143/1969 Sb.
Vyhláška ministerstva školství České socialistické republiky, kterou se mění a doplňuje vyhláška ministerstva školství a kultury č. 111/1965 Sb., o závěrečných učňovských zkouškách

143
VYHLÁŠKA
ministerstva školství České socialistické republiky
ze dne 5. prosince 1969,
kterou se mění a doplňuje vyhláška ministerstva školství a kultury č. 111/1965 Sb., o závěrečných učňovských zkouškách
Ministerstvo školství České socialistické republiky stanoví v dohodě se zúčastněnými ústředními orgány, ministerstvem práce a sociálních věcí České socialistické republiky a Českou radou odborových svazů podle § 228 odst. 4 zákoníku práce č. 65/1965 Sb.:

Čl. I
Vyhláška ministerstva školství a kultury č. 111/1965 Sb., ve znění vyhlášky č. 11/1968 Sb., se mění a doplňuje takto:
1. § 2 zní:

„(1) Závěrečnou učňovskou zkoušku mohou vykonat učni, kteří prospěli z odborného výcviku a z povinných vyučovacích předmětů předepsaných učebním plánem posledního ročníku příslušného učebního oboru.
(2) Závěrečnou učňovskou zkoušku mohou výjimečně vykonat též pracovníci nebo členové družstva (dále jen „pracovníci“), jestliže
a) získali dovednosti a vědomosti předepsané učebními dokumenty*) učebního oboru, z něhož hodlají vykonat závěrečnou učňovskou zkoušku (dále jen „příslušného učebního oboru“),
b) organizace, u které v pracovním nebo členském poměru (dále jen „pracovním poměru“) vykonávají práce odpovídající příslušnému učebnímu oboru, jim výjimečně, v dohodě se závodním výborem ROH, povolila vykonat závěrečnou učňovskou zkoušku a na přihláškách potvrdila, že po 18. roce svého věku k datu konání závěrečné učňovské zkoušky (16. červen až 31. srpen) vykazují dobu požadované praxe, stanovenou v odstavci 3, a že kvalitně vykonávají přidělené práce,
c) úspěšně vykonali zkoušku ze všech odborných předmětů příslušného učebního oboru na učňovské škole nebo odborném učilišti (dále jen „škole“).
Zkoušku z odborných předmětů příslušného učebního oboru na škole nekonají pracovníci, kteří mají střední odborné, úplné střední odborné, vyšší odborné nebo vysokoškolské vzdělání téhož nebo příbuzného oboru.
(3) Požadovanou praxí se rozumí praktická činnost v pracovním poměru, odpovídající příslušnému učebnímu oboru,
a) konaná po dobu rovnající se době učebního poměru příslušného učebního oboru, prodloužená o 1 rok,
b) u pracovníků s úplným středním všeobecným vzděláním nebo úplným středním odborným vzděláním jiného směru konaná po dosažení tohoto vzdělání po dobu odpovídající době příslušného učebního oboru pro učně z řad absolventů středních všeobecně vzdělávacích škol, prodloužená o 6 měsíců,
c) u pracovníků se středním odborným nebo úplným středním odborným vzděláním téhož nebo příbuzného oboru konaná po dosažení tohoto vzdělání po dobu 1 roku.
U pracovníků podle písmen b) a c), kteří nedokončili přípravu pro povolání v učebním poměru, se započte do požadované praxe 6 měsíců, pokud úspěšně absolvovali 2. ročník příslušného učebního oboru s 3-4letou učební dobou nebo 1. ročník příslušného učebního oboru s 2letou učební dobou.
Podle písmen b) a c) se posuzuje požadovaná praxe též u pracovníků s vyšším odborným nebo vysokoškolským vzděláním.
U absolventek dvouletých dívčích odborných škol*) se požadovanou praxí rozumí praktická činnost konaná po úspěšném ukončení této školy v pracovním poměru po dobu nejméně 2 let podle specifického odborného zaměření dívčí odborné školy, resp. jednotlivých tříd, z toho alespoň 1 rok po 18. roce věku; ve škole vykonají zkoušku z odborných předmětů příslušného učebního oboru, které nebyly součástí jejich studia nebo jejichž obsah a rozsah neodpovídal učebnímu plánu a učebním osnovám odborných předmětů příslušného učebního oboru.
Pracovníkům, kteří přerušili studium téhož nebo příbuzného oboru na odborné, střední odborné nebo vysoké škole, se do doby požadované praxe podle písmena a) započítává 1 rok, jestliže studium přerušili po úspěšném ukončení 2. ročníku, 2 roky po úspěšném ukončení 3. ročníku a 3 roky po úspěšném ukončení 4. a vyšších ročníků.
Do požadované praxe se nezapočítává doba praktické činnosti vykonávaná ve vedlejším pracovním poměru.
(4) Pracovníkům, kteří nedokončili přípravu pro povolání v učebním poměru a splňují podmínky podle odstavce 2, se do požadované praxe započítává potvrzená doba učebního poměru před 18. rokem věku; ve škole vykonají zkoušku z těch odborných předmětů, ve kterých v učebním poměru neprospěli nebo které neabsolvovali.
(5) Pracovníci vyučení v příbuzném učebním oboru, kteří po 18. roce věku splňují pro vykonání závěrečné učňovské zkoušky z druhého učebního oboru požadovanou praxi stanovenou organizací v rozsahu 6-12 měsíců, a jimž organizace v dohodě se závodním výborem ROH výjimečně povolila vykonání závěrečné učňovské zkoušky z druhého učebního oboru, vykonají ve škole rozdílovou zkoušku z odborných předmětů tohoto oboru.
(6) Učni se k závěrečné učňovské zkoušce nepřihlašují. Jejich počet je stanoven evidenčním stavem posledních ročníků odborných učilišť a učňovských škol.
(7) Jmenný seznam pracovníků, vyplněné a potvrzené tiskopisy přihlášek ke zkoušce z odborných předmětů a k závěrečné učňovské zkoušce zašlou organizace krajským národním výborům, a to nejpozději do 15. ledna. Organizace odpovídají za správnost údajů v přihláškách uvedených a za to, že uchazeči splňují stanovené podmínky. Krajské národní výbory po prověření, zda uchazeči podle údajů uvedených na přihláškách splňují stanovené podmínky, přidělí přijaté přihlášky ke zkouškám z odborných předmětů školám a přihlášky k závěrečným učňovským zkouškám zkušebním komisím; zjistí-li krajský národní výbor, že uchazeč nesplňuje stanovené podmínky, vrátí přihlášku organizaci se zdůvodněním jejího nepřijetí. Škola písemně vyrozumí uchazeče o místu, datu a hodině zkoušek z odborných předmětů, a to nejméně 14 dní před zkouškou. Zkušební komise písemně vyrozumí uchazeče, nejméně 14 dní předem, o místu, datu a hodině písemné, praktické a ústní závěrečné učňovské zkoušky.
Vysvědčení o zkoušce z odborných předmětů, popřípadě vysvědčení za všechny absolvované ročníky příslušného učebního oboru nebo vysvědčení z posledního ročníku školy, popř. doklad o ukončeném studiu (maturitní vysvědčení, diplom) nebo o vyučení v příbuzném učebním oboru (výuční list), předkládají pracovníci zkušební komisi osobně, a to před vykonáním závěrečné učňovské zkoušky.
(8) Zkoušky z odborných předmětů konají pracovníci v době od 1. února do 30. dubna. Závěrečné učňovské zkoušky konají učni nebo pracovníci v době od 16. června do 31. srpna. Pro absolventy středních všeobecně vzdělávacích škol v učebním poměru s 11/2letou učební dobou a ve zvlášť odůvodněných případech, kdy učeň bez vlastní viny závěrečnou učňovskou zkoušku v řádném termínu nekonal, stanoví datum konání závěrečných učňovských zkoušek krajské národní výbory. Opravné zkoušky z odborných předmětů konají pracovníci v době od 1. října do 31. října. Opravné závěrečné učňovské zkoušky konají učni nebo pracovníci v celém rozsahu v době od 1. listopadu do 31. prosince.“
2. § 3 odst. 2 zní:

„(2) Zkušební komise je čtyřčlenná. U zemědělských odborných učilišť spravovaných národními výbory je členem zkušební komise též zástupce zemědělské organizace, a komise je v tomto případě pětičlenná. Předsedou je výchovný pracovník z jiného zařízení pro výchovu učňů, pověřený výkonem státního dozoru na výchovu učňů, nebo jiný osvědčený výchovný pracovník zpravidla s osmiletou odborně pedagogickou praxí; jmenuje ho krajský národní výbor nejpozději do 15. ledna. Místopředsedou je pracovník organizace, která zabezpečuje závěrečné učňovské zkoušky. Členy zkušební komise jsou mistr odborného výcviku a učitel odborných předmětů pro příslušný učební obor. Místopředsedu a členy komise navrhuje vedoucí zařízení pro výchovu učňů a jmenuje je po projednání se závodním výborem ROH a s předsedou zkušební komise vedoucí organizace, která zabezpečuje závěrečné učňovské zkoušky, do 31. ledna.“
3. § 3 odst. 5 písm. e) zní:

„e) podává zprávu o průběhu a výsledcích závěrečných učňovských zkoušek vedoucímu organizace, která zabezpečovala závěrečné učňovské zkoušky, a krajskému národnímu výboru.“
4. § 5 odst. 2 v poslední větě zní:

„U pracovníků má zkušební komise též k dispozici pracovní posudek, jímž organizace potvrzuje, že pracovník na dosavadním pracovišti získal dovednosti a vědomosti stanovené učebními dokumenty příslušného učebního oboru, vysvědčení o zkoušce z odborných předmětů, popřípadě vysvědčení za všechny absolvované ročníky příslušného učebního oboru nebo vysvědčení z posledního ročníku školy, popř. doklad o ukončeném studiu (maturitní vysvědčení, diplom) nebo o vyučení v příslušném učebním oboru (výuční list).“
5. § 5 odst. 4 písm. b) zní:

„b) prospěl velmi dobře,
má-li z písemné, praktické a ústní zkoušky alespoň známku chvalitebnou, popř. z písemné nebo ústní zkoušky jednu známku výbornou a druhou alespoň dobrou a
- učeň nemá podle posledního hodnocení odborného výcviku a všech povinných všeobecně vzdělávacích a odborných předmětů*) z žádného předmětu známku horší než dobrou a průměrný prospěch alespoň 2,5;
- pracovník nemá na vysvědčení ze zkoušky z odborných předmětů z žádného předmětu známku horší než dobrou a průměrný prospěch alespoň 2,5; pracovníkům uvedeným v § 2 odst. 4 a 5 se započítává též poslední hodnocení ostatních odborných předmětů daného učebního oboru.“**)
Čl. II
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Náměstek ministra:
Ing. Podroužek v. r.

*) Rozumí se charakteristika učebního oboru, učební plán a učební osnovy - příloha č. 2 směrnic MŠK ze dne 18. 6. 1966 čj. 10 796/66-II/2 o nových učebních plánech a učebních osnovách v zařízeních pro výchovu učňů (Věstník MŠK 1966, str. 149) a výnos MŠ ČSR ze dne 22. 9. 1969 čj. 27 998/69-II/3a, jímž se vydávají nové učební plány pro některé učební obory (Věstník MŠ a MK 1969, str. 121)
*) Výnos MŠ ze dne 11. 6. 1968 čj. 19 032/68-II/3 o zřizování dívčích odborných škol (Věstník MŠ a MKI 1968, str. 291)
*) U absolventů středních všeobecně vzdělávacích škol se přihlíží jen k hodnocení odborných předmětů a odborného výcviku
**) Pracovníkům, kteří zkoušku z odborných předmětů nekonají, se prospěch stanoví pouze podle výsledku závěrečné učňovské zkoušky