835/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva výživy o výrobě a označování konservované zeleniny.

835.
VYHLÁŠKA
ministerstva výživy
ze dne 22. června 1949
o výrobě a označování konservované zeleniny.
Ministerstvo výživy vyhlašuje podle § 1 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství, ve znění zákona ze dne 1. prosince 1948, č. 274 Sb., a se souhlasem předsedy vlády podle § 41, odst. 5 zákona ze dne 27. října 1948, č. 241 Sb., o prvním pětiletém hospodářském plánu rozvoje Československé republiky a v dohodě s ministerstvem zdravotnictví:

I. Část všeobecná.
§ 1.
Konservovanou zeleninou se rozumí zelenina upravená tak, aby se prodloužila její normální trvanlivost:
§ 2.
(1) Zelenina se konservuje:
a) sterilací teplem v nezávadných, neprodyšných plechových krabicích, skleněných lahvích neb jiných nezávadných obalech,
b) úpravou prostředí (nakládáním do octa, soli a pod.), a
c) odnětím podmínek rozkladu (sušením).
(2) Konservovaná zelenina musí vyhovovati ustanovením této vyhlášky.
§ 3.
K výrobě konservované zeleniny se smí používati jen čerstvé, čisté, zdravé, nepřestárlé a nepoškozené zeleniny.
§ 4.
Přísad vyhovujících platným potravinovým předpisům (vody, soli, cukru a jiných dovolených sladidel, octa a jiných kyselidel, barviv atd.) se smí k výrobě konservované zeleniny používati, jen pokud je to podle dalších ustanovení této vyhlášky přípustno.
§ 5.
Nálevu se smí používati jen v množství nezbytně nutném. Není dovoleno plniti nelakované plechovky nálevy a náplněmi, které narušují (korodují) stěny plechovek.
§ 6.
Konservovaná zelenina se označuje na obalu nebo nálepce (etiketě) na čelném místě názvem druhu zeleniny podle jakostních skupin uvedených v této vyhlášce (jakostní skupiny jsou v dalším textu vytištěny proloženě); zároveň je třeba vyznačiti způsob konservace (§ 8, odst. 1, § 12, § 15, odst. 1), dále pak velikost, pokud je to v této vyhlášce stanoveno (na př. „Obrovský celý chřest sterilovaný, v sladkokyselém nálevu“; „Červená řepa sterilovaná, v sladkokyselém nálevu“; „Červená řepa nakládaná, v kyselém nálevu“; „Okurky mléčné vykysané, v solném nálevu, velikost 9 až 12 cm“; „Středně jemný hrášek sušený“). Na obalu nebo nálepce jest dále uvésti firemní označení odpovědného výrobce, čistou váhu náplně (u nemělněných druhů se rozumí váha pevné hmoty — § 7), rok sklizně zeleniny, jakož i — pokud je to v této vyhlášce výslovně stanoveno — použité přísady. Byla-li zelenina podle platných předpisů uměle přibarvena nebo byla-li k ní přidána chemická konservační činidla nebo umělá sladidla, musí to býti na obalu (nálepce) vyznačeno (na př. „Uměle přibarveno“; „Konservováno přísadou 0.1% benzoanu sodného“; „Obsahuje umělé sladidlo — sacharin“). Dále je nutno v označení uvésti den výroby, po případě den balení a základní návod k použití. Den vyskladnění nutno uvést v příslušném účtu a dodacím listě.
§ 7.
(1) U konservované zeleniny s nálevem se rozumí pod pojmem „váha náplně“ nebo „váha“ minimální čistá váha pevné hmoty. Stanoví se zvážením pevného podílu náplně po pětiminutovém odkapání na drátěném sítu s otvory 5X5 mm.
(2) Číselné údaje, týkající se váhy nebo počtu kusů, uvedené v této vyhlášce, platí, pokud není ve zvláštních případech jinak určeno, pro t. zv. 1 kilogramové konservy (obaly 1/1).
II. Část zvláštní.
a) Zelenina sterilovaná.
§ 8.
(1) Sterilovanou zeleninou se rozumí zelenina teplem sterilovaná [§ 2, odst. 1, písm. a)]
a) v sladkoslaném nebo ve slaném nálevu,
b) v sladkokyselém nebo kyselém nálevu,
c) jako zeleninové protlaky (protlaková zelenina),
d) jako zeleninové šťávy.
(2) Jako přísad při výrobě sterilované zeleniny se používá: soli (NaCl, do 2% obsahu nálevu), cukru nebo jiných dovolených sladidel, kyseliny citronové, vinné, mléčné, octa, koření a zdravotně nezávadné vody. Konservačních činidel jest možno použíti pouze u protlaku z rajských jablíček a kečupu, pokud nejsou plněny do neprodyšně uzavřených obalů.
(3) O výrobě a označování zeleninových šťáv bude vydána zvláštní vyhláška.
§ 9.
Zelenina sterilovaná v sladkoslaném nebo slaném nálevu:
A. Chřest.
I. Chřest celý; konserva nesmí obsahovati prýty (pazochy) dřevnaté nebo méněcenné; chřest budiž s uzavřenými hlavičkami a pečlivě oloupán.
1. Obrovský celý chřest; konserva smí obsahovati nejvýše 18 prakticky stejně silných prýtů (pazochů); váha 600 až 625 g.
2. Silný celý chřest; konserva smí obsahovati nejvýše 32 prakticky stejně silných prýtů (pazochů); váha 600 až 625 g.
3. Střední celý chřest; konserva smí obsahovati nejvýše 48 prakticky stejně silných prýtů (pazochů); váha 600 až 625 g.
4. Tenký celý chřest; konserva smí obsahovati nejvýše 68 prakticky stejně silných prýtů (pazochů); váha 600 až 625 g.
II. Chřest zlomkový; konserva musí obsahovati části chřestu přibližně stejné velikosti a jakosti.
1. Hlavičkový silný zlomkový chřest a hlavičkový střední zlomkový chřest; konserva musí obsahovati hlavičky uzavřené nejvýše 6 cm dlouhé; váha 550 g.
2. Silný zlomkový chřest; konservovaný chřest musí odpovídati jakosti silnému celému chřestu a obsahovati hlavičky délky 6 cm v minimálním počtu 15% váhy a kusy prýtů (pazochů) délky nejméně 5 cm; váha 550 g.
3. Střední zlomkový chřest; konservovaný chřest musí odpovídati jakostí střednímu celému chřestu a obsahovati kusy délky nejméně 5 cm; váha 550 g.
4. Tenký zlomkový chřest; konservovaný chřest musí odpovídati jakostí tenkému celému chřestu a obsahovati kusy délky nejméně 5 cm; váha 550 g.
5. Dlouhé odřezky chřestu musí odpovídat jakostí silnému a střednímu chřestu a konserva musí obsahovati kusy délky nejméně 3 cm; váha 550 až 570 g.
6. Odřezky chřestu; konserva obsahuje kusy délky do 3 cm; váha 550 až 570 g.
B. Hrášek musí býti vyrovnaných vlastností, mladý, měkce dužnatý, zelený a stejnoměrně vybarvený; hrášek vadný, žlutý, hnědý, jakož i zbytky lusků a nečistoty je nutno odstraniti.
1. Velmi jemný hrášek je takový, který propadá sítem se čtvercovými otvory do 7 mm; váha 525 g.
2. Jemný hrášek je takový, který propadá sítem se čtvercovými otvory do 7.5 mm; váha 525 g.
3. Středně jemný hrášek je takový, který propadá sítem se čtvercovými otvory do 8.5 mm; váha 550 g.
4. Hrášek je takový, který propadá sítem se čtvercovými otvory do 9.5 mm; váha 550 g.
5. Hrášek polévkový je takový, který zůstává na sítě po prosetí velikostních skupin uvedených pod č. 1—4.
C. Karotka musí býti řádně oškrabána a očištěna, stejné velikosti a stejných odrůd s červenou dužninou.
1. Velmi jemná karotka (pařížská); konserva musí obsahovati nejméně 120 celých kusů vyrovnaného oblého tvaru a velikosti; váha 550 g.
2. Jemná karotka; konserva musí obsahovati nejméně 60 celých kusů; váha 550 g.
3. Krájená karotka; konserva obsahuje karotku nakrájenou na kostky nebo nudle; váha 550 g.
D. Fazolové lusky. Ke konservování nesmí býti použito lusků v pokročilém stadiu zralosti a lusků s vlákny. Fazolové lusky zelené a žluté, t. zv. voskové nesmějí býti smíšeny.
1. Velmi jemné fazolové lusky; konserva musí obsahovati celé lusky dlouhé až 6 cm, široké až 6 mm, mladé a štíhlé, s drobnými a nevyzrálými semeny; váha 550 g.
2. Jemné fazolové lusky; konserva musí obsahovati celé lusky dlouhé až 8 cm, široké až 8 mm; váha 550 g.
3. Fazolové lusky; konserva musí obsahovati celé lusky dlouhé až 10 cm, široké až 10 mm; váha 550 g.
4. Lámané fazolové lusky: váha 575 g.
5. Krájené fazolové lusky: váha 575 g.
E. Brukev (kedlubna). Konservují se až 5 mm silné plátky křehké a loupané mladé brukve světlé barvy, bez dřevnatých míst; váha 550 g. Jemné nejmladší lístky mohou býti přidány jen do 5% váhy.
F. Celer musí býti zdravý, loupaný, světlé barvy, nakrájený na plátky; váha 550 g.
1. Celer jemný; konserva musí obsahovati až 5 mm silné plátky celeru, světlé nebo lehce nažloutlé barvy bez kazu a rzi.
2. Celer je v plátcích nebo kostkách, barvy až mírně nahnědlé, s ojedinělými skvrnami.
G. Černý kořen musí býti loupaný, světlé barvy, délky 5 až 10.5 cm; váha 575 g.
H. Rajská jablíčka; konservována smějí býti jen rajská jablíčka odrůd stejných technologických vlastností.
1. Loupaná rajská jablíčka jsou červená nebo žlutá rajská jablíčka oloupaná, bez žeber, o průměru 30 až 50 mm.
2. Neloupaná rajská jablíčka jsou červená nebo žlutá zdravá rajská jablíčka, elasticky měkká, vybraná a stejnoměrně vybarvená, bez žeber, o průměru 30 až 50 mm s pevnou neporušenou slupkou.
3. Zelená rajská jablíčka musí býti tuhá, zdravá s hladkou silnou slupkou, o průměru 30 až 50 mm.
CH. Květák.
1. Jemný květák; konserva musí obsahovati světlé, po případě nažloutlé, uzavřené, tuhé růžice, na kusy rozdělené a bez rezivých míst; váha 550 g.
2. Květák; konserva musí obsahovati bělavě nažloutlé, až slabě nahnědlé růžice na kusy rozdělené; váha 550 g.
I. Kapusta růžičková (pupenatka). Konservují se jen uzavřené hlavičky (pupeny) růžičkové kapusty velikosti 15 až 35 mm, zbavené vadných a volných odstálých lístků; váha 500 až 550 g.
J. Hlávkové zelí.
1. Bílé zelí; konserva obsahuje nakrouhané bílé zelí z tvrdých vyzrálých zelných hlávek, zbavených lístků a hrubých košťálů (vřeten); váha 550 g.
2. Červené zelí; konserva obsahuje nakrouhané červené zelí, které jinak vyhovuje podmínkám uvedeným pod č. 1.
K. Zeleninová směs.
1. Jemná zeleninová směs s houbami musí obsahovati:
jemného hráškunejméně 30% čisté váhyzlomkového chřestu středně silného neb květákunejméně 10% čisté váhyhub — pouze mladé plodnice jen jednoho z těchto druhů hub: hřibu obecného (Boletus bulbosus), lišky obecné (Cantharellus cibarius), ryzce pravého (Lactarius deliciosus) a václavky (Armillaria mellea)nejméně 10% čisté váhybrukve (kedluben)nejvýše 15% čisté váhyfazolových lusek krájených neb lámanýchnejvýše 20% čisté váhyjemné karotkynejvýše 20% čisté váhypetržele nebo pastináku nebo tuřínu nebo jejich směsinejvýše 20% čisté váhy
2. Zeleninová směs musí obsahovati:
středně jemného hráškunejméně 30% čisté váhyjemné karotkynejvýše 40% čisté váhybrukve (kedluben)nejvýše 30% čisté váhyfazolových lusek krájených nebo lámanýchnejvýše 20% čisté váhypetržele nebo pastináku nebo tuřínu nebo jejich směsinejvýše 30% čisté váhy
§ 10.
Zelenina sterilovaná v sladkokyselém nebo kyselém nálevu.
A. Červená řepa musí býti jemné dužniny, temného stejnoměrného vybarvení, oloupaná a nakrájená na stejnoměrné plátky nebo řezy o síle do 4 mm; váha 550 až 600 g.
B. Cibulka (nakládačka).
1. Jemná cibulka musí býti bílé, po případě slabě nažloutlé barvy, zbavená krků a listů, kořínků a povrchových slupek, stejnoměrné velikosti, dobře oloupaná, o průměru 10 až 30 mm, nesmí obsahovati žluté ani hnědé cibulky; váha 550 g.
2. Cibulka je barvy žlutavé až slabě nahnědlé, zbavená listů, kořínků a povrchových slupek, stejnoměrné velikosti, dobře oloupaná, o průměru 10 až 30 mm; váha 550 g.
C. Ředkvička musí býti zdravá, nerozpukaná, plná, („nevyšeptalá“), zbavená kořínků a listů. V případě nutnosti je přípustné přibarvení dovolenými barvivy.
D. Okurky sterilované ve sladkokyselém nálevu. K výrobě sterilovaných okurek se smí používati jen tvrdých, nepřezrálých, dobře vyvinutých okurek — nakládaček. Koření a zelenina k přípravě nálevu musí býti dobré jakosti, bez plísně a hniloby a bez zvláštního zápachu. Sterilované okurky se třídí podle těchto velikostí:
skupina a;konserva musí obsahovati okurky o velikosti 5 až 7 cm,skupina b;konserva musí obsahovati okurky o velikosti 7 až 9 cm,skupina c;konserva musí obsahovati okurky o velikosti 9 až 12 cm.
Velikost okurek musí býti uvedena v označení výrobku. Váha při balení 1/l — 550 g, při balení 5/l — 2500 g.
E. Okurkový salát. K výrobě sterilovaného okurkového salátu musí býti použito jen loupaných salátových, ne příliš semenných okurek, příčně nakrájených na jemné plátky. Hořkých a přezrálých plodů se nesmí použíti. Váha 550 až 600 g.
F. Okurkové řezy.
1. Loupané okurkové řezy z okurek nepřezrálých, loupaných, zbavených vnitřní měkké dužniny, nakrájených na řezy; použije-li se okurek nakládaček o velikosti do 12 cm, není nutno z nich vnitřní měkkou dužninu odstraňovati.
2. Neloupané okurkové řezy z okurek neloupaných, nakrájených na řezy.
G. Zeleninová směs (mixed pickles).
1. Jemná zeleninová směs (anglický mixed pickles) musí obsahovati tyto druhy zeleniny a hub bezvadné jakosti:
hráškunejméně 5% čisté váhychřestunejméně 2% čisté váhyfazolových luskůnejméně 10% čisté váhykvětákunejméně 10% čisté váhyloupané cibulenejméně 5% čisté váhyhub — pouze mladé plodnice jen jednoho z těchto druhů hub: hřibu obecného (Boletus bulbosus), lišky obecné (Cantharellus cibarius), ryzce pravého (Lactarius deliciosus) a václavky (Armillaria mellea)nejméně 5% čisté váhyředkvičeknejméně 5% čisté váhypetrželenejméně 5% čisté váhycelerunejméně 10% čisté váhypaprikynejméně 5% čisté váhyokureknejvýše 30% čisté váhykarotky jemnénejvýše 25% čisté váhyzelených rajčatnejvýše 20% čisté váhy
2. Zeleninová směs (mixed pickles) musí obsahovati tyto druhy zeleniny:
květákunejméně 5% čisté váhyfazolových luskůnejméně 5% čisté váhyloupané cibulenejméně 5% čisté váhyokureknejvýše 30% čisté váhybrukvenejvýše 25% čisté váhymrkvenejvýše 25% čisté váhyzelených rajčatnejvýše 20% čisté váhyředkve nebo pastináku nebo jejich směsinejvýše 20% čisté váhypetrželenejvýše 20% čisté váhy
§ 11.
Jako protlaková zelenina se konservují tyto druhy zeleniny:
A. Protlak ze špenátu musí býti jemný, zahuštěný, kašovité hustoty, vyrobený z mladých špenátových listů o minimální refraktometrické sušině 7%, prostý všech nečistot, zejména písku. Za špenát mědi prostý se považuje špenát, který obsahuje pouze stopy mědi. Špenát přibarvený solemi mědi nesmí obsahovati v 1 kg více než 55 mg mědi.
B. Protlak z rajských jablíček; konserva musí býti vyrobena z vyzrálých, úplně zdravých rajských jablíček, bez plísně; po propasírování se protlak zahustí na 30% refraktometrické sušiny (přípustná úchylka 2%). Obsah těkavých kyselin ve výrobku, přepočtených na kyselinu octovou, může býti nejvýše 0.15%. Hotový protlak musí míti cihlově červenou barvu, příjemnou chuť čerstvých rajských jablíček bez hořkosti a cizí příchuti. Přibarvení výrobku a případné použití konservačních činidel musí býti uvedeno v označení výrobku (§ 6).
C. Kečup, kořeněný závar z červených rajských jablek; konservy musí býti vyrobeny z vyzrálých, úplně zdravých rajských jablek, nepoškozených, bez plísně; po propasírování se zahustí na 14% refraktometrické sušiny. Hotový kečup musí míti cihlově červenou barvu, příjemnou chuť čerstvých rajských jablek a koření bez hořkosti a pachuti a vykazovati výslednou refraktometrickou sušinu 18% (přípustná úchylka 2%). Kečup jest možno též vyráběti z rajského protlaku, odpovídajícího ustanovením písmene B. Přibarvení výrobku a použití konservačních činidel musí býti uvedeno v označení výrobku (§ 6).
b) Zelenina konservovaná úpravou prostředí.
§ 12.
Zeleninovou konservovanou úpravou prostředí se rozumí:
a) zelenina nakládaná v kyselém neb sladkokyselém nálevu nebo mléčně vykysaná v solném nálevu,
b) zelenina nakládaná v soli.
§ 13.
(1) Zelenina nakládaná v kyselém neb sladkokyselém nálevu nebo mléčně vykysaná v solném nálevu smí obsahovati, pokud není touto vyhláškou jinak stanoveno, jen tyto přísady:
a) ocet (kvasný nebo tresťový),
b) kychyňskou sůl,
c) dovolená sladidla,
d) kyselinu citronovou, mléčnou nebo vinnou,
e) pravé koření,
f) kopr, celer, mrkev, cibuli, křen,
g) zdravotně nezávadnou vodu,
h) konservační prostředky pokud jsou přípustné. Použití konservačních prostředků musí býti vyznačeno na obalu (nálepce) zboží — viz § 6.
(2) Přísady musí býti čisté, resp. zdravé a čerstvé, dobré jakosti, bez plísně, hniloby a cizího zápachu, nezachvácené nemocemi a škůdci. Voda budiž zdravotně nezávadná.
A. Okurky; připravují se nakládáním okurek do octa za přidání koření a ostatních potřebných přísad, po případě i konservačních prostředků nebo nakládáním okurek mléčně vykysaných do slané vody nebo nakládáním okurek do slané vody a po mléčném vykysání jich přeložením do octového nálevu. K výrobě se smí používati jen zelených, celých okurek bez skvrn. Nakládají-li se okurky na další zpracování, možno použít i okurek mechanicky poškozených. Okurky se třídí podle těchto velikostí:
skupina a obsahuje okurky o velikosti5 až 7 cm,skupina b obsahuje okurky o velikosti7 až 9 cm,skupina c obsahuje okurky o velikosti9 až 12 cm,skupina d obsahuje okurky o velikosti12 až 15 cm.
Velikostní skupina musí býti uvedena v označení výrobku.
B. Rajská jablíčka; konservována smějí býti jen rajská jablíčka odrůd stejných technologických vlastností.
1. Červená rajská jablíčka; konservovány smějí býti jen plody bez žeber, elastické měkkosti, s pevnou, neporušenou slupkou, velikost 30 až 60 mm v průměru.
2. Zelená rajská jablíčka; konservovány smějí býti jen zelené plody, stejnoměrně vybarvené, velikost 30 až 60 mm v průměru.
C. Červená řepa; konservována smí býti jen salátová řepa jemné dužiny a stejnoměrného tmavého vybarvení, oloupaná, vařená a nakrájená na stejnoměrné plátky nebo řezy silné do 4 mm.
D. 1. Paprika; konservovány smějí býti jen stejnoměrně vybarvené plody (tmavě nebo světle zelené), plné, vyrovnané velikosti, zbavené stopek a semen, ale jinak nepoškozené.
2. Paprika plněná smíšenou zeleninou (mixed picklem); konservují se jen plody vyhovující ustanovením uvedeným pod č. 1, plněné mixed picklem (viz lit. K), příp. uzavřené skrojkem rajského jablíčka.
3. Paprika plněná kysaným zelím; konservují se jen plody vyhovující ustanovením uvedeným pod č. 1, plněné dobrým kysaným zelím (viz lit. M), případně uzavřená skrojkem rajského jablíčka.
E. Cibulka-nakládačka; cibulky musí býti stejnoměrné velikosti, zbavené listů, kořínků a povrchových slupek. Cibulky různě zbarvené nutno zpracovávat odděleně a nelze je mísiti.
1. Cibulka nejjemnější (perlovka); cibulky do 1.5 cm v průměru.
2. Cibulka jemná (nakládačka); cibulky do 3 cm v průměru.
F. Kopr; k nakládání smí býti použito jen řádně omytého mladého kopru bez kořenů a dřevnatých částí.
G. Květák.
1. Jemný květák; konservují se světlé až bělavě nažloutlé, tuhé části, vzniklé rozdělením uzavřené růžice, bez rzivých, zčernalých nebo zelených míst.
2. Květák; konservují se bělavě nažloutlé až slabě nahnědlé, tuhé části růžice, nanejvýš s nepatrnými rzivými místy.
H. Celer; musí býti loupaný, beze rzi.
1. Jemný celer je v plátcích o tloušťce až 6 mm, barvy světlé neb lehce nažloutlé bez skvrn a kazů.
2. Celer je v plátcích neb v kostkách, barvy až nahnědlé, nejvýše s ojedinělými skvrnami.
CH. Fazolové lusky; konservovati se nesmějí lusky v pokročilém stadiu zralosti ani lusky s vlákny. Odrůdy nestejných technologických vlastností nutno zpracovávati odděleně a nemísiti je.
1. Fazolové lusky celé jsou délky nejvýše 10 cm, stejnoměrně dlouhé, zelené nebo žluté, bez vláken, s drobnými nevyzrálými semeny.
2. Fazolové lusky krájené zelené nebo žluté jsou bez vláken nebo zpracovávají se po odvláknění.
I. Peperony (pfefferony) jsou drobnoplodé palčivé papriky, Konservují se jen zelené, stejnoměrně vybarvené plody, s vnitřním oplodím, zdravé a nepoškozené.
J. Okurkové řezy.
1. Loupané okurkové řezy musí býti z okurek nepřezrálých, loupaných, zbavených semen, nakrájených po loupání na řezy.
2. Neloupané okurkové řezy musí býti z okurek neloupaných, nakrájených na řezy.
K. Zeleninová směs (mixed pickles).
1. Jemná zeleninová směs (anglický mixed pickles) musí obsahovati tyto druhy zeleniny a hub bezvadné jakosti:
hráškunejméně 5% čisté váhychřestunejméně 2% čisté váhyfazolových luskůnejméně 10% čisté váhykvětákunejméně 10% čisté váhyloupané cibulenejméně 5% čisté váhyhub — pouze mladé plodnice jen jednoho z těchto druhů hub: hřibu obecného (Boletus bulbosus), lišky obecné (Cantharellus cibarius), ryzce pravého (Lactarius deliciosus) a václavky (Armillaria mellea)nejméně 5% čisté váhyředkvičkynejméně 5% čisté váhypetrželenejméně 5% čisté váhycelerunejméně 10% čisté váhypaprikynejméně 5% čisté váhyokureknejvýše 30% čisté váhykarotkynejvýše 25% čisté váhyrajských jablíčeknejvýše 20% čisté váhy
2. Zeleninová směs (mixed pickles) obsahuje:
květákunejméně 5% čisté váhyfazolových luskůnejméně 5% čisté váhyloupané cibulenejméně 5% čisté váhyokureknejvýše 30% čisté váhymrkvenejvýše 25% čisté váhybrukvenejvýše 25% čisté váhyrajských jablíčeknejvýše 20% čisté váhyředkve, pastináku nebo jejich směsinejvýše 20% čisté váhypetrželenejvýše 20% čisté váhy,
K č. 1. a 2.: Obě jakosti zeleninové směsi (mixed pickles) mohou obsahovati též velmi mladé palice kukuřičné do délky 6 cm, a to nejvíce do 5% čisté váhy.
L. Čalamáda: konservují se tyto druhy zeleniny nakrájená na jemné souvislé řezy:
celerunejméně 5% čisté váhypetržele neb pastinákunejméně 10% čisté váhypaprikových lusků zelenýchnejméně 15% čisté váhyloupané cibulenejméně 15% čisté váhyokureknejvýše 30% čisté váhyzelených rajských jablíčeknejvýše 20% čisté váhyzelínejvýše 30% čisté váhy
M. Kysané zelí. K výrobě kysaného zelí nutno používati jen vyzrálých, tvrdých hlávek bílého nebo červeného zelí zbavených vnějších poškozených listů a hrubých košťálů (vřeten). Zelí nakrouhané dlouhým a pravidelným řezem musí býti za přísady kuchyňské soli, po př. koření (kmínu), cibule, po př. cukru podrobeno mléčnému kysání tak, aby byla zajištěna jasná barva a svérázná kyselá chuť a svérázná čistá vůně. Jiných než uvedených přísad, zejména chemikálií jakéhokoliv druhu, konservačních činidel, octa a, kyseliny mléčné nesmí býti použito.
§ 14.
Zelenina nakládaná v soli je míchaná krouhaná zelenina dále uvedených druhů, obsahující jako přísadu pouze kuchyňskou sůl (NaCl) v množství nezbytně nutném ke konservování, nejvýše však 20% čisté váhy zeleniny, při čemž obsah soli v procentech musí být vyznačen na obalu (deklarován). Zelenina v soli obsahuje:
celerunejméně 10% čisté váhypetržele a pastinákunejvýše 30% čisté váhymrkvenejvýše 40% čisté váhybrukvenejvýše 25% čisté váhypetrželové natinejvýše 4% čisté váhycelerové natinejvýše 5% čisté váhy
c) Zelenina konservovaná odnětím podmínek rozkladu (sušená zelenina).
§ 15.
(1) Zeleninou konservovanou odnětím podmínek rozkladu se rozumí zelenina sušená.
(2) Sušená zelenina se vyrábí z čerstvé, nepřestárlé, zpravidla předvařené zeleniny, a to vypuzením vody (sušením) v takové míře, aby rozvoj mikroorganismů byl znemožněn a zelenina se tím stala způsobilou k dalšímu uložení. Po dokončeném sušení smí zelenina obsahovati jen 7 až 9% vody, v prodeji nejvýše 13 až 14% vody.
(3) K sušení se smí používati jen zeleniny čerstvě sklizené a pečlivě očištěné (oškrabané, oloupané a pod.). Části zeleniny k sušení nevhodné nutno odstraniti.
(4) Při sušení zeleniny je třeba dbáti, aby nebyla porušena typická její vůně a chuť cizí příchutí nebo vůní, ani jemnost a barva, a aby sušená zelenina, ponořená do čisté studené vody, přijala pokud možno plné, sušením jí odňaté množství vody.
(5) Jakékoli umělé barvení sušené zeleniny není dovoleno.
§ 16.
(1) Sušená zelenina musí být balena tak, aby se zabránilo jejímu znehodnocení.
(2) Sušená zelenina se balí:
1. Do papírových pytlů nejméně dvojitých, papírových nebo plechových soudků nebo do jiných vhodných a zdravotně nezávadných obalů.
2. Množství po 100 g čisté váhy do obalů z kartounů, celofánu, voskového papíru neb aluminiové folie nebo do jiných vhodných a zdravotně nezávadných obalů.
3. Lisovaná zelenina po 100 g čisté váhy do obalů z celofánu, voskovaného papíru neb aluminiové folie nebo do jiných vhodných a zdravotně nezávadných obalů.
(3) U každého balení podle odstavce 2, č. 2. a 3. nutno uvésti v gramech údaje, jakému množství čerstvé zeleniny odpovídá náplň obalu, jakož i přesný návod k upotřebení a přípravě výrobku. U zeleninové směsi (julienky) nutno uvésti též přesné druhové složení výrobku.
§ 17.
Jako sušená zelenina se konservují tyto druhy zeleniny:
A. Hrášek: k sušení nesmí být použito hrášku žlutého ani hrášku napadeného škůdci. Zbytky lusků a nečistoty je nutno vyloučiti. Výrobek musí být odrůdově jednotný. Jakosti uvedené dále pod č. 1. až 3. nesmějí obsahovati více, než 2% půlek.
1. Velmi jemný hrášek je takový, který po usušení propadá sítem s kruhovitými otvory o 6 mm průměru.
2. Jemný hrášek je takový, který po usušení propadá sítem s kruhovitým otvory o 7 mm průměru.
3. Středně jemný hrášek je takový, který po usušení propadá sítem s kruhovitými otvory o 8.5 mm.
4. Hrášek polévkový je takový, který zůstává na sítě po prosetí druhů uvedených pod č. 1 až 3.
B. Fazolové lusky. K sušení se smí použíti jen fazolových lusků jemných, štíhlých bez vláken, s drobnými plochými semeny. Výrobek budiž odrůdově jednotný. Fazolové lusky se suší celé, též podélně, příčně nebo šikmo řezané, nebo lámané na 2 až 3 kusy.
C. Bílé zelí. K sušení se používá krouhaného bílého zelí ze zdravých a vyzrálých zelných hlávek, zbavených vnějších poškozených listů a košťálů.
D. Červené (modré) zelí. K sušení se používá krouhaného červeného zelí z tvrdých a vyzrálých zelných hlávek, zbavených vnějších poškozených listů a košťálů.
E. Kapusta. K sušení se používá kapusty krouhané z uzavřených hlávek, zbavených vnějších poškozených listů.
F. Růžičková kapusta. K sušení se používá očištěných celých nebo půlených kapustových růžiček.
G. Karotka. K sušení se používá stejnoměrně rozřezané karotky sytě červené dužniny.
H. Mrkev. K sušení se používá zdravé, čisté, stejnoměrně rozřezané mrkve s oranžovou až červenou dužninou.
CH. Celer. Sušením se konservuje kořen i nať. K sušení kořenové části (hlízy) se používá loupané hlízy světlé barvy, jemně krouhané. Celerová nať určená k sušení nesmí obsahovati žluté listy ani plevel a nesmí být znečištěna pískem.
I. Petržel. Sušením se konservuje kořen i nať. K sušení se používá dužnatého kořene dobře očištěného a jemně krouhaného. Petrželová nať určená k sušení nesmí obsahovati žluté listy ani plevel a nesmí být znečištěna pískem.
J. Pastinák. K sušení se používá kořene dobře očištěného a jemně krouhaného.
K. Brukev (kedlubna). K sušení se používá nedřevnatých brukví (kedluben) zbavených listů, očištěných, loupaných a jemně nakrájených.
L. Květák. K sušení se používá pevných květákových růžic na části rozdělených, barvy světlé, až bělavě nažloutlé, bez zhnědlých míst.
M. Cibule. K sušení se používá cibule zbavené stonků, listů a kořínků i povrchových slupek, jemně nakrájené.
N. Česnek. K sušení se používá česneku v stroužkách nebo stroužků řezaných, dobře vyvinutých, zbavených stonků, listů a kořínků i povrchových slupek.
O. Špenát. K sušení se používá mladých, dokonale praných špenátových listů, bez kořínků a žlutých lístků. Výrobek nesmí být znečištěn pískem.
P. Kopr. Sušiti lze buď mladý, nevykvetlý kopr, obsahující jen listy, nebo mladý, nevykvetlý kopr i se stonky.
R. Por. K sušení se používá poru jemného, krájeného, zbaveného kořínků a poškozených částí stonků.
S. Zeleninové směsi — julienky (žilienky).
1. Velmi jemná zeleninová směs musí obsahovati nejméně 12 druhů zeleniny, z čehož:
hráškunejméně 10% čisté váhyfazolových luskůnejméně 5% čisté váhyhlávkových zelenin (kapusty hlávkové a pupenatky)nejvýše 25% čisté váhykarotkynejvýše 25% čisté váhy
2. Jemná zeleninová směs musí obsahovati nejméně 9 druhů zeleniny, z čehož:
hráškunejméně 5% čisté váhyhlávkových zelenin (košťálovin)nejvýše 30% čisté váhykarotkynejvýše 35% čisté váhy
3. Zeleninová směs musí obsahovati nejméně 6 druhů zeleniny, z čehož však nejvýše 40% karotky.
§ 17a.
(1) Výrobce ručí za jakost níže uvedených výrobků za předpokladu, že byly uskladněny, jak se stanoví v § 17b, a to:
a) za zeleninu sterilovanou ve sladkoslaném nebo slaném nálevu (§ 9), za zeleninu sterilovanou ve sladkokyselém nebo kyselém nálevu (§ 10) a za protlak ze špenátu (§ 11 písm. A) 9 měsíců ode dne výroby, nejdéle však do dne 30. června roku následujícího sklizni dotčeného druhu zeleniny;
b) za sterilovaný protlak z rajských jablíček a za kečup (§ 11 písm. B a C) 6 měsíců ode dne vyskladnění, nejdéle však do 30. června roku následujícího po sklizni rajských jablíček;
c) za zeleninu nakládanou v kyselém nebo sladkokyselém nálevu nebo mléčně vykysanou v solném nálevu (§ 13 odst. 2 písm. A až L) 6 měsíců ode dne vyskladnění, nejdéle však do dne 30. dubna roku následujícího po sklizni dotčeného druhu zeleniny, a je-li v sudovém transportním balení, pouze 3 měsíce ode dne vyskladnění;
d) za okurky rychlokvašené (§ 13 odst. 2 písm. A) 14 dní ode dne vyskladnění;
e) za kysané zelí (§ 13 odst. 2 písm. M) v původním balení 14 dní ode dne vyskladnění;
f) za zeleninu nakládanou v soli (§ 14) 6 měsíců ode dne vyskladnění, nejdéle však do dne 30. dubna roku následujícího po sklizni dotčeného druhu zeleniny;
g) za sušenou zeleninu (§ 15) v původním balení 12 měsíců ode dne vyskladnění, nejdéle však do dne 30. června roku následujícího po sklizni dotčeného druhu zeleniny.
(2) Je-li výrobek skladován jinak, než se stanoví v § 17b, ručí výrobce za jakost výrobku při obvyklé skladovací manipulaci po dobu jednoho měsíce ode dne vyskladnění, není-li stanovena lhůta kratší.
§ 17b.
Dále uvedené výrobky se skladuji takto:
a) zelenina sterilovaná ve sladkoslaném nebo slaném nálevu (§ 9), zelenina sterilovaná ve sladkokyselém nebo kyselém nálevu (§ 10), sterilovaná protlaková zelenina (§ 11) v místnosti o teplotě mezi 0° až 15° C;
b) zelenina nakládaná v kyselém nebo sladkokyselém nálevu nebo mléčně vykysaná v solném nálevu (§ 13 odst. 2 písm. A až L) v balení pro domácnost v temné místností, je-li v sudovém transportním balení v chladu, při čemž musí být výrobek stále ponořen v nálevu, který nutno doplňovati;
c) okurky rychlokvašené a zelí (§ 13 odst. 2 písm. A a M), pokud možno v chladu, při čemž musí býti výrobek stále ponořen v nálevu, který nutno doplňovat a odstraňovat s jeho povrchu křís;
d) sušená zelenina (§ 15) v suché a tmavé místnosti.
III. Ustanovení závěrečná.
§ 18.
(1) Ustanovení vyhlášek ministra výživy ze dne 24. července 1947, č. 788 Ú. l. I, o třídění, označování a balení ovoce a zeleniny, ministryně výživy ze dne 25. dubna 1949, č. 533 Ú. l. I, o používání jemných plechových obalů v průmyslu výživy, a ustanovení příslušných předpisů cenových nejsou touto vyhláškou dotčena.
(2) Předpisy vydané býv. Svazem zahradnicko-vinařským, zejména pak vyhlášky tohoto Svazu ze dne 1. září 1942, č. 816 Ú. l., o výrobě ovocných, zeleninových a houbových konserv v záchovkách, pokud odporují ustanovením této vyhlášky se zrušují.
§ 19.
Ministerstvo výživy v dohodě s ministerstvem zdravotnictví může povoliti v jednotlivých případech z ustanovení této vyhlášky výjimky.
§ 20.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle §§ 8 a 9 dekretu č. 118/1945 Sb., ve znění zákona č. 274/1948 Sb.
§ 21.
(1) Tato vyhláška nabývá účinnosti třicátým dnem po dni vyhlášení.
(2) Konservovaná zelenina vyrobená přede dnem účinnosti této vyhlášky může být uváděna do oběhu pouze do 30. června 1950.

Ministryně:
Ing. Jankovcová v. r.