137/1999 Sb.
Vyhláška Ministerstva životního prostředí, kterou se stanoví seznam vodárenských nádrží a zásady pro stanovení a změny ochranných pásem vodních zdrojů

137
VYHLÁŠKA
Ministerstva životního prostředí
ze dne 10. června 1999,
kterou se stanoví seznam vodárenských nádrží a zásady pro stanovení a změny ochranných pásem vodních zdrojů
Ministerstvo životního prostředí stanoví podle § 19 odst. 8 zákona č. 138/1973 Sb., o vodách (vodní zákon), ve znění zákona č. 14/1998 Sb., (dále jen „zákon“):

ČÁST PRVNÍ
ZÁSADY PRO STANOVENÍ A ZMĚNY OCHRANNÝCH PÁSEM VODNÍCH ZDROJŮ
§ 1
(1) Ochranná pásma se stanovují na základě odborného posouzení stavu a potřeb ochrany vydatnosti, jakosti nebo zdravotní nezávadnosti vodního zdroje ve vztahu k jeho hydrologickému povodí nebo hydrogeologickému rajónu.
(2) Ochranná pásma vodních zdrojů určených pro individuální zásobování domácností pitnou vodou se stanovují a mění individuálním postupem s přihlédnutím k zásadám pro stanovení a změny ochranných pásem vodních zdrojů uvedeným v této vyhlášce.
§ 2
Podklady pro rozhodnutí o stanovení či změně ochranných pásem zahrnují zejména
a) popisné a technické údaje o vodním zdroji a odběru vody z něho, s přihlédnutím k tomu, zda parametry surové vody užívané k úpravě na vodu pitnou odpovídají požadavkům vyplývajícím z příslušné technické normy,1) a jejich vývoji, povolení k odběru vody z tohoto vodního zdroje,
b) charakteristiku území navrhovaných ochranných pásem ve vztahu k hydrologickému povodí nebo hydrogeologickému rajónu vodního zdroje zahrnující:
1. geomorfologické poměry,
2. meteorologické a klimatické poměry,
3. hydrografické a hydrologické poměry,
4. pedologické poměry,
5. geologické a hydrogeologické poměry,
6. údaje o ochranných pásmech přírodních léčivých zdrojů,2) zvláště chráněných územích a ostatních územích chráněných podle zvláštních předpisů o ochraně přírody a krajiny,3) chráněných oblastí přirozené akumulace vod,4) chráněných ložiskových územích,5) ochranných pásmech vodních zdrojů, ochranných pásmech k ochraně vodohospodářských děl,6) například pozorovacích objektů podzemních vod a pramenů,
c) analýzu rizik ohrožení vydatnosti, jakosti nebo zdravotní nezávadnosti vodního zdroje zahrnující údaje o:
1. ohrožení vodního zdroje vlivem přírodních poměrů,
2. množství a jakosti podzemních a povrchových vod, které se nacházejí v blízkosti vodního zdroje a mohou ovlivnit jeho vydatnost, jakost nebo zdravotní nezávadnost,
3. odběrech vody, nakládání s vodami včetně povolení k nakládání s vodami, které mohou ovlivnit přirozené hydrologické poměry vodního zdroje,
4. charakteristice zástavby a hospodářského využívání území,
5. bodových a plošných zdrojích znečištění a z nich vyplývající možnosti vlivů na jakost nebo zdravotní nezávadnost vodního zdroje, jakož i činnostech, které mohou ohrozit jeho vydatnost, jakost nebo zdravotní nezávadnost,
d) návrh stanovení ochranných pásem a jeho zdůvodnění obsahující:
1. zákres a popis ochranných pásem na kopii katastrální mapy včetně návrhu jejich vyznačení v terénu,
2. parcelní čísla a druh pozemků podle katastru nemovitostí pro území ochranných pásem včetně uvedení jejich vlastníků nebo osob s právem hospodaření podle zvláštních předpisů;7) v případě, že návrh stanovení ochranných pásem se týká pouze částí pozemků evidovaných v katastru nemovitostí jako parcely, i geometrický plán těchto pozemků pro vyznačení věcného břemene k části pozemku,8)
3. návrh a zdůvodnění konkrétních ochranných opatření (technické úpravy, zákazy a omezení činností, omezení užívání nemovitostí) ve vztahu k jednotlivým nemovitostem,
4. návrh ověřování účinnosti ochrany vodního zdroje ochrannými pásmy [monitoring jakosti vody1) a podobně].
§ 3
(1) Ochranné pásmo prvního stupně se stanoví jako souvislé území:
a) u vodárenských nádrží uvedených v příloze a u dalších nádrží určených výhradně pro zásobování pitnou vodou pro celou plochu hladiny nádrže při maximálním vzdutí rozšířenou o pruh o minimální šířce 50 m nad maximální kótu vzdutí podél celé nádrže, podle potřeby i v účelném rozsahu podél vybraných přítoků nádrže,
b) u ostatních nádrží s vodárenským využitím s minimální vzdáleností hranice jeho vymezení na hladině nádrže 100 m od odběrného zařízení,
c) u vodních toků
1. se vzdutím na břehu odběru minimálně v délce 200 m nad místem odběru proti proudu, po proudu k hraně vzdouvacího objektu a šířce ochranného pásma 15 m, ve vodním toku zahrnuje minimálně jednu polovinu jeho šířky v místě odběru,
2. bez vzdutí na břehu odběru minimálně v délce 200 m nad místem odběru proti proudu, po proudu do vzdálenosti 50 m od místa odběru a šířce ochranného pásma 15 m, ve vodním toku zahrnuje minimálně jednu třetinu jeho šířky v místě odběru,
d) u zdrojů podzemní vody s minimální vzdáleností hranice jeho vymezení 10 m od odběrného zařízení,
e) v ostatních případech individuálně s přihlédnutím k zásadám uvedeným v § 1 odst. 1.
(2) Vodohospodářský orgán může stanovit ochranné pásmo prvního stupně v rozsahu menším, než je uveden v odstavci 1 písm. a) až d), po projednání s Ministerstvem životního prostředí.
§ 4
(1) Ochranné pásmo druhého stupně se stanoví vně ochranného pásma prvního stupně; může být tvořeno jedním souvislým nebo více od sebe oddělenými územími v rámci hydrologického povodí nebo hydrogeologického rajónu.
(2) Vodohospodářský orgán může ochranné pásmo druhého stupně, je-li to účelné, projednávat i stanovovat postupně po jednotlivých územích.
(3) Ochranné pásmo druhého stupně se nestanoví v případech, kdy území ochranného pásma prvního stupně v daných místních podmínkách dostatečně zajišťuje ochranu vydatnosti, jakosti nebo zdravotní nezávadnosti vodního zdroje.
§ 5
(1) Při stanovení hranic ochranného pásma vodohospodářský orgán přihlíží k hranicím jednotlivých parcel podle katastru nemovitostí, případně k přirozeným liniím a umělým hranicím v terénu.
(2) Hranice ochranných pásem se vyznačují podle rozhodnutí vodohospodářského orgánu o stanovení ochranných pásem na viditelných místech tabulemi s nápisem „ochranné pásmo x stupně vodního zdroje“; je-li vodohospodářským orgánem stanoven zákaz vstupu, pak i textem „nepovolaným vstup zakázán“. Ochranné pásmo druhého stupně se v terénu označuje obvykle pouze v místech se zvýšeným nebezpečím znečištění vodního zdroje a v místech křížení hranice ochranného pásma s komunikacemi. Probíhá-li ochranné pásmo vodní hladinou nádrže, umístí se tabule na plovoucí zakotvené bóje.
§ 6
(1) Při rozhodování o stanovení nebo změně ochranných pásem vychází vodohospodářský orgán z návrhu, jehož součástí jsou podklady podle § 2, z vyhodnocení podmínek, které mohou ovlivnit vydatnost, jakost nebo zdravotní nezávadnost vodního zdroje, a z výsledků provedeného řízení.
(2) V řízení o stanovení či změně ochranných pásem vodohospodářský orgán posoudí činnosti, na které se vztahují zákazy podle § 19 odst. 4 zákona, vždy:
a) činnosti, při kterých dochází k výrobě, skladování či manipulaci s látkami ohrožujícími jakost nebo zdravotní nezávadnost vod9) a látkami vykazujícími toxické, karcinogenní, mutagenní nebo teratogenní vlastnosti,10) především s organohalogenovými, organofosforovými, organocínovými sloučeninami, rtutí a jejími sloučeninami, kadmiem a jeho sloučeninami, minerálními oleji a uhlovodíky, kyanidy, kovy a jejich sloučeninami, biocidy a jejich deriváty, statkovými hnojivy, látkami ovlivňujícími organoleptické vlastnosti vody, persistentními sloučeninami křemíku, neorganickými sloučeninami fosforu a elementárního fosforu, fluoridy, amoniakem a dusitany,
b) zásahy, jimiž se narušuje půdní vrstva a zmenšuje mocnost krycích vrstev, zemní práce porušující půdní pokryv, používání trhavin, těžbu, hornickou činnost a provozování zařízení, která mohou ovlivnit režim zvodnělých vrstev.
(3) V rozhodnutí o stanovení nebo změně ochranných pásem vodohospodářský orgán vždy stanoví pro ochranné pásmo prvního, bude-li stanoveno též pro ochranné pásmo druhého stupně, podmínky k ochraně vydatnosti, jakosti nebo zdravotní nezávadnosti vodního zdroje, sledování účinnosti stanoveného způsobu ochrany vodního zdroje, provedení potřebných technických úprav v ochranných pásmech a po projednání s dotčenými orgány státní správy i činnosti, na které se vztahují zákazy a omezení užívání nemovitostí ve smyslu § 19 odst. 4 zákona.
ČÁST DRUHÁ
SEZNAM VODÁRENSKÝCH NÁDRŽÍ
§ 7
Seznam vodárenských nádrží je uveden v příloze.
§ 8
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. srpna 1999.

Ministr:
RNDr. Kužvart v. r.


Příloha k vyhlášce č. 137/1999 Sb.
Seznam vodárenských nádrží
Poř. č.Název vodárenské nádržeVodní tokOkres1.HamryChrudimkaChrudim2.KřižanoviceChrudimkaChrudim3.VrchliceVrchliceKutná Hora4.Josefův DůlKameniceJablonec nad Nisou5.SoušČerná DesnáJablonec nad Nisou6.ŘímovMalšeČeské Budějovice, Český Krumlov7.KarhovStudenský potokJindřichův Hradec8.HusinecBlanicePrachatice9.StavištěStavištěŽďár nad Sázavou10.ŠvihovŽelivkaBenešov, Kutná Hora, Pelhřimov, Havlíčkův Brod11.LučinaMžeTachov12.Mariánské LázněÚšovický potokCheb13.NýrskoÚhlavaKlatovy14.ŽluticeStřelaKarlovy Vary15.KlíčavaKlíčavaKladno, Rakovník16.LázLitavkaPříbram17.PilskáPilský potokPříbram18.ObecniceObecnický potokPříbram19.HorkaLibocký potokCheb, Sokolov20.PodhoraTepláCheb, Karlovy Vary21.StanoviceLomnický potokKarlovy Vary22.KameničkaKameničkaChomutov23.KřímovKřímovský potokChomutov24.JirkovBílinaChomutov25.JezeříVesnický potokChomutov, Most26.JanovLoupniceMost27.ChřibskáChřibská KameniceDěčín28.PřísečnicePřísečniceChomutov29.FlájeFlájský potokMost, Teplice30.MyslivnyČernáKarlovy Vary31.KružberkMoraviceOpava32.ŠanceOstraviceFrýdek-Místek33.MorávkaMorávkaFrýdek-Místek34.KarolinkaStanovniceVsetín35.OpatoviceMalá HanáVyškov36.FryštákFryštácký potokZlín37.SlušoviceDřevniceZlín38.BojkoviceKolelačský potokUherské Hradiště, Zlín39.LudkoviceLudkovický potokZlín40.Nová ŘíšeŘečiceJihlava41.LandštejnPstruhovecJindřichův Hradec42.ZnojmoDyjeZnojmo43.Vír ISvratkaŽďár nad Sázavou44.BoskoviceBěláBlansko45.HubenovMaršovský potokJihlava46.MostištěOslavaŽďár nad Sázavou47.KoryčanyKyjovkaKroměříž
1) ČSN 7572 14 Jakost vod - surová voda pro úpravu na pitnou vodu.
2) Zákon č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu, ve znění zákona č. 210/1990 Sb., zákona č. 425/1990 Sb., zákona č. 548/1991 Sb., zákona č. 550/1991 Sb., zákona č. 590/1992 Sb., zákona č. 15/1993 Sb., zákona č. 161/1993 Sb., zákona č. 307/1993 Sb., zákona č. 60/1995 Sb., nálezu Ústavního soudu č. 206/1996 Sb., zákona č. 14/1997 Sb., zákona č. 79/1997 Sb., zákona č. 110/1997 Sb., zákona č. 83/1998 Sb. a zákona č. 167/1998 Sb. Vyhláška č. 26/1972 Sb., o ochraně a rozvoji přírodních léčebných lázní a přírodních léčivých zdrojů.
3) Například zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění zákona č. 347/1992 Sb., zákona č. 289/1995 Sb., zákona č. 3/1997 Sb., zákona č. 16/1997 Sb. a zákona č. 123/1998 Sb.
4) § 18 zákona č. 138/1973 Sb., o vodách (vodní zákon).
5) § 17 zákona č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění zákona č. 541/1991 Sb.
6) § 40 odst. 3 zákona č. 138/1973 Sb.
7) Například vyhláška č. 119/1988 Sb., o hospodaření s národním majetkem, ve znění zákona č. 425/1990 Sb. a zákona č. 544/1992 Sb.
8) § 5 odst. 5 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění zákona č. 89/1996 Sb.
9) Vyhláška č. 6/1977 Sb., o ochraně jakosti povrchových a podzemních vod.
10) Zákon č. 157/1998 Sb., o chemických látkách a chemických přípravcích a o změně některých dalších zákonů.