176/1951 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva práce a sociální péče o mzdových podmínkách zaměstnanců v hlavní stavební výrobě a z oborů pomocné stavební výroby v pokryvačství, asfaltérství a dlaždičství.

176.
VYHLÁŠKA
ministerstva práce a sociální péče
ze dne 5. dubna 1951,
o mzdových podmínkách zaměstnanců v hlavní stavební výrobě a z oborů pomocné, stavební výroby v pokryvačství, asfaltérství a dlaždičství.
Ministerstvo práce a sociální péče stanoví podle § 1 zákona č. 244/1948 Sb., o státní mzdové politice:

§ 1.
Zavedení soustavy mezd podle zásluhy.
Aby v hlavní stavební výrobě a z oborů pomocné stavební výroby v pokryvačství, asfaltérství a dlaždičství byla uplatněna zásada socialistického odměňování práce podle její jakosti, množství a prospěchu, který přináší celku, zavádí se v těchto oborech soustava mezd podle zásluhy a jsou pro ně závazné:
a) státní katalog prací pro stavebnictví,
b) směrnice, které jsou součástí této vyhlášky,
c) výkonové normy stanovené pro národní podniky stavební příslušným ústředním orgánem, který určí ministerstvo stavebního průmyslu.
§ 2.
Rozsah platnosti.
(1) Vyhláška platí v krajích českých
a) pro zaměstnance, konající práce z oborů hlavní stavební výroby včetně prací studnařských, prováděné stavebními podniky národními, komunálními, družstevními a soukromými a stavebními odděleními sdružených komunálních podniků a družstevních podniků,
b) pro zaměstnance z oborů pomocné stavební výroby prováděné podniky uvedenými pod písm. a), kteří konají práce pokryvačské, asfaltérské a dlaždičské.
(2) Vyhláška se nevztahuje na členy závodních stráží, zaměstnance závodních kuchyní, šoféry, kočí, závozníky a zaměstnance podléhající zákonu č. 154/1934 Sb.
§ 3.
Pracovní doba.
(1) Pracovní doba se řídí ustanoveními zákona č. 91/1918 Sb., o osmihodinové době pracovní, a předpisy podle něho vydanými.
(2) Při práci na tři směny se nařízená čtvrthodinová přestávka do pracovní doby započítává.
(3) Doba pracovního klidu o nedělích, státně uznaných svátcích a památných dnech počíná v 6 hodin a trvá do 6 hodin příštího dne.
§ 4.
Práce přes čas, práce v noci a ve dnech pracovního klidu.
(1) Za práci přes čas, v noci a v neděli se v časové i úkolové mzdě platí tyto příplatky:
a)za práci přes čas, t. j. práci přesahující pracovní dobu zmíněnou v § 325%,b)za noční práci, t. j. od 22. do 5. hodiny, pokud nejde o pravidelnou směnu50%,c)za práci v neděli, neposkytne-li se náhradní volno50%.
Přijde-li v úvahu více příplatků, zaplatí se pouze příplatek nejvyšší.
(2) Příplatky za práci přes čas, v noci a v neděli se vypočítávají ze základní časové mzdy příslušné pracovní třídy. Koná-li zaměstnanec práce, které jsou zařaděny do různých pracovních tříd, vypočítává se příplatek ze základní časové mzdy té pracovní třídy, do které je zařaděna práce převážně jím vykonávaná.
(3) Za práci o státně uznaných svátcích a památných dnech přísluší zaměstnancům odměna podle ustanovení zákona č. 248/1946 Sb., o úpravě svátkového práva, ve znění předpisů jej měnících a doplňujících.
§ 5.
Naturální požitky.
Poskytuje-li zaměstnavatel zaměstnancům naturální byt, otop a světlo nebo jiné naturální požitky, započítávají se tyto požitky do mezd částkami, jimiž se oceňují naturální požitky pro účely národního pojištění.
Závěrečná ustanovení.
§ 6.
Zaměstnavatel je povinen seznámiti zaměstnance s touto vyhláškou jejím vyvěšením na vhodném místě závodu a pracoviště.
§ 7.
Dnem počátku účinnosti této vyhlášky pozbývají platnosti všechny úpravy mzdových podmínek zaměstnanců, na které se tato vyhláška vztahuje; zejména pozbývají platnosti vyhláška č. 569/1945 Ú. l. I s výjimkou ustanovení § 13, vyhláška č. 368/1947 Ú. l. I s výjimkou ustanovení § 4, pokud se týká učňů, a § 5 a vyhláška č. 1194/1948 Ú. l. I.
§ 8.
Tato vyhláška nabývá účinnosti v oborech hlavní stavební výroby dne 30. dubna 1951, v pokryvačství, asfaltérství a dlaždičství dnem zavedení soustavy mezd podle zásluhy v pomocné stavební výrobě.

Ministr:
Erban v. r.


Příloha Ú. l. I ze dne 28. dubna 1951.
Směrnice
pro odměňování práce v soustavě mezd podle zásluhy.
Čl. 1.
Pracovní třídy.
(1) Podle schváleného státního katalogu prací se práce zařazuje podle své hodnoty a obtížnosti do pracovních tříd.
(2) Práce je hodnocena hlavně:
a) podle znalostí a schopností potřebných k jejímu provedení,
b) podle namáhavosti,
c) podle míry odpovědnosti,
d) podle stupně ztíženého pracovního prostředí, nebezpečí úrazu, ohrožení zdraví a pod.
(3) Výše odměny za práce je určena zásadně podle znaků uvedených v odstavci 2 a podmiňujících zařadění do pracovní třídy, takže odpadá placení zvláštních příplatků, na příklad za práci v horku, ve vodě, nečistém prostředí, ve výšce, tunelu a pod.
(4) Vyskytne-li se v závodě práce, pro kterou není ve státním katalogu prací podobného vzoru, je povinností závodu vypracovati návrh na zařadění této práce s podrobným popisem a předložiti jej dílčí hodnotitelské komisi při ústředním orgánu národních podniků stavebních k přezkoumání a ohodnocení.
(5) Jestliže pracovní podmínky určité práce se tak změnily, že neodpovídají původnímu předpokladu pro zařadění práce, musí se provésti její nové zhodnocení (odstavec 4).
(6) Za správné určení pracovních tříd podle schváleného státního katalogu prací odpovídá správa závodu, která pověří tímto úkolem zaměstnance pro tento účel zvlášť školené, jejichž odborné znalosti zaručují správné a nestranné posouzení věci.
(7) Závod je povinen v rámci daných pracovních možností přiděliti každému zaměstnanci práci, odpovídající jeho schopnostem, avšak zaměstnanec je povinen v případě nutnosti přijmouti práci i méně hodnotnou.
Čl. 2.
Práce v časové mzdě.
(1) Základní časové mzdy pro zaměstnance starší 18 let se stanoví takto:
Pracovní třída12345678sazba v Kčs:9,4010,6011,9013,2014,8016,7018,6020,90za hodinu.
(2) Zaměstnanci pracující v časové mzdě
mladší 16 let obdrží 80%,
starší 16 let obdrží 85%,
starší 17 let obdrží 90% sazeb uvedených v odstavci 1.
(3) Práce v časové mzdě se platí základní sazbou třídy, do které je vykonávaná práce zařazena. Tyto základní sazby jsou zároveň nejvyšší mzdy, které lze zaměstnanci vypláceti při vstupu do zaměstnání v závodě.
(4) Zaměstnancům pracujícím v časové mzdě, kteří vykazují trvale nadprůměrný výkon, lze přiznati po uplynutí dvou týdnů po nástupu do závodu k jejich základní mzdě po projednání se závodním zastupitelstvem zaměstnanců výkonnostní příplatek. Průměr výkonnostních příplatků u zaměstnanců zařaděných do téže pracovní třídy na staveništi nesmí překročiti 15% úhrnu základní časové mzdy v této pracovní třídě; výkonnostní příplatek u jednotlivého zaměstnance nesmí překročiti zpravidla 20% jeho základní časové mzdy. Vyšší výkonnostní příplatek, nejvýše však 30% základní časové mzdy, se může poskytnouti jednotlivým zaměstnancům, kteří projevují výjimečné osobní vlastnosti, jako schopnost vésti druhé, pravidelně osvědčenou vynalézavost a mimořádné tvůrčí schopnosti.
(5) Výkonnostní příplatky mohou býti sníženy nebo odňaty po projednání se závodním zastupitelstvem zaměstnanců, jestliže u zaměstnance odpadnou předpoklady uvedené v odstavci 4, a to teprve po uplynutí jednoho týdne po dni, kdy bylo zaměstnanci snížení nebo odnětí oznámeno.
(6) Správa závodu, po případě stavbyvedoucí jsou povinni navrhnouti k přezkoumání osobních schopností každého zaměstnance, který vykazuje trvale nápadně nízkou výkonnost. Přezkoumání provede komise, složená ze zástupců vedení závodu, po případě stavby a závodního zastupitelstva, která rozhodne, do-volí-li to organisace práce v závodě, po případě na stavbě o přidělení takové práce, při níž by zaměstnanec mohl dosáhnouti uspokojivého výkonu.
(7) Údržbářům, zaměstnaným na staveništi jen v časové mzdě na často se střídajících pracích různé hodnoty na opravách vlastního zařízení staveniště, se stanoví mzda podle nejvyšší pracovní třídy, do níž patří práce jimi pravidelně vykonávaná, i když tuto práci nekonají převážně.
Čl. 3.
Práce v úkolu.
(1) Zaměstnanci jsou povinni pracovati v úkolu všude, kde jsou pro to technické předpoklady.
(2) Pro práce v úkolu platí bez ohledu na věk zaměstnance tento úkolový tarif:
Pracovní třída12345678sazba v Kčs:11,3012,7014,3015,9017,8020,00,22,4025,10za hodinu.
(3) Úkolová mzda se rovná součinu času vyjádřeného výkonovou normou (úkolový čas) a sazby úkolového tarifu pro příslušnou pracovní třídu, v níž je vykonávaná práce zařazena.
(4) Výkonová norma je buď množství práce vyjádřené v čase pro jednu výrobní jednotku anebo množství výrobních jednotek za určitý čas. Výkonové normy, stanovené pro národní podniky stavební příslušným ústředním orgánem, jsou závazné pro celé stavebnictví. (Celosektorové výkonové normy.) Výkonové normy, pokud nebyly vyhlášeny jako celosektorové normy, musí býti stanoveny na podkladě časových studií a musí býti schváleny vedením závodu po projednání se závodním zastupitelstvem zaměstnanců. (Závodní výkonové normy.) Veškeré spisové podklady musí býti uschovány.
(5) Výkonové normy musí býti stanoveny tak, aby odpovídaly skutečnému času potřebnému k provedení předepsaného výkonu, t. j. době, kterou potřebuje zapracovaný zaměstnanec pracující v úkolu podle předepsaného pracovního postupu s předpokládanými (po případě předepsanými) pomůckami při normálním výkonu.
(6) Stanovením výkonových norem je nutno pověřiti zaměstnance pro tento úkol zvlášť školené, jejichž odborné znalosti práce mohou zaručiti správný výsledek.
(7) Na písemném pracovním příkazu nebo úkolovém listu musí býti uveden zejména popis práce, úkolový čas, úkolová sazba a pracovní třída. Vedle toho může pracovní příkaz nebo úkolový list obsahovati úkolovou mzdu v penězích.
(8) Přesvědčí-li se zaměstnanec během práce, že závodní výkonová norma není správná, má právo dožádati se nápravy. Námitky musí oznámiti ihned po zjištění v nejbližší pracovní přestávce, kdy lze závodní výkonovou normu přezkoušeti. O námitkách rozhodne správa závodu, po případě stavby po projednání se závodním zastupitelstvem.
(9) Změní-li se předpoklady, za kterých byly úkolové časy stanoveny, musí se provésti jejich přezkoušení; těmito předpoklady jsou na příklad:
a) změna pracovního postupu,
b) změna údajů na výkrese,
c) nutnost používati jiného nářadí neb pomůcek, než bylo stanoveno,
d) použití jiného materiálu, než bylo předepsáno v pracovním postupu,
e) změna počtu kusů, které mají býti stejně (seriově) zhotoveny,
f) postupné zavedení většího počtu malých změn při provádění pracovního úkonu, jestliže všechny změny dohromady se podstatně projeví v délce úkolového času,
g) prokazatelná chyba ve stanoveném čase a pod.
(10) Zaměstnancům pracujícím v úkolu se zaručuje jako minimální výdělek sazba úkolového tarifu příslušné pracovní třídy, nedosáhnou-li z důvodů, jež netkví v jejich osobě, při úkolové práci této výše výdělku. Klesne-li však výkonnost zaměstnance tak, že vlastní vinou nevydělá ani sazbu úkolového tarifu příslušné pracovní třídy, ačkoliv na téže práci bylo nebo je dosahováno jinými zaměstnanci s normálním výkonem přiměřeného výdělku, má nárok jen na svůj výdělek v úkolu skutečně docílený.
(11) Výše výdělku zaměstnance pracujícího v úkolu podložená vyšším výkonem není omezena, jsou-li úkolové časy správně stanoveny.
(12) Započaté, po případě dohotovené práce, zjištěné jako vadné, platí se částkou odpovídající práci vykonané před zjištěním závady, prokáže-li se, že zaměstnanec není vadou vinen a hlásil-li ji ihned po zjištění. Zkazí-li zaměstnanec práci prokazatelně svou vinou, nebude za tuto práci placen. Ve sporných případech rozhodne správa závodu, po případě stavby po projednání se závodním zastupitelstvem zaměstnanců.
(13) Nesouhlasí-li zaměstnanec při vystoupení ze zaměstnání s vypočtením úkolového výdělku na započaté práci, bude úkolový výdělek, který mu přísluší, vypočten až po skončení dotyčné práce a případný rozdíl doplacen.
Čl. 4.
Práce v prémii.
(1) Při pracích, jejichž povaha nedovoluje, aby se konaly v úkolu, odměňuje se zvýšený výkon výkonnostními prémiemi. Zlepšení hospodářského výsledku práce se odměňuje prémií hospodárnostní.
(2) Prémie se poskytují podle prémiových řádů, které schvaluje ministerstvo práce a sociální péče podle § 3 vyhlášky č. 522/1947 Ú. l. I, o povinném zavedení práce v úkolu, a její přílohy. Prémiový řád se předkládá ke schválení prostřednictvím komise pro prémiování a úkolování při ústředním orgánu národních podniků stavebních.
(3) Pracuje-li zaměstnanec ve výkonnostní prémii, nemá nárok na výkonnostní příplatek.
Čl. 5.
Mimořádné případy.
(1) Nemůže-li zaměstnanec z nutných provozních důvodů konat svou obvyklou úkolovou práci a je-li přeřazen do časové mzdy nebo do úkolové práce nižší hodnoty, obdrží svůj průměrný úkolový výdělek z předchozího mzdového období, nejvýše však za jeden pracovní den. Dosáhne-li vyššího výdělku, náleží mu dosažený vyšší výdělek.
(2) Musí-li zaměstnanec pracující v úkolu z důvodů, jež netkví v jeho osobě, čekati v jednom dnu déle než 30 minut, třeba několikráte v kratších intervalech, obdrží za tuto dobu čekání náhradu ve výši průměrného výdělku posledního mzdového období, nejvýše sazbu úkolového tarifu pro příslušnou pracovní třídu právě přerušené práce. V případech, kdy průměrný výdělek v posledním zúčtovacím období byl nižší než tato sazba, má nárok na náhradu pouze ve výši tohoto skutečného průměrného výdělku. Tato náhrada může býti poskytována jen v řádně prokazatelných výjimečných případech a nesmí se poskytovati pravidelně.
Čl. 6.
Všeobecná ustanovení.
(1) Správa závodu odpovídá za dodržování ustanovení těchto směrnic. Musí především pečovati o odborné školení orgánů, pověřených prováděním jednotlivých ustanovení soustavy mezd podle zásluhy.
(2) Při výplatě mzdy je zaměstnanci vydati písemné potvrzen, z kterého jsou patrny hrubá mzda, srážky (daně, soc. příspěvky a pod.) a čistá mzda.
(3) Výplata budiž provedena tak, aby zaměstnanci nebyli zdrženi déle než 30 minut po pracovní době. Čekání na výplatu po pracovní době přes 30 minut, zaviněné závodem, musí se zaplatiti jako pracovní doba v základní časové mzdě pracovní třídy naposled vykonávané práce.
(4) Výjimku z ustanovení těchto směrnic může povoliti pouze ministerstvo práce a sociální péče.