66/2015 Sb.
Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 222/1995 Sb., o vodních cestách, plavebním provozu v přístavech, společné havárii a dopravě nebezpečných věcí, ve znění pozdějších předpisů

66
VYHLÁŠKA
ze dne 1. dubna 2015,
kterou se mění vyhláška č. 222/1995 Sb., o vodních cestách, plavebním provozu v přístavech, společné havárii a dopravě nebezpečných věcí, ve znění pozdějších předpisů
Ministerstvo dopravy stanoví podle § 52 zákona č. 114/1995 Sb., o vnitrozemské plavbě, ve znění zákona č. 358/1999 Sb., zákona č. 118/2004 Sb., zákona č. 309/2008 Sb., zákona č. 187/2014 Sb. a zákona č. 250/2014 Sb.:

Čl. I
Vyhláška č. 222/1995 Sb., o vodních cestách, plavebním provozu v přístavech, společné havárii a dopravě nebezpečných věcí, ve znění vyhlášky č. 412/2004 Sb., vyhlášky č. 666/2004 Sb., vyhlášky č. 423/2005 Sb., vyhlášky č. 517/2006 Sb. a vyhlášky č. 44/2008 Sb., se mění takto:
1. V § 2 odst. 1 se slova „§ 3 odst. 4“ nahrazují slovy „příloze č. 2 části 1“ a slovo „Chvaletice“ se nahrazuje slovem „Kunětice“.
2. V § 2 odst. 2 až 4 se slova „§ 3 odst. 4“ nahrazují slovy „příloze č. 2 části 1“.
3. V § 2 odst. 4 se slova „v úseku od říčního km 207,0 po soutok s vodním tokem Dyje“ zrušují.
4. V § 3 písm. a) se číslo „177,00“ nahrazuje číslem „1012,58“ a číslo „152,50“ se nahrazuje číslem „987,80“.
5. V § 3 písm. a) se za vodní tok „vodní tok Sázavy od říčního km 2,50 (Pikovice) po říční km 0,00 (Davle, ústí do vodního toku Vltavy),“ vkládá nový vodní tok „vodní tok Zámecká Dyje od říčního km 12,50 (odbočení z Dyje) po soutok s vodním tokem Dyje, včetně Staré Dyje,“ a za vodní plochu „vodní plocha Matylda (Most)“ se vkládá nová vodní plocha „vodní plocha Předměřice nad Labem (Správčický písník),“.
6. § 5 odst. 1 zní:

„(1) Rozměry vyznačené části vodního toku s udržovanými vyznačenými parametry, nebo vodního toku vymezeného jeho břehy s přihlédnutím ke sklonu jejich svahů (dále jen „plavební dráha“) jsou
a) nejmenší šířka přímé plavební dráhy v hloubce odpovídající ponoru návrhového plavidla
1. v řece
pro klasifikační tř. 0. ................................. 14 m,
pro klasifikační tř. I. .................................. 20 m,
pro klasifikační tř. IV., Va., Vb. ................ 50 m,
2. v plavebním kanálu
pro klasifikační tř. 0. ................................... 6 m,
pro klasifikační tř. I. .................................. 15 m,
pro klasifikační tř. IV., Va., Vb. ................ 40 m,
b) nejmenší plavební hloubka je tvořena součtem nejvýše přípustného ponoru plavidla a bezpečnostní vzdálenosti dna plavidla nade dnem vodní cesty (dále jen „bezpečnostní marže“). U nových a nově upravovaných vodních cest činí nejmenší plavební hloubka 1,20 m + bezpečnostní marže pro vodní cestu klasifikační třídy 0., 2,20 m + bezpečnostní marže pro vodní cestu klasifikační třídy I. a 2,80 m + bezpečnostní marže pro vodní cestu klasifikační třídy IV., Va. a Vb. V případě, že nové nebo nově upravené vodní cestě bezprostředně předchází po proudu vodního toku vodní cesta s nižším přípustným ponorem plavidla, může u této nové nebo nově upravené vodní cesty plavební hloubka dosáhnout hodnoty součtu přípustného ponoru plavidla na bezprostředně předcházejícím úseku vodní cesty a bezpečnostní marže; stavební konstrukce musí v budoucnu umožnit dosažení plavební hloubky podle příslušné klasifikační třídy. Bezpečnostní marže činí
1. v řece
nejméně 0,30 m,
u nových a nově upravovaných vodních cest nejméně 0,30 m pro klasifikační tř. 0.,
a nejméně 0,50 m pro klasifikační tř. I., IV., Va., Vb.,
2. v plavebním kanálu
nejméně 0,30 m pro klasifikační tř. 0.,
nejméně 0,50 m pro klasifikační tř. I.,
nejméně 1,00 m pro klasifikační tř. IV., Va., Vb.,
c) nejmenší poloměr oblouku plavební dráhy
pro klasifikační tř. 0. ............................ 280 m,
pro klasifikační tř. I. ............................. 300 m,
pro klasifikační tř. IV., Va. ................... 650 m,
pro klasifikační tř. Vb. .......................... 800 m.“.
7. V § 6 odst. 4 se za slova „nejméně 1 m“ vkládají slova „a 0,5 m, jde-li o klasifikační třídu I. a 0.“ a slova „Státní plavební správou“ se nahrazují slovy „plavebním úřadem“.
8. V § 7 odst. 1 se slovo „plavebními“ nahrazuje slovem „signálními“ a slova „Řádu plavební bezpečnosti1)“ se nahrazují slovy „vyhlášky o pravidlech plavebního provozu“.
Poznámka pod čarou č. 1 se zrušuje.
9. V § 7 odst. 2 se věta druhá zrušuje.
10. § 8 včetně nadpisu zní:

„§ 8
Křížení vodních cest
(1) Nejmenší podjezdná výška nově stavěných nebo rekonstruovaných mostů, u nichž dochází k výměně nebo zásadní stavební úpravě nosné konstrukce, na vodní cestě dopravně významné je 7,0 m nad nejvyšší plavební hladinou. U nově stavěných obloukových mostů musí být tato výška dodržena v šířce nejméně dvou třetin plavební dráhy podle § 5. Při rekonstrukci mostních objektů, při nichž nedochází k výměně nebo zásadní stavební úpravě nosné konstrukce, musí být zachována podjezdná výška před rekonstrukcí. Pokud nemůže být dodržena hodnota podjezdné výšky, je nutno zřídit pohyblivou konstrukci mostu. Mostní objekty musí být řešeny tak, aby nezpůsobovaly nebezpečné odrazy pro radarovou navigaci na vodní cestě.
(2) Vzdálenost mezi jednotlivými pilíři plavebního mostního otvoru, měřená kolmo na osu plavební dráhy, musí u nových mostů nebo u mostů s novými mostními pilíři, s výjimkou pohyblivých mostů, odpovídat šířce přilehlé plavební dráhy podle § 5.
(3) Nejmenší podjezdná výška nově stavěných nebo rekonstruovaných mostů, u nichž dochází k výměně nebo zásadní stavební úpravě nosné konstrukce, na vodní cestě dopravně významné klasifikační třídy I., je 5,25 m nad nejvyšší plavební hladinou, a vodní cestě dopravně významné klasifikační třídy 0., vedené plavebním kanálem, je 4,0 m nad nejvyšší plavební hladinou.
(4) Nad vodní cestou dopravně významnou mohou být zřizovány lanové dráhy a sdělovací vedení nejméně 15,5 m a elektrická vedení do napětí 110 kV nejméně 19,0 m nad nejvyšší plavební hladinou. Elektrická vedení o napětí vyšším než 110 kV mohou být zřízena nad vodní cestou dopravně významnou, bude-li jejich výška nad nejvyšší plavební hladinou stanovená v odstavci 4 zvýšena o 1 cm na každý 1 kV, o který přesahuje napětí 110 kV.
(5) Elektrická vzdušná vedení nesmí být vedena přes objekt plavební komory s rejdami nebo jezem nebo v jeho blízkosti; jsou-li vedena přes vodní cestu, musí být vedena tak, aby nezpůsobovala nebezpečné odrazy pro radarovou navigaci na vodní cestě.
(6) Kabelové vedení nebo potrubí může být uloženo do dna vodní cesty dopravně významné technologií podvrtu, v rýze chráněné záhozem, nebo jinou technologií, která zabezpečí ochranu kabelového vedení nebo potrubí před poškozením plavebním provozem. Vrch potrubí, kabelů nebo chráničky kabelů musí být u potrubí a slaboproudých kabelů nejméně 120 cm pod dnem vodní cesty, a u silnoproudých kabelů nejméně 200 cm pod dnem vodní cesty. V případě uložení v rýze musí být nejméně polovina výšky uvedeného krytí z kamene.“.
11. V § 9 se nadpis zrušuje.
12. Za § 9 se vkládají nové § 9a až 9c, které včetně nadpisů a poznámek pod čarou č. 9 až 13 znějí:

„§ 9a
Rozsah a obsah činností vykonávaných při správě sledované vodní cesty
(K § 5 odst. 6 zákona)
Činnosti vykonávané při správě sledované vodní cesty jsou
a) pravidelná kontrola plavební hloubky a odstraňování zjištěných nedostatků,
b) pravidelná kontrola plavebního značení, operativní osazování, přemisťování nebo odstraňování plavebního značení a jeho řádná údržba,
c) údržba a oprava plavebních objektů a ostatních součástí vodní cesty při minimálním omezení plavebního provozu a v souladu s požadavky se zákonem o vodách9),
d) rozrušování ledové celiny v přístavech stanovených vyhláškou o stanovení veřejných přístavů, ve kterých se rozrušují ledové celiny10).
Požadavky na stavební uspořádání a zařízení pozemní části přístavu
(K § 6 odst. 7 zákona)
§ 9b
(1) Pozemní část každého přístavu zahrnuje zejména tyto stavby a zařízení
a) pozemní komunikace a dráhy, včetně komunikací pro příjezd vozidel integrovaného záchranného systému ke stojícím plavidlům,
b) stanoviště pro stání plavidel, ke kterým musí být zajištěn trvalý pozemní přístup,
c) manipulační prostory podél stání plavidel s přístupem na plavidla,
d) připojení plavidel na elektrickou energii a vodu tak, aby všechna plavidla stojící v přístavu měla během stání možnost zásobování elektrickou energií a vodou z veřejné sítě,
e) servisní zázemí pro odběr pevných a tekutých odpadů,
f) otevřené a kryté skladovací plochy umožňující krátkodobé skladování zboží,
g) provozní zázemí přístavu.
(2) Zařízení pozemní části přístavu se přednostně umísťuje mimo aktivní zónu záplavového území podle zákona o vodách11).
(3) Trvalý pozemní přístup ke každému stání plavidla nemusí být zajištěn v období, ve kterém je plavba zakázána. Nástup osob na plavidlo a výstup osob z plavidla je osvětlen a zpevněn tak, aby byl bezpečně použitelný i za zhoršených povětrnostních podmínek.
(4) V přístavu, který má sloužit k nástupu cestujících na plavidlo a výstupu cestujících z plavidla, je tento přístup z veřejné komunikace až na plavidlo zabezpečen z hlediska bezpečného průchodu a přístupu osob se zhoršenou schopností pohybu a orientace; v takovém přístavu je umístěno zázemí pro cestující zahrnující základní hygienické zařízení a prostor pro vyčkávání na nástup na plavidlo.
(5) Stanoviště pro stání plavidel je uzpůsobeno pro nakládku a vykládku věcí a pro zásobování plavidel. Pozemní přístup ke stanovištím pro stání plavidel
a) umožňuje provoz vozidel a jejich krátkodobé parkování,
b) je uzpůsoben tak, aby byl zachován i při provádění nakládky a vykládky zboží na ostatních místech určených ke stání plavidel.
(6) Přístav umožňuje manipulaci s věcmi z plavidla a na plavidlo pomocí jeřábu. V přístavu, ve kterém je prováděna nakládka a vykládka zboží na plavidla určená k přepravě nákladů, je podél stání plavidel určených pro tuto nakládku a vykládku zřízena manipulační plocha nebo zařízení umožňující provádění manipulace se zbožím mezi plavidlem a prostředkem jiného druhu dopravní infrastruktury nebo skladovacím prostorem.
§ 9c
(1) Přístav umožňuje provádění základní opravy a údržby plavidel a tankování pohonných hmot pomocí stabilního zařízení nebo servisního plavidla. Místa určená pro provádění opravy a údržby plavidel zahrnuje pozemní manipulační plochu přístupnou vozidly a jeřábem. V přístavu nebo v jeho blízkosti je zajištěn odběr odpadních vod včetně zaolejovaných nádních vod z plavidel a zásobování plavidel vodou. Zachází-li se v přístavu se závadnými látkami, řídí se tato činnost zákonem o vodách12).
(2) Přístav umožňuje bezpečné stání a obsluhu plavidel odpovídající třídě vodní cesty uvedené v příloze č. 1 k této vyhlášce. Umístění a vyvazovací prvky přístavu s ochrannou funkcí umožňují bezpečné stání plavidel odpovídající třídě vodní cesty uvedené v příloze č. 1 k této vyhlášce od minimální plavební hladiny až do úrovně hladiny odpovídající nejvýše zaznamenané povodně. V celém tomto rozsahu je zachován přístup na plavidlo nebo na vzájemně svázanou skupinu plavidel z okolí nezasaženého povodní.
(3) Veřejný přístav
a) umožňuje vytažení malých plavidel z vody a jejich spuštění do vody s přístupem s pozemní komunikace,
b) vytváří podmínky pro možnost vykonávání zpracovatelských činností přímo v přístavu.
(4) Na každém úseku vodní cesty, který není delší než 100 km, je zabezpečena možnost provádění opravy, údržby a technické prohlídky plavidel odpovídající třídě vodní cesty uvedené v příloze č. 1 včetně možnosti jejich vytažení z vody.
9) § 47 odst. 5 zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění zákona č. 150/2010 Sb.
10) Vyhláška č. 105/2012 Sb., o stanovení veřejných přístavů, ve kterých se rozrušují ledové celiny.
11) § 66 odst. 2 a 7 zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění zákona č. 20/2004 Sb., zákona č. 186/2006 Sb. a zákona č. 150/2010 Sb.
12) § 39 zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění zákona č. 20/2004 Sb., zákona č. 105/2010 Sb., zákona č. 85/2012 Sb., zákona č. 275/2013 Sb. a zákona č. 61/2014 Sb.
13) Vyhláška č. 138/2000 Sb., o radiotelefonním provozu na vnitrozemských vodních cestách.“.
13. Společný nadpis nad § 10 zní:

„Zajištění bezpečného provozování plavidla v přístavu
(K § 8 odst. 6 zákona)“.
14. V § 10 se odstavce 1 a 2 zrušují.
Dosavadní odstavce 3 a 4 se označují jako odstavce 1 a 2.
15. V § 10 odst. 1 se slova „Řádem plavební bezpečnosti“ nahrazují slovy „vyhláškou o pravidlech plavebního provozu“.
16. V § 10 odst. 2 se slovo „lodních“ zrušuje.
17. § 11 a 12 se zrušují.
18. V § 13 se odstavce 1 a 2 včetně poznámky pod čarou č. 2 zrušují a zároveň se zrušuje označení odstavce 3.
19. V § 14 odst. 1 se slova „řádně a“ zrušují.
20. V § 14 se odstavec 3 zrušuje.
Dosavadní odstavce 4 až 8 se označují jako odstavce 3 až 7.
21. V § 14 odstavec 3 zní:

„(3) Mezi plavidla a mezi plavidla a přístavní zdi musí být vloženy odrazníky.“.
22. V § 14 odst. 4 první větě se čárka nahrazuje slovem „nebo“ a slovo „apod.“ se zrušuje.
23. V § 14 odst. 4 se slova „správu a“ nahrazují slovem „úřad,“ a slova „zřetelné označení“ se nahrazují slovy „lana nebo řetězy zřetelně označit“.
24. V § 14 odstavec 5 zní:

„(5) Vůdci plavidel stojících v přístavu musí v případě potřeby dovolit jinému plavidlu, aby se k jeho plavidlu vyvázalo, pokud tím není ohrožena bezpečnost nebo činnost jeho vlastního plavidla. To neplatí pro
a) vůdce plavidla plavebního úřadu, Policie České republiky, obecní policie a správce vodní cesty,
b) vůdce plavidla složky integrovaného záchranného systému plujícího k místu provádění záchranných nebo likvidačních prací,
c) vůdce plavidla, které přepravuje osoby podle veřejně vyhlášeného jízdního řádu, a
d) vůdce malého plavidla, které využívá veřejný přístav k dlouhodobému stání.“.
25. V § 14 odst. 7 se za slovo „předměty“ vkládají slova „, s výjimkou použitých sochorů,“.
26. V § 16 se odstavec 2 zrušuje a zároveň se zrušuje označení odstavce 1.
27. V § 17 se slovo „přiměřené“ zrušuje a za slovo „otvory“ se vkládají slova „o rozměrech alespoň 1 m x 1 m“.
28. § 20 až 22 se zrušují.
29. V § 23 odst. 1 se za slovo „písemně“ vkládají slova „nebo elektronicky“.
30. V § 23 se odstavec 2 zrušuje a zároveň se zrušuje označení odstavce 1.
31. § 24 se zrušuje.
32. Poznámka pod čarou č. 3 zní:

„3) Zákon č. 372/2011 Sb., o zdravotních službách a podmínkách jejich poskytování (zákon o zdravotních službách), ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 166/1999 Sb., o veterinární péči a o změně některých souvisejících zákonů (veterinární zákon), ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška Ministerstva spravedlnosti České socialistické republiky č. 104/1987 Sb., kterou se určují nakažlivé lidské choroby ve smyslu trestního zákona.“.
33. V § 25 se za slovo „veterináře“ vkládají slova „a plavební úřad“ a slova „plavební správu a“ se zrušují.
34. V § 26 se odstavec 1 zrušuje.
Dosavadní odstavce 2 a 3 se označují jako odstavce 1 a 2.
35. V § 26 odst. 1 se čárka za slovem „veterináře“ nahrazuje slovem „a“ a slova „a plavební správy“ se zrušují.
36. § 28 se včetně nadpisu zrušuje.
37. Společný nadpis nad § 35 zní:

„Bezpečnostní poradci pro přepravu nebezpečných věcí
(K § 36a odst. 7 a 8 zákona)“.
38. § 35 a 36 se zrušují.
39. V § 37 odst. 1 písm. a), § 37 odst. 2 a § 38 odst. 3 se číslo „3“ nahrazuje číslem „2“.
40. V § 38 odst. 1 se slova „nebo jiné srovnatelné zkoušce“ včetně odkazu na poznámku pod čarou č. 4 zrušují.
41. V § 38 odst. 7 se číslo „4“ nahrazuje číslem „3“.
42. V § 38 odst. 7 se slovo „se“ a slova „zúčastnil školení podle § 37 odst. 1 písm. a) nebo“ zrušují.
43. V příloze č. 1 v části 1B se slova „určených pro provozování osobní vodní dopravy“ nahrazují slovy „regionálního významu“ a slovo „Místního“ se nahrazuje slovem „Regionálního“.
44. Příloha č. 2 se zrušuje.
45. V příloze č. 3 části II. bodě 16 se za slovo „podle“ vkládají slova „vyhlášky o pravidlech plavebního provozu a dalších“.
46. Poznámka pod čarou č. 7 zní:

„7) Zákon č. 114/1995 Sb., o vnitrozemské plavbě, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů.“.
Čl. II
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 15. dubna 2015.

Ministr:
Ing. Ťok v. r.