40/2016 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Dvouleté smlouvy o spolupráci mezi Ministerstvem zdravotnictví České republiky a Regionální úřadovnou Světové zdravotnické organizace pro Evropu na období 2016/2017

40
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 4. května 2016 v Ženevě a dne 31. května 2016 v Praze byla podepsána Dvouletá smlouva o spolupráci mezi Ministerstvem zdravotnictví České republiky a Regionální úřadovnou Světové zdravotnické organizace pro Evropu na období 2016/2017.
Smlouva vstoupila v platnost s odvoláním na článek 24 odst. 2 Vídeňské úmluvy o smluvním právu1) dne 31. května 2016.
Anglické znění Smlouvy a její překlad do českého jazyka se vyhlašují současně.


PŘEKLAD

Dvouletá smlouva o spolupráci
mezi
Ministerstvem zdravotnictví České republiky
a
Regionální úřadovnou
Světové zdravotnické organizace pro Evropu
na období 2016/2017

ObsahÚVOD2PODMÍNKY SPOLUPRÁCE41. ČÁST STANOVENÍ PRIORIT SPOLUPRÁCE NA OBDOBÍ 2016 - 201761.1 Analýza zdravotního stavu61.2 Priority spolupráce61.2.1 Implementace vize Zdraví 2020 v České republice 61.2.2 Propojení mezi BCA pro Českou republiku a národními a mezinárodními strategickými rámci91.2.3 Programovací priority spolupráce10Kategorie 2. Nepřenosné nemoci10Kategorie 3. Podpora zdraví v průběhu celého života13Kategorie 4. Zdravotnické systémy152. ČÁST ROZPOČET A ZÁVAZKY NA LÉTA 2016 - 2017172.1 Rozpočet a financování172.2 Závazky172.2.1. Závazky Regionální úřadovny Světové zdravotnické organizace pro Evropu172.2.2. Závazky Ministerstva zdravotnictví17SEZNAM ZKRATEK18
Úvod
Tento dokument představuje Dvouletou smlouvu o spolupráci (dále jen „BCA“) mezi Regionální úřadovnou Světové zdravotnické organizace pro Evropu (dále jen „Regionální úřadovna“) a Ministerstvem zdravotnictví České republiky (dále jen „MZ“) na dvouleté období 2016 - 2017.
Tato BCA na období 2016 - 2017 je v souladu s Dvanáctým obecným programem práce na období 2014 - 2019 Světové zdravotnické organizace (dále jen „WHO“), který byl formulován s ohledem na zkušenosti získané během platnosti Jedenáctého obecného programu práce. Poskytuje strategickou vizi na vysoké úrovni pro práci WHO, stanovuje priority a určuje celkový směr šestiletého období počínaje lednem 2014. Odráží tři hlavní prvky reformy WHO: programy a priority, správu a řízení.
Programový rozpočet WHO na období 2016 - 2017 schválený 68. zasedáním Světového zdravotnického shromáždění v rezoluci WHA68.1 byl výrazně formován členskými státy, které revidovaly a zdokonalily mechanismy určování priorit a pěti technických kategorií a jedné řídící kategorie, do nichž je nyní práce WHO strukturována.
BCA odráží novou vizi Regionální úřadovny nazvanou Lepší zdraví pro Evropu, jakož i koncepce, zásady a hodnoty, na kterých stojí rámec evropské politiky pro zdraví a pohodu, Zdraví 2020, přijatý Regionálním výborem pro Evropu na 62. zasedání.
Rámec politiky Zdraví 2020 je inovativní plán, který stanoví novou vizi Regionální úřadovny a vychází ze strategických priorit evropského regionu WHO pro nadcházející roky.
Program Zdraví 2020 si klade za cíl maximalizovat příležitosti k podpoře zdraví populace a snižování zdravotních nerovností. Doporučuje, aby se evropské země zabývaly zdravím populace na základě celospolečenských a celovládních přístupů. Zdraví 2020 zdůrazňuje potřebu zlepšit celkové řízení v oblasti zdraví a navrhuje cesty a přístupy k spravedlivějšímu, udržitelnému a odpovědnému rozvoji zdraví.
Program Zdraví 2020 byl založen na nejnovějších důkazech a rozvíjen během rozsáhlých konzultací s technickými experty, členskými státy, občanskou společností a partnerskými organizacemi.
Popis Dvouleté smlouvy o spolupráci
Tato BCA představuje praktický rámec pro spolupráci, který byl vypracován během postupných konzultací mezi národními zdravotnickými autoritami a Regionální úřadovnou Světové zdravotnické organizace pro Evropu.
Program spolupráce na roky 2016 - 2017 vychází z plánu na období 2016 - 2017, který byl vypracován v součinnosti s Českou republikou. Práce na programu probíhaly v rámci reformy WHO a v celkovém kontextu 12. všeobecného programu práce. Cílem společného plánování bylo stanovit prioritní výsledky (outcomes) v oblasti zdravotnictví pro účely spolupráce mezi WHO a Českou republikou v letech 2016 - 2017. Tento dokument podrobně popisuje program spolupráce včetně navrhovaných výstupů (outputs) a produktů (deliverables).
Regionální úřadovna zodpovídá z hlediska správy za výstupy programového rozpočtu (programme budget outputs), zatímco očekávané výsledky (outcomes) vymezují, jakým způsobem Česká republika uchopí výstupy (outputs). Dosažení výstupů programového rozpočtu je společnou odpovědností České republiky a Regionální úřadovny. Na nejvyšší úrovni přispívají výsledky k celkovému vlivu WHO, a to zejména k udržitelným změnám zdraví obyvatel, k čemuž přispívá také Regionální úřadovna a členské státy WHO.
Dosažení cílů BCA je odpovědností Regionální úřadovny WHO pro Evropu a Ministerstva zdravotnictví České republiky. Ministerstvo zdravotnictví učiní vše potřebné, aby koordinovalo zapojení ostatních resortů do plnění smlouvy, podle potřeby usnadňovalo celostátní a celospolečenské přístupy v souladu s rámcem evropské politiky pro zdraví a pohodu Zdraví 2020.
Dokument je strukturován následovně:
1. PRVNÍ ČÁST se zaměřuje na priority a zdravotní dopady, u kterých lze předpokládat, že jich bude dosaženo prostřednictvím dohodnutého programu spolupráce v období 2016 - 2017. Na tomto programu spolupráce budou usilovně kooperovat Ministerstvo zdravotnictví a Regionální úřadovna. Dále tato část obsahuje shrnutí podle kategorie programového rozpočtu, výsledků, výstupů programového rozpočtu, produktů (deliverables) a způsobu provedení. Předpokládají se dva způsoby realizace:
- mezistátní přístup, který je využit k řešení společných potřeb zemí prostřednictvím společného přístupu na úrovni celého regionu. Očekává se, že tímto způsobem bude prováděna stále větší část činností;
- vnitrostátní přístup pro výstupy, které jsou vysoce specifické pro potřeby jednotlivých zemí a v rámci daných okolností. Tento způsob bude i nadále důležitý a bude využit v mnoha případech.
2. DRUHÁ ČÁST zahrnuje ustanovení o rozpočtu pro BCA, financování a vzájemných závazcích Regionální úřadovny a Ministerstva zdravotnictví.
Podmínky spolupráce
Priority (1. část) poskytují rámec pro spolupráci na období 2016 - 2017. Program spolupráce může být upravován v průběhu těchto dvou let na základě vzájemné dohody, vyžadují-li takovou úpravu stávající okolnosti.
Výstupy programového rozpočtu a dohodnuté produkty na období 2016 - 2017 mohou být měněny na základě vzájemné písemné dohody mezi Regionální úřadovnou WHO pro Evropu a Ministerstvem zdravotnictví například v důsledku změn zdravotní situace v zemi, změn ve způsobilosti země provádět dohodnuté činnosti, zvláštních potřeb, které vyvstanou v průběhu předmětného dvouletého období, změn ve způsobilosti Regionální úřadovny zajistit dohodnuté výstupy nebo s ohledem na změny ve financování. Podnět k provedení změn může podat kterákoli ze stran.
Po podpisu této BCA Ministerstvo zdravotnictví potvrdí národní kontaktní bod a národní technické kontaktní body. Národní kontaktní bod bude odpovídat za celkovou implementaci BCA na straně Ministerstva zdravotnictví a bude pravidelně komunikovat s národními technickými body. Ředitelka národní kanceláře WHO (HWO) bude nést odpovědnost za implementaci BCA v rámci WHO. V souladu s tím bude dohodnut pracovní plán BCA, včetně plánovaných výstupů programového rozpočtu, produktů a časového rozvrhu implementace. Implementace bude zahájena na počátku dvouletého období 2016 - 2017. Regionální úřadovna poskytne České republice nejvyšší možnou úroveň technické pomoci, která bude usnadňována a podporována ze strany národní kanceláře WHO v České republice nebo jinými druhy působení WHO v České republice. Za celkovou koordinaci a řízení pracovního plánu BCA zodpovídá HWO.
Rozpočet WHO na předmětné dvouleté období představuje odhadované náklady na realizaci plánovaných výstupů a produktů převážně na národní úrovni. Na základě výsledků WHO Finančního dialogu bude financování pocházet jak z korporátních zdrojů WHO, tak z dalších zdrojů dostupných prostřednictvím WHO. Tyto prostředky by neměly být použity k dotování nebo vyplňování finančních nedostatků ve zdravotnickém sektoru, jako jsou příplatky ke mzdám nebo nákupy. Nákupy a dary v rámci činností reagujících na mimořádné události nebo jako součást ukázkových projektů budou nadále financovány prostřednictvím dalších mechanismů v souladu s pravidly a předpisy WHO.
Náklady na technický a vedoucí personál Regionální úřadovny a geograficky rozptýlených kancelářích (GDO) a příspěvek národní kanceláře WHO na realizaci plánovaných výstupů a produktů nejsou v indikovaném rozpočtu zahrnuty, a proto jsou uvedené údaje výrazně nižší než skutečné náklady na podporu, které mají být České republice poskytnuty. Tato podpora přesahuje uvedený rozpočet a zahrnuje technickou pomoc a další příspěvky z ústředí WHO, Regionální úřadovny, GDO a nekryté příspěvky od národních kanceláří. Rozpočet a případné financování zahrnuté do této smlouvy jsou prostředky WHO přidělené na spolupráci Regionální úřadovny v rámci pracovního plánu BCA.
Hodnota vstupu Ministerstva zdravotnictví jiná než poskytnutá skrze Regionální úřadovnu není ve smlouvě odhadnuta.
Tato BCA je otevřena dalšímu vývoji a příspěvkům z jiných zdrojů s cílem doplnit stávající program spolupráce nebo přidat činnosti, které nebyly v tomto stadiu do smlouvy zahrnuty.
Regionální úřadovna WHO pro Evropu bude zejména usnadňovat koordinaci s ústředím WHO s cílem maximalizovat účelnost aktivit v České republice v duchu zásady „jedna WHO“.
1. ČÁST
Stanovení priorit spolupráce na období 2016 - 2017
1.1 Analýza zdravotního stavu
V posledním desetiletí se vzorec onemocnění v České republice změnil a do popředí se dostaly nové výzvy. Hlavní ukazatele zdraví reflektují skutečnost, že Česká republika patří mezi nejzdravější země střední a východní Evropy. Nízká kojenecká úmrtnost ji řadí dokonce mezi nejlepší na světě. Podobně jako v jiných průmyslově vyspělých zemích jsou hlavní příčinou morbidity a mortality nepřenosné nemoci, přičemž mezi tři hlavní příčiny úmrtí patří: onemocnění oběhové soustavy, zhoubné novotvary a externí příčiny. Standardizovaná úmrtnost na onemocnění oběhové soustavy a zhoubné novotvary byla výrazně vyšší nejen v porovnání s EU, ale také s ostatními středoevropskými zeměmi. Převažují rizikové faktory související s životním stylem, zejména kouření, konzumace alkoholu, nezdravá strava a nedostatek pohybové aktivity. Stále větším problémem je zvyšující se prevalence obezity. Určitého pokroku v těchto oblastech bylo dosaženo pomocí iniciativ na komunitní úrovni, jako jsou zdravá města, školy podporující zdraví, bezpečné komunity a síť nemocnic podporujících zdraví. Česká republika udržuje přenosné nemoci pod kontrolou pomocí rozsáhlých očkovacích programů, které jsou realizovány s vysokým pokrytím ve všech relevantních imunizačních kategoriích. Pozornost je věnována připravenosti systému zdravotnictví na možné epidemie/pandemie nemocí a hrozící krizové situace.
Český systém zdravotní péče je oproti západní Evropě charakterizován relativně nízkými celkovými náklady na zdravotní péči vyjádřenými jako podíl na hrubém domácím produktu, nízkou spoluúčastí pacientů, širokou škálou plnění a početnými lidskými zdroji i přes určité regionální nerovnosti. Charakteristické pro systém je nadužívání zdravotní péče s vysokým počtem ambulantních návštěv a průměrnou délkou akutních hospitalizací. Česká republika má značný potenciál pro zlepšení efektivity a výsledků zdravotní péče. Hlavním problémem zdravotnických reforem v nadcházejících desetiletích bude udržet vysokou kvalitu péče dostupnou všem obyvatelům s ohledem na ekonomický vývoj, demografické stárnutí populace a kapacity systému sociálního a zdravotního pojištění.
1.2 Priority spolupráce
1.2.1 Implementace vize Zdraví 2020 v České republice
Česká republika přijala vizi Zdraví 2020 pro rozvoj nové politiky národního zdraví. Tento proces byl podpořen implementací balíčku Zdraví 2020 v kontextu České republiky a zejména pomocí celostátních a celospolečenských přístupů a doporučení k nim, jakož i prostřednictvím monitorovacích mechanismů implementace politik.. Dne 8. ledna 2014 přijala vláda usnesení č. 23 k programu Zdraví 2020: Národní strategie ochrany a podpory zdraví a prevence nemocí a dne 20. března 2014 jej podpořila Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky. V roce 2015 byly vypracovány implementační dokumenty - akční plány pro Národní strategii Zdraví 2020, které určují hlavní úkoly v oblasti podpory zdraví, prevence a kontroly nemocí a ochrany zdraví.
Očekávané produkty BCA mají podporovat rozvoj zdravotní politiky. Stanovené priority se zaměřují na rozvojový proces s důležitým obsahem, zejména na nepřenosné nemoci, podporu zdravého stárnutí, zdraví dětí a dospívajících v průběhu života a zdravotní systémy v souvislosti s životním prostředím. V centru pozornosti je:
Kategorie 2: Nepřenosné nemoci
Česká republika čelí rostoucí epidemii nepřenosných chorob, které jsou hlavní příčinou morbidity i mortality. Proto je třeba věnovat pozornost zejména prevenci rizikových faktorů souvisejících s životním stylem. Mezi nejzávažnější rizikové faktory, zejména pak u adolescentní populace, patří hlavně kouření, konzumace alkoholu, nezdravá strava a nedostatek pohybu. Omezení těchto rizik představuje významnou dlouhodobou investici do zdraví a dlouhověkosti a tedy i do snižování budoucích nákladů na zdravotní péči.
Česká republika právě zavádí komplexní strategický rámec pro účinné zmírnění škod způsobených kouřením. Stále existuje podpora kouření ovlivňovaná tabákovým průmyslem (působícím v zemi) - a to jak oficiální (reklama), tak i skrytá (média, chování některých politiků, publicita za účelem sponzoringu). Důsledkem je vysoká prevalence kouření, zejména v populaci adolescentů a mladých dospělých, a nízká míra ochrany nekuřáků.
Podobně negativní trend byl sledován u ukazatelů konzumace alkoholu. Česká republika vykazuje nejvyšší procento konzumentů alkoholu v Evropě mezi dětmi ve věku 13 - 15 let. Dokumentování této cílové skupiny vyzdvihuje význam Evropského akčního plánu k alkoholu, který by měl být v zemi realizován.
V České republice lze postupně sledovat trend směřující k péči v komunitě. Zároveň s vyšší informovaností veřejnosti se projevuje například v oblasti prevence úrazů, informovanosti o duševních chorobách, zdravém a aktivním stárnutí. I když stávající systém nabízí mnoha pacientům uspokojivé služby, je péče poskytovaná pacientům s chronickými duševními poruchami nedostatečná. Aktuální výzvou je vytváření podmínek pro pomoc poskytovanou pacientům v jejich vlastním sociálním prostředí. Vedle toho je třeba zmínit klíčový prvek nyní zpracovávané Národní strategie pro duševní zdraví, která přejímá zásady Evropské strategie pro duševní zdraví. Je třeba rozvíjet rámec kompetencí pracovních sil pro zajištění služeb fungujících v komunitním prostředí, aby byly vytvořeny příslušné kapacity. Dále je třeba věnovat pozornost destigmatizaci problémů v oblasti duševního zdraví a také kvalitě péče a služeb z hlediska lidských práv pacientů.
V České republice jsou úrazy nejčastější příčinou úmrtí u dětí a mladých dospělých a třetí nejčastější příčinou úmrtí v rámci celé populace. Ačkoli standardizovaná úmrtnost dětí ve věku 0 až 14 let v důsledku vnějších příčin v České republice v posledních letech značně poklesla, jsou úrazy stále hlavní příčinou úmrtí, hospitalizace a invalidity dětí starších 1 roku a představují závažný zdravotnický, ekonomický a sociální problém. V dlouhodobém měřítku patří mezi nejzávažnější druhy úrazů dopravní nehody. Je třeba rozvíjet národní meziresortní politiky zaměřené na intervence snižující rizikové faktory úrazů se zaměřením na plnění cílů stanovených v Desetiletí opatření OSN pro bezpečnost silničního provozu 2011 - 2020.
Jednou z nejčastějších forem porušování lidských práv je domácí násilí a násilí na ženách. Přibližně každá třetí žena a každý pátý muž se stává obětí různých forem domácího násilí nebo gendrově podmíněného násilí. Česká republika přijala komplexní strategický dokument Akční plán prevence domácího a gendrově podmíněného násilí na léta 2015 - 2018, který usnadňuje koordinovaný přístup při formulování, implementaci a hodnocení příslušných opatření pro účinnou prevenci a kontrolu a pro opatření na pomoc obětem tohoto druhu násilí. Rostoucí prevalence obezity (více než 50 % dospělých je obézních nebo má nadváhu) je stále větším problémem pro českou populaci. Aby stravování ovlivňovalo zdraví pozitivněji, je třeba dosáhnout zlepšení ve výrobě, přípravě a spotřebě potravin. Více než polovina Čechů nerespektuje doporučení týkající se míry fyzické aktivity (to platí jak pro dětskou, tak i dospělou populaci). V rámci Národní strategie Zdraví 2020 byly zpracovány komplexní akční plány - Akční plán na podporu pohybové aktivity, Akční plán pro správnou výživu a stravovací návyky populace a Akční plán pro boj s obezitou odrážející zásady Evropské charty pro boj s obezitou. Jejich úspěšná realizace zůstává velkým úkolem pro Českou republiku.
Komplexní přístup k prevenci a kontrole nepřenosných onemocnění musí zahrnovat aktivity podporující zdravotní gramotnost Čechů, které dále také napomohou rozhodovat se ve prospěch vlastního zdraví. V této souvislosti je třeba vytvořit udržitelné prostředí, které prospívá zdraví a podporuje ho. Musí v něm být umožněno rozhodování se ve prospěch zdraví, a to s ohledem na dostupnost a cenovou dosažitelnost.
Kategorie 3: Podpora zdraví v průběhu celého života
Doporučuje se, aby Česká republika byla podpořena v přijímání a implementaci intersektorálních doporučení týkajících se politik pro zdraví dospívajících a strategií na podporu zdraví adolescentů, jakož i strategií zaměřených na omezování rizikového chování dospívajících.
Dlouhodobá péče o seniory či postižené se v České republice stále poskytuje v rámci dvou překrývajících se struktur s různými systémy organizace a financování. Důležitým úkolem reforem zdravotní péče je zlepšit kvalitu péče a její dostupnost.
V zemi doposud není rozvíjena meziresortní koncepce zdravého stárnutí. Některé aktivity zaměřené na zdravé stárnutí jsou poskytovány na úrovni komunity podle doporučení WHO zaměřených na lepší kvalitu života a bezpečnost a na přátelské prostředí pro starší populaci.
Přijímání zdravotních politik a plánů na místní úrovni dosud neprobíhá na rutinní bázi. Podle BCA 2014 - 2015 byla aktualizována metodika pro zpracování regionálních a místních akčních plánů, kterou rozšiřuje a podporuje národní síť zdravých měst. Aby mohla Česká republika adekvátně zhodnotit vztah mezi zdravím a životním prostředím, stanovila potřebu rozvíjet a řídit programy posuzování dopadu na zdraví (HIA). Metodika HIA byla vypracována podle BCA 2014 - 2015 a je třeba ji ještě revidovat ve spolupráci s WHO a rozšiřovat. Důležitým úkolem zůstává další rozvoj spolupráce mezi institucemi veřejného zdraví a místními úřady při zpracování regionálních a místních politických rámců na základě strategie Zdraví 2020.
Kategorie 4: Zdravotnické systémy
Zdraví 2020 hraje důležitou roli při ovlivňování členských států v průběhu formulování politik. V některých případech byl tento program silným iniciačním faktorem, který uvedl do pohybu formulaci politiky zdraví odrážející meziresortní přístup k podpoře zdraví. Záměrem je usnadnit meziresortní debatu v průběhu procesu formulování politiky zdraví.
Lze doporučit obhajování a politický dialog na podporu České republiky při implementaci Národní strategie Zdraví 2020.
Koncepce WHO Nemocnice podporující zdraví je velkou příležitostí pro české zdravotníky jak získat přehled a sdílet inspiraci při realizaci opatření na podporu zdraví ve zdravotnickém prostředí. Neuspokojivá incidence nepřenosných nemocí je podstatný argument proč podporovat systematický rozvoj projektu Nemocnice podporující zdraví v České republice.
Přestože je v zemi dobře rozvinutý systém sběru a hlášení zdravotnických dat, je třeba budovat kapacity pro sběr, prezentaci a interpretaci těchto údajů. Při implementaci ukazatelů vytvořených pro evropskou i Národní strategii Zdraví 2020 se doporučuje technická pomoc.
Podpora rozvoje politiky e-Zdraví je prioritou a nástrojem pro zlepšování/zlepšení poskytování kvalitní zdravotní péče a nákladové efektivity celého zdravotního systému.
Evropská strategie Zdraví 2020 je silným iniciačním faktorem, který uvedl do pohybu formulaci národních politik zdraví a akčních plánů odrážejících meziresortní přístup. Podle stanovených ukazatelů pro národní i celoevropskou úroveň bude vypracováno hodnocení rozvoje a efektivity Národní strategie Zdraví 2020.
1.2.2 Propojení mezi BCA pro Českou republiku a národními a mezinárodními strategickými rámci
Tato BCA na období 2016 - 2017 podporuje realizaci národní politiky Zdraví 2020 v České republice: Národní Strategie ochrany a podpory zdraví a prevence nemocí a s ní souvisejících akčních plánů.
V BCA již byly stanoveny příslušné klíčové cíle udržitelného rozvoje.
1.2.3 Programovací priority spolupráce
Následující program spolupráce 2016 - 2017 byl oboustranně schválen a vybrán v reakci na problémy v oblasti veřejného zdraví a přetrvávající úsilí o zlepšení zdravotního stavu obyvatelstva České republiky.
Výstupy programového rozpočtu a produkty jsou předmětem dalších pozměňovacích návrhů, jak je stanoveno v podmínkách spolupráce této BCA.
U každé kategorie je uvedeno propojení s příslušným cílem či cíli udržitelného rozvoje (SDG).
Kategorie 2. Nepřenosné nemoci
Programová oblast: Nepřenosné nemoci
Výsledek: 2.1. Lepší přístup k intervencím pro prevenci a léčbu nepřenosných nemocí a jejich rizikových faktorů
SDG spojené s výsledkem:
Cíl 3 - Zajistit zdravý život a zvyšovat jeho kvalitu pro všechny v jakémkoli věku
Č.Výstup  programového  rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní (CS)mezistátní (IC)2.1.2.Země mohou implementovat strategie na snížení modifikovatelných rizikových faktorů u nepřenosných nemocí (kouření, výživa, nedostatek pohybu a nadměrná konzumace alkoholu) včetně sociálních determinantů212C2 - Poskytovat technickou pomoc při implementaci nákladově efektivních a dostupných opatření na snížení modifikovatelných rizikových faktorů a vést implementaci Rámcové úmluvy Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku a Evropského akčního plánu k snižování škodlivého užívání alkoholu (EAPA) 2012 - 2020X
Programová oblast: Duševní zdraví a zneužívání návykových látek
Výsledek: 2.2. Lepší přístup ke službám pro duševní zdraví a poruchy spojené s užíváním návykových látek
SDG spojené s výsledkem:
Cíl 3 - Zajistit zdravý život a zvyšovat jeho kvalitu pro všechny v jakémkoli věku
Č.Výstup  programového  rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní (CS)mezistátní (IC)2.2.2.Země s technickou kapacitou na rozvoj integrovaných služeb duševního zdraví v celém rozsahu podpory, prevence, léčby a uzdravování222C1 - Podporovat organizace poskytující služby v oblasti duševního zdraví a sociální péče, zaměřit se na rozvoj a implementaci primární, sekundární a terciární prevence.X
Programová oblast: Násilí a úrazy
Výsledek: 2.3. Snížené rizikové faktory a větší záběr intervencí pro prevenci a zvládání neúmyslných úrazů a násilí
 SDG spojené s výsledkem:
Cíl 3 - Zajistit zdravý život a zvyšovat jeho kvalitu pro všechny v jakémkoli věku,
Cíl 5 - Dosáhnout genderové rovnosti a posílit postavení všech žen a dívek
Č.Výstup  programového  rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní (CS)mezistátní (IC)2.3.1.Rozvoj a implementace meziresortních plánů a programů na prevenci úrazů se zaměřením na plnění cílů stanovených v Desetiletí opatření OSN pro bezpečnost silničního provozu 2011 - 2020231C2 - Zahájit politický dialog na národní úrovni za účelem podpory meziresortní spolupráce při přípravě a implementaci politik a programů pro bezpečnost silničního provozuX2.3.3.Snazší rozvoj a implementace politik a programů řešení násilí na ženách, mládeži a dětech233C1 - Implementace a hodnocení příslušných opatření pro účinnou prevenci a kontrolu násilí a opatření na pomoc obětem v systému zdravotní péče, se zaměřením na dosažení cílů stanovených v Akčním plánu prevence domácího a gendrově podmíněného násilí na léta 2015 - 2018X
Programová oblast: Výživa
Výsledek: 2.5. Snížení nutričních rizikových faktorů
SDG spojené s výsledkem:
Cíl 2 - Vymýtit hlad, dosáhnout potravinové bezpečnosti a zlepšení výživy a prosazovat udržitelné zemědělství
Č.Výstup  programového  rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní (CS)mezistátní (IC)2.5.1Země jsou schopny rozvíjet, implementovat a monitorovat akční plány na základě implementace komplexního plánu pro výživu matek, kojenců a malých dětí, který zohledňuje dvojí zátěž podvýživy251C2 - Podporovat vytváření systémů pro monitorování výsledků souvisejících s výživou a implementaci národních akčních plánůX2.5.2Normy a standardy a politické možnosti na podporu stravovacích cílů obyvatelstva a nákladově efektivních intervencí na řešení dvojí zátěže podvýživy a jejich přijetí ze strany zemí, které připravují národní doporučení a legislativu podporující účinná stravovací opatření252C1 - Podporovat rozvoj, úpravu a implementaci národních doporučení a legislativy v oblasti výživy na základě aktualizovaných světových norem, standardů a doporučeníX
Kategorie 3. Podpora zdraví v průběhu celého života
Programová oblast: Reprodukční zdraví, zdraví matek, novorozenců, dětí a adolescentů
Výsledek: 3.1. Zlepšení přístupu k intervencím na zlepšení zdraví žen, novorozenců, dětí a adolescentů
SDG spojené s výsledkem:
Cíl 3 - Zajistit zdravý život a zvyšovat jeho kvalitu pro všechny v jakémkoli věku
Cíl 4 - Zajistit rovný přístup k inkluzívnímu a kvalitnímu vzdělání a podporovat celoživotní vzdělávání pro všechny
Cíl 5 - Dosáhnout genderové rovnosti a posílit postavení všech žen a dívek
Cíl 8 - Podporovat trvalý, inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, plnou a produktivní zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny
Cíl 16 - Podporovat mírové a inkluzivní společnosti pro udržitelný rozvoj, zajistit všem přístup ke spravedlnosti a vytvořit efektivní, odpovědné a inkluzivní instituce na všech úrovních,
Cíl 17 - Oživit globální partnerství pro udržitelný rozvoj a posílit prostředky pro jeho uplatňování
Č.Výstup  programového  rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní (CS)mezistátní (IC)3.1.5.Země mohou implementovat a monitorovat integrované politiky a strategie na podporu zdraví dospívajících a snižování rizikového chování dospívajících315C2 - Podporovat země při rozvoji, implementaci a monitorování komplexních (nebo meziresortních) intervencí pro zdraví dospívajících, včetně posilování propojení mezi aktivitami a klíčovými programy, jako jsou programy zaměřené na sexuální a reprodukční zdraví, HIV a sexuálně přenosné infekce, výživu a fyzickou aktivitu, násilí a úrazy, kontrolu tabáku, užívání návykových látek, duševní zdraví, prevenci nepřenosných nemocí a podporu zdravého životního stylu a zdravotní gramotnostiX
Programová oblast: Stárnutí a zdraví
Výsledek: 3.2. Zvětšení podílu starších lidí, kteří mohou vést samostatný život
SDG spojené s výsledkem:
Cíl 3 - Zajistit zdravý život a zvyšovat jeho kvalitu pro všechny v jakémkoli věku
Cíl 4 - Zajistit rovný přístup k inkluzívnímu a kvalitnímu vzdělání a podporovat celoživotní vzdělávání pro všechny
Č.Výstup programového  rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní (CS)mezistátní (IC)3.2.1.Podpora zemí při rozvoji politik a strategií, které podporují zdravé a aktivní stárnutí321C1 - Usnadnit v zemích dialog o rozvoji meziresortních politik a plánů na podporu zdravého a aktivního stárnutí a usnadnit poskytování dlouhodobé a paliativní péče a péče na konci životaX
Programová oblast: Zdraví a životní prostředí
Výsledek: 3.5. Omezení environmentálních hrozeb pro zdraví
SDG spojené s výsledkem:
Cíl 11 - Vytvořit inkluzivní, bezpečná, odolná a udržitelná města a obce,
Cíl 12 - Zajistit udržitelnou spotřebu a výrobu
Č.Výstup  programového  rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní (CS)mezistátní (IC)3.5.1.Země mohou posuzovat rizikové faktory a rozvíjet a implementovat politiky, strategie či předpisy pro prevenci, zmírňování a zvládání environmentálních dopadů a pracovních rizik na zdraví351C1 - Posilovat národní kapacity v oblasti posuzování a zvládání environmentálních zdravotních rizik, včetně posuzování dopadů na zdraví, a podporovat rozvoj národních politik a plánů pro zdravé životní a pracovní prostředíX
Kategorie 4. Zdravotnické systémy
Programová oblast: Národní zdravotní politiky, strategie a plány
Výsledek: 4.1. Všechny země mají komplexní národní zdravotní politiky, strategie a plány zaměřené na posun ke všeobecnému zdravotnímu pokrytí
SDG spojené s výsledkem:
Cíl 11 - Vytvořit inkluzivní, bezpečná, odolná a udržitelná města a obce,
Cíl 17 - Oživit globální partnerství pro udržitelný rozvoj a posílit prostředky pro jeho uplatňování
Č.Výstup  programového  rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní (CS)mezistátní (IC)4.1.1.Lepší kapacity státní správy v oblasti formulování, implementace a kontroly komplexních národních zdravotních politik, strategií a plánů (včetně meziresortních opatření a „Zdraví ve všech politikách“ a politik rovnosti)411C2 - Podporovat úředníky ve zdravotnictví, aby se společně s ostatními resorty, soukromými a neziskovými organizacemi, zástupci občanské společnosti, univerzitami a dalšími institucemi účastnili politického dialogu za účelem rozvoje a implementace národních politik, strategií a plánů v oblasti zdravotnictví, které zvýší odolnost jejich zdravotnických systémů, v rámci úsilí zaměřeného na podporu a ochranu zdraví a prevence a kontrolu nemocíX
Programová oblast: Integrované zdravotní služby zaměřené na člověka
Výsledek: 4.2. Stávající politiky, financování a lidské zdroje na zvýšení přístupu k integrovaným zdravotním službám zaměřeným na člověka
SDG spojené s výsledkem:
Cíl 10 - Snížit nerovnost uvnitř zemí i mezi nimi,
Cíl 16 - Podporovat mírové a inkluzivní společnosti pro udržitelný rozvoj, zajistit všem přístup ke spravedlnosti a vytvořit efektivní, odpovědné a inkluzivní instituce na všech úrovních
Č.Výstup programového rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní (CS)mezistátní (IC)4.2.3.Země mohou zlepšovat bezpečnost pacientů a kvalitu služeb a pacienti mají silnější postavení v rámci všeobecného zdravotního pokrytí423C1 - Stanovit potřeby posilování národních kapacit a podporovat Českou republiku ve zlepšování kvality a bezpečnosti zdravotních služeb pomocí intervencí projektu „Nemocnice podporující zdraví“X
Programová oblast: Zdravotnické systémy, informace a evidence
Výsledek: 4.4. Všechny země mají dobře fungující systémy v oblasti zdravotnických informací, e-Health, výzkumu, etiky a řízení znalostí na podporu národních priorit ve zdravotnictví
SDG spojené s výsledkem:
Cíl 8 - Podporovat trvalý, inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, plnou a produktivní zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny
Cíl 17 - Oživit globální partnerství pro udržitelný rozvoj a posílit prostředky pro jeho uplatňování
Č.Výstup  programového  rozpočtuProduktyZpůsob realizacevnitrostátní  (CS)mezistátní (IC)4.4.1.Komplexní monitorování zdravotní situace, trendů, nerovností a determinantů na globální, regionální a místní úrovni pomocí globálních standardů, včetně sběru a analýzy dat s cílem vypořádat se s chybějícími údaji a vyhodnotit výkonnost systémů441C2 - Generování a konsolidace informací a odpovídajících celostátních a dílčích národních statistik za použití mezinárodně uznávaných standardů a metod na podporu politického rozhodování na základě důkazů a informacíX4.4.2.Země mohou plánovat, rozvíjet a implementovat strategii e-Health442C1 - Podporovat budování kapacit a partnerství při rozvoji a implementaci národní strategie e-HealthX
Výše uvedený program spolupráce je založen na specifických potřebách České republiky a na regionálních a globálních iniciativách a perspektivách WHO. Cílem BCA je zjednodušit strategickou orientaci v rámci spolupráce a posloužit jako základ pro zaměření spolupráce na vybraný počet prioritních výsledků a výstupů programového rozpočtu. Vybrané prioritní výsledky a výstupy programového rozpočtu jsou ty, které jsou pokládány za proveditelné a zásadní pro zlepšení zdravotní situace v České republice, a ty, kde WHO může nabídnout jedinečný přínos.
2. ČÁST
Rozpočet a závazky na léta 2016 - 2017
2.1 Rozpočet a financování
Celkový rozpočet BCA pro Českou republiku činí 160 000 USD. Potenciálně lze využít všechny zdroje finančních prostředků na financování tohoto rozpočtu.
V souladu s usnesením Světového zdravotnického shromáždění WHA66.2 a v návaznosti na výsledky Finančního dialogu zveřejní generální ředitelka WHO rozdělení dostupných finančních prostředků. Následně ředitelka Regionální úřadovny rozdělí finanční prostředky Regionální úřadovny na jednotlivé dvouleté smlouvy o spolupráci.
Hodnota příspěvku WHO přesahuje finanční údaje zde uvedené, protože zahrnuje i technickou pomoc a jiné příspěvky od ústředí WHO, Regionální úřadovny, GDO a rovněž národních kanceláří. Kromě částek alokovaných v rozpočtu na pracovní plány jednotlivých zemí uvede Regionální úřadovna Světové zdravotnické organizace pro Evropu v rámci své zprávy o plnění ročního a dvouletého programového rozpočtu odhad skutečných nákladů na program včetně úplných informací o podpoře poskytnuté Regionální úřadovnou jednotlivým zemím v kvantitativním vyjádření.
2.2 Závazky
Ministerstvo zdravotnictví České republiky a Regionální úřadovna Světové zdravotnické organizace pro Evropu se shodně zavazují spolupracovat na mobilizaci dodatečných zdrojů požadovaných pro dosažení výsledků, výstupů programového rozpočtu a produktů definovaných v této BCA.
2.2.1. Závazky Regionální úřadovny Světové zdravotnické organizace pro Evropu
WHO souhlasí s tím, že podle dostupnosti prostředků a na základě svých předpisů a nařízení zajistí výstupy a produkty stanovené v této BCA. Na všechny ostatní místní náklady, dotace nebo přímou finanční spoluúčast během realizace programu budou uzavřeny samostatné dohody.
2.2.2. Závazky Ministerstva zdravotnictví
Ministerstvo zdravotnictví se zapojí do formulování politiky a strategie a požadovaných procesů implementace a poskytne dostupný personál, materiál, dodávky, vybavení, pokryje místní náklady nezbytné pro dosažení výsledků a zajištění prioritních výstupů programového rozpočtu stanovených v této BCA.
SEZNAM ZKRATEK
Obecné zkratky
BCA - Dvouletá smlouva o spolupráci
CO - Národní kancelář Světové zdravotnické organizace
HQ - ústředí Světové zdravotnické organizace
HWO - ředitelka Národní kanceláře Světové zdravotnické organizace
GDO - geograficky rozptýlené kanceláře
PB - programový rozpočet
SDG - cíle udržitelného rozvoje
WHA - Světové zdravotnické shromáždění
WHO - Světová zdravotnické organizace
Technické zkratky
EAPA - Evropský akční plán k snižování škodlivého užívání alkoholu
HIA - posouzení dopadů na zdraví
MNH - duševní zdraví
NCDs - nepřenosné nemoci


1) Vídeňská úmluva o smluvním právu přijatá ve Vídni dne 23. května 1969 byla vyhlášena pod č. 15/1988 Sb.