125/1993 Sb.
Vyhláška ministerstva financí, kterou se stanoví podmínky a sazby zákonného pojištění odpovědnosti organizace za škodu při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání

125
VYHLÁŠKA
ministerstva financí
ze dne 5. dubna 1993,
kterou se stanoví podmínky a sazby zákonného pojištění odpovědnosti zaměstnavatele za škodu při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání
Ministerstvo financí stanoví podle § 205d odst. 7 zákona č. 65/1965 Sb., zákoníku práce, ve znění zákona č. 37/1993 Sb.:

ČÁST PRVNÍ
Podmínky pojištění
§ 1
(1) Zákonným pojištěním pro případ své odpovědnosti za škodu při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání (dále jen „zákonné pojištění“) jsou pojištěny
a) u České pojišťovny, a. s., ti zaměstnavatelé,1) kteří s ní měly sjednáno toto pojištění k 31. prosinci 1992; takto pojištěny jsou i zaměstnavatelé, na které přejdou práva a povinnosti z pracovněprávního vztahu při vzniku právního nástupce těchto zaměstnavatelů,
b) u Kooperativy, pojišťovny, a. s., ostatní zaměstnavatelé.1)
(2) Není-li právního nástupce zaměstnavatele, který zanikl
a) před 1. lednem 1993, má poškozený právo na plnění podle § 2 za škodu poprvé ohlášenou po 31. prosinci 1992 a dosud neuhrazovanou přímo vůči Kooperativě, pojišťovně, a. s.,
b) po 31. prosinci 1992, má poškozený, který utrpěl pracovní úraz nebo u něhož byla zjištěna nemoc z povolání po vzniku zákonného pojištění, právo na plnění podle § 2 přímo vůči té pojišťovně, u které byl pojištěn jeho zaměstnavatel před svým zánikem.
(3) Zákonné pojištění vzniká dnem vzniku prvního pracovněprávního vztahu u zaměstnavatele a trvá po dobu existence zaměstnavatele.
§ 2
(1) Zaměstnavatel má právo, aby za něho pojišťovna příslušná podle § 1 (dále jen „pojišťovna“) nahradila škodu, která vznikla zaměstnanci při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání, v rozsahu, v jakém za ni zaměstnavatel odpovídá podle zákoníku práce.3) Nárok na náhradu škody z události, která by mohla být důvodem vzniku práva na plnění pojišťovny (dále jen „škodná událost“), musí být poprvé uplatněn zaměstnavatelem u pojišťovny v době trvání zákonného pojištění, s výjimkou případů, kdy poškozený má právo na plnění přímo vůči příslušné pojišťovně.
(2) Pojistnou událostí je vznik povinnosti zaměstnavatele nahradit škodu podle odstavce 1. Rozhoduje-li o náhradě této škody soud, platí, že pojistná událost nastala dnem, kdy rozhodnutí, podle něhož má pojišťovna poskytnout plnění, nabylo právní moci.
§ 3
Pojišťovna nahradí náklady soudního i mimosoudního projednávání vedeného v souvislosti se škodnou událostí jen tehdy, pokud se k jejich úhradě písemně zavázala.
§ 4
Pojišťovna nehradí škodu, kterou se zaměstnavatel zavázal hradit nad rámec stanovený právními předpisy.
§ 5
(1) Pojistné plnění poskytuje pojišťovna v tuzemských zákonných penězích.
(2) Nahradil-li zaměstnavatel poškozenému škodu nebo její část přímo, má právo, aby mu pojišťovna po odečtení případné náhrady podle § 9 až 12 této vyhlášky vydala to, co by za ni jinak plnila poškozenému.
§ 6
Pojišťovna je povinna plnit nejpozději do 15 dnů po skončení šetření nutného ke zjištění rozsahu její povinnosti poskytnout plnění. Šetření je skončeno, pokud byla dohodnuta výše náhrady škody nebo pokud pojišťovna obdržela pravomocné rozhodnutí o výši náhrady škody. To platí i pro případy upravené v § 5 odst. 2.
§ 7
(1) Má-li zaměstnavatel vůči poškozenému nebo jiné osobě právo na vrácení vyplacené částky, na snížení náhrady nebo na zastavení její výplaty, přechází toto právo na pojišťovnu, pokud za ni tuto částku zaplatila nebo za ni vyplácí náhradu.
(2) Na pojišťovnu přechází též právo zaměstnavatele na úhradu nákladů uvedených v § 3, které zaměstnavateli byly přiznány proti odpůrci, pokud je pojišťovna za zaměstnavatele zaplatila.
Součinnost zaměstnavatele
§ 8
Zaměstnavatel je povinen:
a) dbát, aby nenastala škodná událost. Zejména nesmí porušovat povinnosti směřující k odvrácení nebo zmenšení nebezpečí, které jsou jí uloženy právními předpisy nebo na jejich základě, ani nesmí trpět porušování těchto povinností ze strany třetích osob. Pokud již škodná událost nastala, musí učinit nutná opatření k tomu, aby škoda byla co nejmenší;
b) bez zbytečného odkladu oznámit organizační jednotce pojišťovny, v jejímž obvodu má zaměstnavatel sídlo (trvalé bydliště),
1. každé zvýšení nebezpečí, o němž zaměstnavatel ví a které nastalo po vzniku pojištění,
2. že nastala škodná událost, vyjádřit se k požadované náhradě a její výši, případně zmocnit pojišťovnu, aby za něho v této věci jednala,
3. že v souvislosti se škodnou událostí bylo zahájeno trestní řízení proti zaměstnanci zaměstnavatele nebo třetí osobě, a informovat pojišťovnu o průběhu a výsledku řízení,
4. že poškozený uplatňuje právo na náhradu škody u soudu;
c) v řízení o náhradě škody respektovat pokyny pojišťovny, zejména bez souhlasu pojišťovny se nezavazovat k náhradě promlčené pohledávky;
d) nepřistoupit bez souhlasu pojišťovny na uzavření soudního smíru.
§ 9
(1) Poruší-li zaměstnavatel povinnosti uvedené v § 8 písm. a), b) a c) a tím ztíží zjištění právního důvodu plnění, rozsahu nebo výše škody, má pojišťovna vůči němu právo na přiměřenou náhradu, zejména nákladů vyvolaných tímto porušením, nejvýše však do poloviny částek, které z důvodu pojistné události vyplatila.
(2) Nevznese-li zaměstnavatel v řízení o náhradě škody, kterou má pojišťovna uhradit, bez souhlasu pojišťovny námitku promlčení [§ 8 písm. c)] nebo zaváže-li se bez tohoto souhlasu uhradit promlčenou pohledávku, není pojišťovna povinna plnit. Pojišťovna není povinna plnit, ani když zaměstnavatel bez souhlasu pojišťovny uzavře soudní smír [§ 8 písm. d)].
§ 10
(1) Pojišťovna má vůči zaměstnavateli právo na náhradu až do výše poskytnutého plnění:
a) způsobil-li zaměstnavatel nebo zaměstnanec zaměstnavatele škodu úmyslně, pod vlivem alkoholu nebo jiné návykové látky;
b) došlo-li ze strany zaměstnavatele nebo jeho zaměstnance k zvláště závažnému porušení předpisů o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a pokud toto porušení bylo v příčinné souvislosti se vznikem škody;
c) došlo-li ke škodě v přímé souvislosti s výkonem činnosti provozované neoprávněně.
(2) Stejné právo má pojišťovna proti zaměstnavateli, byla-li škoda způsobena zaviněným porušením pracovních povinností v pracovněprávních vztazích, avšak jen do výše, kterou může zaměstnavatel požadovat na odpovědném zaměstnanci podle pracovněprávních předpisů.
(3) Proti zaměstnavateli, který byl v době výplaty pojistného plnění v prodlení s placením pojistného, má pojišťovna právo na úhradu až do výše plnění, které vyplatila z důvodu pojistných událostí vzniklých v době, za kterou nebylo zaplaceno pojistné.
§ 11
(1) Pokud pojišťovna nahradila za zaměstnavatele škodu, přechází na ni právo zaměstnavatele na náhradu vůči tomu, kdo poškozenému za takovou škodu odpovídá.
(2) Zaměstnavatel je povinen vůči jinému toto právo zabezpečit. Poruší-li zaměstnavatel tuto povinnost, je pojišťovna oprávněna požadovat na něm náhradu až do výše vyplaceného plnění.
§ 12
Pojistné
(1) Povinnost platit pojistné vzniká zaměstnavateli, zaměstnává-li alespoň jednoho zaměstnance. Tuto skutečnost je zaměstnavatel povinen bez zbytečného odkladu písemně oznámit organizační jednotce pojišťovny, v jejímž obvodu má zaměstnavatel sídlo (trvalé bydliště) a uvést své identifikační číslo zaměstnavatele nebo jiné označení, které je nahrazuje.
(2) Pojistné si vypočítává zaměstnavatel ze základu stanoveného shodně s postupem pro určení vyměřovacího základu pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti dle zvláštního zákona.4) Základem pro výpočet pojistného je souhrn vyměřovacích základů za uplynulé kalendářní čtvrtletí všech zaměstnanců, které v tomto období zaměstnavatel zaměstnával. K výpočtu použije sazbu uvedenou v příloze této vyhlášky pro příslušnou kategorii určenou podle převažující základní činnosti tvořící předmět podnikání zaměstnavatele.
(3) Pojistné za I. čtvrtletí každého kalendářního roku je splatné do 31. ledna, za II. čtvrtletí do 30. dubna, za III. čtvrtletí do 31. července a za IV. čtvrtletí do 31. října. Pojistné za I. a II. čtvrtletí 1993 je splatné do 31. května 1993.
(4) Vznikne-li zaměstnavateli, který v předcházejícím čtvrtletí nezaměstnával žádného zaměstnance, povinnost platit pojistné na toto pojištění, zaplatí zaměstnavatel první pojistné vypočítané ze základu dle odstavce 2 stanoveného pro dané čtvrtletí, a to zpětně, nejpozději do konce prvního měsíce následujícího čtvrtletí.
(5) Pojistné platí:
a) zaměstnavatel příslušný k České pojišťovně, a. s., na účet číslo 90034-17433-021/0100 Komerční banka, Praha město, konstantní symbol 3558,
b) zaměstnavatel příslušný ke Kooperativě, pojišťovně, a. s., na účet číslo 40002-50404-011/0100 Komerční banka, a. s., Praha 1.
U veškerých úhrad pojistného je nutné uvádět jako variabilní symbol identifikační číslo zaměstnavatele nebo jiné označení, které je nahrazuje.
(6) Nespotřebované pojistné se nevrací.
(7) Zaplacení pojistného za celou dobu trvání pojištění a správnost jeho výpočtu je zaměstnavatel povinen prokázat. Jinak se má za to, že pojistné uhrazeno nebylo.
(8) Nesplnil-li zaměstnavatel povinnosti stanovené v odstavcích 1 a 2 nebo sdělil-li pojišťovně nesprávné či neúplné údaje, je pojišťovna oprávněna požadovat od něho úhradu zvýšených nákladů vzniklých pojišťovně porušením uvedených povinností.
(9) Nebylo-li pojistné zaplaceno řádně a včas, zvyšuje se o 10 % dlužné částky za každý započatý měsíc.
ČÁST DRUHÁ
Společná a závěrečná ustanovení
§ 13
Pokud není v této vyhlášce zákonné pojištění upraveno jinak, použijí se přiměřeně příslušná ustanovení občanského zákoníku.
§ 14
Pojišťovna je oprávněna si ověřit údaje týkající se pojistného i údaje nezbytné pro vyřizování pojistné události. Zaměstnavatel je povinen pojišťovně toto ověření umožnit.
§ 15
Od vymáhání pohledávky uplatněné podle ustanovení § 9 odst. 1, § 10, § 11 odst. 2 a § 12 odst. 8 a 9 může pojišťovna podle konkrétních okolností případu zčásti nebo zcela upustit; převyšuje-li pohledávka částku 250 000 Kč, může tak učinit pouze se souhlasem orgánu státního dozoru.5)
§ 17
Zrušují se:
1. vyhláška ministerstva financí, cen a mezd České republiky č. 138/1990 Sb., kterou se stanoví podmínky zákonného pojištění odpovědnosti podnikatele za škodu, která vznikne pracovníkovi při plnění pracovních úkolů nebo v přímé souvislosti s ním,
2. vyhláška ministerstva financí č. 49/1964 Sb., o pojistných podmínkách pro pojištění osob, ve znění vyhlášky ministerstva financí České republiky č. 55/1979 Sb. a vyhlášky ministerstva financí České republiky č. 337/1991 Sb.,
3. vyhláška ministerstva financí České republiky č. 11/1983 Sb., o pojistných podmínkách pro pojištění majetku, ve znění vyhlášky ministerstva financí České republiky č. 337/1991 Sb.,
4. vyhláška ministerstva financí České republiky č. 12/1983 Sb., o pojistných podmínkách pro pojištění odpovědnosti za škody, ve znění vyhlášky ministerstva financí České republiky č. 337/1991 Sb.
§ 18
(1) Pojištění sjednaná podle předpisů zrušovaných v § 17 bodech 3 a 4 před 1. lednem 1993 se řídí příslušnými Všeobecnými pojistnými podmínkami České pojišťovny, a. s., schválenými pod č. j. 103/45904/1992/I ministerstvem financí České republiky jako orgánem státního dozoru v pojišťovnictví podle § 788 odst. 2 občanského zákoníku, ve znění pozdějších předpisů. Sjednaný rozsah pojištění se nemění.
(2) Vznik právních vztahů uvedených v odstavci 1, jakož i závazky z nich vzniklé před 1. lednem 1993 se posuzují podle dosavadních předpisů.
§ 19
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Ing. Kočárník CSc. v. r.


Příloha č. 2 k vyhlášce č. 125/1993 Sb.
Sazby pojistného podle převažující činnosti vykonávané zaměstnavatelem
OKEČ-kódEkonomická činnost (OKEČ-název)Z vyměřovacího základu v ‰10.1Dobývání černého uhlí včetně výroby černouhelných briket50,412Dobývání a úprava uranových a thoriových rud13Dobývání rud15.1Výroba masa a masných výrobků (vč. drůbeže)9,815.2Zpracování ryb a rybích výrobků (vč. konzervování)15.4Výroba rostlinných a živočišných olejů a tuků20.1Výroba pilařská a impregnace dřeva24.11Výroba technických plynů26.11Výroba plochého skla26.7Zpracování přírodního kamene27.5Odlévání kovů (slévárenství)37.1Zpracování kovového odpadu a šrotu45Stavebnictví75.25Protipožární ochrana a ostatní záchranné práce02Lesnictví, těžba dřeva a přidružené služby8,410.2Dobývání hnědého uhlí včetně výroby hnědouhelných briket11Dobývání ropy a zemního plynu a související služby14.1Dobývání a úprava kameniva15.5Úprava a zpracování mléka15.83Výroba cukru15.9Výroba nápojů17.14Úprava a spřádání lnářských vláken17.25.4Tkaní jutařských tkanin17.53Výroba netkaných textilií a výrobků z nich (kromě oděvů)20.2Výroba dýh, překližkových výrobků a aglomerovaných dřevařských výrobků20.3Výroba stavebně truhlářská a tesařská20.4Výroba dřevěných obalů21.1Výroba vlákniny, papíru a lepenky24.3Výroba nátěrových hmot, laků a podobných ochranných vrstev, tiskařských černí a tmelů24.64Výroba chemických výrobků pro fotografické účely24.7Výroba chemických vláken25.11Výroba pryžových pneumatik24.12Protektorování a opravy pryžových pneumatik26.13Výroba dutého skla26.26Výroba žáruvzdorných keramických výrobků26.3Výroba keramických obkládaček a dlaždic26.5Výroba cementu, vápna a sádry26.6Výroba výrobků z betonu, cementu a sádry26.81Výroba brusiv27.1-27.4Výroba kovů (kromě slévárenství)28Výroba kovových konstrukcí a kovodělných výrobků kromě výroby strojů a nářadí29Výroba strojů a přístrojů31.3Výroba kabelů a vodičů35.1Stavba lodí a člunů (vč. oprav)8,436.1Výroba nábytku37.2Zpracování nekovového starého materiálu a zbytkového materiálu60.2Pozemní doprava (mimo potrubní a železniční) vč. MHD85.2Veterinární činnosti90Odstraňování odpadu a odvod odpadních vod01Zemědělství716Zpracování tabáku4,217.23Tkaní česaných vlnařských tkanin17.24Tkaní hedvábnických tkanin17.25.3Tkaní lnářských tkanin17.25.5Tkaní vigoňových tkanin17.4Výroba konfekčního textilního zboží (kromě oděvů) - koberce, ložní prádlo aj.17.52.1Výroba provaznická17.54.1Výroba stuh a prýmků17.54.2Výroba tylů, krajek, záclon a výšivek17.6Výroba pletených materiálů17.7Výroba pleteného zboží18Oděvní průmysl, zpracování a barvení kožešin19Výroba usní a úprava kůží; výroba brašnářského a sedlářského zboží a obuvi26.21Výroba keramických a porcelánových výrobků pro domácnost a ozdobných předmětů26.22Výroba keramických výrobků pro sanitární účely30.02Výroba počítačů aj. přístrojů a zařízení na zpracování dat32Výroba rádiových, televizních a spojovacích zařízení a přístrojů33Výroba zdravotnických, přesných a optických přístrojů a hodin35.3Výroba letadel a kosmických lodí36.2Výroba zlatnických a šperkařských předmětů41Výroba a rozvod vody55Pohostinství a ubytování60.3Potrubní doprava61.11Námořní doprava62Letecká doprava63.3Cestovní kanceláře, průvodcovská činnost64.2Telekomunikace70Činnosti v oblasti nemovitostí (nákup, prodej, pronájem, správa, realitní agentury)73.1Výzkum a vývoj v oblasti přírodních a technických věd74.1Právní, daňové a podnikatelské poradenství; Účetnictví a jeho revize; Výzkum trhu a veřejného mínění; Správa cenných papírů74.2Architektonické a inženýrské poradenství a podobné technické služby75 (kromě 75.25)Veřejná správa; Obrana; Povinné sociální pojištění (kromě protipožární ochrany a ostatních záchranářských prací)80Školství85.1Zdravotnictví85.3Sociální činnosti91Činnosti organizací společenských92.2Provoz rozhlasu a televize22.1Vydavatelské činnosti2,865Peněžnictví66Pojišťovnictví kromě povinného sociálního zabezpečení67Činnosti související s úvěry a pojišťovnictvím2,872Zpracování dat a související činnosti (poradenská činnost, opravy, databanky aj.)73.2Výzkum a vývoj v oblasti humanitních, společenských věd a nauk o literatuře74.4Reklamní činnosti74.81Fotografické služby92.1Výroba, půjčování a distribuce filmů a videa92.5 (kromě 92.53)Činnosti knihoven, veřejných archivů muzeí a jiných kulturních zařízení (kromě činnosti botanických a zoologických zahrad a přírodních rezervací)93.02Kadeřnické a jiné služby pro ošetření těla (manikura, pedikura, kosmetické úkony)Činnosti nezařazené do jiných sazbových skupin (s výjimkou skupiny „Ostatní ekonomické činnosti“), ve kterých se zejména pracuje s výbušninami, radioaktivními látkami, radonem, infekčním materiálem, jedy, činnosti ve velkých výškách nebo hloubkách10,5Ostatní ekonomické činnosti5,6
Minimální pojistné za kalendářní čtvrtletí je 100 Kč.
Členění ekonomických činností bylo převzato z Odvětvové klasifikace ekonomických činností (OKEČ) zpracované Českým statistickým úřadem.

1) § 8 a 205d zákoníku práce.
3) § 190 a násl. zákoníku práce.
4) § 5 odst. 1 písm. a) zákona č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti.
5) § 8 odst. 1 zákona ČNR č. 185/1991 Sb., o pojišťovnictví.