197/1957 Ú. l.
Vyhláška ministerstva místního hospodářství o úplatě za ústřední (dálkové) vytápění a za dodávku teplé vody.

197.
VYHLÁŠKA
ministerstva místního hospodářství
ze dne 10. října 1957
o úplatě za ústřední (dálkové) vytápění a za dodávku teplé vody.
Ministerstvo místního hospodářství stanoví podle § 8 zákona č. 4/1949 Sb., o pracovním poměru domovnickém, a vyhlašuje podle § 25 vládního nařízení č. 28/1954 Sb., o působnosti v oboru plánování a tvorby cen:

Oddíl I.
Všeobecná ustanovení.
§ 1.
Předmět úpravy.
Tato vyhláška upravuje úplatu, kterou poskytují jednotliví uživatelé bytů nebo provozních místností vlastníku domu za ústřední (dálkové) vytápění a za dodávku teplé vody (dále jen „úplata”), a to v domech vybavených ústředním (dálkovým) topením nebo zařízením pro dodávku teplé vody, po případě obojím takovým zařízením.
§ 2.
Úplata v některých zvláštních domech a místnostech.
(1) Ustanovení této vyhlášky se nevztahují
1. na domy určené pro přechodné ubytování a na svobodárny a internáty;
2. na byty pronajímané Správou služeb diplomatickému sboru;
3. na domy, byty nebo jiné místnosti, které určí buď podle druhů ministerstvo místního hospodářství v dohodě s ministerstvem financí, anebo jednotlivě odbor místního hospodářství rady okresního národního výboru.
(2) V případech uvedených v odstavci 1 č. 1 bude úplata upravena zvláštními předpisy.
(3) V případech uvedených v odstavci 1 č. 2 a 3 se úplata stanoví dohodou mezi uživatelem bytu nebo provozní místnosti a vlastníkem domu; nedojde-li v případech uvedených v odstavci 1 č. 3 k dohodě stanoví úplatu odbor místního hospodářství rady okresního národního výboru.
Oddíl II.
Výše úplaty.
§ 3.
Úhrn úplat v celém domě.
(1) Úhrn úplat v celém domě za jedno topné období, jímž se rozumí doba od 1. května do 30. dubna následujícího roku, se rovná výši nutných nákladů, které vlastník domu vynaložil na ústřední (dálkové) vytápění a dodávku teplé vody (odstavec 2).
(2) Nutnými náklady se rozumějí:
1. cena spotřebovaného paliva (tuhého, tekutého nebo plynného) včetně částek vynaložených na dovoz a skládku (nikoli však částek vynaložených na převoz paliva z náhradních skladů) pokud jde o ústřední vytápění, a cena odebraného tepla po případě odebrané teplé vody pokud jde o dálkové vytápění;
2. cena odebrané elektrické energie pro motorický pohon zařízení na výrobu tepla a ohřívání vody nebo subcentrál dálkového topení a dálkové dodávky teplé vody (dále jen „topné zařízení”) a energie pro pohon výtahů na uhlí a popelnice a jiných podobných zařízení sloužících provozu kotelny;
3. mzda (odměna), stanovená podle mzdových předpisů za obsluhu topného zařízení (s výjimkou prémie za spalování méněhodnotného paliva), včetně pojistného (jeho přiměřené části) nemocenského pojištění zaměstnanců, a to bez ohledu na to, kdo tuto obsluhu obstarává.
K nutným nákladům se dále připočítá též úplata (poplatek) za odvoz popela a odměna za kominické práce, pokud tyto vedlejší platy nejsou obsaženy v nájemném nebo nejsou účtovány uživatelům bytů a provozních místností zvlášť. Jestliže však byl palivový odpad zpeněžen, částka tím získaná se odečte.
(3) Nelze-li ze samostatného počítače zjistit cenu odebrané elektrické energie pro motorický pohon a cenu plynu pro topné zařízení (odstavec 2) a nedojde-li o ní k dohodě mezi vlastníkem domu a uživatelem bytu nebo provozní místnosti, stanoví tuto cenu pro účel výpočtu nutných nákladů odbor místního hospodářství rady okresního národního výboru.
(4) Jiné částky než uvedené v odstavci 2 nelze do nutných nákladů zahrnout. Náklady na dodávku vody s výjimkou dálkové dodávky teplé vody se účtují uživatelům bytů nebo provozních místností vždy společně s náklady na dodávku vody pro jiné účely, a to podle zvláštních předpisů.*)
(5) Jestliže se tím odstraní nepřiměřené rozdíly ve výši úplaty připadající na jednotlivé uživatele bytů nebo provozních místností v různých domech téhož vlastníka a není-li nebezpečí, že to povede k nehospodárnosti, může odbor místního hospodářství rady okresního národního výboru stanovit (zejména pro nová sídliště), že úhrn úplat v celém domě za jedno topné období se rovná průměru nutných nákladů z dvou nebo více domů téhož vlastníka.
§ 4.
Výše úplaty připadající na jednotlivé uživatele.
(1) V domech (bytech, provozních místnostech), vybavených zvláštním zařízením na měření množství dodaného tepla nebo teplé vody, vypočte se výše úplaty, připadající na jednotlivého uživatele bytu nebo provozní místnosti, podle množství skutečně dodaného tepla nebo teplé vody. Jinak se vypočte výše úplaty podle poměru skutečné nebo upravené (odstavec 2) podlahové plochy vytápěných místností (odstavec 3) tohoto uživatele k úhrnu skutečných (upravených) podlahových ploch všech vytápěných místností v domě. Dodává-li se v domě jen teplá voda, vypočte se výše úplaty, připadající na jednotlivého uživatele, podle poměru skutečné podlahové plochy bytu (provozní místnosti) tohoto uživatele k úhrnu podlahových ploch všech bytů (provozních místností) v domě.
(2) U uživatelů provozních místností použije se pro výpočet úplaty připadající na tyto uživatele upravené podlahové plochy; upravenou podlahovou plochou se rozumí skutečná plocha násobená koeficientem, který stanoví pro jednotlivé druhy provozních místností ministerstvo místního hospodářství v dohodě s ministerstvem financí a ostatními zúčastněnými ústředními úřady. Vzejde-li pochybnost o tom, o jaký druh provozní místnosti v konkretním případě jde, rozhodne odbor místního hospodářství rady okresního národního výboru.
(3) Vytápěnou místností se rozumí místnost vybavená topnými tělesy, pokud odbor místního hospodářství rady okresního národního výboru v konkretním případě za účelem uvarování se tvrdostí nestanoví, že místnost vybavená neobvykle malým topným tělesem se za vytápěnou místnost nepovažuje. Vytápěnou místností není místnost vybavená jen rozvodovými stoupačkami ať ve zdi nebo na povrchu.
(4) Do úhrnu podlahových ploch všech vytápěných místností v domě (odstavec 1) se započítávají též plochy vytápěných místností naturálního bytu domovníka i bytů a provozních místností, kterých užívá vlastník domu nebo jiná osoba zdarma, nikoli však plochy chodeb, prádelen, sušáren a jiných společných prostor a místností v domě.
(5) U rozdělených bytů se společným příslušenstvím se pro výpočet výše úplaty rozdělí podlahová plocha společného vytápěného příslušenství na uživatele bytu rovným dílem.
§ 5.
Výše úplaty v případech, kde nájemní poměr vznikl nebo zanikl během topného období.
(1) Jestliže nájemní poměr vznikl nebo zanikl během topného období, vypočte se výše úplaty, připadající na jednotlivého nájemce, pouze za ty měsíce, za něž je povinen platit nájemné. V jednotlivých měsících se při tom počítají tyto procentní částky z celkové úplaty připadající na byt nebo provozní místnost za celé topné období:
měsícnutné nákladyna vytápění  a na dodávku  teplé vodypouze na  vytápěnípouze na  dodávku  teplé vodykvěten1,6 %—8 %červen1,6 %—8 %červenec1,6 %—8 %srpen1,6 %—8 %září1,6 %—8 %říjen8 %8 %8 %listopad12 %14 %9 %prosinec16,5 %18 %9 %leden18 %20 %9 %únor14,5 %16 %9 %březen14 %15 %8 %duben9 %9 %8 %
(2) Jestliže nájemní poměr vznikl nebo zanikl během měsíce, podílejí se dosavadní a nový nájemce na úplatě připadající na tento měsíc v poměru, v jakém platí za tento měsíc nájemné.
(3) Ustanovení odstavců 1 a 2 platí přiměřeně, užívá-li se bytu nebo provozní místnosti jinak než na základě nájemního poměru.
§ 6.
Výše úplaty při dodávkách nad dodávkovou normu.
(1) Budou-li dodávány uživateli bytu nebo provozní místnosti na jeho žádost teplo nebo teplá voda nad dodávkovou normu (§ 15), hradí další nutné náklady tím vzniklé v plném rozsahu uživatel, v jehož prospěch se dodávky nad normu uskutečnily.
(2) Způsob stanovení dalších nutných nákladů musí být předem dohodnut se všemi ostatními uživateli bytů a provozních místností v domě; nedojde-li k dohodě, určí způsob stanovení dalších nutných nákladů odbor místního hospodářství rady okresního národního výboru.
§ 7.
Stanovení výše úplaty dohodou.
Uživatelé bytů a provozních místností v jednom domě se mohou jednomyslně dohodnout na výpočtu úplaty, připadající na jednotlivého uživatele, způsobem odchylujícím se od ustanovení §§ 3 až 6; o takové dohodě musí být vlastník domu vyrozuměn vždy nejpozději 30. dubna a dohoda je účinná počínajíc příštím topným obdobím. Oznámí-li některý z uživatelů během topného období, že od dohody ustupuje, pozbývá dohoda účinnosti uplynutím běžného topného období.
§ 8.
Prominutí a sleva úplaty.
(1) Ustanovení občanského zákoníku stanoví, za jakých podmínek má být uživateli bytu nebo provozní místnosti poskytnuta sleva s úplaty, nebo kdy mu má být úplata prominuta.
(2) Vlastník domu i uživatel bytu nebo provozní místnosti mohou — nedohodnou-li se o prominutí nebo o slevě — uplatnit nárok u soudu.
Oddíl III.
Placení úplaty.
§ 9.
Základní ustanovení.
Úplata se účtuje vždy odděleně od nájemného.
§ 10.
Záloha na úplatu.
(1) Uživatel bytu nebo provozní místnosti je povinen platit vlastníku domu měsíčně zálohu na úplatu.
(2) Výše měsíční zálohy se stanoví jednou dvanáctinou úplaty vyúčtované za poslední jednoroční topné období včetně mzdy obsluhovatele topného zařízení. Účtovala-li se úplata dříve zvlášť za letní a zvlášť za zimní období, stanoví se výše měsíční zálohy jednou dvanáctinou ze součtu úplat vyúčtovaných za obě období. Není-li možné stanovit výši zálohy tímto způsobem, dohodne se na ní vlastník domu s uživatelem bytu nebo provozní místnosti a nedojde-li k dohodě, stanoví ji na žádost vlastníka domu odbor místního hospodářství rady okresního národního výboru.
(3) Jestliže užívání bytu skončilo během topného období, může vlastník domu nebo uživatel bytu nebo provozní místnosti žádat, aby součet záloh splatných do dne, kdy užívání skončilo, byl upraven podle zásad uvedených v § 5. Obdobně může být žádáno o úpravu záloh v případě, že s užíváním bytu se započalo během topného období.
§ 11.
Vyúčtování úplaty.
(1) Vlastník domu je povinen vyúčtovat uživatelům bytů a provozních místností celkovou výši úplaty na ně připadající jednou ročně, a to nejpozději do tří měsíců po uplynutí topného období. Přitom musí zajistit, aby si uživatelé mohli vyúčtování předem prohlédnout, a to nejméně po dobu 5 dnů. Na požádání je vlastník domu povinen dovolit uživatelům též nahlédnout do všech dokladů týkajících se účtovaných nutných nákladů.
(2) Vyúčtování musí obsahovat:
a) specifikaci nutných nákladů podle jednotlivých druhů;
b) výpočet úplaty připadající na uživatele podle stanovených nebo dohodnutých ukazatelů;
c) výši zaplacených záloh a jejich součet;
d) vyčíslení nedoplatku nebo přeplatku vyplývajícího z rozdílu mezi součtem zaplacených záloh a vyúčtovanou výší úplaty.
(3) Nesouhlasí-li uživatel bytu nebo provozní místnosti s vyúčtováním a nedojde-li k dohodě, může strana, které z vyúčtování vznikl nárok na plnění (doplatek, přeplatek), uplatnit tento nárok u soudu.
§ 12.
Splatnost.
(1) Měsíční záloha na úplatu je splatná do pátého dne následujícího měsíce.
(2) Nedoplatek nebo přeplatek plynoucí z vyúčtování podle § 11 jsou splatné do 15 dnů po té, kdy uživatel bytu nebo provozní místnosti obdržel vyúčtování.
§ 13.
Penále a úrok z prodlení.
(1) Nezaplatí-li uživatel bytu nebo provozní místnosti zálohu nebo nedoplatek plynoucí z vyúčtování podle § 11 včas, je povinen zaplatit vlastníku domu, pokud je jím organisace socialistického sektoru, penále. O vyúčtování a placení penále platí zvláštní předpisy;*) ty také stanoví, kdy může být upuštěno od vyúčtování penále.
(2) Nevyúčtuje-li vlastník domu výši úplaty ve lhůtě stanovené v § 11 odst. 1, přísluší uživatelům bytů a provozních místností ode dne následujícího po uplynutí této lhůty zákonné úroky z prodlení z případného přeplatku.
Oddíl IV.
Součinnost uživatelů bytů a provozních místností a jejich zastupováni.
§ 14.
(1) Uživatelé bytů a provozních místností mají právo vyjadřovat se k podstatným otázkám provozu ústředního topení a kontrolovat hospodaření s palivy; je-li toho k uplatnění tohoto práva třeba, musí vlastník domu dovolit přístup do místností, kde je palivo uloženo.
(2) Svá práva vykonávají uživatelé bytů a provozních místností zásadně prostřednictvím domovních komisí (domovních důvěrníků).
Oddíl V.
Provoz ústředního topení.
§ 15.
Dodávkové normy.
(1) S topením se musí započít ve čtvrtém kalendářním čtvrtletí, jakmile průměrné venkovní teploty ve třech po sobě následujících dnech klesly pod + 12° C; skončí se ve druhém kalendářním čtvrtletí, jakmile průměrné venkovní teploty ve třech po sobě následujících dnech vystoupily na + 12° C. Průměr denní teploty činí jednu čtvrtinu součtu venkovních teplot měřených ve stínu v 7.00 hod., 14.00 hod. a 21.00 hod., při čemž teplota měřená v 21.00 hod. se počítá dvakrát.
(2) Topit se má tak, aby v době od 8.00 hod. do 21.00 hod. byla ve vytápěných obytných místnostech udržována vnitřní průměrná teplota nejméně + 18° C. Průměrná teplota činí jednu čtvrtinu součtu vnitřních teplot měřených v 8.00 hod., 12.00 hod., 16.00 hod. a 21.00 hod.
(3) Teplá voda se dodává zpravidla nejméně ve třech dnech v týdnu, a to každý den po dobu 12 až 14 hodin. Denní dobu dodávky teplé vody, jakož i dny v týdnu, ve kterých se má teplá voda dodávat, určí uživatelé bytů a provozních místností nadpoloviční většinou, při čemž aspoň 2 dny dodávky musí následovat po sobě.
§ 16.
Odchylky od dodávkových norem.
(1) Připouštějí-li to technické a zásobovací možnosti, mohou se uživatelé dvoutřetinovou většinou usnést, aby teplo nebo teplá voda byly dodávány nad dodávkové normy nebo aby teplá voda byla dodávána pod tyto normy; na dodávce tepla pod dodávkovou normu se však uživatelé mohou usnést toliko jednomyslně.
(2) Vlastník domu může na žádost uživatele bytu nebo provozní místnosti, jehož zvláštní potřeba vyžaduje dodávku tepla nebo teplé vody nad dodávkovou normu, povolit vyšší dodávku pod podmínkou, že dodávka tepla a teplé vody pro ostatní uživatele tím nebude ohrožena. Vzniknou-li tím další nutné náklady, hradí se způsobem uvedeným v § 6.
Oddíl VI.
Ustanovení přechodná a závěrečná.
§ 17.
Úprava nájemného.
(1) V případech, kde až dosud byla úplata zahrnuta do nájemného, nájemné se přiměřeně sníží. Pro snížení nájemného platí tyto zásady;
1. jde-li o byty nebo provozní místnosti dokončené nejpozději 5. května 1945, sníží se nájemné
a) o 15 %, je-li v domě dodáváno teplo;
b) o 5 %, je-li v domě dodávána teplá voda;
c) o 20 %, je-li v domě dodáváno teplo i teplá voda;
2. jde-li o byty nebo provozní místnosti dokončené po 5. květnu 1945, upraví se nájemné podle vyhlášky č. 411/1950 Ú. l. I, o úpravě nájemného z bytů a jiných místností dokončených po 5. květnu 1945.
(2) Platila-li se úplata dosud paušálem vedle nájemného, připočte se v domech dokončených nejpozději 5. května 1945 paušál k nájemnému a dále se postupuje podle odstavce 1; v domech dokončených po 5. květnu 1945 se paušál nahradí úplatou podle této vyhlášky.
§ 18.
Správci bytového majetku národního a jiní pronajimatelé.
Co je v této vyhlášce stanoveno o vlastnících domů, platí také o organisacích, které mají domy ve správě, po případě o jiných pronajimatelích.
§ 19.
Zrušovací ustanovení.
Zrušují se předpisy, které jsou v rozporu s ustanoveními této vyhlášky; dále se zrušují ta ustanovení cenových předpisů, podle nichž je změna nájemného nebo vedlejších platů závislá na výnosnosti domu.*)
§ 20.
Účinnost.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. listopadu 1957.

Ministr:
Dr. Kyselý v. r.

*) Vyhláška č. 58/1954 Ú. l., o úplatách za dodávku vody z veřejných vodovodů a vodáren a za odvádění odpadních vod veřejnými kanalisacemi, a směrnice č. 112/1955 Ú. l., k provedení vyhlášky ministra lesů a dřevařského průmyslu č. 58/1954 Ú. l., o úplatách za dodávku vody z veřejných vodovodů a vodáren a za odvádění odpadních vod veřejnými kanalisacemi.
*) Vyhláška č. 113/1956 Ú. l., o vybírání nedoplatků nájemného.
*) Zejména se zrušují obecné opatření nejvyššího úřadu cenového č. 98.626-VI/4-1949, výnos ministerstva místního hospodářství zn. 115-149.2-17/12-1953, pokud se jím upravovala výše úplat poskytovaných jednotlivými uživateli bytů nebo provozních místností vlastníku domu, a výnos nejvyššího úřadu cenového č. j. 68.149-IV/3-1943, pokud stanovil, že změna nájemného závisí na výnosnosti domu.