219/1951 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva práce a sociální péče a ministerstva financí o hospodaření a bytovým majetkem komunálních podniků.

219.
VYHLÁŠKA
ministerstva práce a sociální péče a ministerstva financí
ze dne 19. května 1951
o hospodaření a bytovým majetkem komunálních, podniků.
Ministerstvo práce a sociální péče a ministerstvo financí stanoví v dohodě se státním úřadem plánovacím a ministerstvem vnitra podle § 14 odst. 1 a 2 zákona č. 110/1950 Sb., o organisaci bytového majetku a o Fondu bytového hospodářství (dále jen „zákon“), a podle §§ 38, 46 a 56 vládního nařízení č. 195/1950 Sb., kterým se provádí zákon o organisaci bytového majetku a o Fondu bytového hospodářství (dále jen „nařízení“):

Část první.
BYTOVÝ MAJETEK.
§ 1.
Pojem bytového majetku.
(1) Bytovým majetkem se ve smyslu této vyhlášky rozumějí
1. trvalé stavby, které mají povahu obytných domů;
2. vedlejší stavby zřízené na stavebních pozemcích obytných domů, jako garáže, malé provozovny, dřevníky, kolny a pod., pokud z jejich stavební úpravy, účelu a způsobu skutečného užívání nevyplývá, že k bytovému majetku nenáležejí, zejména velké provozní budovy, mrazírny a pod.;
3. stavební pozemky zastavěné obytnými domy, a to i když tyto domy jsou ve vlastnictví jiných osob, jakož i stavební pozemky nezastavěné, avšak určené podle zastavovacího plánu k zastavění obytnými domy;
4. trvalé i dočasné stavby, určené výhradně k provozu bytového hospodářství, zejména administrativní budovy, skladiště zásob a pod.;
5. movité věci investiční povahy určené k provozu bytového hospodářství, jako psací a počítací stroje, kancelářský nábytek a pod.
(2) K bytovému majetku náleží též jeho
1. součásti, jimiž se rozumí vše, co k bytovému majetku podle jeho povahy náleží a nemůže být odděleno, aniž se tím majetek nebo jeho oddělitelná část poškodí nebo podstatně znehodnotí, jako ústřední vytápění a jiná strojní zařízení, studny, oplocení a pod.;
2. příslušenství, jímž se rozumějí vedlejší věci, které náležejí vlastníku bytového majetku a jsou určeny k tomu, aby se jich s tímto majetkem trvale užívalo, jako zařízení provozních místností, nábytek a jiné vybavení svobodáren, po případě bytů a pod.
Obytné domy.
§ 2.
(1) Obytnými se rozumějí domy, u nichž z úhrnu podlahových ploch bytů a podlahových ploch místností určených k provozním nebo jiným účelům, jako dílen, skladišť, krámů, kanceláří, garáží a pod., připadá více než polovina na byty.
(2) Při zjišťování tohoto poměru podlahových ploch se nepřihlíží
1. k prostorům přístupným všem obyvatelům domů i jiným osobám, jako k chodbám, schodištím a pod.;
2. ke společným vedlejším místnostem a k vedlejším prostorům, jako ke společným prádelnám a sušárnám, k půdním a sklepním prostorům a pod.;
3. k vedlejším stavbám, zřízeným na stavebních pozemcích obytných domů.
(3) Místnosti určené k obytným účelům mohou pozbýt této své povahy jen se svolením stavebního úřadu a vedle toto v obcích, v nichž platí zákon č. 138/1948 Sb., o hospodaření s byty, též se svolením místního národního výboru.
§ 3.
(1) Za obytné domy se považují též svobodárny, jimiž se rozumějí budovy, určené k trvalému ubytování jednotlivých osob v oddělených místnostech a obsahující po případě též místnosti sloužící ke společné potřebě bydlících, jako jídelny, čítárny, klubovny, místnosti pro nemocné a pod.
(2) Podlahová plocha těchto místností se při zjišťování poměru podlahových ploch podle § 2 odst. 1 čítá jako podlahová plocha bytů.
§ 4.
Výjimky.
Bytovým majetkem ve smyslu této vyhlášky nejsou
1. nemocnice a odborné léčebné a ošetřovací ústavy;
2. léčebná zařízení lázeňská a lázeňské ubytovací podniky;
3. domovy mládeže, domovy pracujícího dorostu, jiné internáty a studentské koleje;
4. tělovýchovná střediska;
5. sociální ústavy a zařízení;
6. budovy určené k přechodnému ubytování, jako hotely, zotavovací střediska, ubytovny, noclehárny a pod.
§ 5.
Sporné případy.
V pochybnostech o tom, zde jde o bytový majetek, rozhoduje krajský národní výbor.
Část druhá.
HOSPODAŘENÍ S BYTOVÝM MAJETKEM.
Oddíl 1.
Komunální podniky bytové a bytová hospodářství.
§ 6.
Základní ustanovení.
Komunální podniky hospodaří s bytovým majetkem národním odděleně od ostatního majetku.
§ 7.
Komunální podniky bytové.
(1) U komunálních podniků, které se výhradně zabývají správou bytového majetku národního (komunální podniky jednoduché — dále jen „bytové podniky“), tvoří hospodaření s tímto majetkem celý provoz podniku.
(2) Bytový podnik nepozbývá této své povahy, provádí-li údržbu svého bytového majetku nebo spravuje-li též jiný bytový majetek než národní anebo koná-li zprostředkovatelské služby v bytových věcech.
Bytová hospodářství.
§ 8.
(1) Komunální podniky, které vedle správy bytového majetku národního mají ještě jiné obory podnikání (komunální podniky sdružené — dále jen „sdružené podniky“), vytvoří z hospodaření s bytovým majetkem národním zvláštní hospodářský celek (podnikový bytový fond — dále jen „bytové hospodářství“) účtující odděleně od provozu podniku (dále jen „podnikové hospodářství“).
(2) Tyto podniky vytvoří bytová hospodářství ke dni 1. ledna 1951 nebo, vzniknou-li předpoklady pro jeho vytvoření později, ke dni vzniku těchto předpokladů.
§ 9.
(1) Do bytového hospodářství převedou sdružené podniky ke dni jeho vytvoření
1. bytový majetek národní, pokud není podle § 8 odst. 1 č. 1 zákona vyloučen z působnosti Fondu bytového hospodářství (dále jen „Fond“);
2. pohledávky z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu (§ 64);
3. pohledávky za dodavateli bytových investic;
4. jiný finanční majetek patřící k bytovému majetku, jakož i movité věci, které nejsou investiční povahy a jsou určeny k provozu bytového hospodářství (zásoby);
5. závazky investiční povahy zatěžující bytový majetek nebo k němu patřící;
6. závazky provozní povahy zatěžující bytový majetek nebo k němu patřící;
7. jiné závazky než investiční nebo provozní povahy, pokud zatěžují bytový majetek;
8. oprávky k bytovému majetku.
(2) Týkají-li se závazky zatěžující bytový majetek jak tohoto majetku, tak ostatního majetku sdruženého podniku, převedou se do bytového hospodářství toliko částkou odpovídající poměru zůstatkové účetní ceny dotčeného bytového majetku k zůstatkové účetní ceně ostatního dotčeného investičního majetku.
Druhy závazků.
§ 10.
(1) Závazky investiční povahy jsou závazky, které vznikly v souvislosti s pořízením bytového majetku. Za takové se považují též
1. závazky souvisící s opravami investiční povahy provedenými na bytovém majetku;
2. závazky vůči Fondu z důvodu náhrady za platy, které za hlavního dlužníka učinil stát nebo Státní bytový fond na zaručené zápůjčky, jakož i závazky z půjček (úvěrů) poskytnutých na zaplacení těchto náhrad.
(2) Závazky provozní povahy jsou takové, které vznikly v souvislosti s hospodařením s bytovým majetkem, zejména s jeho správou nebo údržbou.
§ 11.
(1) Závazky zatěžujícími bytový majetek se rozumějí takové, které zatěžují bytový majetek jako celek nebo jeho jednotlivé části z důvodu věcného ručení.
(2) Za závazky patřící k bytovému majetku se považují takové, které zatěžují bytový majetek jako celek nebo jeho jednotlivé části jinak než z důvodu věcného ručení nebo které zatěžují hospodaření s tímto majetkem.
(3) Při přechodu a převodu závazků na Fond se nepřihlíží k tomu, z jakého důvodu zatěžují bytový majetek nebo hospodaření s tímto majetkem.
Vypořádání s podnikovým hospodářstvím.
§ 12.
O rozdíl mezi součtem ceny převedeného investičního bytového majetku a převedených pohledávek investiční povahy (§ 9 odst. 1 č. 1 až 3) a součtem převedených závazků investiční povahy, jiných závazků než investiční nebo provozní povahy, pokud zatěžují bytový majetek, a oprávek k bytovému majetku (§ 9 odst. 1 č. 5, 7 a 8) upraví se kmenové jmění podnikového hospodářství.
§ 13.
(1) Rozdíl mezi součtem ceny převedeného bytového majetku, který není investiční povahy, jakož i jiného majetku než bytového a převedených pohledávek provozní povahy (§ 9 odst. 1 č. 4) a součtem převedených závazků provozní povahy (§ 9 odst. 1 č. 6) tvoří buď pohledávku bytového hospodářství za podnikovým hospodářstvím nebo závazek bytového hospodářství vůči tomuto hospodářství.
(2) Pohledávky z těchto nároků spolu s úroky počítanými od vytvoření bytového hospodářství podle sazby platné pro provozní úvěr podniku jsou splatné do 30 dnů po sestavení zahajovací rozvahy bytového hospodářství.
Přechod a převod závazků na Fond.
§ 14.
Fond vstupuje podle § 14 odst. 1 zákona ke dni 1. ledna 1951 nebo, byl-li bytový podnik zřízen nebo bytové hospodářství vytvořeno později, k tomuto pozdějšímu dni (dále jen „rozhodný den“) na místo dlužníka v peněžní závazky investiční povahy, s výjimkou závazků vůči dodavatelům bytových investic.
§ 15.
Fond přejímá bez zvláštního rozhodnutí podle § 14 odst. 2 zákona k rozhodnému dni z dalších závazků zatěžujících bytový majetek nebo k němu patřících
1. jiné závazky z půjček peněžních a pojišťovacích ústavů, než které naň přešly podle § 14, s výjimkou závazků z provozního úvěru poskytnutého již komunálnímu podniku;
2. závazky vůči státu na dávce z majetkového přírůstku a na dávce z majetku a na mimořádné jednorázové dávce a mimořádné dávce z nadměrných přírůstků na majetku, jakož i závazky z půjček (úvěrů) poskytnutých na zaplacení těchto dávek;
3. závazky z majetkových nároků, jež příslušejí členům (společníkům) zrušených bytových sdružení z členského poměru (§ 4 odst. 2 zákona a § 16 nařízení).
Oddíl 2.
Bytové jmění.
Pojem bytového jmění.
§ 16.
(1) Finanční základnou bytových podniků a bytových hospodářství je bytové jmění.
(2) Každému bytovému podniku a bytovému hospodářství se určí k rozhodnému dni bytové jmění částkou rovnající se součtu zůstatkové účetní ceny investičního bytového majetku národního a pohledávek investiční povahy (§ 9 odst. 1 č. 1 až 3), sníženému o závazky vůči dodavatelům bytových investic.
§ 17.
Bytový majetek, který není investiční povahy, financuje se z provozního úvěru, pokud ministerstvo financí v dohodě se státním úřadem plánovacím, s ministerstvem práce a sociální péče a s ministerstvem vnitra nestanoví jinak.
Počáteční úprava bytového jmění.
§ 18.
(1) Podkladem pro počáteční úpravu bytového jmění je počáteční bytové jmění, které se určí
1. u bytových podniků zřízených po 31. prosinci 1950 a u bytových hospodářství podle zahajovací rozvahy;
2. u bytových podniků zřízených před 1. lednem 1951 podle počáteční rozvahy sestavené podle schválené účetní závěrky za rok 1950.
(2) V této zahajovací nebo počáteční rozvaze se vykáží také závazky, které přešly nebo byly převedeny na Fond podle §§ 14 a 15. Zároveň se částka rovnající se jejich součtu vykáže jako pohledávka bytového podniku nebo bytového hospodářství za Fondem, takže se o ni zvýší počáteční bytové jmění.
(3) V zahajovací rozvaze bytových hospodářství se vykáže také pohledávka bytového hospodářství za podnikovým hospodářstvím nebo závazek bytového hospodářství vůči tomuto hospodářství (§ 13 odst. 1).
§ 19.
Počáteční bytové jmění se rovná
1. u bytových podniků čistému jmění vykázanému v zahajovací nebo počáteční rozvaze rozdílem mezi cenou svěřeného majetku národního a závazky;
2. u bytových hospodářství rozdílu mezi součtem ceny převedeného investičního bytového majetku národního a převedených pohledávek investiční povahy (§ 9 odst. 1 č. 1 až 3) a součtem převedných závazků investiční povahy, jiných závazků než investiční nebo provozní povahy, pokud zatěžují bytový majetek, a oprávek k bytovému majetku (§ 9 odst. 1 č. 5, 7 a 8).
§ 20.
Začlení-li se do bytového hospodářství ke dni jeho vytvoření též jiné majetkové části a závazky, než které se převádějí uvnitř podniku, zvyšuje se počáteční bytové jmění o jejich cenu sníženou o závazky a oprávky.
§ 21.
(1) Je-li počáteční bytové jmění (§§ 19 a 20) nižší než určená výše bytového jmění (§ 16 odst. 2), zvýší (doplní) se na tuto výši tím, že Fond
1. převezme na podkladě rozhodnutí ministerstva financí učiněného v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče a ministerstvem vnitra podle § 14 odst. 2 zákona k rozhodnému dni další závazky zatěžující bytový majetek nebo k němu patřící, než které jsou uvedeny v § 15, nebo
2. uhradí rozdíl vkladem vlastních prostředků.
(2) Je-li počáteční bytové jmění vyšší než určená výše bytového jmění (§ 16 odst. 2), sníží se na tuto výši tím, že podnik převede na Fond (postoupí Fondu) k rozhodnému dni své pohledávky, které určí ministerstvo vnitra v dohodě s ministerstvem financí, nebo že mu odvede příslušnou částku.
(3) Pohledávka bytového podniku nebo bytového hospodářství z nároku na doplnění bytového jmění z prostředků Fondu nebo pohledávka Fondu z nároku na odvod příslušné částky za účelem snížení bytového jmění, a to v obou případech spolu a úroky počítanými od rozhodného dne podle sazby platné pro provozní úvěr podniku, je splatná do 30 dnů po schválení úpravy bytového jmění.
Schválení úpravy bytového jmění.
§ 22.
(1) Návrh na určení bytového jmění připraví správce podniku na tiskopisech vydaných ministerstvem práce a sociální péče v dohodě s ministerstvem vnitra a předloží jej vedoucímu národnímu výboru.
(2) Návrh musí být předložen vedoucímu národnímu výboru do 3 měsíců po schválení účetní závěrky za rok 1950 nebo, byl-li bytový podnik zřízen nebo bytové hospodářství vytvořeno po 31. prosinci 1950, do 6 měsíců po jeho zřízení nebo vytvoření.
(3) Vedoucí národní výbor vyslechne před svým usnesením o návrhu peněžní ústav (§ 70); jde-li o podnik krajského národního výboru, dá tento výbor přezkoušet návrh krajským inspektorátem komunálních podniků.
§ 23.
(1) Na návrhu se usnáší rada vedoucího národního výboru.
(2) Návrh, na němž se rada usnesla, předloží vedoucí národní výbor schvalujícímu orgánu prostřednictvím krajského inspektorátu komunálních podniků, který návrh prozkoumá a připojí k němu své vyjádření. Návrh podniku krajského národního výboru nebo ústředního národního výboru hlavního města Prahy předloží vedoucí národní výbor schvalujícímu orgánu přímo.
§ 24.
(1) Návrhy na určení bytového jmění podniků místních a okresních národních výborů schvaluje krajský národní výbor, pokud si schválení nevyhradilo ministerstvo vnitra.
(2) Ministerstvo vnitra schvaluje v dohodě s ministerstvem, financí návrhy podniků krajských národních výborů a ústředního národního výboru hlavního města Prahy, jakož i návrhy, jejichž schválení si vyhradilo.
Změny bytového jmění.
§ 25.
(1) Začlení-li se po rozhodném dnu do bytového podniku nebo bytového hospodářství bytový majetek, který dosud nebyl částí jiného bytového podniku nebo jiného bytového hospodářství, sestaví pdnik ke dni začlenění jeho přejímací rozvahu, o níž platí přiměřeně ustanovení §§ 16 až 20.
(2) V peněžní závazky investiční povahy vstoupí Fond podle § 14 dnem začlenění bytového majetku; k témuž dni převezme podle § 15 nebo § 21 odst. 1 č. 1 další závazky zatěžující bytový majetek nebo k němu patřící.
§ 26.
(1) Je-li podle přejímací rozvahy cena dodatečně začleněného bytového majetku po odečtení závazků a oprávek nižší nebo vyšší, než kolik by činilo bytové jmění vypočtené podle § 16 odst. 2, upraví se určená výše bytového jmění bytového podniku nebo bytového hospodářství obdobně podle § 21, pokud ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvem financí a ministerstvem vnitra nestanoví jinak.
(2) Na tuto úpravu bytového jmění se vztahují přiměřeně ustanovení §§ 22 až 24.
§ 27.
(1) Jiné změny určeného bytového jmění vyplynou ze schváleného finančního plánu bytového podniku nebo bytového hospodářství bez řízení podle §§ 22 až 24.
(2) O souvztažných změnách bytového jmění platí obecné předpisy o komunálních podnicích.
§ 28.
Bytové jmění se zvyšuje zejména
1. o cenu dalšího investičního bytového majetku a o pohledávky investiční povahy začleněné do bytového podniku nebo do bytového hospodářství;
2. o částky rovnající se platům vykonaným z prostředků Fondu na úhradu skutečné pořizovací ceny bytových investic;
3. o částku rovnající se závazkům, které Fond převzal podle § 14 odst. 2 zákona nebo které byly vyňaty z bytového podniku nebo z bytového hospodářství a převedeny na jiný subjekt.
§ 29.
Bytové jmění se snižuje zejména
1. o odvedené částky rovnající se odpisům investičního bytového majetku;
2. o odvedené částky rovnající se zůstatkové účetní ceně vyřazeného investičního bytového majetku;
3. o zůstatkovou účetní cenu investičního bytového majetku a o pohledávky investiční povahy vyňaté z bytového podniku nebo z bytového hospodářství;
4. o odvedené částky rovnající se úmorovým splátkám na pohledávky z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu.
§ 30.
Oprava zahajovací nebo počáteční rozvahy bytových podniků a bytových hospodářství.
(1) Případy, jež se týkají investičního bytového majetku a které by byly důvodem k opravě zahajovací nebo počáteční (přejímací) rozvahy bytového podniku nebo bytového hospodářství, po případě rozvah na ně navazujících, proúčtují se na účet bytového jmění.
(2) Případy, jež se týkají bytového majetku, který není investiční povahy, nebo jiného majetku než bytového a které by byly důvodem k opravě těchto rozvah, jakož i některých účetních závěrek bytového podniku nebo bytového hospodářství, mohou se proúčtovat běžně s Fondem jen tehdy, svolí-li k tomu ministerstvo vnitra v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče a ministerstvem financí; svolí-li ministerstvo, předloží podnik nebo hospodářství výpis z běžného účtu za hospodářské čtvrtletí Fondu a vyrovná s ním zůstatek do 15 dnů poté, kdy svolení bylo dáno.
Oddíl 3.
Provoz a hospodaření bytových podniků a bytových hospodářství.
§ 31.
O provozu a hospodaření bytových podniků platí obecné předpisy o komunálních podnicích, pokud zvláštní předpisy o hospodaření s bytovým majetkem národním nestanoví jinak. Totéž platí přiměřeně i o provozu a hospodaření bytových hospodářství.
Oddíl 4.
Odvodní povinnost bytových podniků a bytových hospodářství.
§ 32.
Rozsah odvodní povinnosti.
(1) Bytové podniky a bytová hospodářství jsou povinny odvádět Fondu od rozhodného dne
1. zisk podle schválené účetní závěrky snížený o částku, která vyplývá z toho, že plánované úkoly byly náležitě splněny nižšími náklady než rozpočtovanými (dále jen „zisk, který přísluší Fondu“);
2. částky rovnající se odpisům investičního bytového majetku (dále jen „odpisy“);
3. částky rovnající se zůstatkové účetní ceně vyřazeného investičního bytového majetku;
4. hotovosti, jimiž přispěl na úhradu skutečné pořizovací ceny rodinného domku jednotlivec, pro něhož je domek určen;
5. částky rovnající se úmorovým splátkám na pohledávky z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu nebo úhrnkovým ročním splátkám na pohledávky z platu za obnovu rodinných domků (§ 65).
(2) Část zisku, která podle schválené účetní závěrky vyplývá z toho, že plánované úkoly byly náležitě splněny nižšími částkami než rozpočtovými (dále jen „zisk, který přísluší podniku“), odvádějí bytová hospodářství od rozhodného dne podnikovým hospodářstvím; bytové podniky ukládají tuto část zisku od rozhodného dne na zvláštní účet u peněžního ústavu (§ 70).
Odvod zisku.
§ 33.
Zisk, který přísluší Fondu, odvádějí bytové podniky a bytová hospodářství podle čtvrtletních účetních závěrek, a to vždy koncem hospodářského měsíce následujícího po čtvrtletí, za něž se zisk odvádí.
§ 34.
(1) Bytový podnik nebo bytové hospodářství, jehož schválený finanční plán vykazuje roční zisk přes 600.000 Kčs, odvádí Fondu vždy 15. dne prvního a druhého hospodářského měsíce každého čtvrletí jako dílčí zálohové splátky na zisk, který přísluší Fondu, částky rovnající se třetině čtrtletního rozpočtovaného zisku.
(2) Tyto dílčí zálohové splátky na zisk se vyúčtují při odvodu zisku podle čtvrtletní účetní závěrky (§ 33). Činí-li podle ní zisk, který přísluší Fondu, méně než odvedené dílčí zálohové splátky, odečte si bytový podnik nebo bytové hospodářství přeplatek při odvodu dílčích zálohových splátek na příští čtvrtletí.
§ 35.
Počítá-li schválený finanční plán bytového podniku nebo bytového hospodářství se ziskem, avšak vykáže-li podnik nebo hospodářství ve čtvrtletní účetní závěrce ztrátu, kterou hradí Fond (§ 50 odst. 1 č. 2), odečte si ji od zisku za příští čtvrtletí; zprávu o tom podá peněžnímu ústavu a Fondu.
§ 36.
(1) Zisk, který přísluší podniku, odvádějí bytová hospodářství podnikovým hospodářstvím podle čtvrtletních účetních závěrek, a to vždy koncem hospodářského měsíce následujícího po čtvrtletí, za něž se zisk odvádí.
(2) Bytové podniky ukládají tento zisk na zvláštní účet u peněžního ústavu ve stejných lhůtách; o jeho použití se rozhodne podle směrnic, jež vydá ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvem financí a s ministerstvem vnitra.
Odvod odpisů.
§ 37.
Odpisy odvádějí bytové podniky a bytová hospodářství Fondu čtvrtletně v částkách rovnajících se čtvrtině ročních rozpočtovaných odpisů, a to vždy 15. dne druhého hospodářského měsíce toho čtvrtletí, za které se odpisy odvádějí.
§ 38.
Přesahuje-li ve schváleném finančním plánu bytového podniku nebo bytového hospodářství úhrn rozpočtovaných odpisů 240.000 Kčs, odvádí podnik nebo hospodářství odpisy Fondu měsíčně v částkách rovnajících se třetině čtvrtletních rozpočtovaných odpisů, a to vždy 15. dne toho měsíce, za který se odpisy odvádějí.
§ 39.
Odvod částek rovnajících se zůstatkové účetní ceně vyřazených investic.
(1) Částky rovnající se zůstatkové účetní ceně vyřazeného investičního bytového majetku odvedou Fondu bytové podniky nebo bytová hospodářství do 20 dnů po skončení hospodářského měsíce, v němž bylo vyřazení investičního bytového majetku vyúčtováno v účtové třídě 0.
(2) Došlo-li k vyřazení investičního bytového majetku pojistnou příhodou, za niž má pojišťovna poskytnout bytovému podniku nebo bytovému hospodářství pojistnou náhradu, poukáže mu pojišťovna tuto náhradu na jeho účet u peněžního ústavu; z tohoto účtu poukáže podnik nebo hospodářství Fondu částku rovnající se zůstatkové účetní ceně vyřazeného investičního bytového majetku do 15 dnů poté, kdy mu došlo vyrozumění o poukazu pojistné náhrady.
§ 40.
Odvod hotovostí poskytnutých na úhradu skutečné pořizovací ceny rodinných domků.
Hotovosti, jimiž přispěl na úhradu skutečné pořizovací ceny rodinného domku jednotlivec, pro něhož je domek určen, odvede bytový podnik nebo bytové hospodářství Fondu do 15 dnů poté, kdy je obdržel.
§ 41.
Odvod úmorových a úhrnkových ročních splátek.
Částky rovnající se úmorovým splátkám na pohledávku z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu, jakož i částky rovnající se úhrnkovým ročním splátkám na pohledávky z platu za obnovu rodinných domků odvádějí bytové podniky a bytová hospodářství Fondu vždy 15. dne prvního a sedmého hospodářského měsíce.
Konečné vyúčtování odvodů.
§ 42.
(1) Splátky na odvod zisku, který přísluší Fondu (§§ 33 a 34), a na odvod odpisů (§§ 37 a 38) zaplacené za rok se považují za zálohy. Konečná výše těchto odvodů se stanoví podle schválené účetní závěrky.
(2) Vyplyne-li z této závěrky nedoplatek, doplatí jej bytový podnik nebo bytové hospodářství Fondu do 15 dnů po jejím schválení; vyplyne-li přeplatek, poukáže jej Fond bytovému podniku nebo bytovému hospodářství na jeho účet u peněžního ústavu do 15 dnů poté, kdy podnik nebo hospodářství uplatnily u něho svůj nárok doložený výpočtem.
(3) Splátky na odvody ani dodatečně vyúčtované rozdíly se neúrokují.
§ 43.
(1) Ustanovení § 42 platí přiměřeně též o splátkách na zisk, který přísluší podniku.
(2) Uložil-li bytový podnik podle § 36 odst. 2 na zvláštní účet u peněžního ústavu více, než kolik činí podle schválené účetní závěrky příslušná část zisku, vybere si rozdíl do 15 dnů po jejím schválení.
Oddíl 5.
Plánovaná úhrada nákladů a úhrada ztráty.
Plánovaná úhrada nákladů.
§ 44.
(1) Jsou-li rozpočtované náklady vyšší než rozpočtované výnosy, uvede bytové hospodářství v rozpočtu
1. jako nárok vůči podnikovému hospodářství tu část rozdílu, která vyplývá z toho, že nájemné vybírané z bytového majetku je nižší než obvyklé nájemné z nájemních předmětů téhož druhu, stejné velikosti, jakosti a polohy v obci (dále jen „plánovaná úhrada nákladů, která jde na vrub podniku“);
2. jako nárok vůči Fondu zbývající část rozdílu (dále jen „plánovaná úhrada nákladů, která jde na vrub Fondu“).
(2) Plánovaná úhrada nákladů je výnosem bytového hospodářství.
(3) Kolik činí obvyklé nájemné v obci, potvrdí bytovým hospodářstvím okresní národní výbor podle směrnic vydaných ministerstvem práce a sociální péče.
§ 45.
Ustanovení § 44 platí přiměřeně též pro bytové podniky s odchylkou, že část plánované úhrady nákladů, která nejde na vrub Fondu, vykáže se na zvláštním účtu jako aktivum.
Částky poskytované na plánovanou úhradu nákladů.
§ 46.
(1) Částky potřebné na plánovanou úhradu nákladů, která jde na vrub Fondu, poskytuje bytovým podnikům a bytovým hospodářstvím Fond podle schválené čtvrtletní účetní závěrky, doložené rozborem hmotného plnění plánovaných úkolů, po vyjádření peněžního ústavu (§ 70).
(2) Jsou-li podle čtvrtletní účetní závěrky skutečné náklady nižší než rozpočtované, nesnižuje se úhrada, vyplývá-li rozdíl z toho, že plánované úkoly byly náležitě splněny nižšími náklady než rozpočtovanými; Fond však nehradí tento rozdíl, vyplývá-li z toho, že některé rozpočtované náklady odpadly nebo se snížily proto, že plánované úkoly nebyly náležitě splněny.
(3) Orgán, jemuž přísluší schvalovat účetní závěrky, zašle ihned po schválení čtvrtletní účetní závěrky její opis Investiční bance, národnímu podniku, která zaplatí do 30 dnů poté, kdy obdržela tento opis, na vrub Fondu částky potřebné na plánovanou úhradu nákladů.
§ 47.
Částky potřebné na plánovanou úhradu nákladů, která jde na vrub podniku, poskytují bytovým hospodářstvím podniková hospodářství podle schválené čtvrtletní účetní závěrky, a to vždy 15. dne druhého hospodářského měsíce každého čtvrtletí.
§ 48.
(1) Částky, které poskytl v roce na plánovanou úhradu nákladů bytového podniku nebo bytového hospodářství Fond, se vyúčtují podle schválené účetní závěrky ve shodě se zásadou stanovenou v § 46 odst. 2.
(2) Vyplyne-li z této závěrky přeplatek, vrátí jej bytový podnik nebo bytové hispodářství Fondu do 15 dnů po jejím schválení; vyplyne-li nedoplatek, poukáže jej Fond bytovému podniku nebo bytovému hospodářství na jeho účet u peněžního ústavu do 15 dnů poté, kdy podnik nebo hospodářství uplatnily u něho svůj nárok doložený výpočtem.
(3) Dodatečně vyúčtované rozdíly se neúrokují.
§ 49.
Ustanovení § 48 platí přiměřeně též o částkách, které poskytlo na plánovanou úhradu nákladů bytového hospodářství podnikové hospodářství.
Úhrada ztráty.
§ 50.
(1) Jsou-li podle schválené účetní závěrky bytového hospodářství skutečné náklady vyšší než skutečné výnosy, hradí
1. podnikové hospodářství tu část ztráty, která vyplývá z toho, že nájemné vybírané z bytového majetku je nižší než obvyklé nájemné z nájemních předmětů téhož druhu, stejné velikosti, jakosti a polohy v obci, pokud tento rozdíl nebyl již zahrnut do plánované úhrady nákladů, která jde na vrub podniku, nebo z toho, že skutečné náklady jsou vyšší než náklady rozpočtované;
2. Fond zbývající část ztráty.
(2) Pohledávka bytového hospodářství z nároku vůči podnikovému hospodářství je splatná do 15 dnů po schválení účetní závěrky a pohledávka z nároku vůči Fondu do 15 dnů poté, kdy mu bytové hospodářství oznámilo svůj nárok doložený výpočtem.
§ 51.
Ustanovení § 50 platí přiměřeně též pro bytové podniky s odchylkou, že se část ztráty, kterou nehradí Fond, uhradí podle směrnic, jež vydá ministerstvo práce a sociální péče v dohodě s ministerstvem financí a s ministerstvem vnitra.
Část třetí.
FINANCOVÁNÍ BYTOVÝCH INVESTIC.
Oddíl 1.
Bytové investice.
Pojem bytových investic.
§ 52.
Bytovými investicemi se ve smyslu této vyhlášky rozumí pořízení investičního bytového majetku národního, pokud není podle § 8 odst. 1 č. 1 zákona vyloučen z působnosti Fondu, jakož i jeho opravy investiční povahy.
§ 53.
(1) Jsou-li bytovým majetkem obytné domy, považuje se za jeho pořízení vedle nabytí takových domů též
1. jejich novostavba, jakož i úprava neobytných budov na obytné domy;
2. přístavba, nástavba nebo stavební změna obytných domů, získají-li se tak nové byty;
3. obnova obytných domů zničených nebo poškozených ve spojitosti s válečnými událostmi nebo s nepřátelskou okupací, jakož i obnova obytných domů, které byly zničeny nebo poškozeny živelní pohromou.
(2) Obnovou obytných domů zničených nebo poškozených ve spojitosti s válečnými událostmi nebo s nepřátelskou okupací se rozumějí stavební práce uvedené v § 1 odst. 1 zákona č. 86/1946 Sb., o stavební obnově, ve znění zákona č. 115/1947 Sb.
§ 54.
Podmínky financování bytových investic.
(1) Fond financuje toliko bytové investice, které jsou součástí úkolů stanovených jednotným hospodářským plánem.
(2) Pořízení obytných domů financuje Fond jen tehdy, je-li jejich stavba ve shodě s územním nebo zastavovacím plánem a provádějí-li se podle závazných nebo směrných typů a podle předpisů pro pozemní stavby, pokud ministerstvo stavebního průmyslu v dohodě se zúčastněnými ústředními úřady nepovolí výjimku.
Způsob financování bytových investic.
§ 55.
(1) Fond hradí prostřednictvím Investiční banky od rozhodného dne skutečnou pořizovací cenu bytových investic bytových podniků a bytových hospodářství.
(2) Prostředky potřebné k této úhradě uvolňuje Fond podle potvrzení krajského národního výboru, že u bytové investice jsou splněny podmínky stanovené v § 54, pokud jejich splnění již není patrno z plánů a rozpisů předložených Investiční bance; úhrady provádí na vrub Fondu Investiční banka při nabytí nemovitostí podle dokladů o jejich nabytí, jinak podle faktur.
(3) Bytové podniky a bytová hospodářství jsou povinny přezkoumat faktury s péčí řádného hospodáře; nesplnil-li podnik nebo hospodářství tuto povinnost a nepozastavil-li závady, které mohl zjistit, oznámí to Investiční banka dohlédacímu národnímu výboru (úřadu).
§ 56.
Bytové investice vlastní výroby financuje bytový podnik nebo bytové hospodářství po dobu jejich výroby, po případě po dobu jednotlivých ucelených etap výroby z provozních prostředků. Zároveň s aktivováním investice v účtové třídě 0 předloží podnik nebo hospodářství Investiční bance vnitropodnikovou fakturu podle směrnic o vnitropodnikové faktuře, podle níž Investiční banka proplatí aktivovanou částku na vrub Fondu.
§ 57.
(1) Bytový podnik ani bytové hospodářství nesmějí použiti na úhradu pořizovací ceny bytových investic jiných prostředků, než které jim poskytne pro tento účel Fond.
(2) Prostředků určených k financování bytových investic nesmí bytový podnik ani bytové hospodářství použiti k jiným účelům.
Oddíl 2.
Stavba a obnova rodinných domků.
§ 58.
Pojem rodinných domků.
(1) Za bytové investice se považuje též stavba nebo obnova rodinných domků, jimiž se rozumějí domky s jedním bytem určené k tomu, aby je bytový podnik nebo bytové hospodářství převedly do osobního vlastnictví jednotlivců.
(2) O stavbě a obnově rodinných domků a o jejich financováni Fondem platí ustanovení oddílu 1 s odchylkami stanovenými v tomto oddílu.
Stavba a obnova rodinných domků.
§ 59.
(1) Fond financuje stavbu rodinných domků jen tehdy, jsou-li domky určeny pro osoby, které se zvláště zasloužily o výstavbu státu.
(2) Obnovu rodinných domků financuje Fond, jsou-li domky určeny pro osoby oddané lidově demokratickému řádu.
§ 60.
(1) Bytové podniky a bytová hospodářství mohou stavěti nebo obnovovati rodinné domky i na pozemcích jednotlivců, pro které jsou domky určeny.
(2) O podmínkách stavby nebo obnovy platí dohoda stran; pokud tato dohoda nestanoví jinak, platí pro právní poměry mezi stranami předpisy o smlouvě o dílo.
§ 61.
Úhrada pořizovací ceny rodinných domků.
Přispěje-li jednotlivec, pro něhož je určen rodinný domek, již při jeho stavbě nebo obnově hotovými penězi na úhradu jeho skutečné pořizovací ceny, odvede je bytový podnik nebo bytové hospodářství Fondu; přispěje-li takto dodávkami nebo výkony, které dodal nebo vykonal sám nebo v jeho prospěch jiné osoby, odvede příslušnou částku Fondu podnik, který provádí stavební práce.
Převod rodinných domků do osobního vlastnictví.
§ 62.
(1) Rodinné domky, jež bytový podnik nebo bytové hospodářství vystavěly na svých pozemcích, prodají po dokončení stavby bez pozemků osobám, pro které jsou určeny, do osobního vlastnictví za kupní cenu, která se rovná skutečné pořizovací ceně.
(2) Zároveň s kupní smlouvou sjedná bytový podnik nebo bytové hospodářství smlouvu, kterou přenechá nabyvateli rodinného domku a jeho právním nástupcům k bezplatnému užívání na dobu trvání domku nezastavěnou část stavebního pozemku.
§ 63.
(1) Rodinné domky, jež bytový podnik nebo bytové hospodářství vystavěly nebo obnovily na pozemcích osob, pro které jsou domky určeny, odevzdají po dokončení stavby nebo obnovy vlastníkům pozemků do osobního vlastnictví.
(2) Za stavbu nebo obnovu přísluší bytovému podniku nebo bytovému hospodářství vůči vlastníku rodinného domku nárok na plat, který se rovná skutečné pořizovací ceně.
§ 64.
Na úhradu kupní ceny rodinného domku nebo platu za jeho stavbu nebo obnovu se započte cena prostředků, jimiž nabyvatel (vlastník) domku přispěl k úhradě jeho skutečné pořizovací ceny; zbytek tvoří pohledávku bytového podniku nebo bytového hospodářství za vlastníkem rodinného domku.
§ 65.
Splácení pohledávek z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejích stavbu nebo obnovu.
(1) Vlastníci rodinných domků jsou povinni pohledávky bytového podniku nebo bytového hospodářství z kupní ceny rodinných domků nebo z platu za jejich stavbu nebo obnovu umořovat a pohledávky z platu za obnovu domků vedle toto též úrokovat.
(2) Výši úmorových splátek, jakož i úhrnkových ročních splátek stanoví krajský národní výbor podle směrnic ministerstva financí vydaných v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče; na návrh bytového podniku nebo bytového hospodářství může v jednotlivých případech též rozhodnouti, aby se upustilo od zúročení jeho pohledávky z platu za obnovu rodinného domku.
(3) Úmorové splátky i úhrnkové roční splátky jsou splatné pololetně předem vždy 1. dne prvního a sedmého hospodářského měsíce. První splátka je splatná 1. dne pololetí následujícího po prodeji (odevzdání) domku.
§ 66.
Zákaz zcizení a zavazení.
(1) Vlastník rodinného domku nesmí jej bez svolení bytového podniku nebo bytového hospodářství zcizit ani zatížit, dokud nesplatil pohledávku bytového podniku nebo bytového hospodářství z kupní ceny domku nebo z platu za jeho stavbu nebo obnovu.
(2) Při stavbě a obnově rodinných domků na pozemcích jednotlivců, pro něž jsou domky určeny, působí tento zákaz zcizení a zavazení ode dne, kdy došlo mezi stranami k dohodě o podmínkách stavby nebo obnovy.
(3) Zákaz zcizení a zavazení zapíše soud v pozemkové knize ve prospěch bytového podniku nebo bytového hospodářství na jejich návrh.
Část čtvrtá.
PROVOZNÍ ÚVĚR, PLATEBNÍ STYK A PENĚŽNÍ KONTROLA.
Oddíl 1.
Provozní úvěr.
§ 67.
Peněžní ústavy poskytující provozní úvěr.
(1) Nestačí-li vlastní příjmy bytového podniku k financování jeho provozu, opatří si potřebné provozní prostředky úvěrem od Státní banky československé, která může poskytnutím tohoto úvěru pověřit příslušný ústav lidového peněžnictví.
(2) Prostředky potřebné k financování provozu bytového hospodářství poskytuje sdruženým podnikům peněžní ústav, který jim poskytuje provozní úvěr pro jejich podnikové hospodářství.
Podmínky provozního úvěru.
§ 68.
(1) Provozní úvěr poskytuje příslušný peněžní ústav na žádost bytového podniku nebo bytového hospodářství podanou se souhlasem vedoucího národního výboru; jde-li o úvěr na stavební údržbu, musí být žádost mimo to doložena potvrzením krajského národního výboru, že provedení údržby je nezbytně nutné a že je zahrnuto v plánu stavební údržby.
(2) Potřebný provozní úvěr, zejména na stavební údržbu a opatření zásob paliva, poskytuje peněžní ústav na podkladě čtvrtletního rozpočtu bytového podniku nebo bytového hospodářství; při tom určí zároveň nejvyšší přípustnou hranici úvěru pro rozpočetní období, přihlížeje k příjmovým a výdajovým výkyvům v průběhu tohoto období.
§ 69.
Bytový podnik ani bytové hospodářství nesmějí použiti provozního úvěru k jiným účelům než provozním.
Oddíl 2.
Platební styk.
§ 70.
Soustředění platebního styku.
Bytové podniky a bytová hospodářství jsou povinny soustředit své peněžní spojení týkající se provozu u peněžního ústavu příslušného, aby jim poskytoval provozní úvěr (dále jen „peněžní ústav“).
§ 71.
Placení převodem v úctě.
Platy týkající se provozu jsou bytové podniky a bytová hospodářství povinny konat zásadně převodem ze svého účtu u peněžního ústavu.
§ 72.
Placení hotovými.
O placení hotovými a o nezbytně nutné výši pokladní hotovosti platí přiměřeně ustanovení §§ 1 až 5 vyhlášky ministerstva financí č. 11/1951 Ú. l. I, kterou se vydávají směrnice o placení hotovými a o nezbytně nutné výši pokladní hotovosti národních a komunálních podniků.
§ 73.
Vzájemné úvěry mezi bytovým a podnikovým hospodářstvím.
(1) Bytová a podniková hospodářství smějí si poskytovat jen úvěr vyplývající ze vzájemných dodávek a výkonů.
(2) Tento úvěr, jakož i společné správní náklady se měsíčné vypořádají.
Oddíl 3.
Peněžní kontrola.
§ 74.
Peněžní ústavy provádějící peněžní kontrolu.
Investiční banka a peněžní ústavy provádějí při placení investic a při financování provozu bytových podniků a bytových hospodářství stálou peněžní kontrolu těchto podniků a hospodářství.
Výkon peněžní kontroly.
§ 75.
(1) Státní úřad plánovací stanoví směrnicemi pro kontrolu plnění finančního plánu, které podklady a jakým způsobem jsou bytové podniky a bytová hospodářství povinny předkládat Investiční bance a peněžním ústavům pro výkon peněžní kontroly.
(2) Investiční banka a peněžní ústavy jsou oprávněny nahlížeti do zápisů a dokladů podnikového početnictví bytových podniků a bytových hospodářství a přezkoušeti skutečný stav jejich bytových investic a zásob.
§ 76.
Bytové podniky a bytová hospodářství oznámí Investiční bance nebo peněžnímu ústavu při udělování příkazů a při peněžních výběrech týkajících se bytového hospodářství jejich účel testy stanovenými závaznými směrnicemi státního úřadu plánovacího vydanými podle zákona č. 116/1946 Sb., o jednotné organisaci podnikového početnictví.
§ 77.
Porušuje-li bytový podnik nebo bytové hospodářství ustanovení o placení hotovými a o nezbytně nutné výši pokladní hotovosti nebo předkládá-li Investiční bance nebo peněžnímu ústavu opožděně podklady nutné pro provádění peněžní kontroly anebo zjistí-li Investiční banka nebo peněžní ústav u něho podstatné závady v početnictví nebo jiné závady, oznámí to dohlédacímu národnímu výboru (úřadu), který stanoví podniku nebo hospodářství lhůtu k nápravě; nedosáhne-li se nápravy, může Investiční banka nebo peněžní ústav se souhlasem krajského národního výboru omezit výplaty tak, aby byly placeny pouze mzdy a odváděny odpisy a zisk.
Část pátá.
SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ.
§ 78.
Organisace a vrchní vedení bytových podniků a bytových hospodářství.
(1) O organisaci bytových podniků a o vykonávání vrchního vedení a dozoru státu nad nimi platí obecné předpisy o komunálních podnicích, pokud zvláštní předpisy o hospodaření s bytovým majetkem národním nestanoví jinak. Totéž platí přiměřeně i o organisaci bytových hospodářství a o vykonávání vrchního vedení a dozoru státu nad nimi.
(2) Pokud při provádění této vyhlášky vykonává úkoly vrchního vedení a dozoru státu nad bytovými podniky nebo bytovými hospodářstvími ministerstvo vnitra, postupuje v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče.
§ 79.
Přechodné ustanovení.
Ministerstvo vnitra učiní v dohodě s ministerstvem práce a sociální péče a ministerstvem financí opatření, aby hospodaření s bytovým majetkem národním za dobu ode dne počátku účinnosti této vyhlášky až do jejího vyhlášení bylo uvedeno v soulad s jejími ustanoveními.
§ 80.
Počátek účinnosti.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1951.

Ministr práce a sociální péče:
Erban v. r.
Ministr financí:
Kabeš v. r.