151/2002 Sb.
Zákon, kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím soudního řádu správního

151
ZÁKON
ze dne 21. března 2002,
kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím soudního řádu správního
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
Změna zákona o soudech a soudcích
Čl. I
Zákon č. 6/2002 Sb., o soudech, soudcích, přísedících a státní správě soudů a o změně některých dalších zákonů (zákon o soudech a soudcích), se mění takto:
1. V § 8 se za slova „Nejvyšší soud,“ vkládají slova „Nejvyšší správní soud,“.
2. V § 14 odst. 1 se za slova „pravomoci soudů“ vkládají slova „v občanském soudním řízení a v trestním řízení“.
3. V § 14 odst. 3 se za slova „rozhodnutí soudů“ vkládají slova „v občanském soudním řízení a v trestním řízení“.
4. V § 25 se písmeno b) zrušuje.
Dosavadní písmeno c) se označuje jako písmeno b).
5. V § 32 se na konci odstavce 1 doplňují tato slova: „; jde-li o pravomocná rozhodnutí krajského soudu ve správním soudnictví, podává podněty k přijetí stanoviska Nejvyššímu správnímu soudu“.
6. V § 32 se na konci odstavce 2 doplňují tato slova: „; obdobně postupuje, je-li o vyjádření požádán před přijetím stanoviska Nejvyšším správním soudem“.
7. V § 33 se písmeno b) zrušuje.
Dosavadní písmeno c) se označuje jako písmeno b).
8. V § 67 odst. 1 větě první se na konci doplňují tato slova: „, nestanoví-li zvláštní právní předpis jinak“.
9. V § 72 odst. 2 se slova „Podle odstavce 1 lze“ nahrazují slovy „Nestanoví-li zvláštní právní předpis jinak, lze podle odstavce 1“.
10. V § 73 se na konci odstavce 1 doplňuje věta, která zní: „Proti tomuto rozhodnutí není odvolání přípustné.“.
11. V § 73 odstavec 2 zní:

„(2) Není-li stanoveno jinak, platí pro řízení a rozhodnutí přiměřeně ustanovení správního řádu.“.
12. V § 73 odst. 3 se za slova „Nejvyššímu soudu“ vkládají slova „nebo k Nejvyššímu správnímu soudu“.
13. V § 110 odst. 3 se za slova „Nejvyššího soudu“ vkládají slova „anebo Nejvyššího správního soudu“.
14. V § 117 se doplňuje odstavec 4, který zní:

„(4) Za stejných podmínek umožní ministerstvo vykonat odbornou justiční zkoušku soudci Ústavního soudu a dále asistentovi soudce Ústavního soudu, Nejvyššího soudu nebo Nejvyššího správního soudu, pokud vykonával právní praxi podle § 110 alespoň 3 roky.“.
15. V § 129 se na konci odstavce 3 doplňují tato slova: „nebo Nejvyšší správní soud“.
16. V § 134 odst. 2 se za slova „k Nejvyššímu soudu“ vkládají slova „anebo k Nejvyššímu správnímu soudu“.
17. V § 135 odst. 1 písm. c) se tečka na konci nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno d), které zní:

„d) předseda Nejvyššího správního soudu, jde-li o soudce Nejvyššího správního soudu.“.
18. V § 136 odst. 1 písm. b) se za slova „a stanovisek“ vkládají slova „, Sbírce rozhodnutí Nejvyššího správního soudu“.
19. V § 139 odstavec 6 zní:

„(6) Rada pro oblast správního soudnictví má 9 členů a tvoří ji 3 soudci zvolení soudci Nejvyššího správního soudu z jejich řad, 2 soudci určení losem ze soudců navržených soudci krajských soudů, advokát navržený Českou advokátní komorou a 3 odborníci z oborů správního práva navržení děkany právnických fakult vysokých škol se sídlem v České republice.“.
20. V § 139 odst. 7 se za slova „zvolení těmito kolegii,“ vkládají slova „za soudce zvolené soudci Nejvyššího správního soudu další soudci zvolení soudci Nejvyššího správního soudu z jejich řad,“.
21. V § 140 odstavec 1 zní:

„(1) Z řad soudců Nejvyššího soudu jsou do Rady pro oblast trestního práva voleni její členové a náhradníci shromážděním soudců trestního kolegia a do Rady pro oblast civilního práva jsou její členové a náhradníci voleni společným shromážděním soudců občanskoprávního a obchodního kolegia. Z řad soudců Nejvyššího správního soudu jsou členové a náhradníci Rady pro oblast správního soudnictví voleni plénem Nejvyššího správního soudu.“.
22. V § 140 se doplňuje odstavec 7, který zní:

„(7) Na volby členů Rady a jejich náhradníků plénem Nejvyššího správního soudu se použijí odstavce 3 až 6 obdobně.“.
23. V § 141 odst. 1 větě první se na konci doplňují tato slova: „; jde-li o Radu pro oblast správního soudnictví, je předsedou Rady losem určený soudce zvolený plénem Nejvyššího správního soudu“.
24. V příloze č. 3 „Názvy, obvody a sídla okresních soudů“ se v bodě 3 „Okresní soud v Blansku“ za slovo „Sloup,“ vkládá slovo „Spešov,“.
ČÁST DRUHÁ
Změna zákona o řízení ve věcech soudců a státních zástupců
Čl. II
Zákon č. 7/2002 Sb., o řízení ve věcech soudců a státních zástupců, se mění takto:
1. V § 8 odst. 2 písmeno b) zní:

„b) předseda Nejvyššího soudu proti kterémukoliv soudci tohoto soudu a dále proti soudci soudu nižšího stupně jednajícího ve věcech patřících do pravomoci soudů, v nichž je Nejvyšší soud vrcholným soudním orgánem,“.
2. V § 8 odst. 2 se za písmeno b) vkládá nové písmeno c), které zní:

„c) předseda Nejvyššího správního soudu proti kterémukoliv soudci tohoto soudu a proti soudci soudu nižšího stupně jednajícího ve věcech patřících do pravomoci soudů, v nichž je Nejvyšší správní soud vrcholným soudním orgánem,“.
Dosavadní písmena c) až e) se označují jako písmena d) až f).
ČÁST TŘETÍ
Změna lustračního zákona
Čl. III
Zákon č. 451/1991 Sb., kterým se stanoví některé další předpoklady pro výkon některých funkcí ve státních orgánech a organizacích České a Slovenské Federativní Republiky, České republiky a Slovenské republiky, ve znění nálezu Ústavního soudu České a Slovenské Federativní Republiky ze dne 26. listopadu 1992, vyhlášeného dne 15. prosince 1992 v částce 116/1992 Sb., zákona č. 254/1995 Sb., zákona č. 422/2000 Sb. a zákona č. 147/2001 Sb., se mění takto:
V § 1 odst. 1 písm. d) se na konci doplňují tato slova: „a u Nejvyššího správního soudu,“.
ČÁST ČTVRTÁ
Změna zákona o státním zastupitelství
Čl. IV
Zákon č. 283/1993 Sb., o státním zastupitelství, ve znění zákona č. 261/1994 Sb., zákona č. 201/1997 Sb., zákona č. 169/1999 Sb., zákona č. 11/2001 Sb. a zákona č. 14/2002 Sb., se mění takto:
1. V § 32c odst. 2 se slova „soudce, navržený Soudcovskou radou Nejvyššího soudu“ nahrazují slovy „soudce navržený trestním kolegiem Nejvyššího soudu“.
2. V § 32c odst. 3 se slova „soudce navržený Soudcovskou radou Nejvyššího soudu“ nahrazují slovy „soudce navržený trestním kolegiem Nejvyššího soudu“.
ČÁST PÁTÁ
Změna zákona č. 14/2002 Sb.
Čl. V
V čl. 3 bodě 2 zákona č. 14/2002 Sb., kterým se mění zákon č. 283/1993 Sb., o státním zastupitelství, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 201/1997 Sb., o platu a některých dalších náležitostech státních zástupců a o změně a doplnění zákona č. 143/1992 Sb., o platu a odměně za pracovní pohotovost v rozpočtových a v některých dalších organizacích a orgánech, ve znění pozdějších předpisů, ve znění zákona č. 155/2000 Sb., se slova „do 48 měsíců“ nahrazují slovy „do 24 měsíců“.
ČÁST ŠESTÁ
Změna občanského soudního řádu
Čl. VI
Zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění zákona č. 36/1967 Sb., zákona č. 158/1969 Sb., zákona č. 49/1973 Sb., zákona č. 20/1975 Sb., zákona č. 133/1982 Sb., zákona č. 180/1990 Sb., zákona č. 328/1991 Sb., zákona č. 519/1991 Sb., zákona č. 263/1992 Sb., zákona č. 24/1993 Sb., zákona č. 171/1993 Sb., zákona č. 117/1994 Sb., zákona č. 152/1994 Sb., zákona č. 216/1994 Sb., zákona č. 84/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 160/1995 Sb., zákona č. 238/1995 Sb., zákona č. 247/1995 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 31/1996 Sb., zákona č. 142/1996 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 269/1996 Sb., zákona č. 202/1997 Sb., zákona č. 227/1997 Sb., zákona č. 15/1998 Sb., zákona č. 91/1998 Sb., zákona č. 165/1998 Sb., zákona č. 326/1999 Sb., zákona č. 360/1999 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 2/2000 Sb., zákona č. 27/2000 Sb., zákona č. 30/2000 Sb., zákona č. 46/2000 Sb., zákona č. 105/2000 Sb., zákona č. 130/2000 Sb., zákona č. 155/2000 Sb., zákona č. 204/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 227/2000 Sb., zákona č. 367/2000 Sb., zákona č. 370/2000 Sb., zákona č. 120/2001 Sb., zákona č. 137/2001 Sb., zákona č. 231/2001 Sb., zákona č. 271/2001 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 276/2001 Sb., zákona č. 317/2001 Sb., zákona č. 451/2001 Sb., zákona č. 491/2001 Sb. a zákona č. 501/2001 Sb., se mění takto:
1. V § 7 se za odstavec 1 vkládá nový odstavec 2, který zní:

„(2) Spory a jiné právní věci uvedené v odstavci 1, o nichž podle zákona rozhodly jiné orgány než soudy, soudy v občanském soudním řízení projednávají a rozhodují za podmínek uvedených v části páté tohoto zákona.“.
Dosavadní odstavec 2 se označuje jako odstavec 3.
2. V § 7 se doplňuje odstavec 4, který včetně poznámky pod čarou č. 96) zní:

„(4) Pravomoc soudů ve věcech správního soudnictví upravuje zvláštní zákon.96)
96) Zákon č. 150/2002 Sb., soudní řád správní.“.
3. § 8a se zrušuje.
4. V § 9 odst. 2 se písmeno b) včetně poznámky pod čarou č. 39) zrušuje.
Dosavadní písmena c) až k) se označují jako písmena b) až j).
5. V § 9 odst. 2 písmeno h) zní:

„h) ve sporech o zrušení rozhodnutí rozhodce o plnění závazků z kolektivní smlouvy,“.
6. Poznámka pod čarou č. 1) se zrušuje.
7. V § 9 odst. 3 písm. n) se slova „obchodnímu jménu“ nahrazují slovy „obchodní firmě“.
8. Za § 25a se vkládá nový § 25b, který včetně poznámky pod čarou č. 57b) zní:

„§ 25b
S výjimkou dovolání si účastník může zvolit zástupcem též patentového zástupce; patentový zástupce může účastníka zastupovat jen v rozsahu oprávnění stanoveného zvláštním právním předpisem.57b)
57b) § 2 zákona č. 237/1991 Sb., o patentových zástupcích, ve znění zákona č. 151/2002 Sb.“.
9. V § 26 se za odstavec 2 vkládá nový odstavec 3, který včetně poznámky pod čarou č. 57c) zní:

„(3) Ve věcech ochrany před diskriminací na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství, víry, světového názoru, zdravotního postižení, věku anebo sexuální orientace se účastník může dát v řízení zastupovat též právnickou osobou vzniklou na základě zvláštního právního předpisu,57c) k jejímž činnostem uvedeným ve stanovách patří ochrana před takovou diskriminací.
57c) Zákon č. 83/1990 Sb., o sdružování občanů, ve znění pozdějších předpisů.“.
Dosavadní odstavec 3 se označuje jako odstavec 4.
10. V § 26 odst. 4 se za slovo „Úřad“ vkládají slova „anebo právnická osoba podle odstavce 3“.
11. § 45 zní:

„§ 45
Písemnost doručuje soud soudním doručovatelem, orgány justiční stráže, soudním exekutorem, prostřednictvím držitele poštovní licence (dále jen „pošta“), veřejné datové sítě nebo příslušného policejního orgánu a v případech stanovených zvláštními právními předpisy i prostřednictvím Ministerstva spravedlnosti.“.
12. V § 46 odst. 6 písm. b) se tečka na konci nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno c), které zní:

„c) na uzlu veřejné datové sítě označeném elektronickou adresou adresáta, jestliže se doručuje prostřednictvím veřejné datové sítě.“.
13. § 48 a 48a včetně nadpisů znějí:

„§ 48
Doručování správním úřadům
(1) Písemnost určená správním úřadům se doručuje na adresu jejich sídla. Jestliže správní úřad o to požádá, doručuje se mu písemnost na adresu, kterou sdělil soudu.
(2) Za správní úřad jsou oprávněny písemnost, včetně písemnosti doručované do vlastních rukou, převzít osoby oprávněné nebo pověřené vystupovat za správní úřad před soudem nebo jeho zaměstnanci, kteří byli pověřeni přijímat písemnosti. Není-li jich, písemnost se odevzdá tomu, kdo je oprávněn za správní úřad jednat.
§ 48a
Doručování státu
(1) Písemnost určená státu se doručuje příslušné organizační složce státu na adresu jejího sídla. Jestliže příslušná organizační složka státu o to požádá, doručuje se jí písemnost na adresu, kterou sdělila soudu.
(2) Za příslušnou organizační složku jsou oprávněny písemnost, včetně písemnosti doručované do vlastních rukou, převzít osoby uvedené v § 21a odst. 2 nebo její zaměstnanci, kteří byli pověřeni přijímat písemnosti. Není-li jich, písemnost se odevzdá vedoucímu příslušné organizační složky státu.“.
14. Za § 48d se vkládá nový § 48e, který včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 61a) zní:

„§ 48e
Doručování soudním exekutorům
(1) Soudním exekutorům se písemnost doručuje na adresu jejich kanceláře, v níž vykonávají exekutorský úřad.61a) Jestliže o to soudní exekutor požádá, doručuje se mu písemnost na adresu, kterou sdělil soudu.
(2) Písemnost určenou soudnímu exekutorovi, včetně písemnosti doručované do vlastních rukou, mohou přijmout také exekutorští koncipienti, exekutorští kandidáti nebo jiní jeho zaměstnanci.
(3) Ustanovení § 46 odst. 6 a § 48b odst. 3 platí obdobně.
(4) Při doručování písemnosti zástupci soudního exekutora se postupuje přiměřeně podle odstavců 1 až 3.
61a) § 13 odst. 1 zákona č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti (exekuční řád) a o změně dalších zákonů.“.
15. Za § 50 se vkládají nové § 50a až 50e, které včetně nadpisu znějí:

„Postup při doručování
§ 50a
(1) Doručuje-li soud písemnost při jednání nebo při jiném soudním úkonu, uvede se to v protokolu o jednání nebo v protokolu, který byl sepsán o jiném soudním úkonu.
(2) V protokolu se kromě ostatních náležitostí (§ 40) uvede, jaká písemnost byla doručena. Protokol podepíše také ten, kdo doručení provedl, a adresát, popřípadě ten, kdo za něho písemnost převzal.
§ 50b
(1) Nebyla-li písemnost doručena při jednání nebo při jiném soudním úkonu a nelze-li ji doručit prostřednictvím veřejné datové sítě, odevzdá soud písemnost v zalepené obálce k doručení soudním doručovatelem, orgány justiční stráže, soudním exekutorem nebo prostřednictvím pošty anebo prostřednictvím policejního orgánu (dále jen „doručující orgán“).
(2) Je-li třeba pro řízení doklad o doručení písemnosti, odevzdá soud písemnost k doručení doručujícímu orgánu s tím, aby její doručení bylo vyznačeno na doručence, kterou k ní připojí. Má-li být písemnost doručena do vlastních rukou (§ 45a), vyznačí se na doručence poznámka „do vlastních rukou“. Je-li podle zákona vyloučeno náhradní doručení písemnosti, vyznačí se na doručence poznámka „náhradní doručení vyloučeno“. Je-li doručováno usnesení o nařízení výkonu rozhodnutí přikázáním pohledávky nebo postižením jiných majetkových práv, vyznačí se na doručence poznámka „přesný čas doručení“.
(3) V případech stanovených zvláštními právními předpisy soud písemnost odevzdá k doručení Ministerstvu spravedlnosti.
(4) Na doručování písemností, jejichž doručení má být vyznačeno na doručence, se nevztahují obecné předpisy o dodávání poštovních zásilek. Za doručování těchto písemností náleží poště finanční úhrada; způsob určení úhrady a její výši, jakož i nároky na její vrácení, jestliže pošta nepostupovala řádně při doručování písemností, stanoví Ministerstvo spravedlnosti vyhláškou vydanou v dohodě s Ministerstvem dopravy a spojů.
§ 50c
(1) Právnickým osobám, správním úřadům, státu, advokátům, notářům, zástupcům notáře, náhradníkům notáře, obcím, vyšším územně samosprávným celkům, soudním exekutorům a zástupcům soudního exekutora se doručuje mimo dny pracovního klidu a zpravidla v době od 9 do 15 hodin. Doručování fyzickým osobám provádí doručující orgán mimo dny pracovního klidu a zpravidla v době od 15 do 22 hodin; v odůvodněných případech jim mohou být písemnosti doručovány i ve dnech pracovního klidu.
(2) Doručovatelé jsou oprávněni zjišťovat totožnost adresáta a osob, které jsou za něj oprávněny písemnost převzít.
§ 50d
(1) Nebyla-li fyzická osoba nebo právnická osoba v místě doručování zastižena, provede doručovatel v místě obvyklým způsobem šetření, zda se tam zdržuje. Zjistí-li, že se v místě doručování nezdržuje, a není-li známa jiná adresa nebo jiné místo doručení, vrátí doručující orgán písemnost se zprávou o tom soudu, který mu písemnost odevzdal k doručení.
(2) Jestliže adresát nebyl zastižen a náhradní doručení písemnosti je podle poznámky vyznačené na doručence vyloučeno, vrátí doručující orgán písemnost se zprávou o tom soudu, který mu písemnost odevzdal k doručení.
(3) Uloží-li doručovatel písemnost u soudu nebo u pošty, zanechá v místě doručování adresátu výzvu, aby si písemnost vyzvedl. Výzva musí obsahovat údaj o tom, kdo je adresátem, označení doručované písemnosti, u koho, kde a v který den byla písemnost uložena a do kdy a v jaké době si adresát může písemnost vyzvednout.
§ 50e
(1) Doručenka musí obsahovat
a) označení soudu, který písemnost odevzdal k doručení,
b) označení doručujícího orgánu,
c) označení doručované písemnosti,
d) den doručení písemnosti nebo den uložení písemnosti u soudu (pošty) anebo den, v němž bylo doručení písemnosti odepřeno,
e) hodinu a minutu doručení, byla-li vyznačena poznámka „přesný čas doručení“,
f) jméno doručovatele,
g) jméno a příjmení osoby, která písemnost převzala nebo která převzetí písemnosti odepřela,
h) podpis doručovatele, popřípadě též otisk úředního razítka doručujícího orgánu,
i) podpis osoby, která písemnost převzala.
(2) Vyzvedne-li adresát, popřípadě osoba oprávněná za něj písemnost převzít, písemnost uloženou u soudu nebo u pošty, musí doručenka obsahovat také jméno a příjmení toho, kdo písemnost předal, jeho podpis, popřípadě též otisk úředního razítka doručujícího orgánu, den převzetí uložené písemnosti, jméno a příjmení osoby, která uloženou písemnost vyzvedla, a její podpis.
(3) Odepřel-li adresát, popřípadě osoba oprávněná za něj písemnost převzít, písemnost přijmout, musí doručenka rovněž obsahovat údaj o tom, že bylo poskytnuto poučení o následcích odepření přijetí písemnosti (§ 50), a zda, popřípadě čím bylo odepření přijetí písemnosti odůvodněno.
(4) Doručenka, která obsahuje stanovené náležitosti, je veřejnou listinou.“.
Dosavadní § 50a a 50b se označují jako § 50f a 50g.
16. V § 51 větě první se za slovo „telegraficky,“ vkládají slova „v elektronické podobě,“.
17. V § 79 odst. 1 větě druhé se slova „(obchodní jméno nebo název a sídlo právnické osoby, označení státu a příslušného státního orgánu, který za stát před soudem vystupuje)“ nahrazují slovy „(obchodní firmu nebo název a sídlo právnické osoby, označení státu a příslušné organizační složky státu, která za stát před soudem vystupuje)“.
18. V § 82 se doplňuje odstavec 3, který zní:

„(3) Odmítl-li žalobu (návrh na zahájení řízení) soud, který rozhoduje podle zvláštního zákona96) věci správního soudnictví, protože šlo o věc, kterou soudy projednávají a rozhodují v občanském soudním řízení, a došla-li soudu příslušnému k občanskému soudnímu řízení do jednoho měsíce od právní moci usnesení žaloba (návrh na zahájení řízení) v této věci, platí, že řízení o ní je u soudu zahájeno dnem, kdy soudu došla odmítnutá žaloba (návrh na zahájení řízení).“.
19. V § 83 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který včetně poznámek pod čarou č. 62a) a 62b) zní:

„(2) Zahájení řízení
a) o zdržení se protiprávního jednání nebo o odstranění závadného stavu ve věcech ochrany práv porušených nebo ohrožených nekalým soutěžním jednáním,62a)
b) o zdržení se protiprávního jednání ve věcech ochrany práv spotřebitelů,62b)
c) ve věcech přeměn obchodních společností, stanoví-li tak zvláštní právní předpis,41)
d) v dalších věcech stanovených zvláštními právními předpisy,
brání též tomu, aby proti témuž žalovanému probíhalo u soudu další řízení o žalobách jiných žalobců požadujících z téhož jednání nebo stavu stejné nároky.
62a) § 53 a 54 obchodního zákoníku.
62b) Například § 25 odst. 2 zákona č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, ve znění zákona č. 151/2002 Sb.“.
20. V § 104a se doplňuje odstavec 8, který zní:

„(8) Ustanovení odstavců 2 a 7 se nepoužije, náleží-li věc do věcné příslušnosti soudu, který rozhoduje podle zvláštního zákona96) věci správního soudnictví.“.
21. Za § 104a se vkládají nové § 104b a 104c, které včetně poznámky pod čarou č. 97) znějí:

„§ 104b
(1) Náleží-li věc do věcné příslušnosti soudu, který rozhoduje podle zvláštního zákona96) věci správního soudnictví, soud řízení zastaví. V usnesení o zastavení řízení musí být navrhovatel rovněž poučen o možnosti podat žalobu proti rozhodnutí správního orgánu ve správním soudnictví.
(2) Ustanovení odstavce 1 neplatí, domáhá-li se navrhovatel podle zvláštního zákona96) ochrany proti nečinnosti orgánu moci výkonné, orgánu územního samosprávného celku, jakož i právnické (fyzické) osoby nebo jiného orgánu, jimž bylo svěřeno rozhodování o právech a povinnostech fyzických a právnických osob v oblasti veřejné správy, ochrany před nezákonným zásahem, pokynem nebo donucením orgánu moci výkonné, orgánu územního samosprávného celku, jakož i právnické (fyzické) osoby nebo jiného orgánu, jimž bylo svěřeno rozhodování o právech a povinnostech fyzických a právnických osob v oblasti veřejné správy, rozhodnutí ve věcech politických stran a politických hnutí nebo rozhodnutí o kompetenční žalobě. V uvedených případech soud vysloví, že není věcně příslušný, a rozhodne o postoupení věci věcně příslušnému soudu, který rozhoduje věci správního soudnictví. Právní účinky spojené s podáním návrhu na zahájení řízení zůstávají zachovány.
(3) Je-li mezi specializovaným senátem krajského soudu zřízeným podle zvláštního zákona96) k projednání a rozhodnutí věcí správního soudnictví a jiným senátem téhož krajského soudu sporné, zda jde o věc správního soudnictví, postupuje se podle zvláštního zákona;97) ustanovení odstavců 1 a 2 se nepoužije.
(4) Účastníci řízení mají právo se k otázce věcné příslušnosti podle odstavce 1 nebo 2, popřípadě k postupu podle odstavce 3 vyjádřit.
§ 104c
(1) Náleží-li věc do věcné příslušnosti soudu, který rozhoduje podle zvláštního zákona96) věci správního soudnictví, nepostupuje se podle § 104b, jestliže soud, který rozhoduje podle zvláštního zákona96) věci správního soudnictví, ve stejné věci pravomocným rozhodnutím odmítl návrh s tím, že šlo o věc, kterou soudy projednávají a rozhodují v občanském soudním řízení.
(2) Soud v případě uvedeném v odstavci 1 navrhne senátu zřízenému podle zvláštního zákona,97) aby rozhodl tento spor o věcnou příslušnost.
97) § 2 zákona č. 131/2002 Sb., o rozhodování některých kompetenčních sporů.“.
22. V § 120 odst. 2 se slova „v řízení o zrušení politické strany nebo politického hnutí, pozastavení a znovuobnovení jejich činnosti,“ zrušují.
23. V § 133a se za slovo „pohlaví,“ vkládají slova „rasového nebo etnického původu, náboženství, víry, světového názoru, zdravotního postižení, věku anebo sexuální orientace,“.
24. V § 133a se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní:

„(2) Skutečnosti tvrzené o tom, že účastník byl přímo nebo nepřímo diskriminován na základě svého rasového nebo etnického původu, má soud ve věcech poskytování zdravotní a sociální péče, přístupu ke vzdělání a odborné přípravě, přístupu k veřejným zakázkám, členství v organizacích zaměstnanců nebo zaměstnavatelů a členství v profesních a zájmových sdruženích a při prodeji zboží v obchodě nebo poskytování služeb za prokázané, pokud v řízení nevyšel najevo opak.“.
25. V § 137 se na konci odstavce 2 doplňuje věta, která zní: „K nákladům řízení náleží též odměna za zastupování, je-li zástupcem patentový zástupce (§ 25b); pro její určení se užije obdobně zvláštní právní předpis, jímž jsou stanoveny odměny a náhrady advokátům za poskytování právních služeb.“.
26. V § 155 se doplňuje odstavec 4, který zní:

„(4) Ve věcech ochrany práv porušených nebo ohrožených nekalým soutěžním jednáním62a) a ve věcech ochrany práv spotřebitelů62b) může soud účastníkovi, jehož žalobě vyhověl, přiznat na jeho návrh ve výroku rozsudku právo rozsudek uveřejnit na náklady neúspěšného účastníka; podle okolností případu soud stanoví též rozsah, formu a způsob uveřejnění.“.
27. V § 157 odst. 4 se slova „; to neplatí ve správním soudnictví“ zrušují.
28. V § 159 se zrušují odstavce 2 a 3 a zároveň se ruší označení odstavce 1.
29. Za § 159 se vkládá nový § 159a, který zní:

„§ 159a
(1) Nestanoví-li zákon jinak, je výrok pravomocného rozsudku závazný jen pro účastníky řízení.
(2) Výrok pravomocného rozsudku, kterým bylo rozhodnuto ve věcech uvedených v § 83 odst. 2, je závazný nejen pro účastníky řízení, ale i pro další osoby oprávněné proti žalovanému pro tytéž nároky z téhož jednání nebo stavu. Zvláštní právní předpisy stanoví, v kterých dalších případech a v jakém rozsahu je výrok pravomocného rozsudku závazný pro jiné osoby než účastníky řízení.
(3) Výrok pravomocného rozsudku, kterým bylo rozhodnuto o osobním stavu, je závazný pro každého.
(4) V rozsahu, v jakém je výrok pravomocného rozsudku závazný pro účastníky řízení a popřípadě jiné osoby, je závazný též pro všechny orgány.
(5) Jakmile bylo o věci pravomocně rozhodnuto, nemůže být v rozsahu závaznosti výroku rozsudku pro účastníky a popřípadě jiné osoby věc projednávána znovu.“.
30. § 200h až 200n se včetně nadpisů a poznámek pod čarou č. 34b) až 34d) zrušují.
31. § 200o včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 34e) zní:

„Řízení o propuštění cizince ze zajištění
§ 200o
(1) Jestliže nebylo ukončeno zajištění cizince podle zvláštního právního předpisu,34e) může se cizinec obrátit na soud s návrhem, aby nařídil jeho propuštění na svobodu z důvodu, že nejsou splněny podmínky pro trvání jeho zajištění stanovené zvláštním právním předpisem.
(2) Návrh musí kromě obecných náležitostí (§ 42 odst. 4, § 79 odst. 1) obsahovat označení rozhodnutí, jímž bylo pravomocně rozhodnuto o zajištění navrhovatele, musí být uvedeno, v jakých skutečnostech navrhovatel spatřuje nezákonnost trvání zajištění, označení důkazů, jichž se navrhovatel dovolává, a musí z něj být patrno, čeho se navrhovatel domáhá.
(3) Navrhovatel je povinen k návrhu připojit listinné důkazy, jichž se dovolává, pokud nejde o listinné důkazy, které jsou obsaženy ve spisech odpůrce, které se vydaného rozhodnutí týkají.
34e) Zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů.“.
32. V § 200r odst. 2 se slova „že rozhodnutí o zajištění je nezákonné nebo“ zrušují.
33. § 200s se zrušuje.
34. V § 200t se slova „podle § 200o odst. 2“ zrušují.
35. V § 200u odst. 5 se slova „v obou případech“ zrušují.
36. § 200v a 200w se včetně poznámky pod čarou č. 34f) zrušují.
37. V § 202 odst. 1 se písmeno i) zrušuje.
Dosavadní písmena j) až l) se označují jako písmena i) až k).
38. Za § 243d se vkládají nové § 244 až 250m, které včetně nadpisů a poznámek pod čarou č. 98) až 100) znějí:

„ČÁST PÁTÁ
ŘÍZENÍ VE VĚCECH, O NICHŽ BYLO ROZHODNUTO JINÝM ORGÁNEM
HLAVA PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ
§ 244
(1) Rozhodl-li orgán moci výkonné, orgán územního samosprávného celku, orgán zájmové nebo profesní samosprávy, popřípadě smírčí orgán zřízený podle zvláštního právního předpisu (dále jen „správní orgán“) podle zvláštního zákona o sporu nebo o jiné právní věci, která vyplývá z občanskoprávních, pracovních, rodinných a obchodních vztahů (§ 7 odst. 1), a nabylo-li rozhodnutí správního orgánu právní moci, může být tatáž věc projednána na návrh v občanském soudním řízení.
(2) Ustanovení odstavce 1 neplatí,
a) rozhodl-li o sporu nebo o jiné právní věci rozhodce nebo stálý rozhodčí soud,98)
b) jestliže se rozhodnutí správního orgánu v důsledku námitek nebo jiného obdobného úkonu účastníka právního vztahu učiněného před správním orgánem podle zvláštního zákona zrušuje nebo pozbývá účinnosti,
c) odkázal-li podle zvláštního právního předpisu správní orgán účastníky právního vztahu s jejich nároky na řízení před soudem.99)
§ 245
Není-li v této části uvedeno jinak, užijí se přiměřeně ustanovení části první až čtvrté tohoto zákona.
HLAVA DRUHÁ
PODÁNÍ ŽALOBY
§ 246
(1) K návrhu je oprávněn ten, kdo tvrdí, že byl dotčen na svých právech rozhodnutím správního orgánu, kterým byla jeho práva nebo povinnosti založena, změněna, zrušena, určena nebo zamítnuta. Tento návrh se nazývá žalobou.
(2) Žaloba musí kromě obecných náležitostí podání (§ 42 odst. 4) obsahovat označení účastníků řízení, sporu nebo jiné právní věci, o které správní orgán rozhodl, a rozhodnutí správního orgánu, vylíčení skutečností, které svědčí o tom, že žaloba je podána včas, údaje o tom, v čem žalobce spatřuje, že byl rozhodnutím správního orgánu dotčen na svých právech, označení důkazů, které by měly být v řízení před soudem provedeny, jakož i to, v jakém rozsahu má být spor nebo jiná právní věc soudem projednána a rozhodnuta a jak má být spor nebo jiná právní věc soudem rozhodnuta.
(3) K žalobě je žalobce povinen připojit stejnopis rozhodnutí správního orgánu a listinné důkazy, jichž se dovolává.
§ 247
(1) Žaloba musí být podána ve lhůtě dvou měsíců od doručení rozhodnutí správního orgánu. Zmeškání této lhůty nelze prominout.
(2) Žaloba je nepřípustná, jestliže žalobce nevyužil v řízení před správním orgánem řádné opravné prostředky nebo jestliže jím uplatněné řádné opravné prostředky nebyly správním orgánem pro opožděnost projednány.
§ 248
(1) Podání žaloby nemá odkladný účinek na právní moc ani na vykonatelnost rozhodnutí správního orgánu.
(2) Soud na žádost žalobce odloží
a) vykonatelnost rozhodnutí správního orgánu až do právní moci rozhodnutí o žalobě, jestliže by neprodleným výkonem rozhodnutí správního orgánu hrozila žalobci závažná újma,
b) právní moc rozhodnutí správního orgánu až do právní moci rozhodnutí o žalobě, jestliže je žalobce závažně ohrožen ve svých právech a odklad se nedotkne nepřiměřeným způsobem práv nabytých třetími osobami.
(3) Odklad právní moci nebo vykonatelnosti rozhodnutí správního orgánu soud i bez návrhu zruší, jakmile se ukáže, že pominuly důvody, pro které byl povolen.
HLAVA TŘETÍ
ŘÍZENÍ O ŽALOBĚ
Příslušnost
§ 249
(1) Není-li dále stanoveno jinak, jsou k řízení v prvním stupni příslušné okresní soudy.
(2) Krajské soudy rozhodují jako soudy prvního stupně ve věcech vkladu práva k nemovitostem.100)
§ 250
(1) Není-li dále stanoveno jinak, je k řízení místně příslušný
a) obecný soud účastníka, jemuž byla nebo podle návrhu podaného u správního orgánu měla být uložena povinnost k plnění,
b) obecný soud účastníka, na jehož návrh bylo řízení před správním orgánem zahájeno, není-li dána příslušnost podle písmena a),
c) soud, v jehož obvodu je sídlo správního orgánu, který o sporu nebo o jiné právní věci rozhodl, není-li dána příslušnost podle písmena a) nebo b).
(2) Týkalo-li se řízení před správním orgánem práva k nemovitosti, je k řízení místně příslušný vždy soud, v jehož obvodu je nemovitost.
§ 250a
Účastníci řízení
(1) Účastníky řízení jsou žalobce a ti, kdo byli účastníky v řízení před správním orgánem.
(2) Jakmile soud zjistí, že se řízení neúčastní někdo, kdo je podle odstavce 1 jeho účastníkem, přibere jej usnesením do řízení. Proti tomuto usnesení není odvolání přípustné.
Projednání žaloby
§ 250b
(1) S žalobou jsou spojeny ke společnému řízení další žaloby, které byly podány ve věci, o níž správní orgán rozhodl stejným rozhodnutím dříve, než o ní soud prvního stupně rozhodl.
(2) V průběhu řízení před soudem nesmí být změněn okruh účastníků, jaký tu byl v době rozhodnutí správního orgánu; to neplatí, došlo-li za řízení před soudem k procesnímu nástupnictví (§ 107 a 107a).
(3) Návrh, o němž rozhodl správní orgán, nesmí být v průběhu řízení před soudem změněn.
§ 250c
(1) V rámci přípravy jednání předseda senátu rovněž vyžádá od správního orgánu potřebné spisy.
(2) Stejnopis žaloby soud doručí též správnímu orgánu, který o sporu nebo o jiné právní věci rozhodl, a umožní mu, aby se k žalobě písemně vyjádřil.
(3) Ustanovení § 114b se nepoužije.
§ 250d
(1) Účastníci řízení mohou uvést rozhodné skutečnosti o věci samé a označit důkazy k jejich prokázání nejpozději do skončení prvního jednání, které se v řízení před soudem konalo; k později uvedeným skutečnostem a důkazům se nepřihlíží. To neplatí, jde-li o skutečnosti nebo důkazy, jimiž má být zpochybněna věrohodnost provedených důkazních prostředků, které nastaly (vznikly) po prvním jednání nebo které účastník nemohl bez své viny včas uvést.
(2) O povinnostech podle odstavce 1 a o následcích nesplnění těchto povinností musí být účastníci poučeni v předvolání k prvnímu jednání ve věci.
§ 250e
(1) Soud není vázán skutkovým stavem, jak byl zjištěn správním orgánem.
(2) Soud může vzít za svá též skutková zjištění správního orgánu. Možnost zopakovat důkazy provedené před správním orgánem není dotčena.
§ 250f
Soud projedná věc v mezích, ve kterých se žalobce domáhal projednání sporu nebo jiné právní věci v řízení před soudem. Tímto rozsahem není vázán,
a) jestliže správní orgán řízení zahájil bez návrhu,
b) jde-li o taková společná oprávnění nebo povinnosti, že se rozhodnutí musí vztahovat na všechny účastníky, kteří jsou jejich nositeli,
c) vyplývá-li z právního předpisu určitý způsob vypořádání právního vztahu mezi účastníky.
HLAVA ČTVRTÁ
ROZHODNUTÍ O ŽALOBĚ
§ 250g
(1) Soud žalobu odmítne,
a) byla-li podána opožděně,
b) byla-li podána někým, kdo k žalobě není oprávněn,
c) je-li nepřípustná.
(2) K rozhodnutí podle odstavce 1 nemusí být nařízeno jednání.
§ 250h
(1) Účastník, na jehož návrh bylo zahájeno řízení před správním orgánem, může vzít v průběhu řízení před soudem tento návrh zpět, a to zcela nebo zčásti.
(2) Byl-li vzat zpět návrh, kterým bylo zahájeno řízení před správním orgánem, a souhlasí-li s tímto zpětvzetím návrhu ostatní účastníci řízení, soud řízení zcela, popřípadě v rozsahu zpětvzetí návrhu zastaví. Jednání nemusí nařizovat.
(3) Zastaví-li soud řízení podle odstavce 2, pozbývá rozhodnutí správního orgánu účinnost v rozsahu, v němž je usnesením soudu dotčeno. Uvedený následek musí být uveden ve výroku usnesení o zastavení řízení.
§ 250i
Soud žalobu zamítne, dospěje-li k závěru, že správní orgán rozhodl o sporu nebo o jiné právní věci správně.
§ 250j
(1) Dospěje-li soud k závěru, že o sporu nebo o jiné právní věci má být rozhodnuto jinak, než rozhodl správní orgán, rozhodne ve věci samé rozsudkem.
(2) Rozsudek soudu podle odstavce 1 nahrazuje rozhodnutí správního orgánu v takovém rozsahu, v jakém je rozsudkem soudu dotčeno. Tento následek musí být uveden ve výroku rozsudku.
§ 250k
Zastaví-li soud řízení o žalobě z jiných důvodů, než jsou uvedeny v § 250h, nebo odmítne-li žalobu anebo zamítne-li žalobu, zůstává rozhodnutí správního orgánu nedotčeno.
§ 250l
Nahrazuje-li rozsudek soudu alespoň zčásti rozhodnutí správního orgánu (§ 250j odst. 2) nebo pozbylo-li rozhodnutí správního orgánu alespoň zčásti svou účinnost (§ 250h odst. 3), rozhodne soud znovu o náhradě nákladů řízení, které vznikly v řízení před správním orgánem, pokud bylo v tomto řízení o náhradě rozhodnuto.
98) Zákon č. 216/1994 Sb., o rozhodčím řízení a o výkonu rozhodčích nálezů.
99) Například § 70 odst. 2 zákona č. 200/1990 Sb., o přestupcích.
100) Zákon č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, ve znění pozdějších předpisů.“.
39. V § 274 se za písmeno a) vkládá nové písmeno b), které zní:

„b) vykonatelných rozhodnutí soudů ve správním soudnictví;“.
Dosavadní písmena b) až g) se označují jako písmena c) až h).
40. V § 374 odst. 1 se za slovo „dědictví,“ vkládají slova „postup při doručování písemností,“.
41. Příloha A se zrušuje.
ČÁST SEDMÁ
Změna zákona o sdružování v politických stranách a v politických hnutích
Čl. VII
Zákon č. 424/1991 Sb., o sdružování v politických stranách a v politických hnutích, ve znění zákona č. 468/1991 Sb., zákona č. 68/1993 Sb., zákona č. 189/1993 Sb., zákona č. 117/1994 Sb., nálezu Ústavního soudu uveřejněného pod č. 296/1995 Sb., zákona č. 322/1996 Sb., zákona č. 340/2000 Sb., nálezu Ústavního soudu uveřejněného pod č. 98/2001 Sb., zákona č. 104/2001 Sb. a zákona č. 170/2001 Sb., se mění takto:
1. V § 7 odstavec 4 zní:

„(4) Nesouhlasí-li přípravný výbor s upozorněním ministerstva, může se do 15 dnů od doručení upozornění domáhat žalobou ve správním soudnictví určení, že návrh na registraci nemá nedostatky.“.
2. V § 7 odst. 5 se slova „krajského soudu podle odstavce 4“ nahrazují slovy „soudu podle odstavce 4, jímž bylo určeno, že návrh na registraci nemá nedostatky,“.
3. V § 14 odst. 2 se slovo „návrh“ nahrazuje slovy „žalobu ve správním soudnictví“.
4. V § 14 odst. 3 se slova „návrhu strany a hnutí soud“ nahrazují slovy „žaloby strany a hnutí soud ve správním soudnictví“.
5. V § 15 odst. 1 se slova „Nejvyšší soud“ nahrazují slovy „Nejvyšší správní soud“.
6. V § 16a odst. 1 se slova „jeho přezkoumání, považuje-li je za nezákonné nebo odporující stanovám“ nahrazují slovy „určení, zda je takové rozhodnutí v souladu se zákonem a stanovami“.
7. V § 16a odst. 2 se slova „na přezkoumání“ zrušují.
8. V § 16a odst. 3 věta první zní: „Soud v řízení postupuje podle občanského soudního řádu.“.
9. V § 16a odst. 3 se věta druhá zrušuje.
10. V § 20a odst. 2 písm. c) se slova „byl podán Nejvyššímu soudu návrh“ nahrazují slovy „byla podána žaloba“.
ČÁST DEVÁTÁ
Změna zákona o právu shromažďovacím
Čl. IX
V § 13 zákona č. 84/1990 Sb., o právu shromažďovacím, poslední věta včetně poznámky pod čarou č. 2) zní: „Pro řízení se jinak přiměřeně použijí ustanovení soudního řádu správního.2)
2) § 65 až 78 zákona č. 150/2002 Sb., soudní řád správní.“.
ČÁST DESÁTÁ
Změna zákona o soudních poplatcích
Čl. X
Zákon č. 549/1991 Sb., o soudních poplatcích, ve znění zákona č. 271/1992 Sb., zákona č. 273/1994 Sb., zákona č. 36/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 160/1995 Sb., zákona č. 151/1997 Sb., zákona č. 209/1997 Sb., zákona č. 227/1997 Sb., zákona č. 103/2000 Sb., zákona č. 155/2000 Sb., zákona č. 241/2000 Sb., zákona č. 255/2000 Sb. a zákona č. 451/2001 Sb., se mění takto:
1. V § 2 odstavec 2 zní:

„(2) Ve věcech správního soudnictví je poplatníkem poplatku za řízení ten, kdo podal
a) žalobu nebo jiný návrh, kterým se zahajuje řízení,
b) kasační stížnost.“.
2. V § 3 se na konci odstavce 1 doplňuje věta, která zní: „Ve věcech správního soudnictví rozhoduje ve věcech poplatků za řízení soud, který je věcně a místně příslušný k projednání a rozhodnutí věci.“.
3. V § 3 odstavec 3 zní:

„(3) Vznikne-li poplatníku povinnost zaplatit poplatek v souvislosti s odvolacím nebo dovolacím rozhodnutím o věci samé nebo v souvislosti s odvolacím nebo dovolacím rozhodnutím, jímž se řízení končí, rozhoduje ve věcech soudních poplatků soud prvního stupně, nerozhodl-li o nich odvolací nebo dovolací soud.“.
4. V § 3 se za odstavec 3 vkládá nový odstavec 4, který zní:

„(4) Ve věcech poplatků za řízení o kasační stížnosti rozhoduje krajský soud.“.
Dosavadní odstavec 4 se označuje jako odstavec 5.
5. V § 4 odst. 1 se za písmeno c) vkládá nové písmeno d), které zní:

„d) podáním kasační stížnosti,“.
Dosavadní písmena d) až g) se označují jako písmena e) až h).
6. V § 7 odst. 1 se text „d) až g)“ nahrazuje textem „e) až h)“.
7. V § 9 odst. 1 se slova „nebo dovolání“ nahrazují slovy „, dovolání nebo kasační stížnosti“.
8. V § 9 odst. 7 se za slovo „zaplacen“ vkládají slova „ve věcech správního soudnictví dříve, než usnesení nabylo právní moci, a v ostatních věcech“.
9. V § 10 odst. 3 se slova „nebo dovolání“ nahrazují slovy „, dovolání nebo kasační stížnosti“.
10. V § 11 odst. 1 písmeno b) zní:

„b) důchodového pojištění (zabezpečení), nemocenského pojištění (péče), státní sociální podpory, pojistného na veřejné zdravotní pojištění, pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, sociální péče a státních dávek,“.
11. V § 11 odst. 1 písm. e) se slova „souvisejících s uplatňováním volebního práva, nebo“ zrušují.
12. V § 11 odst. 1 se tečka na konci nahrazuje čárkou a doplňují se písmena l) až o), která včetně poznámky pod čarou č. 2a) znějí:

„l) volebních,
m) rozpuštění politické strany nebo politického hnutí nebo pozastavení jejich činnosti,
n) kompetenčních žalob,
o) nařízení exekuce soudem.2a)
2a) Zákon č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti (exekuční řád) a o změně dalších zákonů.“.
13. V § 11 odst. 3 se za písmeno e) vkládá nové písmeno f), které zní:

„f) o kasační stížnosti,“.
Dosavadní písmeno f) se označuje jako písmeno g).
14. V § 11 odst. 3 písm. g) se tečka na konci nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno h), které zní:

„h) exekuční.“.
15. V § 11 odst. 4 se za slova „výkon rozhodnutí“ doplňují slova „, o exekuční řízení2a)“.
16. Za § 13a se vkládá nový § 14, který zní:

„§ 14
Proti usnesením ve věcech poplatků vydaným soudy ve správním soudnictví není odvolání přípustné.“.
17. V příloze k zákonu č. 549/1991 Sb., Sazebník poplatků, Poznámky k celému sazebníku, v bodě 2 se slova „řízení nebo“ nahrazují slovy „řízení, kasační stížnosti nebo“.
18. V příloze k zákonu č. 549/1991 Sb., Sazebník poplatků, se za položku 14 vkládá nová položka 14a, která zní:

„Položka 14a
1. Za žalobu podanou ve věci, o níž dříve rozhodl jiný orgán než soud, je-li předmětema) peněžité plnění do částky 20 000 Kč včetněKč 1 000,-b) v ostatních případechKč2 500,-2. Za žalobu nebo jiný návrh na zahájení řízení ve věcech správního soudnictvía) proti rozhodnutí správního orgánuKč2 000,-b) na určení, že návrh na registraci stanov (změny stanov) politické strany nebo politického hnutí nemá nedostatkyKč5 000,-c) na znovuobnovení politické strany nebo politického hnutíKč10 000,-d) v ostatních případechKč1 000,-“.
19. Položka 15 přílohy k zákonu č. 549/1991 Sb., Sazebník poplatků, zní:

„Položka 15
Za kasační stížnostKč3 000,-“.
20. V Položce 16 přílohy k zákonu č. 549/1991 Sb., Sazebník poplatků, bod 2 Poznámek zní:

„2. Za návrh na zastavení výkonu rozhodnutí nebo exekuce nebo na odklad výkonu rozhodnutí nebo exekuce se poplatek nevybere; jde-li o návrh na zastavení výkonu rozhodnutí nebo exekuce proto, že po vydání rozhodnutí zaniklo právo jím přiznané ve smyslu § 268 odst. 1 písm. g) o. s. ř., poplatek se vybere podle písmene c) této položky.“.
21. V Položce 16 přílohy k zákonu č. 549/1991 Sb., Sazebník poplatků, se v Poznámkách doplňuje bod 3, který zní:

„3. Za námitky proti příkazu soudního exekutora k úhradě nákladů exekuce se poplatek nevybere.“.
22. V Položce 22 přílohy k zákonu č. 549/1991 Sb., Sazebník poplatků, se za slovo „řád“ vkládají slova „nebo soudní řád správní“.
ČÁST JEDENÁCTÁ
Změna energetického zákona
Čl. XI
V zákoně č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), se § 97 včetně poznámky pod čarou č. 17) zrušuje.
ČÁST TŘINÁCTÁ
Změna zákona o pobytu cizinců na území České republiky
Čl. XIII
Zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění zákona č. 140/2001 Sb., se mění takto:
1. V § 124 odstavec 3 včetně poznámky pod čarou č. 17) zní:

„(3) Zajištěný cizinec je oprávněn podat návrh podle zvláštního právního předpisu,17) v němž soud rozhodne o trvání zajištění a nařídí propuštění, jestliže zákonné důvody trvání zajištění pominuly.
17) § 200o a následující občanského soudního řádu.“.
2. V § 127 písmeno b) zní:

„b) rozhodne-li soud ve správním soudnictví o zrušení rozhodnutí o zajištění cizince nebo nařídil-li soud v řízení podle zvláštního právního předpisu propuštění cizince.17)“.
ČÁST PATNÁCTÁ
Změna zákona o organizaci a provádění sociálního zabezpečení
Čl. XV
Zákon č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, ve znění zákona č. 590/1992 Sb., zákona č. 37/1993 Sb., zákona č. 160/1993 Sb., zákona č. 307/1993 Sb., zákona č. 241/1994 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 160/1995 Sb., zákona č. 134/1997 Sb., zákona č. 306/1997 Sb., zákona č. 93/1998 Sb., zákona č. 225/1999 Sb., zákona č. 356/1999 Sb., zákona č. 360/1999 Sb., zákona č. 18/2000 Sb., zákona č. 29/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 133/2000 Sb., zákona č. 155/2000 Sb., zákona č. 159/2000 Sb., zákona č. 220/2000 Sb., zákona č. 238/2000 Sb., zákona č. 258/2000 Sb., zákona č. 411/2000 Sb., zákona č. 116/2001 Sb. a zákona č. 353/2001 Sb., se mění takto:
1. V § 14 odst. 3 písm. a) se za slova „opravný prostředek“ vkládají slova „ve správním řízení nebo žalobu“.
2. V § 78 odstavec 2 zní:

„(2) Ze soudního přezkumu jsou vyloučena rozhodnutí o
a) ukončení dočasné pracovní neschopnosti; soud přezkoumá takové rozhodnutí jen při rozhodování o žalobě proti rozhodnutí o odnětí dávky nemocenského pojištění,
b) dobrovolných dávkách nemocenského pojištění.“.
3. § 79 se včetně poznámky pod čarou č. 22) zrušuje.
4. V § 85 odst. 2 se věty čtvrtá a pátá zrušují.
5. § 89 včetně nadpisu zní:

„§ 89
Soudní přezkum rozhodnutí ve věcech důchodového pojištění
(1) Ze soudního přezkumu jsou vyloučena rozhodnutí, která jsou podkladem pro rozhodnutí o důchodu z důchodového pojištění; soud přezkoumá takové rozhodnutí jen při rozhodování o žalobě proti rozhodnutí České správy sociálního zabezpečení o důchodu.
(2) Požádá-li oprávněný před uplynutím lhůty k podání žaloby o sdělení podkladů pro výpočet důchodu, počíná běžet nová lhůta k podání žaloby ode dne, kdy mu byly tyto podklady doručeny.
(3) Ustanovení odstavců 1 a 2 platí obdobně o žalobě proti rozhodnutí o zvýšení důchodu pro bezmocnost.“.
6. V § 97 se na konci doplňuje věta, která zní: „Rozhodnutí podle § 95 a § 96 odst. 1, která jsou pokladem pro rozhodnutí o výplatě nemocenského a pro rozhodnutí o přiznání plného invalidního důchodu nebo částečného invalidního důchodu soud přezkoumává jen při rozhodování o žalobě proti rozhodnutí České správy sociálního zabezpečení o těchto dávkách.“.
7. V § 104 věta čtvrtá zní: „Rozhodnutí o náhradách vydaná v odvolacím řízení jsou vyloučena ze soudního přezkumu.“.
8. § 104e včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 21) zní:

„§ 104e
Soudní přezkum
Ze soudního přezkumu jsou vyloučena rozhodnutí o
a) povolení splátek pojistného a penále,21)
b) prominutí penále (§ 104ch).
21) § 20a zákona č. 589/1992 Sb.“.
9. V § 104f se odstavec 1 zrušuje.
Dosavadní odstavce 2 a 3 se označují jako odstavce 1 a 2.
10. V § 104f odst. 1 se věta třetí zrušuje.
11. § 106 zní:

„§ 106
Rozhodnutí o žádosti o odstranění tvrdosti předpisů o sociálním zabezpečení jsou vyloučena ze soudního přezkumu.“.
12. V § 111 odstavec 5 zní:

„(5) Ustanovení § 89 o soudním přezkumu platí zde obdobně.“.
13. V § 118a odst. 3 se slova „opravném prostředku“ nahrazují slovem „žalobě“.
ČÁST OSMNÁCTÁ
Změna zákona o státní sociální podpoře
Čl. XVIII
Zákon č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění zákona č. 137/1996 Sb., zákona č. 132/1997 Sb., zákona č. 242/1997 Sb., zákona č. 91/1998 Sb., zákona č. 158/1998 Sb., zákona č. 360/1999 Sb., zákona č. 118/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 155/2000 Sb., zákona č. 492/2000 Sb. a zákona č. 271/2001 Sb., se mění takto:
1. V § 62 se na konci odstavce 1 doplňuje věta, která zní: „Tato lhůta neplyne po dobu řízení o odvolání, řízení o žalobě, výkonu rozhodnutí, nebo jsou-li na úhradu přeplatku prováděny srážky z dávky.“.
2. Za § 73 se vkládá nový § 73a, který včetně nadpisu zní:

„§ 73a
Soudní přezkum
Ze soudního přezkumu jsou vyloučena rozhodnutí o prominutí podmínky trvalého pobytu podle § 3 odst. 3.“.
ČÁST DVACÁTÁ PRVNÍ
Změna zákona o kolektivním vyjednávání
Čl. XXI
Zákon č. 2/1991 Sb., o kolektivním vyjednávání, ve znění zákona č. 519/1991 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 155/1995 Sb. a zákona č. 220/2000 Sb., se mění takto:
1. V § 14 odst. 2 věta třetí zní: „Při rozhodování postupuje krajský soud podle ustanovení občanského soudního řádu upravujících řízení v prvním stupni; rozhodne však vždy usnesením, proti němuž není přípustné odvolání ani obnova řízení.“.
2. Poznámka pod čarou č. 24) se zrušuje.
3. V § 15 odst. 2 se slova „Ministerstva financí republik v dohodě s ministerstvy práce a sociálních věcí republik stanoví vyhláškami“ nahrazují slovy „Ministerstvo práce a sociálních věcí v dohodě s Ministerstvem financí stanoví vyhláškou“.
ČÁST DVACÁTÁ TŘETÍ
Změna zákona o ochraně spotřebitele
Čl. XXIII
V § 25 zákona č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní:

„(2) Návrh na zahájení řízení u soudu o zdržení se protiprávního jednání ve věci ochrany práv spotřebitelů může podat a účastníkem takového řízení může být i sdružení, v jehož stanovách jsou uvedeny tyto cíle.“.
ČÁST DVACÁTÁ ČTVRTÁ
Změna zákona o patentových zástupcích
Čl. XXIV
V zákoně č. 237/1991 Sb., o patentových zástupcích, ve znění zákona č. 14/1993 Sb., § 2 včetně poznámky pod čarou č. 1a) zní:

„§ 2
Patentový zástupce poskytuje odbornou pomoc fyzickým a právnickým osobám ve věcech týkajících se průmyslového vlastnictví zejména tím, že za podmínek a v rozsahu stanoveném zákony o řízení před soudy je zastupuje v řízení před soudy1a) a dále je zastupuje v řízení před Úřadem průmyslového vlastnictví (dále jen „Úřad“), popřípadě jinými správními orgány a poskytuje jim odborné rady.
1a) § 35 odst. 2 zákona č. 150/2002 Sb., soudní řád správní.  § 25b občanského soudního řádu.“.

ČÁST DVACÁTÁ PÁTÁ
PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Čl. XXV
Přechodná ustanovení k části šesté
1. Ve věcech uvedených v § 244, v nichž zvláštní právní předpis svěřuje soudu rozhodování o opravných prostředcích proti rozhodnutím správních orgánů podle části páté hlavy třetí občanského soudního řádu ve znění účinném k 31. prosinci 2002, lze ode dne účinnosti tohoto zákona podat žalobu podle části páté tohoto zákona za podmínek jím stanovených.
2. Není-li dále stanoveno jinak nebo nestanoví-li tento zákon nebo zvláštní právní předpis jinak, platí tento zákon i pro řízení zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona; právní účinky úkonů, které v řízení nastaly přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, zůstávají zachovány.
3. Pro určení věcné a místní příslušnosti v řízeních, která byla zahájena přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se použijí dosavadní právní předpisy, jde-li o věci, které se po dni nabytí účinnosti tohoto zákona nadále projednávají a rozhodují v občanském soudním řízení.
4. Ve sporech o věcnou příslušnost se postupuje podle tohoto zákona i v řízeních, která byla zahájena přede dnem nabytí jeho účinnosti, jde-li o věci, které se po dni nabytí účinnosti tohoto zákona nadále projednávají a rozhodují v občanském soudním řízení. Vznikl-li však spor o věcnou příslušnost přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, rozhodne se o něm podle dosavadních právních předpisů.
5. Řízení ve věcech uvedených v dosavadních § 200h až 200n, 200v a 200w zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí podle dosavadních právních předpisů.
6. Pro doručování písemností, které byly soudem doručovány nebo odevzdány k doručení přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se použijí dosavadní právní předpisy.
Čl. XXVI
Přechodná ustanovení k části desáté
1. Za řízení zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se poplatky vybírají podle dosavadních právních předpisů, i když se stanou splatnými po dni nabytí účinnosti tohoto zákona.
2. Bylo-li usnesení ve věci poplatku vydáno přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, řízení v této poplatkové věci se dokončí podle dosavadních právních předpisů.
3. Podle tohoto zákona se vyberou poplatky i v exekučních řízeních zahájených přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona; poplatky, jejichž splatnost nastala přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se však vyberou podle dosavadních právních předpisů.
ČÁST DVACÁTÁ ŠESTÁ
ÚČINNOST
Čl. XXVII
Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2003, s výjimkou části první bodu 14, částí čtvrté a páté, části desáté bodů 20 a 21, které nabývají účinnosti dnem vyhlášení.

Klaus v. r.
Havel v. r.
v z. Rychetský v. r.