110/1979 Sb.
Vyhláška ministerstva kultury Slovenské socialistické republiky, kterou se vyhlašuje chráněná krajinná oblast HORNÁ ORAVA

110
VYHLÁŠKA
ministerstva kultury Slovenské socialistické republiky
ze dne 12. července 1979,
kterou se vyhlašuje chráněná krajinná oblast HORNÁ ORAVA
Ministerstvo kultury Slovenské socialistické republiky v dohodě se zúčastněnými ústředními orgány státní správy stanoví podle § 10 odst. 2 zákona Slovenské národní rady č. 1/1955 Sb. SNR, o státní ochraně přírody (dále jen „zákon“):

§ 1
(1) Území vymezené v části A přílohy, která tvoří součást této vyhlášky, vyhlašuje se za chráněnou krajinnou oblast Horná Orava (dále jen „oblast“). Oblast se rozprostírá na území okresu Dolný Kubín ve Středoslovenském kraji v katastrálních územích obcí: Oravská Lesná, Zákamenné, Novot', Mutné, Beňadovo, Krušetnica, Breza, Lomná, Oravské Veselé, Sihelné, Oravská Polhora, Rabča, Rabčice, Bobrov, Zubrohlava, Klin, Námestovo, Hladovka, Suchá Hora a dále v katastrálních územích Námestovské Pilsko, Slanická Osada, Oravské Hámre a v části katastrálních území obcí: Zázrivá, Hruštín, Vaňovka, Vasiľov, Lokca, Oravská Jasenica, Horný Štefanov, Dolný Štefanov, Ústie nad Priehradou, Trstená, Liesek, Vitanová.
(2) Území oblasti se člení na 4 podoblasti podle jejich přírodních hodnot a stupně hospodářského a kulturního využívání. Podoblasti mají diferencované ochranné podmínky. Podoblasti se vzhledem k rozptýlenosti člení dále na krajinné celky se stejnými podmínkami ochrany. Podoblasti a krajinné celky jsou vymezeny v části B přílohy k této vyhlášce.
§ 2
(1) Účelem vyhlášení oblasti je ochrana a zvelebování přírody a přírodních hodnot, zabezpečování jejich optimálního využívání se zřetelem na jejich všestranný kulturní, vědecký, ekonomický, vodohospodářský a zdravotně rekreační význam.
(2) Ochrana přírody a přírodních hodnot a dodržování stanovených podmínek ochrany oblasti je povinností všech orgánů a organizací, které na jejím území jakkoliv působí, jakož i občanů, kteří mají v oblasti bydliště nebo se v ní zdržují.
(3) Na území oblasti lze podle § 6 odst. 3 a § 7 a 8 zákona vyhlásit zvláštní ochranu jejích mimořádně významných částí.
§ 3
(1) Na celém území oblasti není dovoleno:1)
a) provádět stavební činnost, která by byla v rozporu s platnou územně plánovací dokumentací;
b) umísťovat skládky a ukládat odpady mimo místa k tomu určená;
c) vypalovat trávu, křoví a ostatní vegetaci mimo intravilán obcí, zakládat ohně mimo vyznačená místa;
d) znečišťovat vodní toky a ostatní povrchové vody;
e) znečišťovat vzduch exhaláty;
f) tábořit mimo vyhrazená místa.
(2) Na celém území oblasti lze jen v dohodě s orgány státní ochrany přírody
a) dobývat ložiska nerostů;
b) upravovat vodní toky;
c) zavádět nepůvodní druhy rostlin a živočichů do volné přírody, a to zásadně jen při provádění výzkumů v rámci experimentální činnosti. Toto ustanovení se netýká zemědělského půdního fondu obhospodařovaného podle schválených plánů rozvoje zemědělské výroby;
d) kácet stromy rostoucí mimo les.
§ 4
(1) Na území podoblasti i kromě ochranných podmínek uvedených v § 3 lze jen v dohodě s orgány státní ochrany přírody:
a) provádět jinou hospodářskou činnost než lesnickou;
b) zachytávat a upravovat prameny, vyvěračky a povrchové vody pro vodohospodářské účely;
c) provádět geologické práce (včetně technických prací) v rozsahu stanoveném zvláštními předpisy;
d) mimo intravilán obcí budovat stavby všeho druhu (důlní, průmyslové, inženýrské, rekreační, obytné, garáže apod.) kromě provozních zařízení státních lesů a zemědělských podniků a zařízení sloužících k ochraně státních hranic;
e) provádět archeologické výkopy nebo jiné výkopy spojené zejména s výzkumem a průzkumem v přírodě;
f) velkoplošně používat pesticidů mimo lesní školky.
(2) Na území podoblasti II kromě ochranných podmínek uvedených v § 3 lze jen v dohodě s orgány státní ochrany přírody:
a) zasahovat do krajinné scenérie;
b) zachytávat a upravovat prameny, vyvěračky a povrchové vody pro vodohospodářské účely;
c) mimo intravilán obcí umísťovat informační, reklamní a jiná podobná zařízení;
d) provádět geologické práce (včetně technických prací) v rozsahu stanoveném zvláštními předpisy;
e) používat zemědělských a lesních pozemků pro jiné účely;
f) provádět takové stavební zásahy na dosavadních stavbách zejména na objektech lidové architektury, jimiž se podstatně změní architektonický charakter a vnější vzhled staveb a jejich areálů;
g) provádět archeologické výkopy nebo jiné výkopy spojené zejména s výzkumem a průzkumem v přírodě;
h) velkoplošně používat pesticidů mimo lesní školky a zemědělský půdní fond.
(3) Na území podoblasti III kromě ochranných podmínek uvedených v § 3 není dovolena žádná činnost, která by narušovala biologické podmínky hnízdění, migrace a výskytu vodního ptactva. Pro část této podoblasti platí statut Oravské přehrady.2)
(4) Na území podoblasti IV platí ochranné podmínky uvedené v § 3. Ostatní hospodářskou a jinou činnost je třeba vykonávat tak, aby nebyly poškozovány přírodní hodnoty oblasti a aby byl zachován přirozený ráz krajiny. Zejména je třeba dbát na zachování čistoty vodních toků a čistoty ovzduší.
§ 5
Rozsah výkonu ostatních činností na území celé oblasti se vymezuje takto:
a) v lesích se hospodaří podle schválených lesních hospodářských plánů, v nichž hospodářská opatření pro lesy zvláštního určení z důvodu ochrany přírody se stanoví po projednání s orgány státní ochrany přírody;
b) rozvoj zemědělské výroby se uskutečňuje na základě plánů rozvoje zemědělské výroby (včetně úprav pozemků se stromy a keřovitou vegetací) vypracovaných pro jednotlivé územně správní celky ve spolupráci s orgány státní ochrany přírody se zvláštním zřetelem k zachování biologických a estetických hodnot oblasti a k zájmům ochrany a racionálního využití zemědělského půdního fondu;
c) při všech záměrech a zásazích se musí respektovat vodohospodářský význam území a dbát na čistotu vodních toků a ostatních povrchových vod. Vodohospodářská díla jakéhokoliv druhu3) (nádrže, úpravy toků, vodohospodářské meliorace apod.) lze v oblasti realizovat pouze na základě příslušné dokumentace schválené orgány státní ochrany přírody. Zvláštní péči je nutno věnovat ochraně současných a perspektivních zdrojů pitné vody a minerálním pramenům;
d) výstavba se realizuje podle schválené územně plánovací dokumentace se zřetelem k optimálnímu zachování neurbanizovaných prostorů původního přírodního prostředí. Při projektování a výstavbě je třeba přihlížet k rázu krajiny a k používanému materiálu. Výstavba chat pro individuální rekreaci, staveb pro dočasné ubytování včetně podnikových zotavoven, chatových táborů, prostorů vyhrazených pro stanování, autocampingů, parkovišť a jiných funkčních zařízení4) je dovolena jen v prostorech vymezených orgány územního plánování se souhlasem orgánů státní ochrany přírody a ostatních orgánů státní správy, jichž se to týká, na podkladě schválené územně plánovací dokumentace, jakož i usnesením rady příslušného okresního národního výboru o schválení rekreační oblasti;
e) myslivost a rybářství se vykonává podle schválených plánů chovu a lovu zvěře a ryb a se zřetelem k zachování a zvelebování přirozených souborů společenstev, a jde-li o ochranu volně žijících živočichů, ve spolupráci s orgány státní ochrany přírody;
f) komunikace se budují na základě schválené územně plánovací dokumentace. Turistické stezky se rozšiřují a značkují a naučné trasy se budují v souladu s koncepcí ochrany přírody v oblasti po vzájemné dohodě s orgány turistiky ve Slovenské socialistické republice. Dopravní průzkum pro účely lesního hospodářství se provádí ve spolupráci s orgány státní ochrany přírody a schvaluje se za jejich účasti při závěrečném protokolu o lesním hospodářském plánu;
g) výzkum a průzkum, který se dotýká přírodních poměrů oblasti, lze provádět jen s vědomím Slovenského ústavu památkové péče a ochrany přírody, který vede jejich evidenci. Přitom je třeba dbát, aby nedocházelo k časovým a místním střetům zájmů různých organizací a aby nebyly poškozovány chráněné přírodní hodnoty.
§ 6
(1) Ve věcech, které se dotýkají oblasti, rozhodují orgány státní správy, zejména orgány územního plánování, stavební úřady, báňské úřady, orgány státní péče o lesy, orgány ochrany ovzduší, vodohospodářské, zemědělské, dopravní orgány, orgány cestovního ruchu, zdravotnictví a hygieny, jakož i orgány tělesné výchovy s ohledem na poslání oblasti, a to ve spolupráci s příslušnými orgány státní ochrany přírody.
(2) Obdobně postupují orgány a organizace, které v oblasti provádějí vlastní opatření k ochraně ovzduší, vody, půdy, vegetačního krytu, ryb, zvěře a jiných volně žijících živočichů.
§ 7
(1) O způsobu ochrany zvlášť chráněných území, která jsou v oblasti, platí podmínky stanovené příslušnými orgány. Ustanovení § 4 této vyhlášky se nevztahují na plánovanou zemědělskou činnost na zvlášť chráněných zemědělských půdách.5)
(2) Na územích, na která se vztahuje působnost federálního ministerstva národní obrany a ministerstev vnitra, jsou orgány státní ochrany přírody a orgány státní památkové péče povinny dbát zájmů vojenské správy a při změnách, které se dotýkají obrany státu, zařízení nebo prostorů sloužících tomuto účelu, vyžádat si souhlas vojenské správy nebo příslušných orgánů ministerstev vnitra. Zájmová území vojenské správy nejsou vyhlášením oblasti dotčena.
(3) Vyhlášením oblasti nejsou dotčena vlastnická práva a jiné majetkové vztahy k nemovitostem, které jsou na území oblasti, ani ochranná pásma stanovená podle zvláštních předpisů.6)
§ 8
(1) Úkoly orgánů státní ochrany přírody na území oblasti podle této vyhlášky provádí v rámci své působnosti7) Slovenský ústav památkové péče a ochrany přírody v Bratislavě.
(2) Na ochraně přírody a přírodních hodnot v oblasti se aktivně podílejí národní výbory působící na jejím území.
(3) Orgány a organizace, které využívají území oblasti, zajišťují v rámci své působnosti finanční a materiálové prostředky na ochranu, rozvoj a zvelebování oblasti v rámci schválených hospodářských a finančních plánů, jestliže potřeba těchto prostředků vyplývá z činnosti, kterou na tomto území vykonávají.
§ 9
Mapy, v nichž je zakresleno území oblasti, jsou uloženy ve Slovenském ústavu památkové péče a ochrany přírody v Bratislavě, na Středoslovenském krajském národním výboru v Banské Bystrici, na Okresním národním výboru v Dolním Kubíně a na Krajské správě geodézie a kartografie v Banské Bystrici.

§ 10
Zrušuje se vyhláška ministerstva kultury Slovenské socialistické republiky č. 14/1979 Sb., kterou se vyhlašuje chráněná krajinná oblast Horná Orava.
§ 11
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Náměstek ministra:
Dr. Koyš v. r.


Příloha k vyhlášce č. 110/1979 Sb.
Vymezení území chráněné krajinné oblasti
HORNÁ ORAVA
Chráněná krajinná oblast Horná Orava (dále jen „oblast“) se rozkládá na území Slovenské socialistické republiky ve Středoslovenském kraji v okrese Dolný Kubín a zabírá Oravské Beskydy, severozápadní a severovýchodní výběžky Oravské Magury, severovýchodní výběžek Skorušinských vrchů a část Oravské kotliny.
Území oblasti je vyznačeno na otiscích základní mapy ČSSR vydané v r. 1971 v měřítku 1 : 50 000 na mapových listech těchto nomenklatur:
26 – 14 Oravská Lesná
26 – 21 Babia hora
26 – 23 Oravská priehrada
26 – 24 Suchá Hora
26 – 32 Dolný Kubín
26 – 41 Trstená
26 – 42 Oravice
A. Vymezení oblasti
Hranice oblasti probíhá od výchozího bodu v průsečíku státní hranice s hranicí povodí Kysuce a Oravy mezi kótami Svítková (1082) a Bednárová (1093). Sleduje hranici povodí a katastrální hranici mezi obcemi Oravská Lesná, Nová Bystrica a Harvelka přes kótu Mrvova Kykula (1040), dále přes kóty 917, 843, 995, Beskyd (994), kótu 936, až na Okrúhlici (1163). Odtud pokračuje po hřebeni na východ přes kótu 1092, Hoľa (1066), 1166, Paráč (1325), 1251 na Príslopec a Držatín. Odtud pokračuje po hřebeni přes Huty směrem na severovýchod přes kótu 992, 926, Galanky (942), kótu 852, po hřebenové cestě přes Olešovku, Surov (902) a po katastrální hranici mezi obcemi Breza, Vasiľov a Lokca po řeku Biela Orava. Hranice dále pokračuje po pravém břehu Bielé Oravy až k jejímu ústí do Oravské vodní nádrže. Odtud pokračuje po katastrální hranici mezi obcemi Vavrečka a Námestovo dále Jelením potokem až na kótu Stará hora (946) sledujíc katastrální hranici mezi obcemi Vavrečka a Ústie nad Priehradou na Ostrý vrch (990), odtud sestupuje ve směru toku potoku Zadný Kriváň na státní silnici Námestovo–Tvrdošín. Po státní silnici pokračuje přes přehradní těleso k obci Ústie nad Priehradou přes kótu 649 až k potoku Kovalinec a po jeho toku k státní silnici Trstená–státní hranice, po níž pokračuje na severovýchod přes kóty 645, 667, 649 k potoku Zimník, pokračuje až k jeho prameni, odkud směřuje přímočaře na jihovýchod k prameni potoka Páleniská na kótu 706. Odtud pokračuje na jihovýchod přes železniční trať Trstená–Suchá hora, odtud pokračuje polní cestou k okraji lesního porostu Háje, který pojímá do své oblasti. Od porostu Háje pokračuje polní cestou, přetínajíc katastrální hranici mezi obcí Liesek a obcí Vitanová přes kótu 735, přetínajíc státní silnici Vitanová–Hladovka. Odtud pokračuje po katastrální hranici mezi obcí Vitanová a obcí Hladovka, po níž pokračuje po hřebeni na jih přes kótu Bučinka (919), Bučník (957), přes Gabanovou po cestě po hřebeni přes kótu 1110 na státní hranici. Po státní hranici se hranice oblasti severovýchodním směrem vrací zpět k výchozímu bodu.
Celková rozloha oblasti je 70 332,51 ha.
B. Vymezení podoblastí
Území oblasti se člení na 4 podoblasti, které se dále člení na krajinné celky a jsou vyznačeny na uvedených otiscích základní mapy ČSSR. Podoblasti i krajinné celky mají zvláštní vymezení v rámci oblasti.
Podoblast I.
Krajinný celek Paráč
Celek je vymezen hranicí vycházející z kóty Paráč (1325), která pokračuje na východ po hranici oblasti po kótu 992, kde se stáčí severozápadním směrem po katastrální hranici k potoku Lomnica, odkud pokračuje po okraji lesa až k řece Biela Orava. Dále směřuje proti jejímu proudu přes Oravskou Lesnou, dolinou Flajšová až na hranici oblasti ke kótě 936 a pokračuje po hranici oblasti až k výchozímu bodu.
Krajinný celek Pilsko–Babia hora
Hranice celku vychází z hranice povodí Oravy a Kysúce, mezi kótami Svítková (1082) a Bednárová (1093), odkud pokračuje jižním směrem po hranici oblasti až po průsečík s lesní železniční tratí. Zde se lomí na východ a jde po toku Bukovského potoka až po jeho soutok s Bielou Oravou. Odtud pokračuje státní silnicí mezi obcemi Oravská Lesná a Zakamenné až po okraj lesa na levé straně státní silnice na osadu Oravice. Okrajem lesa hranice pokračuje k potoku Zasihlianka, proti jeho proudu jde až po okraj lesa. Hranice dále pokračuje na severovýchod po okraji lesa, přetínajíc potok Mutnianka a pokračuje okrajem lesa přes kótu 782 k potoku Mutnianka, který překračuje. Dále jde po souvislém okraji lesa na severovýchod a východ až k potoku Veselianka na jihozápad od kóty Magura (1018) a po lesní cestě Oravské Veselé–Oravská Polhora, pokračuje až po kótu 736 na státní silnici Oravská Polhora–státní hranice. Dále pokračuje po okraji lesa na severovýchod k hájovně Vydrovka, kde se stáčí na východ stále sledujíc okraj lesa, přetíná Kohútovu dolinu a jde dále na jih ke křižovatce cest Hlíny–Kohútová. Odtud hranice pokračuje po okraji lesa k východu k polní cestě, kde se stáčí na sever sledujíc okraj lesa až po jeho nejsevernější bod, kde se zase stáčí na jihovýchod stále sledujíc okraj lesa. Východně od kóty 782 se dostane na lesní cestu k hájovně Roveň, po které pokračuje na východ, a po okraji lesa se dostává až na státní hranici. Po státní hranici severním směrem se vrací k výchozímu bodu.
Krajinný celek Gluchová
Hranice celku vychází z průsečíku státní hranice s potokem Hraničný Kriváň a státní silnice Bobrov–státní hranice. Odtud hranice celku pokračuje západním směrem po okraji lesa protínajíc potok Žiarový Kriváň, dále severozápadním směrem okrajem lesa kolem kóty Kýčera (803), dále okrajem lesa a severozápadním směrem až po Rabčický potok. Zde se stáčí na východ a dále po okraji lesa na státní hranici, po které se vrací do výchozího bodu.
Krajinný celek Stará hora
Hranice celku vychází z kóty Stará hora (946), jde na jih katastrální hranicí až na Ostrý vrch (990). Z Ostrého vrchu hranice pokračuje po potoce Zadný Kriváň až po okraj lesa. Odtud sleduje okraj lesa severním směrem, pokračuje přes Slanickou Osadu stále sledujíc okraj lesa nad státní silnicí – Námestovo–Tvrdošín. Po okraji lesa hranice obloukem pokračuje k Jelenímu potoku a po jeho přítoku po katastrální hranici k výchozímu bodu.
Podoblast II.
Krajinný celek Oravská Lesná
Hranice celku vychází z průsečíku povodí Kysuce a Oravy s lesní železniční tratí v oblasti osady Demänová. Jižním směrem sleduje hranici oblasti až po kótu 936, odkud pokračuje dolinou Flajšová tokem Biele Oravy až po její levostranný přítok východně od Oselného. Z tohoto bodu hranice se vrací západním směrem po státní silnici až po Juríkov potok, kterým pokračuje proti proudu, později po Bukovském potoku až do výchozího bodu.
Krajinný celek Babinská
Hranice celku vychází z kóty Vlkov vrch (921) – jižně od obce Novoť, pokračuje na severozápad přes Vlkov grúň (918) po hřebeni až po souvislý okraj lesa. Po okraji lesa pokračuje na jihozápad k potoku Zasihlianka, po kterém jde až na okraj osady Oravice, odkud pokračuje polní cestou na severovýchod na hřeben a po něm na severozápad k výchozímu bodu.
Krajinný celek Lomná
Hranice celku vychází z kóty Galanky (942) – jihozápadně od obce Lomná, pokračuje po hranici oblasti až po řeku Biela Orava. Proti toku Bielé Oravy pokračuje až po katastrální hranici mezi obcemi Lomná a Krušetnica, kterou sleduje na Kamenný vrch (938), pokračuje po katastrální hranici mezi obcemi Lomná a Zakamenné zpět proti toku Bielé Oravy až po okraj lesa. Odtud sleduje okraj lesa nejdříve jihozápadním, později jihovýchodním směrem, protínajíc potok Lomnica. Pokračuje po katastrální hranici mezi obcemi Hruštín a Lomná na kótu (992) a po hranici oblasti se vrací k výchozímu bodu.
Krajinný celek Beňadovo–Sihelniansky hrádok
Hranice celku vychází z kóty 782 Menzdrovka severně od obce Novoť, odkud pokračuje silnicí do osady Šoltýska, zde se stáčí na severovýchod po polní cestě na hřeben, kterým pokračuje přes kótu Kurčinka (919), Sviniarky (879) západně od kóty Kýčera (944) a po okraji lesa schází do potoka Klinianka. Po potoku Klinianka probíhá, až dokud tento potom neopouští okraj lesa, pokračuje okrajem lesa na severovýchod křižujíc potok Mutnianka, dále po okraji lesa na sever od obce Breza, stále sledujíc okraj lesa až k potoku Veselianka severně od obce Oravská Jasenica. Odtud hranice pokračuje po souvislém okraji lesa na severozápad od města Námestovo a severně od obce Klin po potok Polhoranka. Hranice pokračuje proti toku Polhoranky, dále po jejím přítoku (Sihelniansky potok) až po polní cestu vedoucí na kótu Skalka (852). Ze Skalky pokračuje jihozápadním směrem po polní cestě na křižovatku polních cest, kde se hranice stáčí na severovýchod a jde po polní cestě přes Hornou raľu, po Krupiakové rali severně od obce Sihelné až po polní cestu vedoucí severovýchodním směrem k Dolnímu Mlynu, po níž přechází přes Horný Mlyn až do potoka Polhoranka. Potom vede proti jeho toku až po křižovatku Hliny–Kohútová, odtud pokračuje nejdřív severním směrem, potom obloukem směrem po hranici prvé podoblasti až po okraj lesa na horním konci Oravského Veselého na jihozápad od kóty Magura (1018). Odtud hranice pokračuje po okraji lesa východním směrem kolem kóty 848, pokračuje bezejmenným potokem jižním směrem až po polní cestu, kterou sleduje severovýchodním směrem na kótu Mišovka (834), od které probíhá po polní cestě ke kótě 793. Odtud hranice pokračuje jižním směrem po okraji lesa po Vahanovský potok, dále po nesouvislém okraji lesa a po bezejmenném potoku jižně od kóty 876 na jižní okraj obce Oravské Veselé. Z tohoto bodu pokračuje po státní silnici přes obec Oravské Veselé do obce Mutné, odkud odbočuje jihozápadním směrem po polní cestě přes Blahutův grúň, severním okrajem lesa, pokračujíc na západ do potoka Mutnianka, proti jehož proudu pokračuje směrem severozápadním k okraji lesa. Odtud pokračuje po souvislém okraji lesa jihozápadním směrem k výchozímu bodu.
Krajinný celek Slaná voda
Hranice vychází ze soutoku Záhoranky a Rabčického potoka západně od obce Rabčice. Pokračuje proti potoku Vonžovec až po okraj lesa. Okrajem lesa pokračuje k státní silnici Oravská Polhora–Slaná voda, po které probíhá jižním směrem po kótu 755, pokračuje po nesouvislém okraji lesa jižně a západně od kóty Turňa 891 až do Šoltýského potoka. Hranice pokračuje východním směrem proti toku Šoltýského potoka až po polní cestu, zde se hranice stáčí na sever a pokračuje okrajem lesa západně od kóty Jurčovka (902). U myslivny se stáčí na jihovýchod a okrajem lesa pokračuje přes kótu k myslivně Roveň východním směrem a lesní cestou na státní hranici. Po státní hranici pokračuje na jihovýchod až po polní cestu jihovýchodně od kóty Martalúzovka (854). Hranice jde po polní cestě na západ severním okrajem obce Rabčice a po polní cestě do výchozího bodu.
Krajinný celek Medvedia hora
Hranice celku vychází z průsečíku potoka Zimník se státní silnicí Trstená–státní hranice. Odtud hranice celku pokračuje po okraji lesa nejdříve jihovýchodním směrem, potom severním až na státní hranici, kterou sleduje západním směrem až po potok Jelešňa. Po potoku Jelešňa pokračuje až po ochranný lesní pás u Oravské vodní nádrže. Po vnějším okraji tohoto pásu pokračuje nejdříve na západ, potom na jihovýchod až po potok Jurčová. Odtud pokračuje cestou na kótu 653, kde se stáčí na východ k okraji lesa, který sleduje severovýchodním směrem až k výchozímu bodu.
Krajinný celek Hladovské bory
Hranice celku vychází z průsečíku potoka Jelešňa se státní hranicí na severozápad od obce Hladovka. Pokračuje proti toku Jelešně až po průsečík se železniční trati Trstená–Suchá Hora. Odtud pokračuje východním směrem po železniční trati až na státní hranici, po které se severním směrem vrací do výchozího bodu.
Krajinný celek prameniště Jelešně
Hranice vychází z kóty Bučinka (919) jihovýchodně od obce Vitanová. Severně od této kóty hranice celku schází bezejmenným potokem do potoka Jelešňa. Hranice pokračuje proti toku Jelešně až po polní cestu na Zadný grúnik, po které pokračuje až na státní hranici. Potom pokračuje po státní hranici jižním směrem a po hranici oblasti do výchozího bodu.
Podoblast III.
Krajinný celek Oravská vodná nádrž
Hranice celku vychází z levé strany přehradního tělesa Oravské vodní nádrže, pokračuje po státní silnici východním směrem až po okraj ochranného lesního pásu kolem Oravské vodní nádrže. Po okraji tohoto lesního pásu pokračuje až po ústí potoka Jelešňa, dále proti jeho toku až po státní hranici. Po státní hranici pokračuje severním směrem až po potok Hraničný Kriváň, který sleduje po okraj lesního ochranného pásu až po jihozápadní okraj obce Bobrov. Odtud hranice pokračuje východním směrem po okraji vodní plochy až po nejjižnější okraj poloostrova Pahŕbky, z kterého hranice pokračuje vzdušnou čarou do výchozího bodu.
Podoblast IV.
Tuto podoblast tvoří zbývající plochy chráněné krajinné oblasti, které nejsou vymezeny v předcházejících podoblastech.
Patří sem:
krajinný celek Novoť–Zakamenné
(ohraničený krajinnými celky Lomná, Paráč, Piľsko–Babia hora, Babinská a Beňadovo–Sihelniansky hrádok),
krajinný celek Lokca–Páleničky
(ohraničený krajinnými celky Lomná, Beňadovo–Sihelniansky hrádok a hranicí oblasti),
krajinný celek Mutné–Oravské Veselé
(ohraničený krajinnými celky Beňadovo–Sihelniansky hrádok a Píľsko–Babia hora),
krajinný celek Oravská Polhora–Námestovo
(ohraničený krajinnými celky Beňadovo–Sihelniansky hrádok, Piľsko–Babia hora, Slaná voda, státní hranice, Gluchová, Oravská vodná nádrž, hranice oblasti a Stará hora),
krajinný celek Ústie nad Priehradou
(ohraničený krajinnými celky Oravská vodná nádrž, Medvedia hora a hranice oblasti),
krajinný celek Hladovka
(ohraničený krajinnými celky Medvedia hora, státní hranice, Hladovské bory, prameniště Jelešně a hranicí oblasti).

1) § 12 a 13 zákona.
2) Nařízení ONV v Dolním Kubíně ze dne 21. 3. 1973, kterým se vydává statut Oravské přehrady.
3) § 38 zákona č. 138/1973 Sb., o vodách (vodní zákon).
4) Vyhláška federálního ministerstva pro technický a investiční rozvoj č. 83/1976 Sb., o všeobecných technických požadavcích na výstavbu.
5) § 7a zákona č. 53/1966 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu (úplné znění vyhlášené pod č. 124/1976 Sb.).
6) Zákon č. 51/1964 Sb., o dráhách, ve znění zákona č. 104/1974 Sb. Zákon č. 135/1961 Sb., o pozemních komunikacích. Zákon č. 47/1956 Sb., o civilním letectví (úplné znění vyhlášené pod č. 127/1976 Sb.). Zákon č. 110/1964 Sb., o telekomunikacích. Zákon č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu. Vyhláška ministerstva zdravotnictví Slovenské socialistické republiky č. 15/1972 Sb., o ochraně a rozvoji přírodních léčivých lázní a přírodních léčivých zdrojů.
7) Zákon Slovenské národní rady č. 7/1958 Sb. SNR, o kulturních památkách.