wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
1177/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra výživy o dodávkách bramborů, o které se snižuje množství bramborů k sázení.

1177.
Vyhláška
ministra výživy
ze dne 19. listopadu 1947
o dodávkách bramborů, o které se snižuje množství bramborů k sázení.
Ministr výživy vyhlašuje v dohodě s ministrem zemědělství podle §§ 1 a 6 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství:

§ 1.
(1) Množství bramborů, které jsou pěstitelé povinni si ponechati k sázení [§ 3, odst. (1) vyhlášky ministra výživy ze dne 19. září 1947 o výkupu a dodávkách jedlých, průmyslových a krmných bramborů ze sklizně 1947, č. 986 Ú. l. I], se snižuje z 25 q bramborů (pozdních, raných nebo poloraných odrůd) na 22 q bramborů (pozdních, raných nebo poloraných odrůd) na 1 ha plochy, kterou osázejí brambory na jaře 1948.
(2) Pěstitelé bramborů jsou povinni dodati pro veřejné zásobování množství bramborů, o které se jim snížilo množství bramborů k sázení podle ustanovení odstavce 1, ještě v roce 1947; toto množství bramborů jsou povinni dodati celé jednomu z příslušných výkupních rozdělovačů Svazu pro brambory a škrob (v dalším textu Svaz) po dohodě s ním a v den jím určený.
(3) Pěstitelé bramborů, od kterých výkupní rozdělovač Svazu nebude moci odebrati ještě v roce 1947 brambory, které mají dodati podle ustanovení odstavce 2, jsou povinni tyto brambory dodati v jarních měsících 1948, a to rovněž po dohodě s tímto výkupním rozdělovačem a v den jím určený.
§ 2.
(1) Místní národní výbory povedou přesné záznamy o množství bramborů, které mají pěstitelé bramborů dodati podle ustanovení § 1, odst. 2.
(2) Výkupní rozdělovači Svazu povedou zvláštní záznamy o množství bramborů dodaných pěstiteli bramborů podle ustanovení § 1, odst. 2.
§ 3.
Ustanovení v § 1, odst. (1) citované vyhlášky ministra výživy o výkupu a dodávkách jedlých, průmyslových a krmných bramborů ze sklizně 1947, pokud neodporují této vyhlášce, zůstávají v platnosti.
§ 4.
Zemské, okresní a místní národní výbory pečují, aby ustanovení této vyhlášky a jejich prováděcích předpisů byla správně prováděna a řádně plněna.
§ 5.
(1) Výjimky z ustanovení této vyhlášky může stanoviti ministr výživy.
(2) Svaz se pověřuje, aby vydal směrnice k provedení této vyhlášky.
§ 6.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle §§ 8 a 9 dekretu č. 118/1945 Sb.
§ 7.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
V. Majer v. r.
1179/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra výživy o likvidaci schodku másla u obchodníků.

1179.
Vyhláška
ministra výživy
ze dne 18. listopadu 1947
o likvidaci schodku másla u obchodníků.
Ministr výživy vyhlašuje podle §§ 1 a 6 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství:

§ 1.
(1) Schodky másla, které vznikly u maloobchodníků, družstevních prodejen a prodejen mléka (v dalším u obchodníků) do konce 31. přídělového období (do 31. října 1947 včetně) budou likvidovány.
(2) Likvidací schodků másla se pověřuje Svaz pro mléko a tuky, který ji provede podle zvláštních směrnic schválených ministerstvem výživy. Při malém odůvodněném schodku možno schodek odepsati bez trestního oznámení, při větším schodku másla bude učiněno trestní oznámení příslušnému okresnímu národnímu výboru, při čemž při velkém schodku másla zaviněném obchodníkem může býti obchodník kromě toho vyloučen Svazem z dalšího prodeje másla pro porušení členských povinností.
§ 2.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
V. Majer v. r.
1180/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra zdravotnictví o určení lázeňského majetku v Dolní Lipové.

1180.
Vyhláška
ministra zdravotnictví
ze dne 7. listopadu 1947
o určení lázeňského majetku v Dolní Lipové.

Pravoplatnými výměry okresního národního výboru ve Frývaldově (Jeseníku) ze dne 11. prosince 1946, č. j. Ia-12.985/46 a ze dne 6. listopadu 1946, č. j. Ia-12.266/46, byl veškerý majetek bývalých vlastníků, zapsaný vesměs v kat. území Dolní Lipové
1. „Schroth'sche Kuranstalt Aktiengesellschaft“ v Dolní Lipové ve vložkách č. 304, 360, 226, 230, 79, 80, 538, 608, 70, 72, 633, 446;
2. Arnošta Gottwalda — léčebný dům čp. 78 ve vložce č. 738;
3. Františka a Františky Spielvoglových — léčebný dům čp. 382 ve vložce č. 77;
4. Otilie von Ellrichs — léčebný dům č. 283 ve vložce č. 339;
5. Otakara a Berty Brosigových — léčebný dům čp. 321 ve vložce č. 545;
6. Heleny Hackenbergové — dům čp. 322 ve vložce č. 376;
7. Josefa a Günthera Schweidlerových — léčebný dům čp. 79 ve vložce č. 78;
8. Dr. Josefa Hohlbauma a Anny Schrothové — léčebný dům čp. 384 ve vložce č. 660;
9. Idy Schmitzové — dům čp. 274 ve vložce č. 330;
10. Dr. Heinze Neugebauera — léčebný dům čp. 444 „Regina“ ve vložce č. 734 a léčebný dům čp. 250 ve vložce č. 306;
11. Dr. Heřmana a Edeltraudy Brosigových — léčebný dům čp. 441 ve vložce č. 808;
12. Adolfa a Marie Schmidtových — dům čp. 168 ve vložce č. 225;
13. Emanuela a Jana Grögerových — dům čp. 258 ve vložce č. 314;
14. Anny Grimmové — dům čp. 352 ve vložce č. 71;
15. Josefa, Františka, Wilhelminy Bertschových, Berty Neugebauerové — léčebný dům čp. 358 ve vložce č. 622;
16. Františka Göbla dům čp. 259 ve vložce č. 315;
17. Gustava a Herminy Pelzových — léčebný dům čp. 377 ve vložce č. 654;
18. Dr. Maxe Madera — léčebný dům čp. 484 s domem čp. 478 ve vložce č. 751;
19. Richarda Haukela — léčebný dům čp. 486 ve vložce č. 357;
jakož i ostatní nemovitý majetek, zapsaný v uvedených knihovních vložkách, se vším příslušenstvím konfiskován bez náhrady podle § 1, odst. 2 a podle § 1, odst. 1, č. 2 dekretu presidenta republiky ze dne 25. října 1945, č. 108 Sb., o konfiskaci nepřátelského majetku a Fondech národní obnovy, pro československou republiku, pokud podle § 2, odst. 1, cit. dekretu není vyloučen z konfiskace.
Podle § 18, odst. 2 dekretu presidenta republiky č. 108/45 Sb. prohlašuji, že tento, majetek jest majetkem lázeňským podle § 18, odst. 1, č. 2 téhož dekretu.
O určení případného dalšího lázeňského majetku v Dolní Lipové bude rozhodnuto zvláště.

Ministr zdravotnictví:
Dr. A. Procházka v. r.
1181/1947 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o tvoření cen exportního zboží uvolněného pro tuzemský trh.

1181.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 15. listopadu 1947
O tvoření cen exportního zboží uvolněného pro tuzemský trh,
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení ze dne 10. května 1939, č. 121 Sb., o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

§ 1.
(1) Za exportní zboží uvolněné (ministerstvem zahraničního obchodu nebo ministerstvem průmyslu) pro domácí trh smějí býti v tuzemském obchodním styku při oběhu v nezměněném stavu v každém výrobním a obchodním stupni požadovány, slíbeny nebo poskytnuty nejvýše ceny a úplaty přípustné v obchodním styku na území země České a Moravskoslezské za stejné zboží, pokud neplatí zvláštní ustanovení nebo úpravy pro tvoření cen exportního zboží uvolněného pro domácí trh.
(2) Při zpracování exportního zboží uvolněného pro domácí trh smějí být požadovány, slíbeny nebo poskytnuty nejvýše ceny a úplaty přípustné v obchodním styku na území země České a Moravskoslezské za stejné zboží téhož stupně zpracování, pokud neplatí zvláštní ustanovení nebo úpravy pro tvoření cen při zpracování exportního zboží uvolněného pro domácí trh.
§ 2.
(1) Není-li na území země České a Moravskoslezské stejného zboží, smějí být za exportní zboží uvolněné pro domácí trh a za výrobky z něho vyrobené požadovány nejvýše ceny a úplaty přiměřené nejvýše přípustným cenám podobného zboží téhož druhu.
(2) Není-li na území země České a Moravskoslezské stejného zboží nebo podobného zboží téhož druhu a neplatí-li zvláštní ustanovení nebo úpravy pro tvoření cen takového exportního zboží uvolněného pro domácí trh, je nutno před uvedením uvolněného exportního zboží v nezměněném stavu do oběhu nebo před uvedením výrobků z takového zboží do oběhu požádat nejvyšší úřad cenový o úpravu ceny.
§ 3.
Zvláštními ustanoveními nebo úpravami pro tvoření cen ve smyslu §§ 1 a 2 této vyhlášky jsou předpisy o tvoření cen, stanovéné pro obchod a zpracování exportního zboží uvolněného pro domácí trh nařízením, vyhláškou, výnosem nebo výměrem nejvyššího úřadu cenového nebo úřadu, po př. jiného orgánu jím k vydání takového ustanovení nebo úpravy pověřeného.
§ 4.
Nejvyšší úřad cenový může nařídit nebo povolit výjimky z ustanovení §§ 1 a 2 a učinit další opatření nutné k provedení léto vyhlášky.
§ 5.
Přestupky této vyhlášky trestají se podle části čtvrté vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového a podle předpisů toto nařízení měnících nebo doplňujících.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení v Úředním listě a platí pro veškeré exportní zboží od tohoto dne uvolněné pro domácí trh.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového
Dr. Maur v. r.
1182/1947 Ú. l. I
Vyhláška Svazu pro hospodaření obilím o liberaci na měsíc prosinec 1947.

1182.
Vyhláška
Svazu pro hospodaření obilím
ze dne 18. listopadu 1947
o liberaci na měsíc prosinec 1947.
Svaz pro hospodaření obilím, v dalším Svaz, vyhlašuje podle § 69 vyhlášky Svazu č. 23/1946, ve znění vyhlášky Svazu ze dne 31. července 1947, č. 18/1947, kterou se vydávají ustanovení pro hospodářský rok 1947/1948 (č. 791 Ú. l. I), toto:

§ 1.
Na měsíc prosinec 1947 uvolňuje Svaz mlýnům k obchodnímu zpracování tato množství obilí:
a) pšenice:
mlýnům s přidělovacím číslem pro pšenici a žito 11/2 %, vypočteného ze součtu přidělovacích čísel pro pšenici a žito,
mlýnům, které mají pouze přidělovací číslo pro pšenici, 11/2 %, vypočteného z přidělovacího čísla pro pšenici;
b) žita:
mlýnům s přidělovacím číslem pro pšenici a žito 4 %, vypočtená ze součtu přidělovacích čísel pro pšenici a žito,
mlýnům, které mají pouze přidělovací číslo pro žito, 51/2 %, vypočteného z přidělovacího čísla pro žito,
mlýnům, které mají pouze přidělovací číslo pro pšenici, 4 %, vypočtená z přidělovacího čísla pro pšenici.
§ 2.
Mlýnům, kterým se dříve přidělovalo obilí k obchodnímu mletí čtvrtletně, jakož i mlýnům v pohraničním území, jejichž součet přidělovacích čísel pro pšenici a žito v obchodním mleti nepřesahuje 2000 q, bylo obílí ke zpracování uvolněno již vyhláškou Svazu č. 24/1947 (č. 984 Ú. l. I).
§ 3.
Mlýny, které nemají dostatek obilí ke splnění liberace (§§ 1 a 2), jsou povinny požádati o příděl nedostávajícího se množství u Výsadní obilní společnosti do 29. listopadu 1947. Výsadní obilní společnost přidělí obilí podle naléhavosti potřeby a podle stavu zásob.
§ 4.
O způsobu vymílání pšenice a žita v obchodním mletí platí ustanovení přílohy č. 4 vyhlášky Svazu č. 23/1946 ve znění vyhlášky Svazu č. 18/1947 (č. 791 Ú. l. I).
§ 5.
Pro porušení ustanovení této vyhlášky může Svaz podle § 9 vyhlášky ministra zemědělství č. 13/1941 Sb. o úpravě výroby a zužitkování obilí, luštěnin, mlýnských výrobků a výrobků z mouky, olejnatých plodin, olejnatých semen, čekanky, kávových náhražek, sena a slámy a krmiv, jakož i zužitkování rýže, uložiti pořádkovou pokutu, pokud se neukládá trest správními úřady v trestním řízení správním.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení

Svaz pro hospodaření obilím.
Předseda:
Albert Všetečka v. r.
1183/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, jíž se mění čl. 14 vyhlášky ministra financí ze dne 1. července 1947, č. 704 Ú. l. I, k některým ustanovením zákona o dani ze mzdy.

1183.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 15. listopadu 1947,
jíž se mění čl. 14 vyhlášky ministra financí ze dne 1. července 1947, č. 704 Ú. l. I, k některým ustanovením zákona o dani ze mzdy
Ministr financí stanoví podle § 17 zákona o dani ze mzdy toto:

Ustanovení čl. 14 vyhlášky ministra financí ze dne 1. července 1947, č. 704 Ú. l. I se mění a zní:

K § 17.
(1) Každý plátce jest povinen vésti v provozovně pro každého příjemce mzdový list, který musí obsahovati jméno, příjmení, povolání, datum narození, bydliště, částku odčitatelnou podle § 7, částku odčitatelnou podle § 9, berní správu příslušnou podle příjemcova bydliště a pro každé mzdové období jeho označení a tyto údaje:
a) údaje o odpracované době;
b) hrubou částku mzdy v hotovosti se všemi příplatky a odměnami (včetně mezd za vyšší výkon, za práci přes čas a za neodpracovaný čas, nikoli však naturální požitky a náhrady služebních výdajů);
c) mzdu za vyšší výkon osvobozenou od daně ze mzdy;
d) mzdu za práci přes čas osvobozenou od daně ze mzdy;
e) odměny osvobozené od daně ze mzdy;
f) srážku na daň ze mzdy.
(2) Ze mzdového listu musí býti pro každé mzdové období zřejma hodnota naturálních požitků.
(3) Plátce musí vésti o každém zaměstnanci záznamy, z nichž lze zjistiti celkové náhrady služebních výdajů vyplacené v každém mzdovém období a částku náhrad služebních výdajů, která je osvobozena od daně ze mzdy; berní správa může však na plátcovu žádost povoliti, že nemusí některé náhrady služebních výdajů, na př. jízdné, diety až do výše stanovené ministerstvem financí a pod. uváděti.
(4) Ve mzdovém listě nebo v příloze k němu se musí uváděti pro každé mzdové období základ pro výpočet srážky na daň ze mzdy [t. j. z odstavce 1 položka b), k níž se připočítají naturální požitky a dani podrobená část náhrad služebních výdajů a od níž se odčítají položky osvobozené od daně, t. j. z odstavce 1 položky c) až e)].
(5) Položky uvedené v odstavci 1, pod písm. c) až e) lze ve mzdovém listě sloučiti, rozvádějí-li se v příloze k němu pro každého zaměstnance a pro každé mzdové období.
(6) Položky uvedené v odstavcích 1 a 2 mohou býti po případě rozvedeny v dílčích částkách, při čemž není třeba vykazovati ve mzdovém listě jejich součet.
(7) Údaje předepsané pro mzdový list se mohou rozděliti do několika listin, je-li zajištěna jejich vzájemná spojitost.
(8) O služném platí přiměřeně hořejší ustanovení s výjimkou, že ve mzdovém listě není třeba uváděti údaje o odpracované době a o služném za neodpracovaný čas.
(9) Vzor mzdového listu vydán nebude. Zaměstnavatelé mohou mzdový list vésti na tiskopisech, které jim vyhovují; musí však na něm uvésti všechny shora uvedené údaje.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1948.

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.
1184/1947 Ú. l. I
Vyhláška generálního sekretariátu Hospodářské rady, jíž se mění vyhláška generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 25. června 1947, č. 676 U. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro mzdové účetnictví.

1184.
Vyhláška
generálního sekretariátu Hospodářské rady
ze dne 20. listopadu 1947,
jíž se mění vyhláška generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 25. června 1947, č. 676 Ú. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro mzdové účetnictví.

Článek I.
§ 3 vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady č. 676/1947 Ú. l. I se mění a zní:

(1) Mzdový list musí obsahovati osobní údaje o zaměstnanci (především jméno, příjmení, datum narození, bydliště), záznamy vyžadované předpisy o dani ze mzdy a předpisy veřejnoprávního sociálního pojištění a pro každé mzdové období jeho označení a odpočet mzdy:
a) údaje o odpracované době;
b) hrubou částku mzdy v hotovosti se všemi příplatky a odměnami (včetně mezd za vyšší výkon, za práci přes čas a za neodpracovaný čas, nikoli však naturální požitky a náhrady služebních výdajů);
c) mzdu za vyšší výkon osvobozenou od daně ze mzdy;
d) mzdu za práci přes čas osvobozenou od daně ze mzdy;
e) odměny osvobozené od daně ze mzdy;
f) mzdu za neodpracovaný čas (na příklad mzdu za placené svátky, nikoli mzdu za ztrátové nebo přípravné časy);
g) srážku na daň ze mzdy;
h) srážky na pojistné veřejnoprávního sociálního pojištění (musí se uvésti i pojistná třída a musí býti patrný počet týdnů, v nichž zaměstnanec ve mzdovém období pracoval, pokud tyto údaje požadují nositelé veřejnoprávního sociálního pojištění);
i) čistou částku mzdy, která se má vyplatiti.
(2) Ze mzdového listu musí býti pro každé mzdové období zřejmá hodnota naturálních požitků.
(3) Položku uvedenou v odstavci 1, písm. f) lze ve mzdovém listě vynechati, může-li podnik prokázati mzdu za neodpracovaný čas alespoň úhrnem pro všechny zaměstnance za každé mzdové období.
(4) Ve mzdovém listě nebo v příloze k němu se musí uváděti pro každé mzdové období základ pro výpočet srážky na daň ze mzdy.
(5) Položky uvedené v odstavci 1 pod písm. c) až e) lze ve mzdovém listě sloučiti, rozvádějí-li se v příloze k němu pro každého zaměstnance a pro každé mzdové období.
(6) Položky uvedené v odstavcích 1 a 2 mohou býti po případě rozvedeny v dílčích částkách, při čemž není třeba vykazovati ve mzdovém listě jejich součet.
Článek II.
§ 4, odst. 2 vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady č. 676/1947 Ú. l. I se mění a zní:

(2) Pro obsah výplatní listiny platí přiměřeně ustanovení § 3, odst. 3, 5 a 6.
Článek III.
§ 6 vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady č. 676/1947 Ú. l. I se mění a zní:

Podnik musí vésti o každém zaměstnanci záznamy, z nichž lze zjistiti celkové náhrady služebních výdajů vyplacené v každém mzdovém období a částku náhrad služebních výdajů, která je osvobozena od daně ze mzdy, pokud od jejich vedení nebyl berní správou osvobozen.
Článek IV.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Generální sekretář Hospodářské rady:
JUDr. Ing. Edvard Outrata v. r.
1185/1947 Ú. l. I
Vyhláška generálního sekretariátu Hospodářské rady, kterou se stanoví okruh podniků, pro než vznikne povinnost říditi se závaznými směrnicemi pro mzdové účetnictví, jakož i doba, od kdy tato povinnost vzniká.

1185.
Vyhláška
generálního sekretariátu Hospodářské rady
ze dne 20. listopadu 1947,
kterou se stanoví okruh podniků, pro vznikne povinnost říditi se závaznými směrnicemi pro mzdové účetnictví, jakož i doba, od kdy tato povinnost vzniká.
Generální sekretariát Hospodářské rady stanoví podle § 3 zákona ze dne 16. května 1946, č. 116 Sb., o jednotné organisaci podnikového početnictví:

§ 1.
Od počátku mzdového období, následujícího po 31. prosinci 1947, budou se říditi ustanoveními vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 25. června 1947, č. 676 Ú. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro mzdové účetnictví, ve znění vyhlášky č. 1184/1947 Ú. l. I:
a) národní podniky a ústřední (oblastní) orgány národních podniků, zřízené podle dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 100 Sb., o znárodnění dolů a některých průmyslových podniků, a č. 101 Sb., o znárodnění některých podniků průmyslu potravinářského;
b) národní podniky, zřízené podle dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 102 Sb., o znárodnění akciových bank, a č. 103 Sb., o znárodnění soukromých pojišťoven;
c) ostatní kupci (obchodníci), kteří jsou povinni vésti obchodní knihy podle předpisu čl. 28 všeobecného obchodního zákoníku uvedeného zákonem ze dne 17. prosince 1862, č. 1 ř. z. z roku 1863, po případě podle předpisu § 25 zák. čl. XXXVII/1875 (obchodního zákona).
§ 2.
Kdy vznikne pro další okruh podniků povinnost říditi se ustanoveními vyhlášky č. 676/1947 Ú. l. I ve znění vyhlášky č. 1184/1947 Ú. l. I, bude stanoveno pozdějšími vyhláškami.
§ 3.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Generální sekretář Hospodářské rady:
JUDr. Ing. Edvard Outrata v. r.
1186/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu, kterou se pozměňují vyhlášky ministra průmyslu ze dne 27. prosince 1945 o znárodnění podniků průmyslu sklářského č. 367/1946 Ú. l. I a č. 353/1946 Ú. v., ze dne 7. března 1946 o zřízení celostátního ústředního orgánu pro průmysl sklářský č. 781 Ú. l. I a č. 738 Ú. v. a ze dne 7. března 1946 o zřízení národních podniků sklářských č. 889 Ú. l. I a č. 830 Ú. v.

1186.
Vyhláška
ministra průmyslu
ze dne 10. listopadu 1947,
kterou se pozměňují vyhlášky ministra průmyslu ze dne 27. prosince 1945 o znárodnění podniků průmyslu sklářského č. 367/1946 Ú. l. I a č. 353/1946 Ú. v., ze dne 7. března 1946 o zřízení celostátního ústředního orgánu pro průmysl sklářský č. 781 Ú. l. I a č. 738 Ú. v. a ze dne 7. března 1946 o zřízení národních podniků sklářských č. 889 Ú. l. I a č. 830 Ú. v.

I. Ve vyhlášce č. 367/1946 l. I. I a č. 353/1046 Ú. v. má označení znárodněného podniku zníti správné:

„Skelné hutě, dříve J. Schreiber a synovci“, akciová společnost se sídlem ve Vídni (pokud jde o závody a majetek na území Československého státu).
II. Ve vyhlášce č. 781/1946 Ú. l. I a č. 738/1946 Ú. v. zní odstavec E/17 správně:

„17. z majetkové podstaty znárodněného podniku »Skelné hutě, dříve J. Schreiber a synovci«, akciová společnost se sídlem ve Vídni, účast na podniku Duta, prodejna dutého skla, společnost s r. o., Praha;“
III. Ve vyhlášce č. 889/1946 Ú. l. I a č. 830/1946 Ú. v. zní odstavec F/2 správně:

„2. majetkovou podstatu podniku »Skelné hutě, dříve J. Schreiber a synovci«, akciová společnost se sídlem ve Vídni, v rozsahu jeho znárodnění, s výjimkou účasti na podniku Duta, prodejna dutého skla, společnost s r. o., Praha;“

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.
1187/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitřního obchodu a ministra průmyslu o uvolnění elektroléčebných přístrojů a nářadí z vázaného hospodářství.

1187.
Vyhláška
ministra vnitřního obchodu a ministra průmyslu
ze dne 19. listopadu 1947,
o uvolnění elektroléčebných přístrojů a nářadí z vázaného hospodářství.
Podle vládního nařízení ze dne 26. června 1943, č. 175 Sb., o oběhu zboží a podle dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 109 Sb., o řízení výroby, ustanovujeme:

§ 1.
Elektroléčebné přístroje a nářadí se uvolňují z vázaného hospodářství a smějí je výrobci, dovozci a obchodníci dodávati spotřebitelům a spotřebitelé odebírati bez jakéhokoliv odběrního poukazu, t. j. volně.
§ 2.
Touto vyhláškou pozbývá účinnosti příkaz El-léč-1 ministra průmyslu ze dne 13. července 1945, o zrušení příkazů Kr-E-64, Kr-E-65 a Kr-E 101 býv. ministerstva hospodářství a práce o výrobě a obhospodařování elektroléčebných přístrojů a nářadí.
§ 3.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr vnitřního obchodu:
Zmrhal v. r.
Ministr průmyslu:
Laušman v. r.
1192/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra průmyslu, kterou se zrušuje použivatelnost nařízení úřadu býv. zmocněnce pro stavbu strojů v Čechách a na Moravě o sjednocení armatur a nařízení o zákazu výroby velkých a parních armatur.

1192.
Vyhláška
ministra průmyslu
ze dne 13. listopadu 1947,
kterou se zrušuje použivatelnost nařízení úřadu býv. zmocněnce pro stavbu strojů v Čechách a na Moravě o sjednocení armatur a nařízení o zákazu výroby velkých a parních armatur.
Podle § 3 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 109 Sb., o řízení výroby, ustanovuji:

§ 1.
Zrušuje se použivatelnost těchto nařízení býv. zmocněnce pro stavbu strojů v Čechách a na Moravě:
a) nařízení o sjednocení velkých a parních armatur ze dne 18. října 1941 a dodatku k tomuto nařízení téhož data (Úřední oznamovatel říšského protektora v Čechách a na Moravě ze dne 17. ledna 1942, č. 4 [Amtlicher Anzeiger]),
b) prvního dodatkového nařízení ze dne 7. ledna 1943 k nařízení o sjednocení velkých a parních armatur ze dne 18. října 1941 (Úř. oznam. ř. prot. ze dne 19. ledna 1943, č. 33),
c) nařízení o sjednocení jemných armatur ze dne 4. ledna 1943 (Úř. oznam. ř. prot. ze dne 19. ledna 1943, č. 33),
d) nařízení o sjednoceni drobných armatur ze dne 5. ledna 1943 (Úř. oznam. ř. prot. ze dne 19. ledna 1943, č. 33),
e) nařízení o sjednocení armatur pro ústřední topení ze dne 8. ledna 1943 (Úř. oznam. ř. prot. ze dne 19. ledna 1943, č. 33),
f) nařízení o zákazu výroby velkých a parních armatur ze dne 6. ledna 1943 (Úř. oznam. ř. prot. ze dne 19. ledna 1943, č. 33).
§ 2.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr průmyslu:
B. Laušman v. r.