878/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva financí, kterou se doplňuje vyhláška ministerstva financí ze dne 27. prosince 1948, č. 3490 Ú. l. I, o osvobození mzdy za vyšší výkony a za práci přes čas od daně ze mzdy.

878.
VYHLÁŠKA
ministerstva financí
ze dne 18. srpna 1949,
kterou se doplňuje vyhláška ministerstva financí ze dne 27. prosince 1948, č. 3490 Ú. l. I, o osvobození mzdy za vyšší výkony a za práci přes čas od daně ze mzdy.
Na základě usnesení vlády ze dne 21. prosince 1948 stanoví ministerstvo financí po slyšení Ústřední rady odborů a ústředních hospodářských organisací podle § 3, odst. 2 zákona ze dne 26. června 1947, č. 109 Sb., o dani ze mzdy:

Vyhláška ministerstva financí č. 3490/1948 Ú. l. I, se doplňuje takto:
Čl. I.
Odstavec 8 zní:

„(8) Za předpokladu, že v závodě nejsou vypláceny tak zv. černé mzdy, se jako mzda za práci přes čas osvobozují od daně:
a) u zaměstnanců placených za práci přes čas podle skutečně odpracovaných hodin ony částky, které vedle mzdy (platu), stanovené pro ně v platných mzdových (platových) úpravách, jsou jim za práci přes čas zvláště vypláceny, nejvýše však za dobu čtyř týdnů nebo za měsíc mzda za dvacet přesčasových hodin. Toto omezení pojmu mzdy za práci přes čas neplatí pro hornictví, hutnictví, kovoprůmysl, stavebnictví, pro zaměstnance zemědělské výroby, pokud pracují na zajištění vegetace a sklizně okopanin nebo na setí, sklizni a výmlatu obilin, dále pro závody s nepřetržitým provozem a pro práci přes čas v neděli a ve svátek. V těchto oborech bude osvobozena od daně ze mzdy mzda za 49. a další hodiny v týdnu, placené jako přesčasová práce podle platných mzdových (platových) předpisů. Je-li však pro některé kategorie ve mzdových (platových) úpravách stanovena paušální odměna za delší týdenní pracovní dobu, uznávají se za mzdu za práci přes čas hodiny překročující tuto delší pracovní dobu, ovšem opět nejvýše 20 hodin v čtyřnedělním resp. měsíčním období. U podniků uvedených v čl. I vlád. nař. č. 11/119 Sb. bude osvobozena mzda v období čtyřnedělním za 193. až 212. hodinu.
Pod hornictví spadají podniky, jejichž dohlédacím orgánem jsou báňské úřady (na příkl. i dobývání kaolinu).
Pod hutnictví spadají závody podřízené ústřednímu orgánu čsl. hutí vyjma tohoto orgánu. V oboru sklářských hutí se posuzují jako zaměstnanci hutnictví jen ti dělníci, kteří pracují ve sklářských hutích a jsou vystaveni účinkům horka sálajícího ze sklářské pece nebo nebezpečí politím roztavené skloviny.
Pod kovoprůmysl spadají závody podřízené příslušným ústředním orgánům kovodělného průmyslu vyjma těchto orgánů a dále kovodělné závody, které nejsou citovaným orgánům podřízeny, avšak jsou závody ve smyslu § 1, II, písm. a) až c) vyhlášky ministra ochrany práce a sociální péče č. 463/1945 Ú. l., ve znění předpisů jej měnících a doplňujících.
Do stavebnictví patří závody průmyslu stavebních hmot (jako lomy, štěrkovny, pískovny všeho druhu, cihelny, vápenky a cementárny, pily, výroba cementového zboží, stavebních desek, stavební keramiky a technického porcelánu), závody provádějící kterékoliv stavební práce inženýrské, stavitelské, zednické, tesařské nebo studnařské a vedlejší stavební živnosti. U vedlejších stavebních živností platí však výhoda neomezeného osvobození mzdy za práci přes čas jen pro ty zaměstnance těchto živností, kteří pracují přímo na pracech pro stavební objekty v provozovně svého zaměstnavatele nebo přímo na staveništi;
b) u zaměstnanců placených za práci přes čas pevným, předem stanoveným paušálem, skutečná výše tohoto paušálu, pokud jeho zavedení je v rámci platných mzdových (platových) úprav přípustné a pokud jest paušál přiměřený průměrnému počtu skutečně odpracovaných přesčasových hodin, nejvýše však 10% celkové hrubé mzdy (platu) stanoveném v rámci platných mzdových (platových) úprav.“
Čl. II.
Ustanovení této vyhlášky týkají se mezd za práci přes čas za dobu po 31. prosinci 1948.

Za ministra:
Ing. Dr. Spáčil v. r.