86/1975 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o Protokolu o změnách Dohody o mnohostranném zúčtování v převoditelných rublech a o zřízení Mezinárodní banky hospodářské spolupráce

86
VYHLÁŠKA
ministra zahraničních věcí
ze dne 22. května 1975
o Protokolu o změnách Dohody o mnohostranném zúčtování v převoditelných rublech a o zřízení Mezinárodní banky hospodářské spolupráce

Dne 18. prosince 1970 byl v Moskvě podepsán Protokol o změnách Dohody o mnohostranném zúčtování v převoditelných rublech a o zřízení Mezinárodní banky hospodářské spolupráce, podepsané v Moskvě dne 22. října 1963 a uveřejněné vyhláškou ministra zahraničních věcí ze dne 6. června 1964 č. 175 Sb.
Podle ustanovení svého bodu III Protokol vstoupil v platnost dnem 26. června 1973.
Český překlad Dohody ve znění Protokolu se vyhlašuje současně.

Ministr:
Ing. Chňoupek v. r.


DOHODA
o mnohostranném zúčtování v převoditelných rublech a o zřízení Mezinárodní banky hospodářské spolupráce
Vlády Bulharské lidové republiky, Maďarské lidové republiky, Německé demokratické republiky, Mongolské lidové republiky, Polské lidové republiky, Rumunské socialistické republiky, Svazu sovětských socialistických republik a Československé socialistické republiky
v zájmu rozvoje a prohloubení mezinárodní socialistické dělby práce, dalšího rozšíření a upevnění obchodních a hospodářských styků a
v zájmu zdokonalení systému zúčtování a posílení devizově finančního působení na plnění vzájemných závazků
se dohodly takto:
Článek I
Zúčtování na základě dvoustranných a mnohostranných dohod a jednotlivých kontraktů o vzájemných dodávkách zboží, jakož i dohod o jiných platech mezi smluvními stranami se bude provádět od 1. ledna 1964 v převoditelných rublech.
Zlatý obsah převoditelného rublu činí 0,987412 g ryzího zlata.
Každý členský stát Mezinárodní banky hospodářské spolupráce (dále jen banky), který má prostředky na účtech v převoditelných rublech, může těmito prostředky volně disponovat.
Každý členský stát banky bude při uzavírání obchodních dohod zabezpečovat vyrovnanost příjmů a platů v převoditelných rublech se všemi ostatními členskými státy banky jako celkem v rámci kalendářního roku, nebo jiného období dohodnutého členskými státy banky. Přitom se bude přihlížet k vytváření nebo využívání případných rezerv v převoditelných rublech, jakož i k úvěrovým operacím.
Každý členský stát banky bude zajišťovat včasné a úplné splnění svých platebních závazků v převoditelných rublech vůči ostatním členským státům banky a Mezinárodní bance hospodářské spolupráce.
Článek II
S cílem napomáhat hospodářské spolupráci a rozvoji národního hospodářství smluvních stran, jakož i rozšiřovat spolupráci těchto stran s jinými státy zřizuje se Mezinárodní banka hospodářské spolupráce se sídlem v Moskvě.
Zakládajícími členy banky jsou smluvní strany.
Úkolem banky je
a) provádět mnohostranné zúčtování v převoditelných rublech;
b) úvěrovat zahraničně obchodní a jiné operace členských států banky;
c) získávat a uschovávat volné prostředky v převoditelných rublech;
d) získávat zlato, volně směnitelné a jiné měny od členských států banky a od jiných států a rovněž provádět jiné operace se zlatem, volně směnitelnými a jinými měnami.
Bankovní rada prozkoumá možnost provádět prostřednictvím banky operace spojené se směnou převoditelných rublů za zlato a volně směnitelné měny;
e) provádět jiné bankovní operace odpovídající cílům a úkolům banky vyplývajícím z jejího Statutu.
Kromě uvedených funkcí může banka provádět z pověření a z prostředků zainteresovaných států financování a úvěrování provozu fungujících společných průmyslových podniků a jiných objektů.
Činnost banky se řídí touto Dohodou, Statutem banky, který je nedílnou součástí této Dohody, jakož i směrnicemi a předpisy vydávanými bankou v rámci její pravomoci.
Článek III
Základní kapitál Mezinárodní banky hospodářské spolupráce se stanoví v částce tři sta miliónů převoditelných rublů. Podle rozhodnutí bankovní rady část tohoto základního kapitálu se vytváří ve zlatě a volně směnitelných měnách. Podíly (kvóty) smluvních stran na tomto kapitálu se stanoví podle objemu vývozu v jejich vzájemném obchodě a činí pro
 Bulharskou lidovou republiku  17 mil. rublů  Maďarskou lidovou republiku  21 mil. rublů  Německou demokratickou republiku  55 mil. rublů  Mongolskou lidovou republiku  3 mil. rublů  Polskou lidovou republiku  27 mil. rublů  Rumunskou socialistickou republiku  16 mil. rublů  Svaz sovětských socialistických republik  116 mil. rublů  Československou socialistickou republiku  45 mil. rublů 
Splácení základního kapitálu banky v převoditelných rublech se bude zajišťovat dodávkami zboží převyšujícími dovoz nad vybilancované dodávky zboží smluvních stran o částky, které se rovnají výši jejich kvót. Splacení základního kapitálu banky (v převoditelných rublech) může být podle přání státu provedeno také ve volně směnitelné měně nebo ve zlatě.
Podíly bude splácet každá smluvní strana v prvním roce ve výši 20 % své kvóty a v dalších letech podle rozhodnutí bankovní rady.
Výše základního kapitálu banky může být změněna usnesením členských států banky.
Banka má rezervní kapitál; lhůtu, výši, účel a způsob jeho vytváření určuje bankovní rada.
Banka může mít také zvláštní fondy vytvářené bankovní radou podle dohody členských států banky.
Článek IV
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce provádí svou činnost na základě plné rovnoprávnosti a uznávání svrchovanosti členských států banky.
Při projednávání a řešení otázek spojených s činností banky mají členské státy banky rovná práva.
Článek V
Zúčtování mezi členskými státy banky se bude provádět v převoditelných rublech prostřednictvím Mezinárodní banky hospodářské spolupráce za účasti bank členských států. Stanoví se tyto základní zásady soustavy mnohostranného zúčtování:
a) zúčtování se provádí v převoditelných rublech na účtech bank členských států; účty budou otevřeny v Mezinárodní bance hospodářské spolupráce nebo v dohodě s ní v bankách členských států. Přitom banka vyvážejícího státu zasílá příslušné dispoziční dokumenty na zboží, jakož i platební dokumenty bezprostředně bance dovážejícího státu. Banky států sdělují denně Mezinárodní bance hospodářské spolupráce stanovenou formou údaje s uvedením příslušné částky pohledávek (příjmů) nebo plateb ve prospěch banky vývozce;
b) platy se provádějí v převoditelných rublech v rámci vlastních prostředků každé banky na účtech, na které se účtují všechny příjmy ve prospěch banky disponující účtem včetně částek přijatých úvěrů;
c) prostředky na účtech v převoditelných rublech disponuje banka členského státu, na jejíž jméno je účet otevřen;
d) vlastní a zapůjčené prostředky bank členských států v převoditelných rublech se oddělují a za tím účelem se těmto bankám otevírají jednak účty, na kterých se shromažďují prostředky náležející uvedeným bankám, a jednak úvěrové účty, na kterých se účtují závazky z úvěrů poskytnutých těmto bankám Mezinárodní bankou hospodářské spolupráce;
e) přednostní formou zúčtování je inkaso s následným akceptem (promptní inkaso). Podle dohody mezi bankami členských států se mohou používat i jiné formy zúčtování (inkaso s předběžným akceptem, akreditivy, bankovní převody aj.);
f) Mezinárodní banka hospodářské spolupráce vyplácí úroky z peněžních prostředků na účtech a z vkladů diferencovaně podle doby uložení.
Podle rozhodnutí bankovní rady může banka běžné účty neúročit.
Článek VI
Banka může poskytovat úvěry v převoditelných rublech:
a) zúčtovací úvěr - na krytí potřeb zmocněných bank při krátkodobém převýšení plateb nad příjmy. Tento úvěr má revolvingový charakter. Poskytuje se neprodleně podle potřeby v rámci limitu stanoveného bankovní radou. Lhůta pro splácení úvěru se nestanoví. Zadluženost u úvěru může přecházet na příští rok;
b) termínovaný úvěr - na krytí dlouhodobějších finančních potřeb zmocněných bank. Úvěr se poskytuje na opatření související se specializací a kooperací výroby, na rozšíření obratu zboží, na vyrovnávání platební bilance, na sezónní potřeby atd. Banka poskytuje tento úvěr na základě odůvodněných přihlášek zmocněných bank na pevné lhůty v rozmezí do jednoho roku a v jednotlivých případech podle rozhodnutí bankovní rady na dva až tři roky.
Za používání úvěrů se platí úroky. Výši úrokových sazeb u úvěrů v převoditelných rublech stanoví bankovní rada, vycházejíc z nezbytnosti podněcovat hospodárné využívání peněžních prostředků a zajišťovat rentabilitu banky.
Státům, jejichž vývoz má výrazně sezónní charakter, se termínovaný úvěr na sezónní potřeby poskytuje způsobem stanoveným bankovní radou za výhodných (pokud jde o úrokové sazby) podmínek.
Článek VII
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce bude při plnění jí uložených funkcí v oblasti zúčtování a úvěrování všestranně napomáhat ke splnění závazných vzájemných dodávek zboží mezi členskými státy banky a k upevnění plánovací a platební kázně při vzájemném zúčtování.
V této souvislosti je banka zmocněna:
a) omezovat nebo úplně zastavovat poskytování úvěrů bankám těch členských států, které nedodržují své platební závazky vůči bance nebo ostatním členským státům. Omezování a zastavování úvěrování se provádí ve lhůtách stanovených bankovní radou;
b) informovat na základě podkladů, které má k dispozici, příslušné orgány a v nutných případech vlády členských států banky o porušování platebních závazků za dodané zboží.
Při zúčtování a úvěrování v převoditelných rublech banka zajišťuje evidenci o plnění platebních závazků členských států banky.
Článek VIII
Zúčtování neobchodních operací, uskutečňovaných podle vnitřních maloobchodních cen a sazeb za služby, se bude provádět na zvláštních účtech v národních měnách v bankách členských států podle dohod o zúčtování neobchodních platů platných mezi těmito státy. Tyto účty se mohou doplňovat z účtů v převoditelných rublech po přepočtu koeficientem a kursem s přirážkami (srážkami) pro neobchodní platy, stanovenými uvedenými dohodami o zúčtování neobchodních platů. Prostředky z účtu neobchodních platů se mohou převádět na účty v převoditelných rublech rovněž s použitím uvedeného koeficientu a kursu.
Článek IX
Na základě rozhodnutí rady Mezinárodní banky hospodářské spolupráce může tato banka provádět zúčtování v převoditelných rublech se státy, které nejsou členy banky. Způsob a podmínky zúčtování v převoditelných rublech s těmito státy určuje bankovní rada v dohodě se zainteresovanými státy.
Článek X
Účast států v Mezinárodní bance hospodářské spolupráce a činnost této banky nemůže být na překážku rozvoji bezprostředních finančních a jiných vztahů členských států banky jak mezi sebou navzájem, tak i s jinými státy.
Článek XI
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce má na území každého členského státu právní způsobilost nutnou k výkonu jejích funkcí a k dosažení jejích cílů.
Banka, jakož i zástupci států v bankovní radě a funkcionáři banky požívají na území každého členského státu výsad a imunit, které jsou nezbytné k výkonu funkcí a k dosažení cílů stanovených touto Dohodou a Statutem banky.
Právní způsobilost, výsady a imunity, uvedené v tomto článku, určuje Statut banky.
Článek XII
Smluvní strany provedou změny vyplývající z této Dohody v těch dvoustranných dohodách platných mezi nimi, které stanoví zúčtování clearingovými účty, nebo uzavřou nové dohody, předpokládající zúčtování v převoditelných rublech.
Po podpisu této Dohody prohlásí smluvní strany Dohodu o mnohostranném clearingu z 20. června 1957 za zrušenou podle článku 15 téže Dohody.
Dlužné částky smluvních stran, vykázané na dvoustranných clearingových účtech k 1. lednu 1964, budou vzaty v úvahu při uzavírání obchodních dohod na rok 1964 a vyrovnány v rámci těchto dohod v převoditelných rublech způsobem dohodnutým mezi zainteresovanými stranami.
Článek XIII
K této Dohodě mohou přistoupit a stát se členy banky jiné státy. Za tím účelem stát předloží bankovní radě oficiální prohlášení, že uznává cíle a zásady činnosti banky a přijímá závazky vyplývající z této Dohody a Statutu banky.
Přijetí za člena banky se provádí se souhlasem všech členských států a na základě rozhodnutí bankovní rady.
Řádně ověřená kopie rozhodnutí bankovní rady o přijetí nového státu za člena banky a dokument o připojení k této Dohodě (ratifikaci Dohody) se předají do úschovy depozitáři této Dohody. Datum odevzdání uvedených dokumentů depozitáři Dohody se považuje za datum připojení k Dohodě a přijetí příslušného státu za člena banky.
Článek XIV
Tato Dohoda podléhá ratifikaci a vstoupí v platnost dnem, kdy poslední ze smluvních stran odevzdá svou ratifikační listinu depozitáři této Dohody.
Avšak Dohoda bude předběžně prováděna počínaje dnem 1. ledna 1964, jestliže k tomuto dni nevstoupí v platnost podle prvního odstavce tohoto článku.
Článek XV
Tato Dohoda může být změněna jen se souhlasem všech členských států banky.
Každý stát může vypovědět tuto Dohodu a členství v bance s tím, že to oznámí nejméně šest měsíců předem bankovní radě. V průběhu této doby musí být upraveny vztahy mezi bankou a příslušným státem podle jejich vzájemných závazků. O tom, že státy vypověděly účast na této Dohodě a členství v bance, vyrozumí bankovní rada oficiálně depozitáře této Dohody.
Tato Dohoda pozbývá platnosti, jestliže nejméně dvě třetiny členských států banky prohlásí, že se zříkají účasti na této Dohodě a členství v bance podle ustanovení druhého odstavce tohoto článku.
Článek XVI
Tato Dohoda bude uložena v sekretariátě Rady vzájemné hospodářské pomoci, který bude plnit funkce depozitáře této Dohody.
Sepsáno v Moskvě 22. října 1963 v jednom vyhotovení v ruském jazyce. Ověřené opisy této Dohody budou rozeslány depozitářem všem smluvním stranám.

STATUT
Mezinárodní banky hospodářské spolupráce
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce je zřízena podle dohody mezi vládami Bulharské lidové republiky, Maďarské lidové republiky, Německé demokratické republiky, Mongolské lidové republiky, Polské lidové republiky, Rumunské socialistické republiky, Svazu sovětských socialistických republik a Československé socialistické republiky s cílem napomáhat hospodářské spolupráci a rozvoji národního hospodářství členských států banky, jakož i napomáhat při rozšiřování jejich obchodních a hospodářských styků s jinými zeměmi.
I.
Všeobecná ustanovení
Článek 1
Mezinárodní banka hospodářské spolupráce, dále jen „banka“, organizuje a provádí zúčtovací, úvěrové, finanční a jiné bankovní operace.
Článek 2
1. Banka je právnickou osobou a nazývá se „Mezinárodní banka hospodářské spolupráce“.
2. Banka je zmocněna
a) uzavírat dohody, jakož i provádět jakékoliv operace v mezích své pravomoci;
b) získávat, pronajímat a zcizovat majetek;
c) žalovat a zodpovídat se před soudem a v arbitráži;
d) zřizovat na území státu, v němž má sídlo, jakož i na území jiných států pobočky a jednatelství a mít své zástupce;
e) vydávat směrnice a předpisy o věcech patřících do její pravomoci;
f) vykonávat další činnost směřující k plnění úkolů uložených bance tímto Statutem.
3. Banka odpovídá za své závazky do výše svého majetku. Banka neodpovídá za závazky členských států banky, stejně jako členské státy banky neodpovídají za závazky banky.
4. Banka má razítko s nadpisem: „Mezinárodní banka hospodářské spolupráce“. Pobočky a jednatelství banky mají razítka s tímtéž nadpisem a s doplňkem názvu pobočky nebo jednatelství.
Sídlem banky je Moskva, SSSR.
Článek 3
Banka ručí za zachování tajemství o operacích, účtech a vkladech svých zákazníků a korespondentů.
Všichni funkcionáři a zaměstnanci banky jsou povinni zachovávat tajemství o operacích, účtech a vkladech banky, jejích zákazníků a korespondentů.
II.
Kapitál a fondy banky
Článek 4
Banka má základní kapitál a rezervní kapitál. Banka může mít také zvláštní fondy.
Článek 5
Základní kapitál banky činí 300 miliónů převoditelných rublů a vytváří se podíly v převoditelných rublech. Podle rozhodnutí bankovní rady část tohoto základního kapitálu se vytváří ve zlatě a volně směnitelných měnách.
Členský stát banky má právo složit podíl do základního kapitálu banky (v převoditelných rublech) také ve volně směnitelné měně nebo ve zlatě.
Splácení základního kapitálu se provádí způsobem a ve lhůtách stanovených bankovní radou.
Základní kapitál banky slouží k zabezpečení jejích závazků a používá se k účelům stanoveným Statutem banky.
Výše základního kapitálu banky může být změněna na základě rozhodnutí členských států banky.
V případě vystoupení státu z banky se jeho podíl vrací. Přitom se od celkové částky podílu odečítají dlužné částky tohoto státu vůči bance.
Při zastavení činnosti banky se vracejí podíly a jiné prostředky banky členským státům, a to po odečtení částky nutné k vyrovnání platebních povinností plynoucích ze vzájemného vypořádání nároků členských států banky.
Článek 6
Státu, který vložil do základního kapitálu banky svůj podíl, se vydává osvědčení, které je potvrzením a důkazem o složení podílu.
Článek 7
Banka má rezervní kapitál, lhůtu, výši, účel a způsob jeho vytváření určuje bankovní rada.
Článek 8
Zvláštní fondy vytváří bankovní rada na základě dohody členských států banky.
III.
Operace banky
Zúčtovací operace banky
Článek 9
Banka organizuje a provádí mnohostranné zúčtování obchodních a jiných operací v převoditelných rublech.
Článek 10
Zúčtování se provádí v převoditelných rublech prostřednictvím účtů bank členských států, dále jen „zmocněné banky“, které otevírají v Mezinárodní bance hospodářské spolupráce nebo po dohodě s ní v jiných zmocněných bankách.
Platy se provádějí v rámci prostředků, které má každá zmocněná banka na účtech v převoditelných rublech.
Článek 11
Banka přijímá a rozděluje prostředky v převoditelných rublech i v jiné měně na základě zásad stanovených radou. Banka provádí také jiné bankovní operace.
Zásady provádění operací, otevření, vedení a uzavření účtů v bance stanoví bankovní rada.
Zmocněné banky, které mají prostředky na účtech v bance v převoditelných rublech, mohou volně disponovat těmito prostředky při zúčtování prováděném v převoditelných rublech.
Majitelé účtů v bance, které jsou vedeny v jiných měnách, mohou volně disponovat prostředky na těchto účtech.
Článek 12
Peněžní prostředky v převoditelných rublech ukládají zmocněné banky v Mezinárodní bance hospodářské spolupráce. Za tyto prostředky vyplácí banka úroky ve výši stanovené bankovní radou.
Článek 13
Banka může provádět zúčtovací operace spojené s financováním investic a úvěrováním podniků a jiných objektů, které společně budují, rekonstruují a provozují zainteresované státy.
Článek 14
Banka může provádět zúčtování v převoditelných rublech také se státy, které nejsou členy banky. Způsob a podmínky takového zúčtování v převoditelných rublech stanoví bankovní rada podle dohody se zainteresovanými státy.
Článek 15
Banka může vydávat šeky v převoditelných rublech i v jiných měnách a provádět operace s těmito šeky, jakož i s šeky jiných bank. Podle rozhodnutí bankovní rady se mohou vydávat jiné platební dokumenty.
Článek 16
Banka může přijímat záruky za peněžní závazky bank členských států, jiných právnických osob, jakož i fyzických osob.
Článek 17
Banka může spolupracovat s organizacemi, jejichž činnost odpovídá úkolům banky, nebo se stát jejich členem.
Článek 18
Banka uzavírá s jinými bankami a mezinárodními organizacemi dohody o způsobu zúčtování a vedení účtů otevíraných v bance, jakož i uzavírá korespondentské a jiné smlouvy.
Úvěrové operace banky
Článek 19
Banka poskytuje zmocněným bankám úvěry. Úvěry se poskytují na stanovené účely a za podmínky, že úvěr bude splacen v dohodnutých lhůtách.
Účely, na které se poskytují úvěry, způsob poskytování úvěrů, jejich zajištění a splácení stanoví bankovní rada.
Článek 20
K provádění úvěrových operací sestavuje banka úvěrové plány.
Úvěrové plány banky se sestavují na podkladě úvěrových přihlášek zmocněných bank, které přitom vycházejí z údajů plánů rozvoje národního hospodářství a zahraničního obchodu, jakož i obchodních dohod a kontraktů; při sestavování úvěrových plánů používá banka také vlastních údajů a propočtů. Úvěrové plány schvaluje bankovní rada. Žádost zmocněné banky státu o úvěry převyšující částky obsažené v úvěrovém plánu projedná banka s přihlédnutím k údajům předkládaným zmocněnou bankou o tom, jak stát plní obchodní dohody, a k jiným k tomu nutným materiálům.
Článek 21
Za úvěry přijaté od banky platí dlužníci úroky ve výši stanovené bankovní radou.
Článek 22
Splácení úvěru poskytnutého bankou se provádí ve lhůtě splatnosti způsobem stanoveným bankovní radou.
Článek 23
Banka může provádět z pověření a ze zdrojů zainteresovaných států financování a úvěrování provozu fungujících společných průmyslových podniků a jiných objektů.
Článek 24
Banka uskutečňuje zúčtovací, úvěrové, depozitní, arbitrážní, záruční a jiné operace ve volně směnitelných a jiných měnách, jakož i operace se zlatem.
IV.
Řízení banky
Článek 25
Řídícími orgány banky jsou bankovní rada a bankovní správa.
Bankovní rada
Článek 26
Bankovní rada je nejvyšším řídícím orgánem, který celkově řídí činnost banky.
Bankovní radu tvoří představitelé všech členských států banky, přičemž každý členský stát banky má jeden hlas bez ohledu na výši podílu, který vložil do kapitálu banky.
Členy bankovní rady jmenují vlády členských států banky v počtu až tří zástupců z každého státu.
Bankovní rada zasedá podle potřeby, nejméně však dvakrát za rok.
Zasedáním bankovní rady předsedají postupně představitelé každého členského státu banky.
Článek 27
Usnesení bankovní rady se přijímají jednomyslně. Jednací řád bankovní rady stanoví sama bankovní rada.
Článek 28
Bankovní rada projednává a řeší základní otázky určující politiku a zaměření práce banky:
a) určuje celkové zaměření činnosti banky při navazování styků a spolupráce s bankami členských států a s bankami jiných států, s finančně bankovními a jinými mezinárodními ekonomickými organizacemi, a rovněž spolupráce nebo účasti v organizacích, jejichž činnost odpovídá úkolům banky;
b) schvaluje na návrh bankovní správy úvěrové a jiné plány banky, roční výkazy, bilance a rozdělení zisku banky; stanoví zásady plánování úvěrů a zdrojů a rovněž provádění úvěrových a jiných bankovních operací, stanoví výši úrokových sazeb na úvěry, vklady, běžné a jiné účty v převoditelných rublech, organizační strukturu a systemizaci banky, rozpočet správních výdajů banky;
c) vytváří zvláštní fondy banky na základě dohody členských států banky;
d) jmenuje předsedu a členy bankovní správy;
e) jmenuje revizní komisi banky, projednává její zprávy a přijímá k nim usnesení;
f) povoluje zřízení a likvidaci poboček, jednatelství a zastupitelství banky;
g) projednává zprávy bankovní správy o její činnosti a přijímá k nim usnesení;
h) předkládá k posouzení členským státům návrhy na přijímání nových členů banky;
i) schvaluje pracovní řád zaměstnanců banky;
j) plní jiné funkce vyplývající z tohoto Statutu, které jsou nutné pro dosažení cílů a úkolů banky.
Bankovní správa
Článek 29
Bankovní správa je výkonným orgánem a bezprostředně řídí operativní činnost banky v mezích pravomoci dané jí tímto Statutem a v souladu s usnesením bankovní rady.
Bankovní správa je odpovědna a podřízena bankovní radě.
Bankovní správu tvoří předseda a členové bankovní správy jmenovaní z občanů členských států banky na dobu do pěti let. Počet členů bankovní správy stanoví bankovní rada.
V případě dočasné nepřítomnosti předsedy bankovní správy vykonává jeho povinnosti podle usnesení bankovní správy jeden z členů bankovní správy.
Předseda a členové bankovní správy při plnění služebních povinností jednají jako mezinárodní funkcionáři nezávisle na organizacích a úředních osobách států, jejichž jsou občany.
Článek 30
Bankovní správa banky v osobě svého předsedy nebo jiných funkcionářů banky zmocněných k tomu bankovní správou zastupuje banku ve všech otázkách a operacích banky před úředními osobami, státními a mezinárodními organizacemi a jinými právnickými osobami a uplatňuje jménem banky nároky a pohledávky u soudu a v arbitráži.
Bankovní správa může zmocnit na základě zvláštního pověření funkcionáře banky, aby jednali jejím jménem.
Závazky a pověření banky jsou platné, jsou-li opatřeny dvěma podpisy, a to předsedy a člena bankovní správy, a v nepřítomnosti předsedy pak podpisy dvou členů bankovní správy, z nichž jeden musí být členem bankovní správy vykonávajícím povinnosti předsedy bankovní správy, nebo jiných funkcionářů banky zmocněných k tomu bankovní správou.
Článek 31
Bankovní správa projednává základní otázky operativní činnosti banky, zejména
a) otázky, jejichž řešení nebo schválení na základě tohoto Statutu přísluší do pravomoci bankovní rady; připravuje příslušné materiály a návrhy k projednání bankovní radě;
b) stanovení způsobu podpisování peněžních a zúčtovacích dokladů a korespondence jménem banky, způsobu podpisování a vydávání pověření jménem poboček a jednatelství banky, vzorů peněžních a zúčtovacích dokladů používaných bankou ve vzájemných stycích s jejími zákazníky, úrokových sazeb z úvěrů, vkladů, z běžných a jiných účtů v souladu s usneseními bankovní rady, výše provizních odměn za splnění příkazů svých zákazníků a korespondentů, způsobu a podmínek vydávání záruk bankou, jakož i podmínek přijímání směnek a jiných peněžních závazků k evidenci a zajištění;
c) kontrolu činnosti správ a odborů banky, jejích poboček, jednatelství a zástupců;
d) otázky používání majetku a prostředků banky.
Bankovní správě se též poskytují tato oprávnění:
- sestavovat úvěrové plány banky a předkládat je ke schválení bankovní radě;
- schvalovat směrnice o způsobu provádění úvěrových a jiných bankovních operací na základě zásad stanovených bankovní radou;
- navazovat obchodní styky s finančně bankovními a jinými mezinárodními hospodářskými organizacemi v souladu s rozhodnutím bankovní rady o celkovém zaměření činnosti banky v této oblasti s následující informací bankovní rady o této otázce;
- určovat systemizaci a výši mezd pomocných a technických zaměstnanců v rámci mzdového fondu schváleného bankovní radou na tyto účely.
Bankovní správa má právo v mezích své pravomoci předkládat návrhy k posouzení bankovní radě.
Jednací řád bankovní správy si stanoví bankovní správa sama.
Usnesení přijatá bankovní správou se zapisují ve formě protokolů. K plnění usnesení bankovní správy se mohou vydávat příkazy, směrnice nebo předpisy, které podepisuje předseda bankovní správy nebo na základě jeho zmocnění jeden z členů bankovní správy.
Článek 32
Předseda bankovní správy řídí činnost bankovní správy a provádí opatření nutná k splnění úkolů uložených bance tímto Statutem.
Předseda bankovní správy
a) disponuje v souladu s tímto Statutem a s usneseními bankovní rady veškerým majetkem a prostředky banky,
b) vystupuje jménem banky,
c) dává příkazy a rozhoduje o operativních otázkách činnosti banky,
d) podepisuje závazky a pověření jménem banky podle článku 30 tohoto Statutu,
e) jmenuje a odvolává pracovníky banky, s výjimkou ředitelů, kteří jsou členy bankovní správy, a podle systemizace a rozpočtu správních nákladů, schválených bankovní radou, stanoví výši mezd a odměňuje vynikající pracovníky,
f) plní jiné funkce vyplývající z tohoto Statutu a z usnesení bankovní rady.
V.
Organizace banky
Článek 33
Banka má správy, odbory, pobočky, jednatelství a zastupitelství, která se zřizují podle organizační struktury banky schvalované bankovní radou.
Zaměstnanci banky jsou ustanovováni z občanů členských států banky podle pracovního řádu zaměstnanců banky.
Pro nezávislé plnění povinností se poskytují pracovníkům banky výsady a imunity podle článku 40 tohoto Statutu.
VI.
Revize činnosti banky
Článek 34
Revizi činnosti banky, zahrnující prověrku výroční zprávy bankovní správy, pokladny a majetku, revizi evidence, výkaznictví o provozu banky, jejích poboček a jednatelství provádí revizní komise jmenovaná bankovní radou na dobu dvou let a skládající se z předsedy revizní komise a čtyř členů.
Předseda a členové revizní komise nemohou zastávat v bance žádnou jinou funkci.
Organizaci a způsob provádění revize stanoví bankovní rada.
Článek 35
Bankovní správa poskytuje revizní komisi všechny materiály nezbytné pro provedení revize.
Zprávy revizní komise se předkládají bankovní radě.
VII.
Způsob projednávání sporů
Článek 36
Nároky vůči bance mohou být uplatněny během dvou let ode dne vzniku žalobního nároku.
Článek 37
Spory banky s jejími zákazníky musí být projednávány v arbitráži, a to buď ve vybrané z existujících arbitráží, nebo v nově zřízené podle dohody stran.
V případě, že není dosaženo uvedené dohody, předá se řešení sporu k projednání arbitráži při obchodní komoře státu, kde má banka sídlo.
VIII.
Výsady a imunity banky a jejích funkcionářů
Článek 38
1. Majetek banky, její aktiva a doklady bez ohledu na to, kde jsou, jakož i operace banky požívají imunity vůči jakémukoliv správnímu a soudnímu zásahu, pokud se banka v jednotlivých případech imunity nevzdá. Místnosti banky, jakož i jejích poboček, jednatelství a zastupitelství na území kteréhokoliv členského státu banky jsou nedotknutelné.
2. Banka na území členských států banky
a) je osvobozena od všech přímých daní a dávek jak celostátních, tak i místních. Toto ustanovení se nevztahuje na platby za poskytnuté komunální a jiné služby,
b) je při dovozu a vývozu předmětů určených k služebnímu používání osvobozena od celních poplatků a omezení,
c) požívá na území členských států banky stejných výhod, pokud jde o přednost, tarify a poplatky v poštovním, telegrafním a telefonním styku, jakých na území těchto států požívají diplomatické zastupitelské úřady.
Článek 39
1. Zástupcům členských států v bankovní radě se při plnění jejich úředních povinností poskytují na území členských států banky tyto výsady a imunity:
a) imunita vůči zatčení nebo zadržení, jakož i vůči pravomoci soudních orgánů za všechny činy, kterých se mohou dopustit jako zástupci,
b) nedotknutelnost všech písemností a dokumentů,
c) stejné celní výhody, pokud jde o osobní zavazadla, jaké se poskytují pracovníkům diplomatických zastupitelských úřadů odpovídající hodnosti v tom kterém státě,
d) osvobození od osobních úkonů a od přímých daní a dávek z platu vypláceného zástupcům státem, který je jmenoval.
2. Výsady a imunity stanovené v tomto článku se poskytují uvedeným osobám výlučně v zájmu výkonu funkce. Každý členský stát banky má právo a je povinen se vzdát imunity svého zástupce ve všech případech, v nichž má za to, že imunita je překážkou výkonu soudnictví a že vzdání se imunity nebude na újmu účelům, pro které byla imunita poskytnuta.
3. Ustanovení bodu 1 tohoto článku neplatí o poměru mezi zástupcem a orgány státu, jehož je zástupce občanem.
Článek 40
1. Bankovní rada určuje na základě návrhů bankovní správy kategorie funkcionářů banky, na které se vztahují ustanovení tohoto článku. Jména těchto funkcionářů sděluje pravidelně předseda bankovní správy příslušným orgánům členských států banky.
2. Funkcionáři banky při výkonu svých služebních povinností na území každého členského státu banky
a) nepodléhají soudní a správní pravomoci za žádné činy, kterých se mohou dopustit jako funkcionáři,
b) jsou osvobozeni od osobních úkonů a přímých daní a dávek z platu vypláceného jim bankou. Toto ustanovení se nevztahuje na funkcionáře banky, kteří jsou občany státu, na jehož území má banka, její pobočky, jednatelství a zastupitelství své sídlo,
c) požívají stejných celních výhod, pokud jde o osobní zavazadla, jaké se poskytují v tom kterém státě pracovníkům diplomatických zastupitelských úřadů odpovídající hodnosti.
3. Výsady a imunity stanovené v tomto článku se poskytují funkcionářům banky výlučně ve služebním zájmu.
Předseda bankovní správy má právo a je povinen vzdát se imunity funkcionářů banky ve všech případech, kdy podle jeho mínění brání imunita výkonu soudnictví a kdy vzdání se imunity nebude na újmu účelům, pro které byla poskytnuta. Pokud jde o předsedu a členy bankovní správy, přísluší právo vzdát se imunity bankovní radě.
IX.
Výkaznictví
Článek 41
Za hospodářský rok banky se pokládá období od 1. ledna do 31. prosince včetně.
Roční bilance uveřejňuje bankovní správa způsobem stanoveným bankovní radou.
X.
Rozdělení zisku
Článek 42
Zisk banky se po schválení výroční zprávy rozděluje podle usnesení bankovní rady a může se použít k doplnění rezervního kapitálu a k jiným účelům.
XI.
Způsob přijímání nových členů banky a vystoupení z banky
Článek 43
Způsob přijetí nových členů banky a zrušení členství v bance se stanoví článkem XIII a XV Dohody.
XII.
Závěrečná ustanovení
Článek 44
Způsob změny statutu
Každý členský stát banky může předložit návrh na změnu tohoto Statutu. Změny Statutu banky se provádějí za souhlasu všech členských států banky.
Článek 45
Zastavení činnosti banky
Činnost banky může být zastavena v souladu s ustanovením třetího odstavce článku XV Dohody. Termíny a způsob zastavení činnosti banky a likvidace jejího provozu určují členské státy banky.