wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
943/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitra o převodu působnosti bývalých státních policejních úřadů na místní národní výbory.

943.
Vyhláška
ministra vnitra
ze dne 7. září 1947
o převodu působnosti bývalých státních policejních úřadů na místní národní výbory.
Bývalé státní policejní úřady byly zrušeny ustanovením § 35, odst. 1 zákona ze dne 11. července 1947, čís. 149 Sb., o národní bezpečnosti; jejich působnost má přejiti podle všeobecných předpisů jednak na správní úřady národní bezpečnosti první stolice, jednak na místní národní výbory obcí, pro jejichž obvod byly svého času tyto úřady zřízeny, pokud nebude nařízeno podle § 35, odst. 2 téhož zákona jinak.
Aby byl zajištěn přechod do nových právních poměrů, nařizuji podle posléze uvedeného ustanovení:

§ 1.
Okresní národní výbory, které jsou uvedeny dále v § 2, budou jakožto správní úřady národní bezpečnosti první stolice vykonávati v obvodech uvedených v § 3 do 31. března 1948 v rozsahu věcné působnosti býv. státních policejních úřadů tyto úkoly národní bezpečnosti, jež by jinak podle všeobecných předpisů ve smyslu § 35, odst. 1 uvedeného zákona přešly na místní národní výbory:
a) péči o bezpečnost osoby a majetku,
b) péči o snadnost a bezpečnost dopravy na cestách,
c) ohlašovací službu policejní,
d) policii mravnostní.
§ 2.
Vykonáváním úkolů uvedených v § 1 se pověřují tyto správní úřady národní bezpečnosti první stolice:
1. V zemi České: okresní národní výbory v Aši, Broumově, Českých Budějovicích, Českém Krumlově, České Lípě, Děčíně, Duchcově, Falknově nad Ohří, Hradci Králové, Chebu, Chomutově, Jablonci nad Nisou, Kadani, Karlových Varech, Kladně, Litoměřicích, Mariánských Lázních, Mostě, Náchodě, Prachaticích, Rumburku, Teplicích-Šanově, Trutnově, Ústí nad Labem, Varnsdorfu a Žatci.
2. V zemi Moravskoslezské: okresní národní výbory v Jihlavě, Mikulově, Moravské Třebové, Rýmařově, Šternberku, Šumperku a ve Znojmě; v Českém Těšíně, Jeseníku, Krnově a v Novém Jičíně.
§ 3.
Obvodem, v němž pověřený okresní národní výbor (§ 2) bude vykonávati působnost místních národních výborů (§ 1), rozumí se území obcí, na němž tuto působnost vykonávaly dne 6. září 1947 ředitelství národní bezpečnosti nebo okresní národní výbor — referát národní bezpečnosti.
§ 4.
(1) Ostatní obory činnosti, převzaté z působnosti obcí dřívějšími státními policejními úřady a vykonávané dosud ředitelstvími národní bezpečnosti a okresními národními výbory — referáty národní bezpečnosti, přecházejí dnem účinnosti zákona o národní bezpečnosti podle § 35, odst. 1 uvedeného zákona opět na příslušné místní národní výbory.
(2) Místní národní výbory, kterých se tato vyhláška týká, jsou povinny učinit opatření, aby mohly převzíti od 1. října 1948 i úkoly uvedené v § 1.
§ 5.
Touto vyhláškou se ruší výnos ministerstva vnitra ze dne 31. července 1946, čís. 3710-31/7-46-14-Va/2, o působnosti referátů národní bezpečnosti okresních národních výborů.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 7. září 1947.

Ministr:
Nosek v. r.
944/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu o zřízení „Moravskoslezské armaturky, národního podniku“.

944.
Vyhláška
ministra průmyslu
ze dne 25. srpna 1947
o zřízení „Moravskoslezské armaturky, národního podniku“.
Podle § 12 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků, zřizuji v dohodě s ministrem financí národní podnik, jemuž na základě § 1 vládního nařízení ze dne. 15 ledna 1946, č. 6 Sb., kterým se vydává statut národních podniků průmyslových, určuji znění firmy, předmět podnikání, jeho sídlo a počet členů představenstva (náhradníků) takto:

A. Znění firmy:

„Moravskoslezská armaturka, národní podnik“.
B. Předmět podnikání: výroba, nabývání a odbyt armatur a příbuzných výrobků z kovů, odlitků ze šedé litiny, barevných a lehkých kovů, jakož i výkon živnostenských a jiných oprávnění znárodněných podniků, která vplývají do „Moravskoslezské armaturky, národního podniku“.
C. Sídlo: Dolní Benešov.
D. Počet členů představenstva: 3 a týž počet náhradníků.
E. Podle § 32, odst. 2 vládního nařízení č. 6/1946 Sb. podřizuje se „Moravskoslezská armaturka, národní podnik“ ústřednímu orgánu pro průmysl kovodělný a strojírenský.
F. Podle § 12 dekretu presidenta republiky č. 100/1945 Sb. a § 1 vládního nařízení č. 6/1946 Sb. začleňuji v dohodě s ministrem financí ke dni 1. ledna 1947 do „Moravskoslezské armaturky, národního podniku“ tyto majetkové kusy, majetkové soubory a práva:
majetkovou podstatu podniku Holuscha & Co. se sídlem v Dolním Benešově, v rozsahu jeho znárodnění.
G. „Moravskoslezská armaturka, národní podnik“ vstupuje dnem 1. ledna 1947 v závazky znárodněného podniku uvedeného v odstavci F.
H. Čistá hodnota majetkové podstaty, kterou „Moravskoslezská armaturka, národní podnik“ přejímá ke dni 1. ledna 1947, tvoří podle § 13 dekretu presidenta republiky č. 100/1945 Sb. a § 17 vládního nařízení č. 6/1946 jeho kmenové jmění.

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
945/1947 Ú. l. I
Oprava směrnic ministerstva sociální péče, kterými se pozměňují směrnice ze dne 16. srpna 1946 o výjimkách z povinné pomoci mládeže v zemědělství (Ú. l. I č. 91/ 1947, běž. č. 616).

945.
Oprava směrnic
ministerstva sociální péče
ze dne 12. června 1947,
kterými se pozměňují směrnice ze dne 16. srpna 1946 o výjimkách z povinné pomoci mládeže v zemědělství (Ú. l. I č. 91/1947, běž. č. 616).

Článek I., odst. 1, písm. c) směrnic ministerstva sociální péče ze dne 12. června 1947 (Ú. l. I č. 91/1947, běž. č. 616), kterými se pozměňují směrnice ze dne 16. srpna 1946 o výjimkách z povinné pomoci mládeže v zemědělství (Ú. l. I č. 147/1946, běž. č. 1635), zní správně takto:

„c) v tiskárnách a závodech grafických, pokud pracovních sil ročníků 1927/1928 je nezbytně zapotřebí ve veřejném zájmu k chodu závodu; vynětí se smí však týkati nejvýše poloviny počtu mladistvých zaměstnanců,“.

Za ministra:
Dr. Kotek v. r.
947/1947 Ú. l. I
Vyhláška Svazu pro řepu a cukr o příspěvkovém řádu pro jeho členstvo pro správní rok 1947.

947.
Vyhláška
Svazu pro řepu a cukr
ze dne 8. září 1947
o příspěvkovém řádu pro jeho členstvo pro správní rok 1947.
Svaz pro řepu a cukr, v dalším Svaz, pověřen ministerstvem výživy podle § 6 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., k vydání příspěvkového řádu, se souhlasem nejvyššího úřadu cenového, vyhlašuje:

§ 1.
(1) Pěstitelé cukrovky odvedou Svazu příspěvek z veškeré jimi vypěstované řepy v částce Kčs 0.10 za každých 100 kg řepy.
(2) Tento příspěvek pěstitelů cukrovky vybírají pro Svaz řepu zpracující podniky, cukrovary, lihovary a pod., kterým pěstitelé cukrovky tuto dodali, a to po konečném odpočtu.
§ 2.
(1) Řepu zpracující cukrovary odvedou Svazu příspěvek z veškerého jimi vyrobeného surového, po případě tomuto surovému cukru odpovídajícího rafinovaného cukru v hodnotě suroviny, v tomto případě podle přepočítacího klíče 100 q rafinády = 115 q suroviny. Příspěvek činí Kčs 0.90 za 1 q suroviny základ 88 Rdt.
(2) Rafinerie cukru a smíšené továrny odvedou Svazu příspěvek z veškeré jimi vyrobené rafinády ve výši Kčs 1.02 za 1 q.
(3) Vyrobí-li smíšená rafinerie rafinádu přímo z řepy, odvede z takto vyrobené rafinády příspěvek podle odst. 1 i podle odst. 2.
(4) Veškeré cukrovary odvedou Svazu z každého q vyrobené melasy příspěvek Kčs 0.32.
(5) Příspěvky uvedené v § 1 a § 2 budou súčtovány Svazem s podniky řepu zpracujícími a s rafineriemi cukru zvláštním odpočtem.
§ 3.
(1) Velkoobchodníci cukrem odvedou Svazu příspěvek Kčs 0.26 z každých 100 kg cukru, jejich prostřednictvím z rafinerie nebo smíšené továrny dodaného pro tuzemskou spotřebu.
(2) Komisionáři nebo agenti odvedou Svazu příspěvek z vývozního cukru, t. j. z cukru určeného pro dodání mimo území Československé republiky, jakož i z cukru dodaného v rámci vývozní kvoty do tuzemska na výrobu vývozního zboží, ve výši Kčs 0.38 za každých 100 kg. V případě, že tyto dodávky budou uskutečněny cukrovarem přímo bez prostřednictví komisionářů nebo agentů, zaplatí tyto příspěvky dodávající cukrovar.
(3) První zprostředkovatelé dodávek melasy zaplatí Svazu příspěvek Kčs 0.32 za každých 100 kg, jejich prostřednictvím dodané melasy.
§ 4.
Tato vyhláška platí pro správní rok 1947 a 1948.

Svaz pro řepu a cukr.
Dr. Sněhota v. r.
948/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o provádění plateb podle dohody o československých investičních dodávkách a jugoslávských protidodávkách.

948.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 31. srpna 1947,
kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o provádění plateb podle dohody o československých investičních dodávkách a jugoslávských protidodávkách.

Podle § 27, odst. 6 zákona ze dne 11. dubna 1946, č. 92 Sb., o vázaném devisovém hospodářství (devisový zákon), vyhlašuji připojené opatření Národní banky Československé ze dne 12. června 1947.

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.


Opatření
Národní banky Československé
o provádění plateb podle dohody o československých investičních dodávkách a jugoslávských protidodávkách.
Provádějíc dohodu o československých investičních dodávkách a jugoslávských protidodávkách, sjednanou mezi vládou republiky Československé a vládou Federativní lidové republiky Jugoslavie dne 25. února 1947, stanoví Národní banka Československá podle § 11, odst. 2 devisového zákona toto:
Čl. 1.
(1) Platy z republiky Československé do Jugoslavie za dodávky zboží, uskutečněné podle dohody o československých investičních dodávkách do Jugoslavie a jugoslávských protidodávkách, včetně vedlejších výloh s tím spojených, lze konati v korunách československých ve prospěch „Účtu zboží B“ Národní banky Federativní lidové republiky Jugoslavie, Bělehrad, vedeného v korunách československých u Národní banky Československé v Praze.
(2) Platy z Jugoslavie do republiky Československé za dodávky zboží uskutečněné podle dohody o československých investičních dodávkách do Jugoslavie a jugoslávských protidodávkách, včetně vedlejších výloh s tím spojených, lze konati prostřednictvím Národní banky Federativní lidové republiky Jugoslavie, Bělehrad, která je provede ze svého účtu uvedeného v odstavci 1.
Čl. 2.
(1) Pro platy podle tohoto opatření platí obecné devisové předpisy.
(2) Pro úhrady do Jugoslavie a pro likvidaci úhrad z Jugoslavie platí podmínky Národní banky Československé pro nákup a prodej cizozemských platidel a pro provádění úhrad do ciziny a z ciziny.
Čl. 3.
Tato úprava platebního styku platí od 25. února 1947 a mění se jí, pokud jde o platy za dodávky podle dohody o československých investičních dodávkách do Jugoslavie a jugoslávských protidodávkách, článek 1 opatření Národní banky Československé ze dne 12. listopadu 1946 o platebním styku mezi republikou Československou a Federativní lidovou republikou Jugoslávií, uveřejněného vyhláškou ministra financí ze dne 2. prosince 1946 v Úředním listu republiky Československé I, částka 216 ze dne 7. prosince 1946.
V Praze dne 12. června 1947.
Národní banka Československá
Dr. Nebesář v. r.
Dr. Chmela v. r.
Oliva v. r.
949/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o provádění plateb podle dohody o československých investičních dodávkách do Bulharska a bulharských protidodávkách.

949.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 31. srpna 1947,
kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o provádění plateb podle dohody o československých investičních dodávkách do Bulharska a bulharských protidodávkách.

Podle § 27, odst. 6 zákona ze dne 11. dubna 1946, č. 92 Sb., o vázaném devisovém hospodářství (devisový zákon), vyhlašuji připojené opatření Národní banky Československé ze dne 12. června 1947.

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.


Opatření
Národní banky Československé
o provádění plateb podle dohody o československých investičních dodávkách do Bulharska a bulharských protidodávkách.
Provádějíc dohodu o československých investičních dodávkách do Bulharska a bulharských protidodávkách, sjednanou mezi vládou republiky Československé a vládou bulharskou dne 22. dubna 1947, stanoví Národní banka Československá podle § 11, odst. 2 devisového zákona toto:
Čl. 1.
(1) Platy z republiky Československé do Bulharska za dodávky zboží, uskutečněné podle dohody o československých investičních dodávkách do Bulharska a bulharských protidodávkách, včetně vedlejších výloh s tím spojených, lze konati v korunách československých ve prospěch „Účtu zboží B“ Bulharské národní banky, Sofia, vedeného v korunách československých u Národní banky Československé v Praze.
(2) Platy z Bulharska do republiky Československé za dodávky zboží, uskutečněné podle dohody o československých investičních dodávkách do Bulharska a bulharských protidodávkách, včetně vedlejších výloh s tím spojených, lze konati prostřednictvím Bulharské národní banky, Sofia, která je provede ze svého účtu uvedeného v odstavci 1.
Čl. 2.
(1) Pro platy podle tohoto opatření platí obecné devisové předpisy.
(2) Pro úhrady do Bulharska a pro likvidaci úhrad z Bulharska platí podmínky Národní banky Československé pro nákup a prodej cizozemských platidel a pro provádění úhrad do ciziny a z ciziny.
Čl. 3.
Tato úprava platebního styku platí od 25. února 1947 a mění se jí, pokud jde o platy za dodávky podle dohody o československých investičních dodávkách do Bulharska a bulharských protidodávkách, článek 1 opatření Národní banky Československé ze dne 19. srpna 1946 o platebním styku mezi Československou republikou a Bulharskem, uveřejněného vyhláškou ministra financí ze dne 21. září 1946 v Úředním listu republiky Československé I, částka 173 ze dne 27. září 1946.
V Praze dne 12. června 1947.
Národní banka Československá
Dr. Nebesář v. r.
Dr. Chmela v. r.
Oliva v. r.
950/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi republikou Československou a hospodářskou unií belgo-lucemburskou.

950.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 31. srpna 1947,
kterou se uveřejňuje opatření Národní banky Československé o platebním styku mezi republikou Československou a hospodářskou unií belgo-lucemburskou.

Podle § 27, odst. 6 zákona ze dne 11. dubna 1946, č. 92 Sb., o vázaném devisovém hospodářství (devisový zákon), vyhlašuji připojené opatření Národní banky Československé ze dne 12. června 1947.

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.


Opatření
Národní banky Československé
o platebním styku mezi republikou Československou a hospodářskou unií belgo-lucemburskou.
Provádějíc dodatkový protokol ze 7. února 1947 k úpravě platů mezi republikou Československou a hospodářskou unií belgo-lucemburskou, sjednané mezi vládou československou a vládou belgickou dne 3. dubna 1946, stanoví Národní banka Československá podle § 11, odst. 2 devisového zákona toto:
Čl. 1.
Ustanovení článku 2, číslo 3, písmeno 1, opatření Národní banky Československé ze dne 22. července 1946, uveřejněného vyhláškou ministra financí ze dne 31. července 1946 v Úředním listu republiky Československé I, částka 141 ze dne 7. srpna 1946, se nahrazuje tímto zněním:

„l) všechny pohledávky, které by z jakéhokoliv důvodu nebyly splaceny podle úpravy platů, platné před 3. dubnem 1946, pokud půjde o transakce spadající do rámce běžných platů uvedených podle bodů 1, 2, 3, písmena a) až k)“.
Čl. 2.
Tato změna úpravy platebního styku mezi republikou Československou a hospodářskou unii belgo-lucemburskou platí od 7. února 1947.
V Praze dne 12. června 1947.
Národní banka Československá
Dr. Nebesář v. r.
Dr. Chmela v. r.
Oliva v. r.
952/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva zdravotnictví o schválení prostředků k hubení krys a potkanů.

952.
Vyhláška
ministerstva zdravotnictví
ze dne 3. září 1947
o schválení prostředků k hubení krys a potkanů.
Ministerstvo zdravotnictví vyhlašuje podle § 4 vl. nař. ze dne 17. dubna 1941, č. 188 Sb., toto:

§ 1.
K všeobecnému hubení krys a potkanů schvaluji přípravek „HYDRA“, vyráběný firmou J. Černý v Praze XIII.-Spořilově a přípravek „MORTIN“, vyráběný firmou laboratoř Mortin v Ostravě, Hlavní tř. č. 34. V návodu pro použití uvedených přípravků musí býti přesně uvedeno, jak má býti přípravků použito, aby bylo zabráněno onemocnění a otravám jiných zvířat. Přípravky tyto smějí býti spotřebiteli vydány pouze na povolení okresního národního výboru a spotřebitel jest povinen je uschovávati pod uzávěrem, aby nepovolané osoby neměly k nim přístupu.
§ 2.
Přestupky této vyhlášky budou trestány podle § 6 vl. nař. č. 188 Sb.
§ 3.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Dr. A. Procházka.
953/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra výživy, kterou se mění vyhláška ministra výživy ze dne 21. června 1947 o dodávce obilí, olejnatých semen, sena a slámy v hospodářském roce 1947/1948 (Ú. l. I č. 97/1947, běž. č. 646), doplněná vyhláškou ministra výživy ze dne 2. července 1947 (Ú. l. I č. 105/1947, běž. č. 707).

953.
Vyhláška
ministra výživy
ze dne 4. září 1947,
kterou se mění vyhláška ministra výživy ze dne 21. června 1947 o dodávce obilí, olejnatých semen, sena a slámy v hospodářském roce 1947/1948 (Ú. l. I č. 97/1947, běž. č. 646), doplněná vyhláškou ministra výživy ze dne 2. července 1947 (Ú. l. I č. 105/1947, běž. č. 707).
Ministr výživy vyhlašuje podle § 1 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství a podle §§ 2 a 5 ústavního dekretu presidenta republiky ze dne 2. dubna 1945, č. 1 Sb., o nové organisaci vlády a ministerstev v době přechodné, se souhlasem ministra zemědělství a po slyšení Jednotného svazu českých zemědělců:

Čl. I.
Vyhláška ministra výživy ze dne 21. června 1947, o dodávce obilí, olejnatých semen, sena a slámy v hospodářském roce 1947/1948 (Ú. l. I č. 97/1947, běž. č. 646), doplněná vyhláškou ministra výživy ze dne 2. července 1947 (Ú. l. I č. 105/1947, běž. č. 707), se mění takto:
V § 1, odst. 4, písm. a) se nahrazují slova „na osobu a měsíc 21 kg pšenice a žita“ slovy „na osobu a měsíc 20 kg pšenice a žita“.
Čl. II.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. září 1947.

Za ministra:
Zd. Fierlinger v. r.
956/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu o začlenění znárodněného podniku průmyslu textilního do „Oděvního průmyslu, národního podniku“.

956.
Vyhláška
ministra průmyslu
ze dne 1. července 1947
o začlenění znárodněného podniku průmyslu textilního do „Oděvního průmyslu, národního podniku“.

A. Na základě § 12 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků a § 1 vládního nařízení ze dne 15. ledna 1946, č. 6 Sb., kterým se vydává statut národních podniků průmyslových, začleňuji v dohodě s ministrem financí majetkovou podstatu podniku „Sbor“, továrna na oděvy v Prostějově, Prostějov, v rozsahu jeho znárodnění do „Oděvního průmyslu, národního podniku“.
B. „Oděvní průmysl, národní podnik“ vstupuje dnem 1. ledna 1946 v závazky znárodněného podniku uvedeného v odstavci A.
C. Součástí majetkové podstaty, kterou „Oděvní průmysl, národní podnik“ přejímá ke dni 1. ledna 1946 a jejíž čistá hodnota tvoří vzhledem k ustanovením § 13 dekretu č. 100/1945 Sb. a § 17 vládního nařízení č. 6/1946 Sb. jeho kmenové jmění podle odstavce H vyhlášek ministra průmyslu ze dne 7. března 1946 (Ú. l. I č. 73/1946, běž. č. 1111 a Ú. v. č. 32/1946, běž. č. 1054), jest i majetková podstata znárodněného podniku uvedeného shora v odstavci A.

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
958/1947 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o vlivu zavedení úkolových mezd a prémií za zvýšený výkon na ceny.

958.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 4. září 1947
o vlivu zavedení úkolových mezd a prémií za zvýšený výkon na ceny.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

§ 1.
Poněvadž od zavedení úkolových mezd, po případě prémií za zvýšený výkon podle vyhlášky ministra sociální péče ze dne 7. května 1947 o povinném zavedení práce v úkolu (Ú. l. I č. 79/1947, běž. č. 522) lze očekávati změny ve složení nákladů, zejména pak jejich postupné snížení, nesmí býti zavedení úkolových mezd, po případě prémií za zvýšený výkon v žádném případě důvodem pro zvýšení cen zboží a úkonů, leč by to nejvyšší úřad cenový v nezbytně nutných případech výjimečně na přechodnou dobu povolil.
§ 2.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle části čtvrté vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového a podle předpisů toto nařízení měnících nebo doplňujících.
§ 3.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Maur v. r.
959/1947 Ú. l. I
Vyhláška zemského národního výboru v Praze o povolení úvěrů a investic podnikům pod národní správou.

959.
Vyhláška
zemského národního výboru v Praze
ze dne 19. června 1947
o povolení úvěrů a investic podnikům pod národní správou.

Někteří národní správci průmyslových podniků uzavírají úvěry a provádí investice, aniž si předem vyžádají ve smyslu ustanovení § 22, odst. 2 dekretu č. 5/1945 Sb. svolení orgánu podle § 7 cit. dekretu příslušného. O svolení žádají teprve dodatečně a to většinou tehdy, když byl úvěr z velké části vyčerpán a investice provedeny. Aby bylo zabráněno nesrovnalostem, které takový postup v četných případech způsobuje, žádají se okresní a místní národní výbory, aby napříště nedávaly dodatečné svolení k uzavření úvěrů a provedení jejich opatření a jednání, vyžadujících zvláštní svolení orgánu podle § 7 příslušného.
Příslušné národní výbory nechť upozorní národní správce, že jsou povinni vyžádati si ke všem opatřením, která nenáleží k obyčejnému hospodaření, jakož i ke všem jednáním zvláštní důležitosti, k pronájmu nebo propachtování, zápůjčkám, ke knihovnímu zatížení a pod. předem svolení orgánu podle § 7 dekretu č. 5/1945 Sb. příslušného. Opatření a jednání, která jsou provedena bez předchozího potřebného svolení příslušného orgánu jsou pro majetkovou podstatu, spravovanou národním správcem, právně nezávazná.
Současně se národním výborům ukládá, aby žádosti za povolení úvěrů vyřizovaly s největším urychlením, pokud jde o úvěry, sloužící nákupu surovin.

Předseda:
L. Kopřiva v. r.
963/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra výživy o zvláštním přídělu umělých jedlých tuků pěstitelům olejnatých plodin ze sklizně 1947.

963.
Vyhláška
ministra výživy
ze dne 11. září 1947
o zvláštním přídělu umělých jedlých tuků pěstitelům olejnatých plodin ze sklizně 1947.
Ministr výživy vyhlašuje podle § 1 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství a podle §§ 2 a 5 ústavního dekretu presidenta republiky ze dne 2. dubna 1945, č. 1 Sb., o nové organisaci vlády a ministerstev v době přechodné, se souhlasem ministra zemědělství a po slyšení Jednotného svazu českých zemědělců:

§ 1.
(1) Vyhláška ministra výživy ze dne 16. prosince 1945, Ú. l. I č. 161/1945 a vyhláška ministra výživy ze dne 5. listopadu 1946, Ú. l. I č. 199 ze dne 8. listopadu 1946 zůstávají v platnosti i pro, dodávky olejnatých semen (řepky, řepice, hořčice, máku, lněného a konopného semene, slunečnice, sójových bobů, světlice i jiných olejnatých plodin včetně olejnatých plevelů) z vlastní sklizně pěstitelů olejnatých semen v roce 1947.
(2) Veškeré lhůty uvedené v § 2 vyhlášky ministra výživy ze dne 15. prosince 1945 (Ú. l. I č. 161/1945) platí i pro rok 1948.
§ 2.
(1) Pěstitelé olejnatých semen obdrží zvláštní příděl umělého jedlého tuku za podmínky splnění povinných dodávek olejnatých semen ve lhůtách stanovených vyhláškou ministra výživy ze dne 21. června 1947 o dodávce obilí, olejnatých semen, sena a slámy v hospodářském roce 1947/1948 (Ú. l. I č. 97 ze dne 25. června 1947.)
(2) Pro vyhotovení odběrního listu na umělý jedlý tuk podle § 2 vyhlášky ministra výživy cit. v odst. 1 se použije zápisů o prodeji olejnatých semen v hospodářském roce 1947/48 prováděných v „Hospodářském výkazu zemědělce“.
§ 3.
Výjimky z ustanovení této vyhlášky může povoliti ministerstvo výživy v dohodě s ministerstvem zemědělství.
§ 4.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle §§ 8 a 9 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 119 Sb.
§ 5.
Tato vyhláška nabývá účinnosti prvého dne po vyhlášení.

Ministr:
V. Majer v. r.