14/1924 Sb.
Dohody uzavřené na italsko-československé konferenci v Terstu dne 21. prosince 1922.

14.
Dohody
uzavřené na italsko-československé konferenci v Terstu dne 21. prosince 1922.
JMÉNEM REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ.
JMÉNEM REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ
A KRÁLOVSTVÍ ITALSKÉHO
BYLY SJEDNÁNY TYTO DOHODY:

(Překlad.)
Dohody
uzavřené na italsko-československé konferenci v Terstu.
Konference terstská o povznesení československého provozu přístavem terstským.
Vláda JEHO VELIČENSTVA KRÁLE ITALSKÉHO s jedné strany a vláda REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ s druhé strany prodchnuty snahou povznésti provoz z Československa a do Československa terstským přístavem shodly se uzavříti dohody a ujednání týkající se
1. poplatků místních,
2. tarifu jadranského,
3. přímých nákladních vlaků,
4. sazeb námořních,
5. služby telegrafní, telefonní a radiotelegrafní a
6. pasů
a označily za tím účelem jako své plnomocníky
JEHO VELIČENSTVO KRÁL ITALSKÝ
Gr. Uff. Dott. Igino Brocchiho,
státního radu,
PRESIDENT ČESKOSLOVENSKÉ REPUBLIKY
p. Vojtěcha Krbce, legačního tajemníka I. třídy a přednostu oddělení v ministerstvu zahr. věcí,
kteří vyměnivše si své plné moci, jež shledali v dobré a náležité formě, sjednali a podepsali připojené dohody a ujednání.
Tyto dohody budou platiti po dobu jednoho roku vyjma zvláštních ustanovení článku 7. ujednání č. 5. S výjimkou dohody č. 5 a ujednání č. 6 mohou býti tyto dohody vypovězeny toliko společně po předchozím oznámení daném jednou z obou Vysokých Stran Smluvních tři měsíce před uplynutím jejich platnosti. Nebudou-li vypovězeny, prodlužuje se jejich platnost vždy o další rok.
Bez újmy rychlého provádění těch dohod a ujednání, které mohou vstoupiti v platnost cestou administrativní, vstoupí sjednané dohody v platnost po schválení oběma vládami podle zákonodárství každého státu.
Čemuž na svědomí výše uvedení zástupci podepsali tento Protokol.
Dáno v Terstu v jazyku francouzském ve dvou stejnopisech dne 21. prosince 1922.

Za Československo:
KRBEC v. r.
Za Italii:
IGINO BROCCHI v. r.


1.
Dohoda o poplatcích místních.
Italská vláda poskytuje prostřednictvím Královských Hlavních Skladišť v Terstu pro cukr vyrobený v Československu následující snížení sazeb ve zmíněných Hlavních Skladištích:
Sazba nynější:Sazba snížená:Přímé naloděníL. 0·350·25Nalodění přes hangar„ 1·201·—Vstup a výstup ze skladiště„ 1·601·—Doprava na palubu„ 1·—0·70Vážné„ 0·100·05Jeřábné„ 0·400·20Skladné„ 0·100·08za 100 kg a týden.
Nynější bezplatné uložení dvou- neb třítýdenní rozšiřuje se hlavními skladišti na šestnáct týdnů ve prospěch cukru vyrobeného v Československu.
Bude-li povoleno Hlavními Skladišti všeobecné snížení nynějších sazeb, bude přiznáno další poměrné snížení ve prospěch československého cukru až do výše 15% z poplatků snížených v důsledku této dohody.
Jestliže by však zmíněné všeobecné snížení dosáhlo neb převýšilo sazby poskytnuté pro československý cukr touto dohodou, bude poskytnuto další 15% snížení sazeb Hlavními Skladišti nově zavedených.
Jestliže v době 12 měsíců od uvedení v platnost této dohody celkový vývoz a dovoz z Československa a do Československa přes Terst dosáhne výše 120.000 (stodvacettisíc) tun, budou snížení místních poplatků obsažená v této dohodě podrobena revisi.
Italská vláda poskytne v tomto případě i pro jiné hromadné zboží pocházející z Československa, jako magnesit, slad, ječmen, chmel, celulosu, papír, železo a polozpracovanou ocel, pivo a balené zboží skleněné, bezplatné uložení v Hlavních Skladištích v Terstu na dobu nepřesahující čtyři týdny, jakož i snížení nynějších sazeb v těchže skladištích ve výši úměrné shora označenému snížení pro cukr.
Za Československo:
KRBEC v. r.
Za Italii:
IGINO BROCCHI v. r.

2.
Dohoda o jadranském tarifu.
Hledíce k důležitosti, kterou má přístav terstský pro mezinárodní dovoz a vývoz, zavazují se Vysoké Smluvní Strany poskytnouti si vzájemně tarifní úlevy na svých drahách pro zboží procházející zmíněným přístavem.
Za tím účelem poskytnou si Vysoké Smluvní Strany vzájemnou pomoc na mezinárodních konferencích, aby došlo k dohodám se železničními správami ostatních států zúčastněných na jadranském tarifu.
Vysoké Smluvní Strany budou uplatňovati po dobu platnosti této dohody jadranský tarif ve znění, které bude uveřejněno 1. ledna 1923.
Československo přistupuje prozatímně na dobu šesti měsíců na ustanovení bodu 3. obsažená na stránce 13., odstavec 5., 6. a 7., Protokolu železniční konference bolzanské ze dne 24. října 1922 (viz přílohu), ve kterém se přiznává vedoucí správě jadranského tarifu oprávnění učiniti bez předchozího schválení ostatních zúčastněných správ příslušná opatření za účelem úpravy tarifu podle změn podmínek stanovících jeho účinnost.
Toto přistoupení platí s podmínkou, že pro stanice položené na sever od demarkační čáry Cheb—Praha—Bohumín nebude překročena nejzazší hranice snížení stanovená 60% z místních sazeb československých.
Avšak v jadranském tarifu mohou býti provedeny změny dohodou sjednanou mezi železničními správami Vysokých Smluvních Stran.
Vedoucí správa jadranského tarifu nebude moci zavésti pro zásilky ze stanic nebo do stanic položených na jih od řečené demarkační čáry slevy vyhrazené pro zásilky vypravené ze stanic nebo do stanic položených na sever od této čáry.
Též v případě, že by se strany spolkových drah rakouských neb se strany Společnosti rakouské jižní dráhy byl nynější tarif Československo—Terst vypovězen, zavazují se vlády italská a československá vytvořiti nový tarif Československo—Terst, odpovídající duchu této dohody.
Ustanovení této dohody budou se prováděti počínaje 1. lednem 1923.
Za Československo:
KRBEC v. r.
Za Italii:
IGINO BROCCHI v. r.

3.
Dohoda o přímých nákladních vlacích.
Hledíce k nutnosti usnadniti provoz přístavem terstským nejen opatřeními tarifními, nýbrž též rychlejší dopravou zboží, zavazují se Vysoké Smluvní Strany reorganisovati společnou dohodou zmíněnou dopravu zavedením pevných jízdních řádů a přímých nákladních vlaků.
Vysoké Smluvní Strany budou působiti k tomu, aby této reorganisace zúčastnily se též ostatní státy, jejichž železniční správy mají zájem na transitním jaderském provozu.
Za Československo:
KRBEC v. r.
Za Italii:
IGINO BROCCHI v. r.

4.
Dohoda o sazbách námořních.
Jestliže plavební společnosti, které podepsaly protokol ze dne 21. prosince 1922, připojený k této dohodě, nepřiznají československým zájemníkům právo na provádění ustanovení a podmínek obsažených v témže protokolu, ačkoliv žadatelé budou ochotni říditi se předpisy platných nařízení a zákonů, budou míti řečení zájemníci právo učiniti u vlády italské všecky kroky nutné k dosažení toho, aby společnosti dodržely závazky.
Každá přímá zodpovědnost královské vlády italské bude vyloučena.
V případě, že námořní společnosti, které podepsaly řečený protokol, ujednají přímo neb nepřímo zvláštní smlouvy neb závazky týkající se vývozu neb dovozu z Československa neb do Československa ve shodě s prohlášením těchto společností obsaženým v řečeném protokolu, zůstanou výhody a slevy uvedené v dohodě o místních poplatcích v platnosti po celou dobu účinnosti těchto smluv a závazků.
Bude však třeba, aby tyto smlouvy a závazky byly ujednány ve lhůtě jednoho roku po uvedení v platnost této dohody a na dobu ne delší jednoho roku.
Komisariát pro obchodní plavbu sdělí námořním společnostem, které podepíší připojený protokol, den, kdy tato dohoda pozbude platnosti.
Společnosti a ostatní zájemníci, kteří ujednají smlouvy a závazky, budou moci žádati poskytnutí výhod a slev vyznačených v odstavci předchozím, zašlou-li vládě italské (Komisariátu pro obchodní plavbu) seznam smluv a závazků ujednaných ve shodě s prohlášeními obsaženými v připojeném protokolu. Toto sdělení bude obsahovati jméno smluvních stran, pojmenování a množství zboží, pro něž výhody stanovené v této dohodě mají býti poskytnuty.
Za Československo:
KRBEC v. r.
Za Italii:
IGINO BROCCHI v. r.

V Terstu, dne 21. prosince 1922.
Protokol,
sepsaný u příležitosti konference terstské mezi delegáty republiky Československé a vlády italské pro povznesení dovozu a vývozu zboží přístavem terstským.
Vzhledem k tomu,
že za účelem povznesení obchodních styků s Československem přes přístav terstský uznána byla nutnost zvláštních opatření se strany král. vlády italské a vlády republiky Československé, aby se plavební společnosti mající své sídlo v přístavu terstském mohly formálně zavázati, že budou dopravovati zboží z Československa nebo zboží ze zámoří do Československa určené za takových podmínek, aby mohly čeliti konkurenci přístavů severních;
že předvídajíce dokonalou shodu mezi oběma státy o shora zmíněných opatřeních plavební společnosti přesně určily, v jakém směru a jakým způsobem jsou ochotny přinésti oběti v zájmu intensivnějšího provozu, z něhož by měli prospěch jak výrobci českoslovenští tak obchodníci v přístavu terstském;
činí plavební společnosti: Lloyd Triestino, „Cosulich“ Terstská plavební společnost, Společnost Tripcovich a spol. a Společnost „Adria“, akciová společnost pro námořní plavbu, tato prohlášení:
PROHLÁŠENÍ.
1. Společnost „Cosulich“ — Società Triestina di Navigazione se sídlem v Terstu.
Vzhledem k tomu, že „Společnost Cosulich“ přinesla již největší oběti, aby usnadnila československý provoz přístavem terstským tím, že přiznala podstatné slevy jak pro dovoz tak pro vývoz (na př. kávy),
vzhledem k tomu, že dohody vhodné k dosažení tohoto účelu nemohly by býti uzavřeny s vládou československou, jež se nezabývá sama odesíláním zboží, nýbrž pouze se zájemci z Československa nebo s jejich sdruženími,
prohlašuje,
že jest vyloučeno, aby na sebe mohla vzíti pevný závazek, pokud jde o dopravní sazby při dovozu, jež jsou určovány na námořních bursách v zámoří a tudíž podrobeny stálému kolísání, ale že přiznány budou pro vývoz tyto výhody:
A. Pro Severní Ameriku zachová společnost „Cosulich“ na dobu jednoho roku ode dneška snížený tarif vývozní čís. 18, uveřejněný v říjnu 1922 u příležitosti konference v Bolzanu. Tento tarif obsahuje, u porovnání s tarifem předcházejícím, slevy velmi závažné, dosahující v určitých případech 50%.
Kromě toho je společnost „Cosulich“ ochotna poskytnouti v případě dohody další slevy, pohybující se okolo dalších 10%, pro určité druhy zboží, vyjmenované v příloze.
B. Pro Jižní Ameriku: Společnost „Cosulich“ se zavazuje: 1. že poskytne zboží původu československého v případě dohody slevu z poplatků za vyložení v přístavech jihoamerických jdoucí až do 40% pro vyložení v Buenos Aires, do 20% pro vyložení v Santosu a do 40% pro vyložení v Riu,
2. že poskytne z vlastního normálního tarifu vývozního nyní platného pro určité druhy zboží vývozního označené v příloze, slevu pohybující se mezi 2/6—5/- shillingy nebo asi 10%; podrobnosti jsou zřejmy z příloh.
C. že zboží československému, pokud jde o operace v přístavu terstském, bude přiznána účast na výhodách poskytnutých Král. Hlavními Skladišti, podle nichž může býti používáno určitých hangarů k uložení zboží určeného k vývozu, aby ušetřeny byly výlohy převozu ze skladiště do hangaru, za týchž podmínek, jichž bude použito pro zboží italské stejného druhu.
Za Plavební společnost „Cosulich“:
A. COSULICH v. r.
Dr. MOSCHENI v. r.
2. D. Tripcovich a spol.
Plavební společnost D. Tripcovich a spol. v Terstu zaručuje pro dobu jednoho roku počínaje 1. lednem 1923 pro zboží pocházející z Československa nebo tam určené následující výhody na svých dvou pravidelných tratích níže označených s podmínkou, že bude schválena dohoda uzavřená mezi král. vládou italskou a vládou československou o železničních tarifech uznaných nutnými pro povznesení provozu přístavem terstským a o poplatcích Hlavních Skladišť pro dopravu cukru z Československa:
1. Trať: moře Jaderské — Záp. Středozemní moře — Maroko (trať Amom), odjezd dvakrát měsíčně se zastávkou v těchto přístavech:
A. cestou tam: Catania, Messina, Palermo, Neapol, Janov, Marseille, Barcelona, Valencie, Alicante, Malaga, Oran, Tanger, Casablanca a Mazagan;
B. cestou zpět: Tanger, Oran, Malaga, Alicante, Valencie, Barcelona, Marseille, Janov, Neapol, Palermo, Messina a Catania
a) pro vývoz z Terstu slevu z normálních tarifů od 10% do 40% podle různých přístavů; společnost dole jmenovaná vynasnaží se určujíc sazby říditi se sazbami přístavů antverpského a hamburského, předpokládajíc ovšem, že jde o sazby normální a ne o sazby, jež by byly výsledkem tarifního boje mezi společnostmi přístavů severních;
b) pro dovoz přes Terst normální sazby platné v jednotlivých místech v době nalodění zboží.
2. Trať: moře Jaderské — Severní Afrika, odjezd dvakrát měsíčně se zastávkou v těchto přístavech:
Malta, Tripolis, Bengasi (dle potřeby), Tunis a Alžír.
Pro zboží vyvážené z Terstu slevu z normálního tarifu od 17 do 29% podle určení tohoto zboží.
D. TRIPCOVICH v. r.
3. Lloyd Triestino.
Vzhledem k tomu, že zboží československému přiznal již od doby, kdy znovu zahájil dopravu námořní, přednostní zacházení;
pod podmínkou, že uzavřena bude mezi král. vládou italskou a vládou republiky Československé dohoda o železničních tarifech uznaných nutnými pro povznesení provozu Terstem, jakož i o poplatcích Hlavních Skladišť pro dopravu cukru pocházejícího z Československa,
„Lloyd Triestino“ se zavazuje:
1. že podrží pro vývoz zboží, na něž se vztahuje tarif všeobecný, po dobu 1 roku slevu 15%, jež by mohla býti v určitých případech zvýšena na 20% pro vývoz do Středozemního moře, a to nezávisle od slev tarifních, jež se „Lloyd Triestino“ zavazuje uvésti v platnost od 1. ledna 1923, kteréž by se mohly pohybovati podle druhu zboží a vzdálenosti mezi 10—20%;
2. že podrží rovněž pro dobu 1 roku nyní platný tarif zvláštní pro určité druhy zboží, tarif, který obsahuje slevy význačnější, při čemž se zavazuje revidovati tento tarif od případu k případu za účelem jeho zlepšení v mezích možnosti;
3. že dá poukaz jednatelstvím, aby stanovila sazby dovozní určené pro moře Jaderské takovým způsobem, aby mohly býti výhodnějšími u porovnání se sazbami přístavů konkurenčních s vyloučením každého závazku na podkladě slev percentuelních vzhledem k tomu, že výše sazeb určuje se v přístavech nakládacích podle denního trhu a vývozci proto musí posuzovati nabízené sazby pro Jaderské moře u srovnání jich se sazbami přístavů konkurenčních;
4. že poskytne podle předpisů Skladišť pro zboží pocházející z Československa nebo určené do Československa výhody, které budou přiznány Správou Hlavních Skladišť pro zboží vývozní;
zboží pocházejícímu z Československa bude poskytnut nutný lodní prostor při nejbližším odjezdu parníku terstského Lloydu do přístavu určení tohoto zboží. V případě, že by z jakéhokoliv důvodu zboží určené do určitého přístavu, v němž se lodi terstského Lloydu zastavují, nemohlo býti naloděno v náležité době, povolí Lloyd Triestino tomuto zboží bezplatné uložení ve svém skladišti po dobu 4 týdnů.
V případě, že by Správa Hlavních Skladišť v Terstu poskytla zmíněnému zboží delší lhůtu pro bezplatné uložení, přizná také Lloyd Triestino tomuto zboží bezplatné uložení po dobu této delší lhůty;
5. že bude jednati s vývozci z Československa, poskytuje jim pro dopravu za průplav Suezský, jejíž vývozní výlohy nejsou obsaženy v tarifu předem vydaném, sazby takové, aby mohly soutěžiti s přístavy severními.
Lloyd Triestino:
S. UCELLI v. r.
M. TRAUNER v. r.
Podepsaní žádají, aby obsah těchto prohlášení byl oznámen vládou republiky Československé zájemcům, aby bylo společnostem možno navázati přímé styky se zájemci a stanoviti podrobné podmínky dopravní.
Cosulich Societa Triestina di Navigazione:
A. COSULICH v. r.
Dr. MOSCHENI v. r.
Lloyd Triestino:
S. UCELLI v. r.
M. TRAUNER v. r.
D. TRIPCOVICH v. r.

Vývozní tarif pro Jižní Ameriku.
A. Všeobecné slevy pro zboží československého původu.
Tarif normální  sazby základní plus výlohy vykládací:Tarif pro zboží původu československého sazba základní plus výlohy vykládací:Buenos Aires4/– za tunu neb m32/6 za tunu neb m3Santos6/– za tunu neb m35/– za tunu neb m3Rio de Janeiro12/– za tunu neb m37/6 za tunu neb m3Procento slevy na výlohách vykládacích:Buenos Aires40%Santos20%Rio de Janeiro40%
B. Slevy pro jednotlivé druhy zboží:
Papír novinovýPapír cigaretovýPytle jutovéMagnesitSladNábytek z ohybaného dřevaPianaBuenos Aires:tarif normální22/6‰40/–‰26/6‰25/–‰25/–‰22/6 m330/– m3sazba specielní20/–‰37/6‰23/6‰22/6‰22/6‰20/– m325/– m3povolená sleva2/6‰2/6‰3/–‰2/6‰2/6‰2/6 m35/– m3Santos:tarif normální25/–‰42/6‰26/6‰27/6‰27/6‰25/– m332/6 m3sazba specielní22/6‰40/–‰23/6‰25/6‰25/–‰22/6 m327/6 m3povolená sleva2/6‰2/6‰3/–‰2/–‰2/6‰2/6 m35/– m3Rio de Janeiro:tarif normální27/6‰45/–‰26/6‰30/–‰30/–‰27/6 m335/– m3sazba specielní25/–‰42/6‰23/6‰28/–‰27/6‰25/– m330/– m3povolená sleva2/6‰2/6‰3/–‰2/–‰2/6‰2/6 m35/– m3Montevideo:tarif normální22/6‰40/–‰26/6‰25/–‰25/–‰22/6 m330/– m3sazba specielní20/–‰37/6‰23/6‰22/6‰22/6‰20/– m325/– m3povolená sleva2/6‰2/6‰3/–‰2/6‰2/6‰2/6 m35/– m3
Železná kolaHadryCukrSkleněné zbožíBavlněné textilieZboží z emailova-ného železaZboží jabloneckéBuenos Aires:tarif normální30/–‰22/6 m325/–‰22/6 m340/– m322/6 m335/–‰sazba specielní27/6‰20/– m322/6‰20/– m337/6 m320/– m332/6‰povolená sleva2/6‰2/6 m32/6‰2/6 m32/6 m32/6 m32/6‰Santos:tarif normální32/6‰25/– m327/6‰25/– m342/6 m325/– m337/6‰sazba specielní30/–‰22/6 m325/–‰22/6 m340/– m322/6 m335/–‰povolená sleva2/6‰2/6 m32/6‰2/6 m32/6 m32/6 m32/6‰Rio de Janeiro:tarif normální35/–‰27/6 m330/–‰27/6 m345/– m327/6 m340/–‰sazba specielní32/6‰25/– m327/6‰25/– m342/6 m325/– m337/6‰povolená sleva2/6‰2/6 m32/6‰2/6 m32/6 m32/6 m32/6‰Montevideo:tarif normální30/–‰22/6 m325/–‰22/6 m340/– m322/6 m335/–‰sazba specielní27/6‰20/– m322/6‰20/– m337/6 m320/– m332/6‰povolená sleva2/6‰2/6 m32/6‰2/6 m32/6 m32/6 m32/6‰
N. B. Sazby rozumějí se včetně vylodění v přístavu určení mimo Montevideo, kde tyto výlohy jdou k tíži zboží.
Terst, 14. prosince 1922.
A. COSULICH v. r.
Dr. MOSCHENI v. r.

Vývozní tarif pro Severní Ameriku.
(New York.)
Druh zbožíTarif č. 17Tarif č. 18 vydaný v důsledku konference v BolzanuDalší slevyOcel v tyčích a bednách32/6‰ kg20/—‰ kg19/—‰ kgZboží ocelové a železné (viz železo)Kyseliny nejmenované80/—‰60/—‰Minerální vody45/—‰35/—‰32/6‰Zboží hliníkové40/— m320/— m3Břidlice přirozená a umělá40/—‰22/6‰Automobily50/— m335/— m332/6 m3Prázdné láhve (viz sklo)Knoflíky60/— m320/— m3Knoflíky skleněné (viz jablonecké zboží)Žárovky elektrické40/— m320/— m3Kaolin40/—‰20/—‰Pálené vápno60/—‰40/—‰Papír novinový a balicí40/—‰22/6 ‰Papír v bednách60/—‰25/—‰Papír cigaretový60/—‰30/—‰Papírové zboží45/— m325/— m3Karton35/—‰20/—‰Cellulosa35/—‰20/—‰Keramika50/— m327/6 m325/— m3Skleněné perly75/—‰ kg65/—‰ kgBavlněné zboží (viz textilie)Zboží krystalové (viz sklo)Cukrovinky40/— m330/— m3Koření60/— m350/— m3Předměty spotřební100/— m350/— m3Eternit (viz břidlice)Zelené boby50/‰ kg45/—‰ kgZboží železné nad 2½ m330/— m320/— m3 „ „ pod 2½ m340/—‰ kg30/—‰ kgŽelezo surové, traversy atd.50/—‰ „20/—‰ „Nitě vůbec vyjímaje hedvábí75/— m350/— m345/— m3Nitě jutové45/— m330/— m3Jablonecké zboží30/— m320/— m318/6 m3Hračky35/— m320/— m3Balicí papír použitý, lisovaný v balíkách60/—‰ kg40/—‰ kg25/—‰ kgIsolační materiál75/—‰ „45/—‰ „Hudební nástroje75/— m340/— m3Juta v balíkách hydraulicky lisovaných75/—‰ kg40/—‰ kgJutové pytle75/—‰ „40/—‰ „Svítilny elektrické (viz žárovky)Zboží dřevěné40/— m320/— m3Sušená zelenina50/—‰ kg45/—‰ kgPilníky60/—‰ „40/—‰ „Chmel40/— m320/— m318/8 m3Stroje do 2½ m350/—‰ kg35/— ‰ kg nad 2½ m330/— m320/— m3Majolika (viz zb. kameninové)Dřevěné zboží (viz dřevo)Nábytek35/— m325/— m3Nábytek z ohybaného dřeva32/6 m320/— m3$ 2/75, sh. 13Zboží mosazné50/— m340/— m3Zboží slaměné40/— m320/— m3Parkety45/— m327/6 m3Dřevovina (viz cellulosa)Piana40/— m322/6 m3Obyčejné kovové desky40/—‰ kg20/—‰ kg30/— m3Porculán60/— m335/— m3Výrobky chemické50/— m330/— m3Jutové pytle (viz juta, pytle)Skleněné syfony (viz sklo)Nádobí z emailovaného železa35/— m320/— m318/6 m3Hadry v lisovaných balíkách60/—‰ kg35/—‰ kg25/—‰ kgDomácí nářadí40/— m330/— m3Zboží kameninové50/— m325/— m3Textilie vyjímaje hedvábí100/— m3100/— m380/— m3Skleněné knoflíky (viz Jablonec)Duté sklo30/— m320/— m318/6 m3Zrcadlové sklo40/— m330/— m3Tabulově sklo50/—‰ kg25/—‰ kgSkleněné syfony montované60/—‰ „40/—‰ „Skleněné syfony rozmontované55/—‰ „35/—‰ „Zboží z křišťálového skla60/— m330/— m3Zápalky bezpečnostní35/— m320/— m317/6 m3Cukr surový40/—‰ kg40/—‰ kg35/—‰ kgCukr v bednách50/—‰ „50/—‰ „45/—‰ „Cukr v pytlích45/—‰ „45/—‰ „40/—‰ „
Minimální sazba:při zásilkáchpod 500kgnebo½ m3: 25/—„ „nad 500„„½ m3: 30/—
Do Filadelfie, Baltimore a New-Orleansu přímými parníky přirážka 5/— za 1.000 kg nebo 1 m3.
Sazby jsou uvedeny v shillinkách anglických liber.
A. COSULICH v. r.
Dr. MOSCHENI v. r.

5.
UJEDNÁNÍ,
uzavřené mezi Italií a Československem o službě telegrafní, telefonní a radiotelegrafní mezi oběma státy.
V důsledku článku 17. mezinárodní telegrafní úmluvy petrohradské sjednali podepsaní zástupci telegrafních správ italské a československé společnou dohodou a s výhradou schválení příslušnými úřady toto:
Článek 1.
1. Pro telegramy vyměňované mezi Italií a Československem stanoví se terminální sazba každého státu 7 cts. zlatými za slovo.
2. Tato sazba se snižuje o 50% pro tiskové telegramy zasílané novinám neb agenciím v době od 18—12 hodin.
3. Táž sazba snižuje se o 60% pro telegramy tiskové vypravované v době označené v odstavci předchozím agencií pro zpravodajství politické a obchodní, kterou k tomu zvláště určí každá z obou správ smluvních, a zasílané zástupcům této agencie v druhém státě.
Totéž snížení bude poskytnuto tiskovým telegramům vypraveným případně ministerstvem zahraničních věcí každého státu svému vyslanectví ve státě druhém.
4. Sazeb a jejich snížení shora označených bude použito stejnou měrou i pro telegramy vyměňované přímou cestou radiotelegrafickou mezi oběma státy. Transitní sazby, které musí býti zaplaceny za telegramy dopravené cestou telegrafní Rakousku, neb Rakousku a království Srbů, Chorvatů a Slovinců, rozdělí se mezi Italii a Československo. Také při těchto transitních sazbách použije se snížení 50%, po případě 60%, stanoveného pro telegramy tiskové a pro telegramy agencií zvláště k tomu oběma státy označených a pro telegramy ministerstev zahraničních věcí.
Článek 2.
1. Sazba jednotky obyčejného tříminutového rozhovoru telefonního mezi Terstem a Prahou stanoví se na 2·50 zlatých franků takto rozdělených:
Italiefrs.zl.0·90Král. S. H. S.„ „0·40Rakousko„ „0·50Československo„ „0·70Celkemfrs. zl.2·50
V případě, že mohou býti uskutečněny telefonické rozhovory s jinými městy na území italském mimo spojení Terst—Praha, bude použito italských terminálních sazeb ve výši frs. zl. 1·50, 2·25, 3·—, 4·50 a 5·— za první, druhé, třetí, čtvrté a páté pásmo italské. Za rozmluvy, které budou uskutečněny s jinými československými městy, bude stanovena československá terminální sazba od případu k případu.
2. Za nutné rozhovory čítá se sazba trojnásobná.
Článek 3.
1. Aby byla zajištěna služba telefonní mezi Terstem a Prahou, schvalují správy italská a československá, pokud se jich týče, a zavazují se podniknouti příslušné kroky u správy rakouské a královské správy jihoslovanské, by byla zachovávána tato ustanovení:
a) telefonní rozhovory mezi Terstem—Št. Hradcem a Terstem—Vídní budou konány na linkách 3525 a 3766;
b) telefonické rozhovory mezi Terstem a Prahou budou konány na lince 4297.
2. Na lince 4297 jsou vyhrazeny výlučně pro službu mezi Terstem a Prahou tyto hodiny:
a) od 1. ledna 1923 od 11 do 12 hod. a od 16 do 17 hod.;
b) v době pozdější, a to pokud možno nejbližší též hodiny od 8 do 9 a od 21 do 22 hod.
Služba na lince 4297 bude od hodiny 22. do hod. 8. společna pro hovory z Prahy do Záhřebu, Lublaně, Terstu a obráceně, a z Vídně do Záhřebu a Lublaně a obráceně.
Článek 4.
1. Italie a Československo se zavazují přikročiti k zavedení přímé linky telegrafní a přímé linky telefonní mezi Terstem a Prahou, která by se nedotýkala území království Srbů, Chorvatů a Slovinců.
2. Za tím účelem zavazují se Italie a Československo, že obnoví svou žádost u rakouské správy, aby vystavěla část linky nutné pro zavedení přímého telegrafního spojení Praha—Terst via Tarvisio (podle čl. 3. telegrafního ujednání v Portorose ze dne 23. listopadu 1921).
Jakmile správa rakouská učiní opatření ve výše naznačeném smyslu, vystaví Italie na svém území část linky nutnou pro zřízení přímého telegrafního spojení Terst—Praha přes Tarvisio.
Jestliže rakouská správa nebude s to vystavěti část telegrafní linky via Tarvisio, učiní správy italská a československá spolu se správou rakouskou nutná opatření za účelem případného zahájení telegrafního spojení Terst—Vídeň—Praha se stupňovaným systémem Baudotovým a s použitím stávajících linek Terst—Vídeň via Tarvisio a Vídeň—Praha.
3. Italie a Československo se rovněž zavazují žádati u správy rakouské výstavbu telefonního vedení na jejím území za účelem zřízení přímého spojení telefonního mezi Terstem a Prahou via Tarvisio.
Jestliže správa rakouská nebude s to položiti toto telefonní vedení, budou správy italská a československá v dohodě se správou rakouskou zkoumati způsob, jakým by zajistily výstavbu nutných linek na trati rakouské, buď že by přenechaly jejich výstavbu soukromé společnosti nebo že by ji provedla správa rakouská sama, avšak na jejich společné útraty a za podmínek, které budou blíže stanoveny.
Článek 5.
1. Od 1. ledna 1923 provádí se vrácení poplatků za telegramy podané v Italii a určené do Československa a vice versa na útraty správy, které podléhá úřad podání, aniž by se reklamace sdělovaly od správy ke správě, pokud by ovšem ve výjimečném případě nebylo považováno v zájmu telegrafní služby za nutné provésti šetření.
2. Vrácení poplatků provádí ona správa, kde byl telegram podán, na žádost odesilatele, který musí předložiti:
a) pokud jde o telegram, který nedošel, písemné prohlášení úřadu určení, stvrzující, že příslušný telegram nebyl doručen;
b) pokud jde o telegram zpožděný neb zkomolený, opis znění došlého telegramu.
3. Poplatky za poukázky na zaplacenou odpověď nepoužité příjemcem neb zůstavší v držení úřadu určení, týkající se telegramu s označením R. P., z Italie do Československa a obráceně, podané počínaje 1. lednem 1923, vracejí se odesilatelům telegramů původních, péčí a na útraty správy podání těchto telegramů.
Aby odesilatelé obdrželi náhradu za poukázky na odpověď, musí předložiti správě, u které byl telegram podán:
a) poukázku na odpověď doručenou příjemci, jestliže jí tento nepoužil;
b) prohlášení úřadu určení, ze kterého vysvítá, že poukázka na odpověď zůstala v jeho držení, když původní telegram nebyl doručen nebo byl odmítnut neb jestliže poukázka na R. P. byla příjemcem odmítnuta.
4. Týmž datem počínaje budou poplatky za předem zaplacené odpovědi vyloučeny z účtů za telegramy vyměňované mezi Italií a Československem na přímé lince Terst—Praha neb spojeními přes Jugoslavii, Rakousko, Švýcary a Německo.
Správy zprostředkující budou o tom zpraveny oběma zúčastněnými správami.
Článek 6.
Správy italská a československá se zavazují požádati správu rakouskou a královskou správu S. H. S., aby pro telegramy mimoevropské z Československa a do Československa nebo v transitu přes Československo dopravované na lince Terst—Praha byla transitní sazba rakouská a království S. H. S. dohromady 12 cts. za slovo, které by se rozdělily mezi správy obou těchto zemí.
Článek 7.
Toto ujednání zůstane v platnosti do uplynutí tří měsíců ode dne výpovědi jednou ze smluvních správ.
Vyhotoveno dvojmo v Terstu dne 21. prosince 1922.
Za Československo:
Dr. OTTO KUČERA v. r.
KRBEC v. r.
Za Italii:
IGINO BROCCHI v. r.
G. GNEME v. r.

6.
Dohoda.
Hledíce ulehčiti podle možnosti vstup příslušníků italských do Československa nebo jejich průjezd Československem a vstup příslušníků československých do Italie nebo jejich průjezd Italií, shodly se obě Vysoké Smluvní Strany na tomto:
1. Visum vstupní neb průjezdní na pasech příslušníků obou Vysokých Smluvních Stran bude zrušeno v době co nejkratší.
2. Jestliže příslušník jedné z Vysokých Smluvních Stran bude potřebovati za účelem dosažení průjezdního visa některé třetí mocnosti předběžného visa druhé Vysoké Smluvní Strany, bude toto visum uděleno zdarma.
3. Obě Vysoké Smluvní Strany vyhrazují si pro případy výjimečné, odůvodněné poměry zdravotními nebo zájmy veřejné bezpečnosti nebo konečně úpravou trhu práce, právo znovu zavésti dočasně vstupní visa na pasy, při čemž se rozumí, že toto opatření bude odstraněno, jakmile pomine mimořádná příčina. Tato visa budou v každém případě udělována zdarma.
4. Obě Vysoké Smluvní Strany si vyhrazují všechna práva týkající se vydávání pasů svým příslušníkům s výslovným označením zemí určení nebo bez něho.
Za Československo:
KRBEC v. r.
Za Italii:
IGINO BROCCHI v. r.

DODATKOVÝ PROTOKOL.
Vzhledem k tomu, že italská delegace vyjádřila přání, aby byl usnadněn průjezd Československem polským vystěhovalcům ubírajícím se do italských přístavů, zvláště pak do přístavu terstského nebo přicházejícím z těchto přístavů,
vzhledem k tomu, že nynější poplatek za průjezdní visum vybíraný zúčastněnými státy mohl by ztížiti zachování neb rozvoj polského vystěhovalectví zmíněnou cestou,
prohlašuje československá delegace, že doporučí své vládě přání vyjádřené delegací italskou v naději, že vládě bude možno snížiti pro polské vystěhovalce procházející územím československým poplatek za visa na nejnižší zákonnou míru, jestliže polská vláda umožní toto opatření stejným zacházením s příslušníky československými.
Dáno v Terstu dne dvacátého prvého prosince roku tisícdevětsetdvacátéhodruhého.
Za Československo:
KRBEC v. r.
Za Italii:
IGINO BROCCHI v. r.
PROZKOUMAVŠE TYTO DOHODY, SCHVALUJEME A POTVRZUJEME JE.
TOMU NA SVĚDOMÍ JSME TENTO LIST PODEPSALI A K NĚMU PEČEŤ REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ PŘITISKNOUTI DALI.
NA HRADĚ PRAŽSKÉM DNE 23. KVĚTNA 1923.
PRESIDENT REPUBLIKY ČESKOSLOVENSKÉ:
T. G. MASARYK v. r.
L. S.
MINISTR ZAHRANIČNÍCH VĚCÍ:
Dr. EDVARD BENEŠ v. r.
Vyhlašuje se s tím, že Dohody vstoupily podle verbálních not, vyměněných v Praze dne 28. listopadu 1923, v mezinárodní působnost dnem 23. května 1923.
Dr. Beneš v. r.