165/1971 Sb.
Vyhláška federálního ministerstva práce a sociálních věcí, kterou se mění a doplňuje vyhláška č. 158/1970 Sb., o usměrňování mzdového vývoje a o zásadách odměňování práce

165
VYHLÁŠKA
federálního ministerstva práce a sociálních věcí
ze dne 28. prosince 1971,
kterou se mění a doplňuje vyhláška č. 158/1970 Sb., o usměrňování mzdového vývoje a o zásadách odměňování práce
Federální ministerstvo práce a sociálních věcí stanoví podle § 43 odst. 1 zákona č. 133/1970 Sb., o působnosti federálních ministerstev, v dohodě se Státní plánovací komisí, federálním ministerstvem financí, ministerstvem práce a sociálních věcí České socialistické republiky, ministerstvem práce a sociálních věcí Slovenské socialistické republiky, Státní bankou československou a Ústřední radou Československého revolučního odborového hnutí:

Čl. I
Vyhláška federálního ministerstva práce a sociálních věcí č. 158/1970 Sb., o usměrňování mzdového vývoje a o zásadách odměňování práce (dále jen „vyhláška“), se mění a doplňuje takto:
1. § 1 včetně nadpisu zní:

„§ 1
Úvodní ustanovení
(1) Tato vyhláška se vztahuje na socialistické organizace, jejich nadřízené orgány a na orgány státní správy s výjimkami uvedenými v odstavcích 2 až 5.
(2) Na společenské organizace, kterým nejsou uloženy úkoly ve státních plánech rozvoje národního hospodářství (dále jen „státní plány“), se vztahují ustanovení části první vyhlášky; plní-li úkoly orgánů nadřízených podnikům a hospodářským zařízením (odstavec 6), vztahují se na ně též ostatní ustanovení vyhlášky.
(3) Na organizace a orgány výrobního družstevnictví se vyhláška vztahuje v rozsahu, který určí příslušné orgány družstevních svazů se souhlasem ministerstva práce a sociálních věcí České socialistické republiky nebo Slovenské socialistické republiky a se souhlasem federálního ministerstva práce a sociálních věcí.
(4) Na zemědělské družstevní organizace se vztahují ustanovení části třetí vyhlášky, kterými se řídí odměňování jejich pracovníků v pracovněprávních vztazích, a ustanovení části čtvrté vyhlášky, pokud souvisejí s odměňováním těchto pracovníků.
(5) Na organizace a orgány uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 se vztahují ustanovení § 17, pokud jde o jejich pracovníky v pracovněprávních vztazích.
(6) Pokud se v dalších ustanoveních této vyhlášky mluví o orgánech hospodářského řízení, rozumí se jimi orgány nadřízené socialistickým organizacím a příslušné ústřední orgány státní správy.“
2. V § 2 odst. 2
ustanovení písm. b) zní:

„b) odpovídají mzdě za práce prováděné pro organizaci osobami, které nejsou v pracovněprávním vztahu k organizaci (např. žáky a studenty škol, příslušníky vojenských útvarů, osobami z nápravně výchovných zařízení, pracovníky zahraničních organizací apod.), pokud organizace tyto práce řídí nebo zabezpečuje svými pracovními prostředky;“
se doplňuje ustanovení písm. c), které zní:

„c) odpovídají mzdě za práce prováděné učni, pokud tyto částky nebyly poskytnuty jako mzda za vykonanou práci.“
3. § 4 zní:

„Mzdy a ostatní plnění uvedené v § 2 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g) a částky uvedené v odstavci 2 se zahrnují do nákladů (v hospodářských organizacích „mzdové a ostatní osobní náklady“); do nákladů se v hospodářských organizacích nezahrnují prémie a odměny uhrazované z fondu odměn (§ 12).“
4. § 5 se doplňuje odstavcem 3, který zní:

„(3) Pro organizace, pro které závazné limity nejsou stanoveny ve státních plánech, stanoví limity jejich nadřízené orgány v dohodě s příslušnou plánovací komisí a po projednání s příslušným ministerstvem práce a sociálních věcí. Ustanovení části druhé vyhlášky platí obdobně.“
5. § 6 odst. 7 a 8 zní:

„(7) Orgány hospodářského řízení nesmějí použít vázaných rezerv do doby, než pominou důvody, pro které byly rezervy vázány. Vázané rezervy v limitu mzdových a ostatních osobních nákladů, popřípadě v jednom souhrnném závazném limitu mohou však použít k dodatečnému rozpisu na organizaci, pro kterou byla vázána.
(8) Ukazatele plánu mezd lze měnit jen do posledního dne období, jehož se změna týká. Změna, která není spojena s dodatečným rozpisem rezerv, vyžaduje schválení nadřízeného orgánu; při zvýšení plánovaných výkonů může být provedena jen v rozsahu vyplývajícím ze závazného limitu a přepočítacího koeficientu, při snížení těchto výkonů se provede v rozsahu vyplývajícím ze závazného limitu. Způsob stanovení závazného limitu nelze změnit z důvodu neplnění plánovaných výkonů. Státní hospodářské a příspěvkové organizace, organizace zahraničního obchodu, organizace spotřebního a bytového družstevnictví a podniky a hospodářská zařízení společenských organizací oznamují všechny změny příslušným pobočkám banky.“
6. § 7 odst. 2 zní:

„(2) Při rozpisu limitu mzdových a ostatních osobních nákladů se použije ukazatele výkonů, z něhož se vychází ve státních plánech. Jiného ukazatele (výjimečně i několika ukazatelů pro jednu organizaci), jestliže z hlediska společenských zájmů lépe zajišťuje plánovaný vývoj mezd a umožňuje jeho účinnější kontrolu, mohou použít orgány hospodářského řízení,
a) jde-li o organizace řízené federálními orgány, po projednání se Státní plánovací komisí a federálním ministerstvem práce a sociálních věcí,
b) jde-li o ostatní organizace, po projednání s Českou plánovací komisí nebo Slovenskou plánovací komisí a s příslušným ministerstvem práce a sociálních věcí.“
7. V § 8 se za odstavec 3 vkládá nový odstavec 4, který zní:

„(4) Je-li ze společenského hlediska žádoucí použít jiného způsobu stanovení limitu fondu odměn, než je uveden v předcházejících ustanoveních, rozhodne o tom,
a) jde-li o organizace řízené federálními orgány, federální ministerstvo práce a sociálních věcí v dohodě se Státní plánovací komisí a federálním ministerstvem financí,
b) jde-li o ostatní organizace, ministerstvo práce a sociálních věcí České socialistické republiky nebo Slovenské socialistické republiky v dohodě s příslušnou plánovací komisí a příslušným ministerstvem financí a se souhlasem federálního ministerstva práce a sociálních věcí.“
Dosavadní odstavec 4 se označuje jako odstavec 5.
8. V § 9 odst. 1 se na konci připojuje tato věta:

„Ustanovení § 7 platí obdobně.“
9. V § 11
v odstavci 1 se vypouštějí slova „a § 10 odst. 1“;
v odstavci 4 se nahrazují slova „mzdového fondu“ slovy „mzdových prostředků“;
v odstavci 7 první větě se za slova „může o tuto částku“ vkládají slova „se souhlasem nadřízeného orgánu“;
v odstavci 8 na konci se připojují tato slova:

„...a všech rozpisových rezerv s výjimkou rezerv organizací a rezerv v limitu fondu odměn vázaných při poskytnutí účelových dotací (§ 6 odst. 5).“
10. V § 12 se vypouští závěr věty za středníkem.
11. V § 15 odst. 2 se vypouští ustanovení písm. e).
Dosavadní písm. f) se označuje jako písm. e).
12. § 16 zní:

„(1) Překročí-li hospodářská organizace limit mzdových a ostatních osobních nákladů nebo mzdových prostředků (§ 11) za celý rok, musí provést z prostředků fondu odměn dodatkový odvod do státního rozpočtu ve výši trojnásobku částky překročení. Nestačí-li prostředky fondu odměn na plnou úhradu dodatkového odvodu, musí hospodářská organizace odvést jeho zbytek ze zisku, který jí zůstane po provedení ostatních odvodů, popřípadě daní do státního rozpočtu.
(2) Při překročení limitu mzdových a ostatních osobních nákladů nebo mzdových prostředků (§ 11) během roku musí hospodářská organizace vázat prostředky fondu odměn v rozsahu uvedeném v odstavci 1.
(3) Povinnost provést dodatkový odvod podle odstavce 1 a vázat prostředky fondu odměn podle odstavce 2 neplatí v případech, kdy překročení závazného limitu je kryto rozpisovou rezervou, nebo kdy k překročení závazného limitu došlo v důsledku výplaty odměn za vynálezy a zlepšovací návrhy, chráněné vzory (průmyslové vzory) a za vyřešení tématických úkolů (§ 11 odst. 5). K dodatkovému odvodu se nepoužívá účelových dotací poskytnutých do fondu odměn organizací a nelze je vázat.“
13. V § 17 odst. 1 se za slova „při omezení výplat podle § 15 odst. 4“ vkládají slova „nebo při nedostatku prostředků na účtě organizace u banky“.
14. § 20 se doplňuje odstavcem 6, který zní:

„(6) Organizace mohou při uplatňování mzdových forem postupovat podle ustanovení § 21 až 26, jen pokud jejich používání není upraveno ve mzdových předpisech vydaných příslušnými ústředními orgány.“
15. V § 27
odstavec 4 zní:

„(4) Organizace mohou podíly na hospodářských výsledcích vyplácet jen do výše nevázaného zůstatku fondu odměn k poslednímu dni období, za které podíly poskytují, jestliže provedly za uplynulé období stanovený minimální příděl do fondu kulturních a sociálních potřeb a dodržely stanovený postup při financování oběžných prostředků. Za obdobných podmínek mohou organizace se souhlasem bezprostředně nadřízeného orgánu vyplácet zálohy na podíly, lze-li důvodně předpokládat příznivé hospodářské výsledky za celý rok.“;
v odstavci 7 se v první větě nahrazují slova „podle § 51 odst. 1 písm. a), c) a d)“ slovy „podle § 51 odst. 1“ a druhá věta zní:

„Poměrnou část podílů lze poskytnout též pracovníkům, kteří rozvázali pracovní poměr dohodou z důvodu přechodu na společensky důležitou funkci, a pracovníkům, jejichž pracovní poměr sjednaný na určitou dobu skončil uplynutím této doby, zejména pracovníkům přijatým na sezónní a kampaňové práce.“;
v odstavci 8 druhá věta zní:

„Podíly na hospodářských výsledcích se neposkytují pracovníkovi, jemuž bylo v průběhu roku pravomocně uloženo kárné opatření nebo trest soudem pro čin, jehož se dopustil při plnění pracovních úkolů nebo v přímé souvislosti s ním, nebo který v tomto období neomluveně zameškal práci v celkovém rozsahu odpovídajícím průměrné délce směny.“
16. V § 28 odst. 3 první větě se za slova „výše prémií“ vkládají slova „výkonnostních nebo jiných odměn“.
17. § 36 odst. 1 se doplňuje dalším ustanovením písm. f), které zní:

„f) uvolní mzdové prostředky jen ve výši zaručených mezd (§ 17) organizaci, která jí neoznámila do konce období, za něž se hodnotí dodržení závazných limitů, ukazatele potvrzeného plánu mezd (§ 6 odst. 3).“
18. § 41 se vypouští.
Čl. II
Nároky a povinnosti vzniklé do 31. prosince 1971 se posuzují podle ustanovení vyhlášky platných do této doby.
Čl. III
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1972.

Ministr:
Štanceľ v. r.