229/1951 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí o uzavírání pojistných smluv národními a komunálními podniky a jinými socialistickými právnickými osobami.

229.
VYHLÁŠKA
ministra financí
ze dne 13. června 1951
o uzavírání pojistných smluv národními a komunálními podniky a jinými socialistickými právnickými osobami.
Ministr financí stanoví v dohodě s ministrem-předsedou státního úřadu plánovacího, s ministry vnitra, informací a osvěty, těžkého průmyslu, lehkého průmyslu, zemědělství, vnitřního obchodu, dopravy, stavebního průmyslu, pošt, zdravotnictví a potravinářského průmyslu podle § 4 odst. 3 a § 25 zákona č. 190/1950 Sb., o úkolech a organisaci pojišťovnictví, a v dohodě s ministrem spravedlnosti podle § 48 odst. 2 zákona č. 189/1950 Sb., o pojistné smlouvě:

Uzavírání smluv.
§ 1.
(1) Národní a komunální podniky (dále jen „podniky“) splňují povinnost pojistit se proti následkům zákonné odpovědnosti a pojistit národní majetek, který je jim svěřen do správy, proti škodám živelním tím, že sjednávají s Československou pojišťovnou, národním podnikem (dále jen „pojišťovna“), pojistně smlouvy (dále jen „smlouvy“) způsobem upraveným v této vyhlášce.
(2) Vyžaduje-li to hospodářská potřeba podniků, mohou podniky se souhlasem příslušného ministerstva nebo orgánu jím pověřeného pojistit smlouvou národní majetek, který je jim svěřen do správy, též proti jiným škodám než živelním, nebo jiný majetek proti škodám.
(3) Příslušné ministerstvo může stanovit, že smlouvy za podniky uzavřou jejich ústřední orgány nebo orgány jim na roveň postavené. Smlouvy sjednávané za podniky jejich ústředními orgány nebo orgány jim na roveň postavenými budou uzavírány u ústředí, po případě u oblastního ústavu pojišťovny.
(4) Způsobem upraveným v této vyhlášce se neuzavírají pojistné smlouvy
a) o pojištění národního majetku v cizině,
b) o pojištění proti zvláštním nebezpečím, která vyžadují zvláštních ujednání (pojištění exotů),
c) o dopravním pojištění věcí, jestliže místo odeslání nebo místo určení není v tuzemsku.
Ustanoveními této vyhlášky se neřídí pojištění zákonné odpovědnosti za provoz motorových vozidel.
(5) Ministerstvo financí může v dohodě s příslušným ministerstvem stanovit další výjimky z povinnosti uzavírat pojistné smlouvy způsobem upraveným v této vyhlášce.
§ 2.
Smlouva se uzavírá na neurčitou dobu. Jako pojistné období se smluví doba jednoho kalendářního nebo hospodářského roku. Pojistný poměr může být kteroukoli stranou vypověděn nejpozději do 1. října každého roku doporučeným dopisem nebo na potvrzení.
§ 3.
(1) Byl-li pojistný poměr vypověděn, uzavírá se smlouva upravující pojištění na příští rok tak, že strana vypovídající pojistný poměr odešle druhé straně zároveň s výpovědí návrh smlouvy upravující pojištění na příští rok. Druhá smluvní strana odešle do 30 dnů ode dne doručení návrhu doporučeným dopisem nebo na potvrzení své vyjádření k návrhu, po případě svůj návrh smlouvy.
(2) Nová smlouva musí být uzavřena nejpozději do počátku roku, na který se pojištění vztahuje. Nedojde-li v této lhůtě k uzavření smlouvy pro neshody o jejím obsahu, rozhodne se státní arbitráží; dokud nebude rozhodnuto, poskytuje pojišťovna od počátku roku prozatím pojistnou ochranu podle smlouvy platné v minulém roce.
§ 4.
(1) Smlouva buď u podniků existujících 31. prosince 1951 uzavřena s účinností od počátku roku 1952. Smlouva se uzavírá tak, že podniky existující 31. července 1951 nebo jejich ústřední orgány nebo orgány jim na roveň postavené sdělí pojišťovně do 30. srpna 1951, které věci a nebezpečenské zdroje hodlají pojistit smlouvami; podniky zřízené v době od 1. srpna 1951 do 31. prosince 1951 sdělí tyto údaje pojišťovně do 30 dnů ode dne svého zřízení. Pojišťovna předloží druhé smluvní straně návrh smlouvy do 90 dnu. Smlouva musí být uzavřena do dalších 60 dnů. Nedojde-li v této lhůtě k uzavření smlouvy pro neshody o jejím obsahu, rozhodne se státní arbitráží. Dokud nebude rozhodnuto, poskytuje pojišťovna ode dne, kdy smlouva měla nabýt účinnosti, prozatím pojistnou ochranu podle svého návrhu smlouvy. Obsah pojistné smlouvy a počátek její účinnosti bude stanoven arbitrážní komisí. Smlouvy upraví též přechod od pojistných poměrů platných v roce 1951 na pojistné poměry nově sjednávané.
(2) Byl-li podnik zřízen po dni 31. prosince 1951, buď uzavřena smlouva o pojištění s účinností ode dne jeho zřízení. Smlouva se uzavírá tak, že podnik nebo jeho ústřední orgán nebo orgán mu na roveň postavený sdělí pojišťovně do 30 dnů ode dne zřízení podniku, které věci a nebezpečenské zdroje hodlá pojistit. Pro další postup při uzavírání smlouvy platí ustanovení předchozího odstavce.
(3) Ustanovení odstavce 2 platí obdobně, vznikne-li u podniku hospodářská potřeba pojištění během roku.
Náležitosti a obsah smlouvy.
§ 5.
(1) Smlouva obsahuje zejména
a) označení toho, kdo smlouvu sjednává, a jmenovité nebo druhové označení pojištěných podniků,
b) označení nebezpečenských zdrojů, na které se vztahuje pojištění proti následkům zákonné odpovědnosti,
c) označení souborů pojištěného majetku, po případě jednotlivých dílčích souborů tohoto majetku (§ 7) nebo jednotlivých pojištěných věcí,
d) ustanovení o podkladech pro stanovení pojistného a o dnech, ke kterým se tyto podklady zjišťují pro výpočet pojistného, jakož i ustanovení o výpočtu pojistného, po případě o výši splátek nebo záloh na pojistné,
e) ustanovení o likvidaci pojistných příhod a o placení pojistných náhrad.
(2) Smlouva určí lhůty, ve kterých podniky zasílají pojišťovně výkazy o podkladech pro stanovení pojistného.
§ 6.
Pojištění proti následkům zákonné odpovědnosti musí v meších pojistných podmínek krýt škody, za které podniky podle zákona odpovídají a jež vznikly při provozu podniků a jejich zařízení, jakož i při správě národního majetku a jiného majetku ublížením na zdraví třetím osobám nebo jejich usmrcením nebo zničením, poškozením nebo ztrátou věcí třetích osob. Smlouva může s přihlédnutím k povaze činnosti podniků podrobně vymezit nebezpečenské zdroje.
§ 7.
Smlouva buď uzavřena pro soubor národního majetku, který je svěřen do správy podniku, nebo pro soubor jiného majetku; je dovoleno uvést ve smlouvě nebo v dodatku k ní ojedinělé věci a dílčí soubory majetku, pokud jsou pojišťovány proti škodám určitého druhu.
§ 8.
(1) Pojištění majetku proti škodám živelním se musí vztahovat nejméně:
a) na budovy, ohradní zdi a ploty, tovární komíny, stožáry, věže, pece s příslušenstvím, ve všech případech včetně základů,
b) na stroje, strojní zařízení, nářadí, přístroje, dopravní prostředky a kancelářské zařízení,
c) na zásoby (základní materiál, pomocné a provozovací látky, obchodní zboží, rozpracované a hotové výrobky, drobné a krátkodobé předměty),
d) na hospodářská zvířata a na zemědělské plodiny.
(2) Pojištění věcí movitých uvedených v odstavci 1 písm. b), c) a d) musí krýt živelní škody na těchto věcech i za dopravy mezi odesilatelem a příjemcem v tuzemsku.
Pojistné.
§ 9.
(1) Podkladem pro stanovení pojistného za pojištění proti následkům zákonné odpovědnosti je úhrn hrubých mezd (platů) vyplacených podnikem, jak vyplývá z podnikového početnictví.
(2) Podkladem pro stanovení pojistného za pojištění majetku proti živelním škodám je u investičního majetku úhrnná částka tohoto majetku bez odečtení oprávek, u zásob úhrnná částka jejich hodnoty, jak vyplývají z podnikového početnictví.
(3) U podniků, které hospodaří na zemědělské půdě, může být jako podklad pro stanovení pojistného smluvena výměra obhospodařované zemědělské půdy.
(4) Ministerstvo financí může v dohodě s příslušným ministerstvem povolit, aby byly sjednány jiné vhodné podklady pro stanovení pojistného za pojištění uvedená v odstavcích 1 a 2.
(5) Podklady pro stanovení pojistného za jiná pojištění než v odstavcích 1 a 2, pokud jsou sjednávána smlouvami, stanoví smlouva.
§ 10.
Sazebník pojistného pro pojištění sjednávaná smlouvami vydá ministerstvo financí v dohodě s příslušným ministerstvem na návrh pojišťovny. Neobsahuje-li sazebník sazbu pojistného pro určité pojistné nebezpečí, sjednají smluvní strany sazbu pojistného ve smlouvě. Ustanovení vládního nařízení č. 235/1949 Sb., o plánování a jiné tvorbě cen, zůstávají nedotčena.
§ 11.
(1) Podnik poukazuje pojišťovně pojistné ve čtvrtletních splátkách splatných předem nejpozději do 6 týdnů od počátku čtvrtletí.
(2) Lze-li výši pojistného stanovit jen dodatečně, poukazuje podnik pojišťovně ve lhůtách uvedených v odstavci 1 zálohy ve výši stanovené podle smlouvy; do 15 dnů ode dne schválení roční účetní závěrky vyúčtuje podnik pojišťovně pojistné za uplynulé pojistné období. Podnik vyrovná doplatek pojistného do 15 dnů ode dne odeslání vyúčtování, pojišťovna vrátí přeplatek do 15 dnů ode dne, kdy vyúčtování obdržela.
§ 12.
(1) Následky prodlení stanovené v § 13 zák. č. 189/1950 Sb. nenastávají, nejsou-li pojistné nebo splátka na pojistné zaplaceny včas.
(2) Je-li podnik v prodlení s placením záloh nebo splátek na pojistné, pojistného nebo doplatku na ně, je pojišťovna povinna podniku účtovat a podnik je povinen pojišťovně zaplatit poplatek z prodlení ve výši 1% dlužné částky jednou provždy a kromě toho ještě ½ ‰ dlužné částky za každý den prodlení. Poplatek z prodlení má být vyúčtován do 15 dnů od zjištění podkladů pro jeho výpočet.
(3) Je-li pojišťovna v prodlení s placením pojistné náhrady nebo přeplatku pojistného, platí obdobně ustanovení odstavce 2.
§ 13.
Ústřední orgány podniků nebo orgány jim na roven postavené přezkoumají na žádost pojišťovny správnost podkladů pro výpočet pojistného, které podnik předložil pojišťovně. Ministerstvo financí může pověřit příslušný peněžní ústav nebo pojišťovnu, aby přezkoumaly správnost uvedených podkladů.
§ 14.
Odchylky pro komunální podniky.
Ministerstvo financí může v dohodě s ministerstvy vnitra a spravedlnosti stanovit pro komunální podniky odchylky od ustanovení této vyhlášky.
§ 15.
Pojištění jiných socialistických právnických osob, kterým byl svěřen národní majetek do správy.
Ustanovení této vyhlášky platí obdobně pro smlouvy o pojištění jiných socialistických právnických osob, kterým byl svěřen národní majetek do správy a jež určí podle § 4 odst. 3 zák. č. 190/1950 Sb. ministerstvo financí v dohodě se zúčastněnými ministerstvy.
§ 16.
Závěrečné ustanovení.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 19. června 1951.

Ministr:
Kabeš v. r.