wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
1592/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra výživy o zřízení celostátního ústředního orgánu pro průmysl mlynářský.

1592.
Vyhláška
ministra výživy
ze dne 10. července 1946
o zřízení celostátního ústředního orgánu pro průmysl mlynářský.

Rozhodnutím ze dne 18. ledna 1946 zřídila vláda republiky Československé na základě § 16 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 101 Sb., o znárodnění některých podniků průmyslu potravinářského, celostátní ústřední orgán pro průmysl mlynářský.
Podle § 50, odst. 3 vládního nařízení ze dne 9. dubna 1946, č. 77 Sb., kterým se vydává Statut národních podniků potravinářských, určila vláda republiky Československé celostátnímu ústřednímu orgánu pro průmysl mlynářský znění firmy, předmět podnikání, jeho sídlo a počet členů představenstva (náhradníků) takto:
A. Znění firmy:

„Československé mlýny, národní podnik“.
B. Předmět podnikání: Jednotné vedení a podnikatelské obstarávání společných záležitostí národních podniků mlýnských, zejména
a) nákup průmyslových výrobků, surovin, pomocných látek a zařízení,
b) prodej průmyslových výrobků těchto národních podniků,
c) výkon živnostenských a jiných oprávnění příslušejících podniků, které k ústřednímu orgánu budou přičleněny nebo jemu podřízeny.
C. Sídlo firmy: Praha.
D. Počet členů představenstva: 10 a stejný počet náhradníků.
E. Používajíc přiměřeně ustanovení § 35 vládního nařízení ze dne 9. dubna 1946, č. 77 Sb., rozhodla vláda republiky Československé, že Československý stát převádí ke dni 1. ledna 1946 z majetkových podstat znárodněných podniků na „Československé mlýny, národní podnik“ tyto majetkové kusy, majetkové soubory a práva:
1. z majetkové podstaty znárodněného podniku J. F. Dubek v Brněnci částku Kčs 600.000.— na starém vkladě,
2. z majetkové podstaty znárodněného podniku R. Mückusch v Jeseníku částku Kčs 200.000.— na starém vkladě,
3. z majetkové podstaty znárodněného podniku R. Mückusch v Krnově částku Kčs 150.000.— na starém vkladě,
4. z majetkové podstaty znárodněného podniku František Jirásek v Lounech částku Kčs 100.000.— na starém vkladě,
5. z majetkové podstaty znárodněného podniku Akciové společnosti mlýnů v Praze částku Kčs 100.000.— na starém vkladě,
6. z majetkové podstaty znárodněného podniku Jiří Schicht v Ústí nad Labem částku Kčs 2,850.000.— na starém vkladě.
F. V závazky znárodněných podniků uvedených pod E. „Československé mlýny, národní podnik“ nevstupuje.
G. Čistá hodnota majetkové podstaty, kterou „Československé mlýny, národní podnik“ přejímá ke dni 1. ledna 1946, tvoří jeho kmenové jmění.

Ministr:
V. Majer v. r.
1593/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra výživy o znárodnění některých podniků průmyslu potravinářského.

1593.
Vyhláška
ministra výživy
ze dne 31. července 1946
o znárodnění některých podniků průmyslu potravinářského.

Podle § 1, odst. 4 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 101 Sb., o znárodnění některých podniků průmyslu potravinářského, vyhlašuji s účinkem doručení, že tímto dekretem byly znárodněny tyto mlýny:
1. Mlýn v Kralupech n. Vlt., náležející firmě Mlýnské závody, akc. společnost v Praze II., Václavské náměstí č. 25,
2. Mlýn v Palhanci u Opavy, náležející firmě M. Herber, parní mlýn v Palhanci u Opavy.
Znárodněním nabyl Československý stát vlastnictví znárodněných podniků v rozsahu stanoveném § 4 dekretu presidenta republiky č. 101/1945 Sb.

Ministr:
V. Majer v. r.
1594/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra výživy o celostátním ústředním orgánu pro průmysl pivovarský.

1594.
Vyhláška
ministra výživy
ze dne 1. srpna 1946
o celostátním ústředním orgánu pro průmysl pivovarský.

Usnesením ze dne 18. ledna 1946 zřídila vláda republiky Československé podle § 16 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 101 Sb., celostátní ústřední orgán pro průmysl pivovarský a dalším usnesením ze dne 9. července 1946 určila mu podle § 50 odst. 3 vládního nařízení č. 77/1946 Sb. znění firmy, předmět podnikání, sídlo a počet členů představenstva (náhradníků) takto:
A. Znění firmy:

„Československé pivovary, národní podnik“.
B. Předmět podnikání: Jednotné vedení a podnikatelské obstarávání společných záležitostí národních podniků pivovarských, zejména
a) nákup průmyslových výrobků, surovin, pomocných látek a zařízení,
b) prodej průmyslových výrobků těchto národních podniků,
c) výkon živnostenských a jiných oprávnění příslušejících podnikům, které k ústřednímu orgánu budou přičleněny nebo jemu podřízeny.
C. Sídlo firmy: Praha.
D. Počet členů představenstva: 9 a stejný počet náhradníků.

Ministr výživy:
Václav Majer v. r.
1596/1946 Ú. l. I
Oprava vyhlášky č. 34/1946 Svazu pro mléko a tuky o rozšíření působnosti vyhlášky Svazu č. 64 na sběrný obvod mlékárny ve Štědré (Ú. l. I. č. 134/1946, běž. č. 1566).

1596.
Oprava
vyhlášky č. 34/1946
Svazu pro mléko a tuky
ze dne 25. července 1946
o rozšíření působnosti vyhlášky Svazu č. 64 na sběrný obvod mlékárny ve Štědré (Ú. l. I. č. 134/1946, běž. č. 1566).

Vyhláška č. 34/1946 Svazu pro mléko a tuky ze dne 25. července 1946 se opravuje takto:

V § 1, odst. 2, bylo nesprávně uvedeno „Kontrolní laboratoř Okresního sdruženi chovatelů hospodářského zvířectva v Plzni“ na místo správného: „Kontrolní laboratoř Výboru pro organisaci sběru a zjišťování jakosti mléka v Plzni.“

Svaz pro mléko a tuky:
Dr. Josef Lacina v. r.
1598/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi Československou republikou a Dánskem.

1598.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 31. července 1946,
kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi Československou republikou a Dánskem.

Podle § 27, odst. 6 zákona ze dne 11. dubna 1946, č. 92 Sb., o vázaném devisovém hospodářství (devisový zákon), vyhlašuji připojené opatření Národní banky Československé ze dne 22. července 1946.

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.


Opatření
Národní banky Československé
o platebním styku mezi Československou republikou a Dánskem.
Provádějíc dohodu o platebním styku mezi Československou republikou a Dánskem, sjednanou mezi vládou republiky Československé a vládou království Dánského dne 27. listopadu 1945, stanoví Národní banka Československá podle § 11, odst. 2 devisového zákona toto:
Čl. 1.
(1) Běžné platy z Československé republiky do Dánska lze konati v dánských korunách nebo československých korunách.
(2) Běžné platy z Dánska do Československé republiky lze konati v československých korunách nebo v dánských korunách.
(3) Pro vzájemný přepočet obou měn platí kurs úředně stanovený.
Čl. 2.
Běžnými platy podle tohoto opatření rozumí se platy:
1. za dodávky zboží,
2. za obchodní služby a jiné:
dopravní výlohy, týkající se všeho druhu dopravy námořní, říční, pozemní nebo letecké, jiné výlohy spojené s pohybem zboží, výlohy skladištní, vyclívání a pod., pojištění zboží, prémie a odškodnění, provise, dohodné, výlohy obchodních zastoupení a pod., výlohy za zpracování, strojní opracování, opravy a pod., mzdy, honoráře a pod., výlohy a výtěžky vyplývající z transitního obchodu,
3. jiné běžné platy:
různá pojištění a zajištění; prémie, pense, renty, odškodnění, výlohy udržovací a vydržovací; výlohy cestovní, turistické, výdaje školní a universitní; vydání a příjmy veřejných úřadů (daně, pokuty a pod.); udržování diplomatických míst; periodická vyrovnání poštovních, telegrafních a telefonních správ a veřejných dopravních podniků; povinné poplatky, záznamní poplatky, předplatné a různé jiné výlohy; patentní práva a záznamní poplatky, poplatky licenční, továrních známek, autorských honorářů a pod., příjmy z movitých majetků; úroky, kupony, dividendy a pod., příjmy z nemovitých majetků; nájemné, pachtovné a pod., výtěžky z podnikání; všechny pohledávky, které z jakéhokoliv důvodu nebyly dosud uhrazeny, pokud jde o platy spadající do rámce běžných platů zde uvedených; všechny jiné platy, na nichž se kompetentní místa obou států dohodnou.
Čl. 3.
(1) Pro platy podle tohoto opatření platí obecné devisové předpisy.
(2) Pro úhrady do Dánska a likvidaci úhrad z Dánska platí podmínky Národní banky Československé pro nákup a prodej cizozemských platidel a pro provádění úhrad z ciziny a do ciziny.
Čl. 4.
Toto opatření nabývá účinnosti dnem vyhlášení a nahrazuje vyhlášku Národní banky Československé ze dne 7. ledna 1946, uveřejněnou v Úředním listě republiky Československé I, částka 17 ze dne 29. ledna 1946.
V Praze dne 22. července 1946.
Národní banka Československá
Dr. Nebesář v. r.
Dr. Chmela v. r.
Oliva v. r.
1599/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi Československou republikou a Finskem.

1599.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 31. července 1946,
kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi Československou republikou a Finskem.

Podle § 27, odst. 6 zákona ze dne 11. dubna 1946, č. 92 Sb., o vázaném devisovém hospodářství (devisový zákon), vyhlašuji připojené opatření Národní banky Československé ze dne 22. července 1946.

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.


Opatření
Národní banky Československé
o platebním styku mezi Československou republikou a Finskem.
Provádějíc dohodu o platebním styku mezi Československou republikou a Finskem, sjednanou mezi vládou republiky Československé a vládou finskou dne 18. května 1946, stanoví Národní banka Československá podle § 11, odst. 2 devisového zákona toto:
Čl. 1.
(1) Běžné platy z Československé republiky do Finska lze konati v československých korunách ve prospěch účtu Suomen Pankki, Helsinki, vedeného v československých korunách u Národní banky Československé v Praze.
(2). Běžné platy z Finska do Československé republiky lze konati prostřednictvím Suomen Pankki, Helsinki, která je provede ze svého účtu uvedeného v odstavci 1.
Čl. 2.
Běžnými platy podle článku 1 jsou platy za:
a) dodávky zboží a vedlejší výlohy (včetně dopravních výloh všech druhů dopravy námořní, říční, pozemní nebo letecké),
b) cestovní výlohy,
c) služné, služby, podpory, příspěvky vyživovací, pense, důchody,
d) úroky a podnikatelské zisky,
e) autorská práva,
f) daně a pokuty,
g) pojišťování a zajišťování (prémie a odškodné),
h) udržování diplomatických a konsulárních zastoupení,
i) jiné platy stejné povahy jako platy uvedené pod písm. a) až h).
Čl. 3.
(1) Pro platy podle tohoto opatření platí obecné devisové předpisy.
(2) Pro úhrady do Finska a pro likvidaci úhrad z Finska platí podmínky Národní banky Československé pro nákup a prodej cizozemských platidel a pro provádění úhrad do ciziny a z ciziny.
Čl. 4.
Tato úprava platebního styku mezi Československou republikou a Finskem platí od 1. června 1946.
V Praze dne 22. července 1946.
Národní banka československá
Dr. Nebesář v. r.
Dr. Chmela v. r.
Oliva v. r.
1601/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi Československou republikou a Islandem.

1601.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 31. července 1946,
kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi Československou republikou a Islandem.

Podle § 27, odst. 6 zákona ze dne 11. dubna 1946, č. 92 Sb., o vázaném devisovém hospodářství (devisový zákon), vyhlašuji připojené opatření Národní banky Československé ze dne 22. července 1946.

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.


Opatření
Národní banky Československé
o platebním styku mezi Československou republikou a Islandem.
Provádějíc dohodu o platebním styku mezi Československou republikou a Islandem, sjednanou vládou republiky Československé a vládou Islandu dne 28. února 1946, stanoví Národní banka Československá podle § 11, odst. 2 devisového zákona toto:
Čl. 1.
(1) Platy z Československé republiky na Island lze konati v islandských korunách prostřednictvím Národní banky Československé, která je provede ze svého účtu vedeného v islandských korunách u Landsbanki Islands, Reykjavik.
(2) Platy z Islandu do Československé republiky lze konati v československých korunách prostřednictvím Landsbanki Islands, Reykjavik, která je provede ze svého účtu vedeného v československých korunách u Národní banky Československé.
(3) Pro vzájemný přepočet obou měn platí kurs úředně stanovený.
Čl. 2.
(1) Pro platy podle tohoto opatření platí obecné devisové předpisy.
(2) Pro úhrady na Island a pro likvidaci úhrad z Islandu platí podmínky Národní banky Československé pro nákup a prodej cizozemských platidel a pro provádění úhrad do ciziny a z ciziny.
Čl. 3.
Toto opatření nabývá účinnosti dnem vyhlášení a nahrazuje vyhlášku Národní banky Československé ze dne 29. dubna 1946, uveřejněnou v Úředním listu republiky Československé I, částka 76 ze dne 3. května 1946.
V Praze dne 22. července 1946.
Národní banka Československá
Dr. Nebesář v. r.
Dr. Chmela v. r.
Oliva v. r.
1602/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi Československou republikou a Norskem.

1602.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 31. července 1946,
kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi Československou republikou a Norskem.

Podle § 27, odst. 6 zákona ze dne 11. dubna 1946, č. 92 Sb., o vázaném devisovém hospodářství (devisový zákon), vyhlašuji připojené opatření Národní banky Československé ze dne 22. července 1946.

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.


Opatření
Národní banky Československé
o platebním styku mezi Československou republikou a Norskem.
Provádějíc dohodu o platebním styku mezi Československou republikou a Norskem, sjednanou mezi vládou republiky Československé a královskou vládou Norska dne 13. prosince 1945, stanoví Národní banka Československá podle § 11, odst. 2 devisového zákona toto:
ČI. 1.
(1) Platy z Československé republiky do Norska, sloužící přímým a užitečným hospodářským a obchodním účelům, lze konati v norských korunách nebo v československých korunách.
(2) Platy z Norska do Československé republiky, sloužící přímým a užitečným hospodářským a obchodním účelům, lze konati v československých korunách nebo v norských korunách.
(3) Pro vzájemný přepočet obou měn platí kurs úředně stanovený.
Čl. 2.
Dopravné norských lodí najatých osobami se sídlem v Československé republice a dopravné československých lodi najatých osobami se sídlem v Norsku bude placeno podle článku 1 jen tehdy, bude-li dopravné sjednáno v korunách norských nebo korunách československých.
Čl. 3.
Se souhlasem příslušných míst v Československé republice a v Norsku lze konati a přijímati běžné platy v měně druhého smluvního státu i ve prospěch osob v třetích zemích.
Čl. 4.
(1) Pro platy podle tohoto opatřeni platí obecné devisové předpisy.
(2) Pro úhrady do Norska a likvidaci úhrad z Norska platí podmínky Národní banky Československé pro nákup a prodej cizozemských platidel a pro provádění úhrad do ciziny a z ciziny.
Čl. 5.
(2) Toto opatření nabývá účinnosti dnem vyhlášení a nahrazuje vyhlášku Národní banky Československé ze dne 12. ledna 1946, uveřejněnou v Úředním listu republiky Československé I, částka 17 ze dne 29. ledna 1946.
V Praze dne 22. července 1946.
Národní banka Československá
Dr. Nebesář v. r.
Dr. Chmela v. r.
Oliva v. r.
1607/1946 Ú. l. I
Vyhláška č. 39/1946 Svazu pro mléko a tuky o přednostním vydávání dovezené slaniny obvodovými sběrnami sádla a loje, masnými podniky a spotřebními družstvy.

1607.
Vyhláška č. 39/1946
Svazu pro mléko a tuky
ze dne 6. srpna 1946
o přednostním vydávání dovezené slaniny obvodovými sběrnami sádla a loje, masnými podniky a spotřebními družstvy.
Svaz pro mléko a tuky, pověřen ministrem výživy podle § 6 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství, vyhlašuje:

§ 1.
Obvodové sběrny sádla a loje, masné podniky a spotřební družstva jsou povinny vydávati dovezenou slaninu až do úplného vyčerpání zásob svým odběratelům přednostně před jiným sádlem jakéhokoliv původu (před dovezeným škvařeným sádlem, domácím sádlem syrovým i škvařeným).
§ 2.
Přestupky ustanovení této vyhlášky trestají se podle §§ 8 a 9 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb.
§ 3.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Svaz pro mléko a tuky:
Dr. Josef Lacina v. r.
1608/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu o znárodnění podniku průmyslu kovodělného a strojírenského.

1608.
Vyhláška
ministra průmyslu
ze dne 27. prosince 1945
o znárodnění podniku průmyslu kovodělného a strojírenského.

Na základě § 1, odst. 4 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků vyhlašuji, že podnik
Junkere, Flugzeug- und Motorenwerke Aktiengesellschaft,
se sídlem v Dessavě (pokud jde o závody a majetek na území Československého státu),
byl dne 27. října 1945 znárodněn zestátněním, poněvadž jde o podnik průmyslu kovodělného s více než 500 zaměstanci podle průměru stavů ke dnům 1. ledna 1942 až 1944 podle § 1, odst. 1, č. 6 dekretu č. 100/45 Sb.
Znárodněním nabývá československý stát vlastnictví znárodněného podniku a to veškerých nemovitostí, budov a zařízení, sloužících provozu znárodněného podniku, veškerého příslušenství podniku, počítajíc v to všechna práva (patenty, licence, živnostenská oprávnění, známky, vzorky a pod.), směnky, cenné papíry, vkladní knížky, hotovosti a pohledávky k podniku náležící, jakož i všech hotových i nedokončených výrobků, polotovarů, zásob a hmot, které patří podniku v den počátku účinnosti tohoto dekretu. Ložisek a nalezišť surovin a movitosti a práv sloužících trvale provozu podniku se týká znárodnění, i když náleží někomu jinému než vlastníku podniku.
Zároveň s podnikem se znárodňují v rozsahu plynoucím z ustanovení § 4, odst. 2 dekretu i veškeré pomocné podniky a pomocné závody, náležící vlastníku podniku, jakož i veškeré podniky a závody, které tvoří s podnikem znárodněným nerozlučný hospodářský celek.
Poněvadž znárodněný podnik náleží akciové společnosti, která jest kapitálově zvlášť silná, znárodňuje se vzhledem k ustanovením § 4, odst. 4 dekretu veškerý její majetek, jakož i podniky koncernové, u kterých jí náleží více než polovina kapitálu nebo na které má rozhodující vliv.
O tom dávám věděti s účinkem doručení.

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
1611/1946 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o zrušení registrační úřadovny pro ozdobnické výrobky z kůže.

1611.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 29. července 1946
o zrušení registrační úřadovny pro ozdobnické výrobky z kůže.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

§ 1.
Použivatelnost vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 13. dubna 1944, běž. č. 232, o zřízení registrační úřadovny pro ozdobnické výrobky z kůže (Ú. l. č. 89/1944), ve znění vyhlášky ze dne 11. září 1944, běž. č. 552 (Ú. l. č. 216/1944), se zrušuje.
§ 2.
Pro tvoření cen výrobků kožedělných, podrobených až dosud registrační povinnosti, platí výměr nejvyššího úřadu cenového z 30. listopadu 1945, čj. 56.283-V/3-1945, o tvoření cen ve výrobě brašnářských a jiných kožedělných výrobků, který byl zaslán Odborné skupině kožedělného průmyslu a Ústřednímu svazu řemesla.
§ 3.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Benda v. r.
1613/1946 Ú. l. I
Vyhláška č. 16/1946 Svazu pro brambory a škrob o množství raných a poloraných bramborů, určených ke sklizni a k dodávce v období od 12. do 18. srpna 1946.

1613.
Vyhláška č. 16/1946
Svazu pro brambory a škrob
ze dne 8. srpna 1946
o množství raných a poloraných bramborů, určených ke sklizni a k dodávce v období od 12. do 18. srpna 1946.
Svaz pro brambory a škrob (v dalším Svaz) vyhlašuje podle § 4 vyhlášky ministra výživy ze dne 15. června 1946 o výkupu a dodávkách raných a poloraných bramborů v roce 1946 (Ú. l. I č. 104/1946, běž. č. 1423):

§ 1.
(1) Pěstitelé, kteří uzavřeli smlouvu o pěstování a dodávce raných a poloraných bramborů k účelům jedlým v roce 1946 a osázeli ranými a poloranými brambory plochu větší než 0.15 ha, jsou oprávněni skliditi v době od 12. včetně do 18. srpna 1946 10 q raných a poloraných bramborů z každého ha smluvní plochy.
(2) Pěstitelé, kteří uzavřeli smlouvu o pěstování a dodávce raných a poloraných bramborů k účelům jedlým v roce 1946 a osázeli ranými a poloranými brambory celkem nejvýše plochu 0.15 ha, jsou oprávněni skliditi v době od 12. včetně do 18. srpna 1946 30 q raných a poloraných bramborů z každého ha smluvní plochy.
(3) Pěstitelé v pohraničním území, kteří neuzavřeli smlouvu o pěstování a dodávce raných a poloraných bramborů k účelům jedlým v roce 1946 (odstavec 1 a 2), jsou oprávněni skliditi v době od 12. včetně do 18. srpna 1946 10 q raných a poloraných bramborů z každého ha plochy osázené ranými a poloranými brambory.
§ 2.
Pěstitelé uvedení v § 1 mohou sklízeti a dodávati rané a polorané brambory jen po dohodě s oprávněným výkupním rozdělovačem.
§ 3.
Pěstitelé, kteří nejsou uvedeni v § 1, nesmějí v době od 12. včetně do 18. srpna 1946 sklízeti rané a polorané brambory pro dodávku.
§ 4.
Svaz může v odůvodněných případech povoliti výjimky z ustanovení této vyhlášky.
§ 5.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle §§ 8 a 9 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 12. srpna 1946.

Za Svaz pro brambory a škrob:
Dr. O. Kroček v. r.
1617/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra zahraničných vecí o doplnení § 12 rokovacieho poriadku československo - maďarskej Smiešanej komisie pre výmenu obyvateľstva.

1617.
Vyhláška
ministra zahraničných vecí
zo dňa 30. júla 1946
o doplnění § 12 rokovacieho poriadku československo - maďarskej Smiešanej komisie pre výmenu obyvateľstva.
Dňa 15. júla 1946 usniesla sa československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva svojím rozhodnutím č. 13, že doplní § 12 rokovacieho poriadku československo-maďarskej Smiešanej komisie, ktorý bol uverejnený v Úředním listě I bež. číslom 1494 a v Úradnom Vestníku číslom 1347, odsekom 3 takéhoto znenia:

3. „Ak predseda niektorej složky je tej mienky, že je potrebné, aby pre mimoriadne príčiny Smiešaná komisia rozhodovala o niektorej otázke počas zasadnutia, ktoré je v behu, podá príslušný návrh predsedovi druhej složky s označením predmetu rokovania. Predseda složky, ktorý predsedá zasadnutiu, dá takýto návrh na porad konaného zasadnutia.“
3. „Ha az egyik tagozat elnökének véleménye szerint a folyó ülésszak tartama alatt rendkivüli körülmények valamely kérdés eldöntését szükségessé teszik, idevonatkozó javaslatát az ügy tárgyának megjelölésével a másik tagozat elnökének elöterjeszti. Annak a tagozatnak az elnöke, aki a folyó ülésszakon elnököl, az ilyen javaslatot napirendre tüzi.“

V z. Zd. Fierlinger v. r.
1619/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitřního obchodu a ministra průmyslu, kterou se zrušuje vyhláška č. 503 (Fe-T 24) ministra hospodářství a práce ze dne 1. února 1944 o obhospodařování otopných elektrických těles (Ú. l. č. 30/1944).

1619.
Vyhláška
ministra vnitřního obchodu
a ministra průmyslu
ze dne 8. srpna 1946,
kterou se zrušuje vyhláška č. 503 (Fe-T 24) ministra hospodářství a práce ze dne 1. února 1944 o obhospodařování otopných elektrických těles (Ú. l. č. 30/1944).
Podle dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 109 Sb., o řízení výroby a podle vládního nařízení ze dne 26. června 1943, č. 175 Sb., o oběhu zboží, ustanovujeme:

§ 1.
Ustanovení vyhlášky č. 503 (Fe-T 24) ministra hospodářství a práce ze dne 1. února 1944 o obhospodařováni otopných elektrických těles (Ú. l. č. 30/1944), pozbývají použivatelnosti.
§ 2.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení a platí v zemích České a Moravskoslezské.

Ministr vnitřního obchodu:
A. Zmrhal v. r.
Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
1620/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitřního obchodu o zrušení úpravy odbytu prostředků na ochranu rostlin.

1620.
Vyhláška
ministra vnitřního obchodu
ze dne 6. srpna 1946
o zrušení úpravy odbytu prostředků na ochranu rostlin.
Podle § 3 vládního nařízení ze dne 26. června 1943, č. 175 Sb., o oběhu zboží, ustanovuji:

§ 1.
Ustanovení vyhlášky č. 382 (chem. 70) ministra hospodářství a práce ze dne 13. března 1943 o úpravě odbytu prostředků na ochranu rostlin (Ú. l. č. 64/1943, běž. č. 382-chem 70) pozbývají použivatelnosti.
§ 2.
Tato vyhláška platí na území zemí České a Moravskoslezské a nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Zmrhal v. r.