuky nehodící se k výživě, určené výhradně k průmyslovým účelům a uznané za takové příslušným celním úřadem, jakož i denaturované škvarky;
poštovní zásilky zvířecích surovin a živočišných výrobků;
mléko, výrobky a vedlejší výrobky mléka a vejce;
peří všeho druhu a vůbec všechno zboží jako seno, sláma, plevy atd.;
hnůj v pohraničním styku.
15. Pohraničním stykem (bod 13 a 14) rozumí se doprava pro soukromou potřebu obyvatelů pohraničního pásma jedné vysoké smluvní strany do okresů sousedních druhé strany.
Úlevy povolené pro dopravu masa v pohraničním pásmu týkají se masa pocházejícího ze zvířat poražených v jatkách majících stálou zvěrolékařskou službu.
16. Ve všech ostatních případech bude žádáno pro dopravu masa, masných výrobků a surovin a surových produktů zvířecích, osvědčení o původu a zdravotním stavu.
17. Ustanovení veterinární úmluvy platí pro zvířata pocházející z území vysokých smluvních stran pro průvoz územím jedné nebo druhé pod podmínkou, že zvířata vyhovují podmínkám stanoveným pro dovoz jatečných zvířat a že země určení se zaváže v žádném případě nevrátiti zvířata provážená. Má-li se díti transit více státy, povolení průvozu musí býti předem opatřeno v různých zemích, kterými se má doprava díti.
Průvoz masa pocházejícího z území vysokých smluvních stran je dovolen za podmínek stanovených pro dovoz a je-li zaručeno přijetí zásilky v zemi určení nebo v zemích, kterými doprava se má díti.
Průvoz masných výrobků a zvířecích surovin, jakož i živočišných produktů, provážených z území jedné vysoké smluvní strany územím druhé, po železnici, ve vagonech zavřených a zaplombovaných, nebo po lodích, je volný s výhradou omezení a zákazů stanovených v článcích 6. a 7. veterinární úmluvy.
Přímý průvoz zvířat, masa, masných výrobků, zvířecích surovin a produktů, jakož i předmětů, které mohou býti nositeli zárodků nákazy a které se dopravují z území jedné vysoké smluvní strany územím druhé do území smluvní strany původu, nepodléhá nijakému omezení, jsou-li zvířata zdravá a zásilky jsou provázeny potřebnými listinami, dosvědčujícími, že pocházejí z míst nezamořených. Při takových zásilkách není třeba zvěrolékařské prohlídky na hranici.
18. Omezení a zákazy dovozu uvedené v článku 7. veterinární úmluvy budou platiti jen pro území zamořená nebo nemocí ohrožená a pro sousední okresy; zůstanou v platnosti jen po dobu nebezpečí nákazy.
Při slintavce a kulhavce opatření stanovená ve jmenovaném článku budou moci býti rozšířena na větší území, jestliže nemoc se rozšíří, nebo stane se hrozivou nebo když dovážející stát je prost nebo velmi málo zamořen, aniž by se však dával ráz omezující tomuto ustanovení.
Předběžné upozornění desetidenní bude však nutné.
Doba nebezpečí nákazy, po kterou trvá zákaz vystavovati osvědčení pro nemoci uvedené v odstavci 3. článku 2. veterinární úmluvy, bude omezena na dobu v témže článku uvedenou. Bude se počítati ode dne úředního prohlášení nákazy za zaniklou.
Výraz „území“ použitý v článku 7. veterinární úmluvy týká se v Československu správního okresu a v Rumunsku „plasa“.
Omezení nebo zákazy následkem vyskytnutí se nebo přenosu nákazy mají býti vydány jen tehdy, vyžaduje-li toho nezbytně ochrana zdravotního stavu domácích chovů, aby bylo odvráceno skutečné nebezpečí přenosu nákazy, vyplývající z jejího rozšíření.
Vracení podezřelých zvířat zmíněných v článku 5. veterinární úmluvy bude omezeno na zvířata, která byla vystavena přímému nebo nepřímému styku se zvířetem nemocným nebo podezřelým. Budou zejména považována za podezřelá z nákazy zvířata, která byla v témže vagoně nebo v téže lodi se zvířaty nemocnými nebo podezřelými, dále, která byla naložena nebo vyložena, prohlížena, napájena nebo krmena na témže nádraží nebo rampě, a to téhož dne se zvířaty nemocnými nebo podezřelými; nebo zvířata z obcí, z nichž pocházejí zvířata nakažená.
19. Výkrmny, které jsou pod přímým dozorem úředního zvěrolékaře, dokonale oddělené od svého okolí, mající patřičná zařízení, spojená zvláštními kolejemi přímo s drahou a vyhovující všem zvěrolékařským požadavkům, budou považovány s hlediska veterinárního za zvláštní území. Podle toho mohou býti takové výkrmny uzavřeny jen v případě, že nákaza se vyskytla mezi zvířaty těchto výkrmen.
Podmínky, za nichž takové výkrmny se uznají za zvláštní území, budou stanoveny vzájemnou dohodou (příloha).
20. Ustanovení posledního odstavce článku 7. veterinární úmluvy nevztahují se na průvoz po železnici ve vozech uzavřených nebo zaplombovaných nebo na průvoz po lodi v uzavřených a oddělených prostorách; při tom však jest zakázáno veškeré přikládání a každé překládání živých zvířat nebo zadržování nákladu v zamořeném pohraničním okresu.
21. Správní úřady v pohraničních okresech oznámí si přímo a neprodleně vyskytnutí se nakažlivých nemocí u zvířat ve svých obvodech, a to:
Telegraficky každý případ zjištění moru skotu, plicní nákazy skotu, jakož i utlumení těchto nemocí; každý případ slintavky a kulhavky, který by mohl opravňovati omezení pohraniční dopravy zvířat.
Případy slintavky a kulhavky, sněti slezinné, hřebčí nákazy, vozhřivky, vztekliny, moru vepřů, nákazy vepřů, cholery drůbeže a moru slepic, budou oznámeny písemně ihned po zjištění. Kromě toho příslušné úřady sdělí si vzájemně prvního každého měsíce stav nákaz v pohraničních okresech, kteréžto nákazy dlužno podle zákona oznámiti s uvedením zamořených obcí, počtem nakažených dvorů a s počtem nemocných zvířat.
22. Při dovozu zvířat pro cirkusová představení a zvěřince, předpokládajíc, že nepřijdou do volného obchodu, postačí hromadné potvrzení státního zvěrolékaře z posledního místa pobytu, že zdravotní stav zvířat je uspokojivý. Taková zvířata mají býti dopravována železnicí nebo po lodi odděleně od ostatních zvířat určených pro volný obchod; při vykládání mají býti taková zvířata zvěrolékařsky prohlédnuta a dopravena z vykládací stanice přímo na místo určení. Při dovozu jednotlivých zvířat pro zvěřince, cirkusy, zoologické zahrady, obory nebo podobná zařízení požaduje se zvěrolékařské osvědčení původu pro jednokopytníky, přežvýkavce a vepřový brav, v němž se dosvědčuje, že zvířata jsou zdravá a že místo původu je bez nákaz na příslušné druhy zvířat přenosných. Zvířata dopravovaná v bednách nebo v klecích nebuďtež umístěna za dopravy ve vagonech, v nichž nacházejí se jiná zvířata, určená pro volný obchod. Pohraniční prohlídce zvěrolékařské podléhají pouze jednokopytníci, přežvýkavci a vepřový brav.
23. Koně dostihoví, koně určení k soutěžím a sportovním zkouškám mohou býti dováženi, jsou-li provázeni místo osvědčení uvedeného ve veterinární úmluvě osvědčením vydaným předsedy jezdeckých společností, jejichž seznam bude sdělen každou vysokou smluvní stranou druhé. Toto osvědčení bude míti známku a visum klubu nebo společnosti a obsahovati jméno a příjmení majitelovo, přesný popis zvířete, jeho původ a místo určení, jakož i prohlášení státního zvěrolékaře o tom, že zvíře je zdravé a že v podniku, z něhož pochází, nevyskytly se v posledních 40ti dnech nákazy.
24. Průvoz živých zvířat ze třetího státu územím jedné vysoké smluvní strany do území druhé nepodléhá omezení za těchto předpokladů:
že smluvní strana průvozní neomezila dopravu z území státu původu;
že při pohraniční zvěrolékařské prohlídce smluvní strany nebylo zjištěno u zvířat dopravovaných podezření nakažlivé nemoci;
že jest zajištěno bezpodmínečné přijetí zásilky smluvní stranou místa určení.
Průvoz čerstvého nebo připravovaného masa, jakož i zvířecích surovin a produktů v plombovaných vozech nebo na lodích v uzavřených a oddělených prostorách pocházejících ze třetího státu územím jedné smluvní strany do území druhé jest dovolen bez omezení, je-li dovolen dovoz na území smluvní strany místa určení podle platných ustanovení a jestliže strana, jejímž územím doprava se děje, neučinila žádných omezujících opatření vůči třetímu státu místa původu.
Země určení nesmí v žádném případě zamítnouti přijetí zvířat, zvířecích surovin a produktů, jichž průvoz byl povolen po splnění všech podmínek shora uvedených.
25. Ustanovení veterinární úmluvy mohou býti rozšířena, je-li toho třeba, novou dohodou mezi vysokými smluvními stranami, na jiné nemoci nyní známé nebo neznámé a jejichž přenesení by mohlo právem vzbuzovati obavy.
26. Nutná sdělení týkající se uvedení v platnost veterinární úmluvy mohou se státi přímo mezi ústředními veterinárními úřady každé vysoké smluvní strany.
Dáno ve dvou exemplářích na Štrbském Plese, dne 27. června 1930.
Dr. Edvard Beneš v. r.
Georges G. Mironesco v. r.

Příloha k bodu 19. přílohy D závěrečného protokolu.
(Veterinární úmluva.)
Doprava zvířat z výkrmen.
Pokud jde o dopravu zvířat, budou uznány vzájemnou dohodou s hlediska veterinární policie za zvláštní území pouze výkrmny jsoucí pod přímým a stálým dozorem státního zvěrolékaře. Doprava zvířat do výkrmen nebo z nich řídí se předpisy stanovenými příslušným ústředním úřadem.
Výkrmny musí vyhovovati těmto podmínkám:
a) Tyto podniky musí býti umístěny mimo území obcí a měst tak, aby od nich byly zcela odděleny.
Oddělení musí býti takové, aby tam umístěná zvířata nemohla býti v žádném styku přímém či nepřímém se zvířaty z okolí. Kromě toho výkrmny musí míti přímé spojení kolejemi se železnicí.
b) Jednotlivá oddělení musí býti od sebe oddělena kamennou zdí nebo prkennými stěnami, bez trhlin a dostatečně vysokými. Musí míti nepropustnou dlažbu a rampy k nakládání a vykládání.
Nemohou-li býti zvířata z různých oddělení přímo naložena a bylo-li by nutno je hnáti k rampě výkrmny, cesta, kterou nutno projíti, musí býti rovněž vydlážděna. Konečně musí míti výkrmna správně fungující kanalisaci se stálým oběhem vody.