150/1991 Sb.
Vyhláška federálního ministerstva financí o finančním hospodaření rozpočtových a příspěvkových organizací v působnosti federace

150
VYHLÁŠKA
federálního ministerstva financí
ze dne 29. března 1991
o finančním hospodaření rozpočtových a příspěvkových organizací v působnosti federace
Federální ministerstvo financí podle § 28 odst. 2 zákona č. 563/1990 Sb., o rozpočtových pravidlech federace, stanoví:

ČÁST PRVNÍ
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
§ 1
Rozsah úpravy
Touto vyhláškou se řídí finanční hospodaření ministerstev a ostatních ústředních orgánů federace (dále jen „ústřední orgány“) a jimi zřizovaných rozpočtových a příspěvkových organizací.1)
§ 2
Společná ustanovení
(1) Usměrňování mzdových prostředků v rozpočtových a příspěvkových organizacích se řídí příslušným právním předpisem.2)
(2) Rozpočtová a příspěvková organizace poskytuje své služby a dodává své výrobky bezplatně nebo za cenu nižší nežli jsou skutečné náklady v případě, že na jejich pořízení dostává příslušné prostředky z rozpočtu zřizovatele nebo přímo ze státního rozpočtu. V ostatních případech poskytuje rozpočtová a příspěvková organizace své služby a dodává výrobky fyzickým i právnickým osobám úplatně v souladu s platnými předpisy.3)
(3) Zůstatky fondů rozpočtových a příspěvkových organizací se koncem roku převádějí plně do příštího roku včetně připsaných úroků.4)
(4) Rozpočtová a příspěvková organizace vede účetnictví a zpracovává účetní výkaznictví podle zvláštních předpisů.5) Tyto předpisy rovněž stanoví obsah a způsob předkládání výkazů rozpočtové a příspěvkové organizace a o jejím hospodaření.
(5) Jestliže rozpočtová nebo příspěvková organizace vznikla ze zákona a nebylo současně stanoveno, kdo vůči ní plní funkci zřizovatele, plní tuto funkci pro účely této vyhlášky příslušný orgán státní správy.
§ 3
Ústřední orgány
(1) Ústřední orgány hospodaří s rozpočtovými prostředky příslušné rozpočtové kapitoly státního rozpočtu federace (dále jen „kapitola“).
(2) Jako správce kapitoly ústřední orgán především:
a) vypracovává návrh rozpočtu kapitoly a organizuje účast podřízených rozpočtových a příspěvkových organizací na sestavení tohoto návrhu; návrh rozpočtu kapitoly předkládá federálnímu ministerstvu financí v rozsahu jím stanoveném;
b) rozepisuje schválené ukazatele kapitoly na vlastní činnost ústředního orgánu (na jednotlivé útvary ústředního orgánu) a na rozpočtové a příspěvkové organizace vůči nimž plní funkci zřizovatele; závazné ukazatele rozepisuje pro rozpočtové a příspěvkové organizace pouze v rozsahu stanoveném zákonem o státním rozpočtu federace na příslušný rok, touto vyhláškou a dalšími právními předpisy;
c) otevírá, případně potvrzuje rozpočtové limity (§ 28 až 31);
d) usměrňuje a kontroluje hospodaření s rozpočtovými prostředky v rámci kapitoly a schvaluje rozpočtová opatření, která přesahují pravomoc organizace (§ 36), ale která lze provést beze změny ukazatelů schválených ve státním rozpočtu pro kapitolu jako celek;
e) zpracovává zprávy o plnění rozpočtu kapitoly, předkládá je federálnímu ministerstvu financí a projednává v orgánech Federálního shromáždění;
f) vypracovává souhrnné účetní výkazy za celou rozpočtovou kapitolu;
g) vypracovává návrh závěrečného účtu kapitoly a organizuje účast podřízených rozpočtových a příspěvkových organizací na sestavení tohoto návrhu; návrh závěrečného účtu kapitoly předkládá federálnímu ministerstvu financí v rozsahu jím stanoveném.
(3) Finanční hospodaření vlastního aparátu ústředního orgánu se řídí těmi ustanoveními této vyhlášky, která se týkají finančního hospodaření rozpočtových organizací, pokud v této vyhlášce nebo jiných právních předpisech není stanoveno jinak.
ČÁST DRUHÁ
ROZPOČTOVÉ ORGANIZACE
§ 4
Obecné ustanovení
Rozpočtová organizace hospodaří se stanovenými rozpočtovými prostředky v rámci svého rozpočtu (§ 5). Dále hospodaří s prostředky přijatými ze státních fondů, od jiných subjektů na základě smlouvy o sdružování prostředků, s dary od fyzických a právnických osob, s prostředky získanými vedlejší hospodářskou činností a s prostředky fondu kulturních a sociálních potřeb. Rozpočet příjmů a výdajů sestavuje podle rozpočtové skladby. Veškeré dosažené rozpočtové příjmy jsou příjmem rozpočtu zřizovatele, respektive státního rozpočtu federace a rozpočtová organizace je soustřeďuje na příslušném příjmovém rozpočtovém účtě. Rozpočtová organizace uhrazuje všechny rozpočtové výdaje jen z příslušných výdajových rozpočtových účtů zřízených u banky nebo spořitelny (dále jen „peněžní ústav“). Soustřeďovat rozpočtové příjmy na jiných účtech a uhrazovat rozpočtové výdaje z jiných účtů může rozpočtová organizace v případech stanovených touto vyhláškou.
§ 5
Finanční vztahy
(1) Finanční vztah mezi zřizovatelem a rozpočtovou organizací je určen těmito závaznými ukazateli stanovenými zřizovatelem:
a) rozpočtové příjmy celkem,
b) investiční výdaje celkem,
z toho: – individuální dotace ze státního rozpočtu federace na vybrané investiční akce,
c) neinvestiční výdaje celkem,
d) z toho: – mzdové prostředky.
Zřizovatel je oprávněn stanovit organizaci limit na nákup devizových prostředků na zahraniční pracovní cesty.
(2) Finanční vztah mezi státním rozpočtem federace a ústředním orgánem je stanoven zákonem o státním rozpočtu federace pro příslušný rok.
(3) Mzdové prostředky jako závazný ukazatel v rámci neinvestičních prostředků [odstavec 1 písm. d)] se stanoví pro organizace státní správy. O způsobu usměrňování mzdových prostředků pro ostatní rozpočtové organizace rozhoduje zřizovatel v souladu s vyhláškou o usměrňování mzdových prostředků v rozpočtových a příspěvkových organizacích.2)
§ 6
Investiční výdaje
(1) Rozpočtová organizace financuje investice6) ze svého rozpočtu v rámci stanoveného závazného ukazatele investičních výdajů [§ 5 odst. 1 písm. b)]. V těchto výdajích jsou zahrnuty i prostředky na vybrané investiční akce, které poskytuje státní rozpočet organizaci jmenovitě jako individuální dotaci prostřednictvím rozpočtu zřizovatele.
(2) K posílení těchto prostředků může jako další zdroje použít prostředky svého fondu kulturních a sociálních potřeb,7) prostředky přijaté ke sdružené investiční činnosti (§ 10), prostředky svých vedlejších hospodářství (§ 11), prostředky přijaté od státních fondů, dary a příspěvky od jiných subjektů, pokud jsou poskytnuty k investičním účelům. Zdroje určené pro tento účel převede organizace na zvláštní příjmový účet státního rozpočtu federace a o výši takto převedených prostředků může překročit limit investičních výdajů stanovený podle § 5 odst. 1 písm. b). Nepoužitý zůstatek takto převedených prostředků vrátí rozpočtová organizace zpět na účet, ze kterého byly tyto zdroje poukázány, nejpozději při roční účetní závěrce.
(3) Individuální dotace poskytované ze státního rozpočtu prostřednictvím rozpočtu zřizovatele musí být vedeny na samostatném výdajovém rozpočtovém účtu.
(4) Jiný hmotný majetek vymezený zvláštním předpisem8) financují rozpočtové organizace z neinvestičních prostředků.
§ 7
Finanční fondy rozpočtové organizace
Rozpočtová organizace zřizuje fond kulturních sociálních potřeb.7) Další finanční fondy je rozpočtová organizace oprávněna zřizovat jen podle právních předpisů.2)
§ 8
Zdroje úhrady sankcí
Odvody a penále uložené podle § 16 zákona č. 563/1990 Sb., o rozpočtových pravidlech federace, hradí rozpočtová organizace
a) ze svého rozpočtu, jde-li o porušení pravidel o hospodaření podle rozpočtu,
b) z fondu kulturních a sociálních potřeb, jde-li o porušení pravidel o hospodaření s tímto fondem.
§ 9
Úvěry
Rozpočtová organizace není oprávněna přijímat úvěry a půjčky ani poskytovat úvěry a půjčky jiným organizacím nebo vstupovat do úvěrových vztahů jako ručitel, pokud zvláštní předpisy nestanoví jinak.
§ 10
Sdružování prostředků
(1) Rozpočtová organizace je oprávněna poskytovat příspěvky podle uzavřené smlouvy o sdružení jen jestliže jsou poskytovány na činnost, pro kterou byly tyto prostředky v rozpočtu určeny.
(2) Přijaté sdružené prostředky vede rozpočtová organizace na zvláštním účtu, jehož nepoužité zůstatky koncem roku se převádějí do dalších let.
§ 11
Vedlejší hospodářství
Rozpočtová organizace financuje mimo svůj rozpočet na samostatných běžných účtech své vedlejší hospodářství. Rozsah činnosti vedlejšího hospodářství stanoví zvláštní předpisy,9) případně zřizovatel. Rozsah činnosti vedlejšího hospodářství u ústředního orgánu stanoví zvláštní předpisy,9) případně vedoucí ústředního orgánu.
ČÁST TŘETÍ
PŘÍSPĚVKOVÉ ORGANIZACE
§ 12
Obecná ustanovení
(1) Příspěvková organizace hospodaří s finančními prostředky získanými vlastní činností a s prostředky přijatými z rozpočtu zřizovatele, případně ze státního rozpočtu, a to v rámci finančních vztahů, dále s prostředky svých peněžních fondů, s prostředky přijatými od jiných subjektů na základě smlouvy o sdružení, s prostředky přijatými od státních fondů, s prostředky získanými svou hospodářskou činností a s příspěvky a dary od fyzických a právnických osob.
(2) Příspěvková organizace může vkládat finanční prostředky svého rezervního fondu jako kapitál do činnosti jiných subjektů a nakupovat z něho cenné papíry jiných subjektů (§ 20). Takováto operace však může být realizována pouze ve vztahu k subjektu, jehož činnost bezprostředně souvisí s činností organizace a vkladem kapitálu nebo nákupem cenných papírů organizace získá možnost ovlivňovat činnost subjektu v zájmu činnosti své organizace. Ostatní prostředky na tyto účely může použít příspěvková organizace jen se souhlasem vlády České a Slovenské Federativní Republiky, nebo v případě jejího zmocnění, se souhlasem federálního ministerstva financí.
§ 13
Finanční vztah k rozpočtu zřizovatele
(1) Finanční vztah mezi zřizovatelem a příspěvkovou organizací je určen těmito závaznými ukazateli:
a) příspěvkem zřizovatele na činnost organizace,
b) dotacemi zřizovatele na investice,
c) individuálními dotacemi ze státního rozpočtu federace na vybrané investiční akce,
d) odvodem ze zisku,
e) odvodem z odpisů.
Zřizovatel je oprávněn stanovit organizaci limit pro nákup devizových prostředků na zahraniční pracovní cesty.
(2) V návaznosti na závazně stanovené ukazatele v odstavci 1 stanoví zřizovatel příspěvkové organizaci rovněž „hospodářský výsledek“ (rozdíl mezi plánovanými náklady a výnosy) jako základ pro výpočet objemu přídělů do peněžních fondů po ukončení hospodářského roku (§ 17).
§ 14
Příspěvek a dotace z rozpočtu zřizovatele
(1) Zřizovatel poskytuje příspěvkové organizaci příspěvek na činnost, tj. příspěvek k úhradě její provozní činnosti včetně výdajů na opravy a údržbu a odpisů základních prostředků, a to v případě, že tyto potřeby nelze uhradit vlastními příjmy organizace.
(2) Výši příspěvku na činnost a jeho čerpání během roku může zřizovatel vázat na stanovené ukazatele, a to zpravidla na jednotku výkonů nebo kapacit zabezpečovaných příspěvkovou organizací. Pokud není příspěvek vázán na jednotku výkonů, je organizace oprávněna čerpat příspěvek na činnost do výše závazně stanovené zřizovatelem.
(3) Zřizovatel může příspěvkové organizaci krátit či zvýšit stanovený příspěvek při významnější změně podmínek, za nichž finanční vztah ke svému rozpočtu stanovil.
(4) Organizacím vědy a výzkumu stanoví zřizovatel finanční prostředky ve vztahu na jednotlivé smluvní dohodnuté úkoly a činnosti.
(5) Kromě příspěvku na činnost poskytuje zřizovatel příspěvkové organizaci dotace na investice v případě, že finanční prostředky ve fondu reprodukce základních prostředků organizace (§ 19) nestačí na její nezbytné investiční potřeby.
(6) Ze státního rozpočtu federace může být prostřednictvím rozpočtu zřizovatele poskytnuta individuální dotace na vybrané investiční akce. Tyto prostředky se vedou na samostatném výdajovém rozpočtovém účtu.
§ 15
Odvody do rozpočtu zřizovatele
(1) Zřizovatel může organizaci stanovit odvod ze zisku a odvod z odpisů.
(2) Odvod ze zisku stanoví zřizovatel organizaci individuálně v případě, že její plánované výnosy překračují plánované náklady.
(3) Odvod z odpisů může zřizovatel stanovit individuálně, jestliže nepočítá perspektivně s dalším rozvojem činnosti organizace a postupně omezuje její činnost, nebo jestliže uvažuje se změnou formy organizace, případně s jejím zrušením. Odvod z odpisů může zřizovatel stanovit i v případě, kdy objem odpisů by výrazně převyšoval reálné potřeby organizace v oblasti reprodukce základních prostředků; v tomto případě však nesmí celkový odvod odpisů převyšovat objem odpisů budov a staveb.
(4) Zřizovatel může příspěvkové organizaci uložit neplánovaný odvod ze zisku nebo stanovený odvod ze zisku snížit nebo zvýšit při významnější změně podmínek, za nichž finanční vztah ke svému rozpočtu stanovil.
(5) Příspěvkové organizace provádí odvod ze zisku a odvod z odpisů v průběhu roku zálohově do rozpočtu zřizovatele na jeho příjmový účet, a to nejpozději třetího dne před koncem každého měsíce ve výši jedné dvanáctiny stanoveného odvodu.
§ 16
Investiční činnost
Rozsah investiční činnosti příspěvkové organizace je limitován jejími finančními prostředky, které tvoří:
a) finanční prostředky ve fondu reprodukce základních prostředků (§ 19),
b) individuální dotace ze státního rozpočtu na vybrané investiční akce (§ 14 odst. 6),
c) investiční úvěry (§ 23).
§ 17
Hmotná zainteresovanost
Základem hmotné zainteresovanosti příspěvkové organizace je dosažený zlepšený hospodářský výsledek v porovnání s hospodářským výsledkem stanoveným ve finančním vztahu k rozpočtu zřizovatele (§ 13 odst. 2). Takto získané finanční prostředky se ponechávají organizaci, která si je přiděluje podle stanovených pravidel do svých finančních fondů (§ 18).
§ 18
Finanční fondy příspěvkové organizace
(1) Příspěvková organizace zřizuje tyto finanční fondy:
a) fond reprodukce základních prostředků (§ 19),
b) rezervní fond (§ 20),
c) fond odměn (§ 21),
d) fond kulturních a sociálních potřeb (§ 22).
(2) Příspěvková organizace je oprávněna zřizovat další finanční fondy jen podle právních předpisů.
(3) Zlepšený hospodářský výsledek podle § 17 se rozděluje do jednotlivých finančních fondů tak, že po převodu nevyčerpaných mzdových prostředků do fondu odměn [§ 21 odst. 1 písm. a)] se zbývající částka zlepšeného hospodářského výsledku rozdělí takto:
a) do výše 25 % do fondu odměn s tím, že celkový příděl do fondu odměn nepřekročí 20 % celkového mzdového nároku (§ 21) stanoveného pro hodnocený rok;
b) do výše 25 % do fondu kulturních a sociálních potřeb s tím, že celkový příděl do fondu kulturních a sociálních potřeb včetně základního přídělu nepřekročí dvojnásobek základního přídělu vyjádřeného v Kčs;7)
c) do výše 25 % do fondu reprodukce základních prostředků;
d) zbývající část zlepšeného hospodářského výsledku do rezervního fondu.
(4) Převody do finančních fondů provede příspěvková organizace zálohově koncem roku. Zřizovatel potvrdí oprávněnost převodu při schvalování účetní závěrky příspěvkové organizace. Po potvrzení oprávněnosti provede organizace doúčtování rozdílů mezi zúčtovaným zálohovým přídělem a skutečně přiznanou výší.
§ 19
Fond reprodukce základních prostředků
(1) Zdrojem fondu jsou:
a) odpisy základních prostředků,10)
b) příděl ze zlepšeného hospodářského výsledku [§ 18 odst. 3 písm. c)],
c) účelové dotace zřizovatele na investice (§ 14 odst. 5),
d) příspěvky ze státních fondů,
e) výnosy z prodeje a likvidace základních prostředků,
f) příspěvky na investice od jiných subjektů podle uzavřených smluv o sdružení ke společné investiční činnosti (§ 24),
g) finanční dary včetně devizových, účelově určené na investice, a výnosy povolených veřejných sbírek k investičním účelům.
(2) Prostředků fondu se používá:
a) k financování investic,6)
b) k poskytování prostředků jiným organizacím v rámci uzavřených smluv o sdružení ke společné investiční činnosti,
c) k úhradě splátek úvěrů a půjček na investice,
d) jako doplňkový zdroj financování oprav a udržování základních prostředků.
(3) Prostředky fondu použité pro financování oprav a údržby základních prostředků podle odstavce 2 písm. d) se účtují do výnosů příspěvkové organizace.
(4) Prostředků fondu reprodukce základních prostředků nelze použít na účely hrazené z fondu kulturních a sociálních potřeb.
§ 20
Rezervní fond
(1) Zdrojem fondu je příděl ze zlepšeného hospodářského výsledku organizace podle § 18 odst. 3 písm. d). Dalšími zdroji mohou být finanční dary včetně devizových.
(2) S prostředky na rezervním fondu může organizace volně disponovat v rámci právních předpisů při dodržení příslušných ustanovení této vyhlášky, především:
a) k úhradě rozpočtem zřizovatele nezajištěných neinvestičních potřeb;
b) k úhradě zhoršeného hospodářského výsledku;
c) k úhradě sankcí za porušení právních předpisů (§ 25);
d) ke krytí časového nesouladu mezi náklady a výnosy při sdružování prostředků k provozní činnosti ke konci roku;
e) k úhradě úroků z přijatých úvěrů a půjček (§ 23);
f) k doplnění fondu provozních prostředků, zejména pro rozvoj hospodářské činnosti (§ 26);
g) k nákupu cenných papírů a kapitálové účasti v jiných subjektech (§ 12 odst. 2).
§ 21
Fond odměn
(1) Zdrojem fondu odměn jsou:
a) nevyčerpané mzdové prostředky, na které má organizace nárok podle mzdových předpisů na příslušný rok2) (dále jen „mzdový nárok“); příděly do fondu odměn z nevyčerpaného mzdového nároku lze provádět pouze v případě, že jsou kryty finančně zlepšeným výsledkem hospodaření,
b) příděl ze zlepšeného hospodářského výsledku podle § 18 odst. 3 písm. a).
(2) Hospodaření s fondem odměn se řídí zvláštními předpisy.2) Přednostně se z něho uhrazuje případné překročení mzdového nároku.
(3) Výplaty z fondu odměn se nezahrnují do mzdového nároku pro příslušný rok.
§ 22
Fond kulturních a sociálních potřeb
(1) Fond se tvoří jednotným přídělem podle zvláštního předpisu7) a dalším přídělem ze zlepšeného hospodářského výsledku podle § 18 odst. 3 písm. b).
(2) Hospodaření s prostředky fondu se řídí zvláštním předpisem.7)
§ 23
Úvěry
Příspěvková organizace je oprávněna přijímat úvěry a půjčky na investice i na provozní výdaje, pokud z jejich přijetí nevzniknou nároky vůči zřizovateli a pokud je zajištěna jejich návratnost z výnosu hospodaření organizace, popřípadě z jejího rezervního fondu. Za tyto úvěry a půjčky stát neručí.
§ 24
Sdružování prostředků
(1) Příspěvková organizace hradí příspěvky podle uzavřené smlouvy o sdružení pouze ze zdrojů, jež je oprávněna použít na činnost, k níž se sdružila.
(2) Sdružené prostředky na investice jsou zdrojem fondu reprodukce základních prostředků. Při sdružování prostředků k provozní činnosti převede příspěvková organizace na konci roku rozdíl mezi přijatými a skutečně vynaloženými prostředky na vrub nebo ve prospěch rezervního fondu.
§ 25
Zdroje úhrady sankcí
(1) Odvody a penále uložené příspěvkové organizaci podle § 16 zákona č. 563/1990 Sb., o rozpočtových pravidlech federace, uhrazuje organizace:
a) z rezervního fondu, jde-li o porušení pravidel o hospodaření podle rozpočtu,
b) z příslušného fondu, jde-li o porušení pravidel hospodaření s tímto fondem; z fondu odměn, jde-li o překročení mzdového nároku.
(2) V případě nedostatku prostředků v rezervním fondu se provede odvod snížením příspěvků zřizovatele na činnost, případně zvýšením odvodu ze zisku.
§ 26
Hospodářská činnost příspěvkové organizace
(1) Příspěvková organizace, která provozuje hospodářskou činnost v oblasti mimo hlavní činnost, pro kterou byla zřízena, je povinna využívat prostředky získané touto činností též ke zkvalitňování své hlavní činnosti.
(2) Zřizovatel je oprávněn stanovit příspěvkové organizaci bližší podmínky této činnosti v rámci právních předpisů v případě, je-li potřebné tím zajistit řádné plnění hlavního úkolu, pro který byla příspěvková organizace zřízena.
(3) Hospodářská činnost se realizuje podle platných cenových předpisů.3)
ČÁST ČTVRTÁ
HOSPODAŘENÍ S ROZPOČTOVÝMI PROSTŘEDKY
§ 27
Obecné ustanovení
Organizace hospodařící s rozpočtovými prostředky je povinna při plnění rozpočtu dbát, aby dosahovala maximálních příjmů a plnila úkoly hrazené ze státního rozpočtu nejhospodárnějším způsobem a aby efektivně využívala disponibilních prostředků. Rozpočtové prostředky může používat jen k účelům, pro které byly určeny, a to na krytí nezbytných potřeb, na opatření zakládající se na právních předpisech a k zajištění nerušeného chodu organizace; prostředky může čerpat jen do výše stanovené ve státním rozpočtu nebo rozpočtu zřizovatele, a to v mezích závazných ukazatelů.
§ 28
Rozpočtové limity
(1) Ústřední orgán otevírá rozpočtové limity pro vlastní hospodaření, limity rozpočtovým a příspěvkovým organizacím, jichž je zřizovatelem, a dále limity pro čerpání investičních a limity pro čerpání neinvestičních dotací pro ostatní organizace v jeho působnosti. Organizace, jíž je limit ústředním orgánem otevřen, předloží peněžnímu ústavu tiskopis pro „oznámení limitu výdajů“ nejpozději dva dny před začátkem období, v němž má být limit čerpán.
(2) Ústřední orgán otevírá rozpočtové organizaci limity pro čerpání prostředků z rozpočtových výdajových účtů, vedených u peněžního ústavu zvlášť na investiční a zvlášť na neinvestiční výdaje. V rámci limitu investičních výdajů se rovněž stanoví limity čerpání jednotlivých účelových investičních dotací. Příspěvkové organizaci otevírá ústřední orgán limity pro čerpání dotací na investice a limit příspěvku na činnost z výdajových rozpočtových účtů.
(3) Pro financování úkolů v oblasti vědy a výzkumu otevírá rozpočtové limity ústřední orgán státní správy zadávající tyto úkoly. U úkolů plně financovaných ze státního rozpočtu mohou tyto orgány čerpat rozpočtový limit jen k úhradě plnění na základě hospodářských smluv za předpokladu, že si k výsledkům řešení zajistí právo hospodaření. U úkolů financovaných s podílovou účastí rozpočtových prostředků mohou tyto orgány čerpat rozpočtový limit jen na základě hospodářských smluv, kterými se zavázaly k poskytnutí prostředků, za předpokladu, že průběžně prověřují plnění smluvních podmínek. V případě, že zadavatel poskytne nositeli úkolu finanční prostředky na pořízení přístrojů, strojů a zařízení potřebných pro řešení, musí současně s tím stanovit, jak s těmito předměty bude po skončení řešení naloženo, a stanovit způsob finančního vypořádání.
(4) Oznámení limitu se nepředkládá peněžnímu ústavu pro čerpání dávek nemocenského pojištění.
(5) Zřizovatel sníží rozpočtové organizaci limit výdajů nebo jeho část, zejména byl-li limit stanoven nesprávně, jsou-li hrubě porušeny finanční a rozpočtové předpisy (např. nehospodárné provedení výdajů, nesprávné a pozdě prováděné odvody do rozpočtu, neplnění příjmu, opožděné předkládání výkazů o plnění rozpočtu). Obdobně postupuje zřizovatel při uvolňování příspěvku příspěvkové organizaci.
(6) Rozpočtová organizace může v průběhu rozpočtového roku snižovat nebo zvyšovat otevřené limity neinvestičních výdajů na jednotlivá čtvrtletí v rámci částek stanovených jí v rozpočtu.
(7) Federální ministerstvo financí může stanovit podle průběhu plnění příjmů a výdajů státního rozpočtu, že bude otevírat rozpočtové limity neinvestičních výdajů pro ústřední orgány samo, bude-li to vyžadovat zajištění pokladní rovnováhy státního rozpočtu nebo dojde-li v oboru působnosti ústředního orgánu k porušování finančních a rozpočtových předpisů.
(8) Rozpočtová organizace je oprávněna čerpat prostředky svého rozpočtu jen do výše stanovené jí pro dané období rozpočtovým limitem.
§ 29
Investiční limity
(1) Rozpočtové limity na investiční výdaje otevírá rozpočtová organizace podle zásad uvedených v § 28 na celý rozpočtový rok. Organizace otevře limity na tiskopisu „oznámení limitu výdajů“.
(2) Příspěvková organizace otevírá pro čerpání dotací na investice výdajové rozpočtové účty na podkladě „oznámení limitu výdajů“ potvrzeného zřizovatelem.
(3) Příspěvková organizace může převádět z rozpočtového výdajového účtu prostředky na svůj běžný účet eventuálně podle svého rozhodnutí na investiční účet jen v závislosti na průběhu investiční výstavby a může čerpat finanční prostředky jen úměrně k věcnému plnění.
§ 30
Limity neinvestičních výdajů pro rozpočtové organizace
(1) Rozpočtová organizace otevírá rozpočtové limity pro neinvestiční výdaje zvlášť na jednotlivá čtvrtletí rozpočtového roku na tiskopisu „oznámení limitu výdajů“.
(2) Limit neinvestičních výdajů otevírá rozpočtová organizace i na povolené překročení rozpočtu výdajů.
(3) „Oznámení limitu výdajů“ podepisuje a opatří razítkem jak zřizovatel, tak i organizace, která jej předkládá peněžnímu ústavu.
§ 31
Limit příspěvku na činnost příspěvkové organizaci
(1) Příspěvková organizace čerpá příspěvek na činnost z rozpočtového výdajového účtu na svůj běžný účet do výše limitu stanoveného zřizovatelem.
(2) Příspěvková organizace provede po uplynutí rozpočtového roku zúčtování finančních vztahů se zřizovatelem podle zásad stanovených zvláštními předpisy.
§ 32
Poskytování příspěvků jiným organizacím
(1) Rozpočtová organizace může ze svého rozpočtu poskytovat příspěvky jiným subjektům jen se souhlasem ústředního orgánu, který je jejím zřizovatelem. Tento souhlas není nutný v případě, že poskytnutí příspěvku stanoví právní předpis nebo usnesení vlády České a Slovenské Federativní Republiky.
(2) Organizace požadující příspěvek musí předložit rozpočtové organizaci poskytující příspěvek zdůvodňující podklady. Rozpočtová organizace je povinna přezkoumat účelnost a nutnost poskytnutí příspěvku na podkladě předložených dokladů.
§ 33
Rozpočtová opatření
(1) Rozpočtovými opatřeními ve smyslu § 14 zákona č. 563/1990 Sb., o rozpočtových pravidlech federace, se rozumí:
a) přesuny rozpočtových prostředků mezi jednotlivými úkoly uvnitř organizace a v rámci závazných ukazatelů stanovených zřizovatelem (§ 34);
b) povolené překročení závazných ukazatelů stanovených zřizovatelem (§ 35);
c) vázání rozpočtových prostředků v rámci závazných ukazatelů stanovených zřizovatelem (§ 36).
(2) Rozpočtová a příspěvková organizace je povinna vést mimo soustavu účetnictví chronologickou evidenci o všech v průběhu roku provedených rozpočtových opatřeních uvedených v odstavci 1 písm. b) a c).
(3) Ústřední orgány předloží spolu s předepsanými účetními výkazy federálnímu ministerstvu financí přehled o rozpočtových opatřeních provedených podle odstavce 1 písm. b) a c) v rozpočtu kapitoly. Přehled se u příjmů i u výdajů zpracovává podle rozpočtových skupin a seskupení položek.
(4) Ústřední orgány předloží návrhy na rozpočtová opatření vázaná na souhlas federálního ministerstva financí tomuto ministerstvu nejpozději do 15. prosince rozpočtového roku.
§ 34
Přesuny prostředků uvnitř rozpočtu organizace
(1) Rozpočtová a příspěvková organizace je oprávněna upravovat během roku vnitřní druhové členění svých příjmů (výnosů) a výdajů (nákladů).
(2) Nemůže-li rozpočtová nebo příspěvková organizace zajistit úhradu nutného výdaje (nákladu), pro který byla do jejího rozpočtu zařazena částka nepostačující, nebo která nebyla rozpočtována, je organizace povinna zajistit úhradu tohoto výdaje (nákladu) přednostně přesunem prostředků uvnitř svého rozpočtu.
(3) Rozpočtová a příspěvková organizace může provádět přesuny ve vlastní pravomoci nejpozději do 31. prosince rozpočtového roku.
(4) Rozpočtová a příspěvková organizace nemůže při provádění přesunů rozpočtových prostředků, které jsou v její pravomoci, měnit závazné ukazatele stanovené zřizovatelem.
§ 35
Povolené překročení závazných ukazatelů
(1) Rozpočtová organizace je ve vlastní pravomoci oprávněna překročit závazné ukazatele svých rozpočtových výdajů do výše částky rovnající se objemu mimorozpočtových prostředků, tj. získaných vedlejší hospodářskou činností, přijatých od jiných subjektů na základě smlouvy o sdružování prostředků, dotací od státních fondů, prostředků z příspěvků a darů od fyzických a právnických osob a o použité prostředky svých finančních fondů.
(2) Kromě povoleného překročení uvedeného v odstavci 1 může ústřední orgán s povolením federálního ministerstva financí překročit limity výdajů pouze do výše skutečně dosažených vyšších příjmů. Obdobně postupuje ústřední orgán při povolování překročení výdajů rozpočtové organizaci, jíž je zřizovatelem.
(3) Překročení závazných ukazatelů v ostatních případech může rozpočtové nebo příspěvkové organizaci povolit ústřední orgán v rámci svého rozpočtu.
(4) Pokud by překročení mělo být kryto z rezerv státního rozpočtu federace, postupuje se podle § 7 zákona o rozpočtových pravidlech federace.
(5) Má-li dojít k překročení závazných ukazatelů z důvodu delimitace nebo převodu úkolů mezi organizacemi, předloží organizace, kterých se takové opatření týká, svému zřizovateli oboustranně odsouhlasené protokoly obsahující údaje o vzájemných převodech prostředků ze státního rozpočtu a povinnostech ke státnímu rozpočtu. Ústřední orgány předloží tyto doklady federálnímu ministerstvu financí, jestliže z nich vyplývá změna závazných ukazatelů stanovených jim státním rozpočtem federace. Bez odsouhlasení uvedených dokladů federálním ministerstvem financí nelze závazné ukazatele stanovené státním rozpočtem federace překročit.
§ 36
Vázání rozpočtových prostředků
(1) Ústřední orgán musí ve vlastním rozpočtu a rozpočtu organizace, jíž je zřizovatelem, vázat rozpočtové prostředky v případě, že
a) v rozpočtu měly zajištěnou úhradu na úkoly, jejichž plnění přešlo na jiné orgány;
b) neplní rozpočtované příjmy;
c) o vázání rozpočtových prostředků rozhodla vláda České a Slovenské Federativní Republiky nebo na základě jejího zmocnění ministr financí.
(2) Rozpočtová organizace musí vázat rozpočtové prostředky v případech, kdy
a) tyto prostředky byly určeny na úkoly, které zcela nebo zčásti nebudou realizovány,
b) neplní celkové rozpočtované příjmy; jestliže vyrovnání úbytku příjmů nemůže rozpočtová organizace zajistit vázáním odpovídající části neinvestičních výdajů, projedná organizace způsob úhrady úbytku příjmu se zřizovatelem.
(3) Rozpočtová organizace nesmí použít rozpočtové prostředky vázané v rozpočtu k přesunům, ani k uskutečňování rozpočtových výdajů bez souhlasu orgánu, který vázání nařídil.
(4) Ústřední orgány připojí k výkazu o plnění příjmů a výdajů rozpočtových organizací, který zasílají federálnímu ministerstvu financí, přehled o výši rozpočtových výdajů vázaných v rámci svého rozpočtu jako trvalou úsporu.
§ 37
Časové použití rozpočtových prostředků
(1) Finanční prostředky stanovené zřizovatelem rozpočtové organizaci a nevyčerpané do 31. prosince běžného rozpočtového roku se nepřevádějí do příštích let s výjimkou prostředků ve fondech zřizovaných podle této vyhlášky nebo jiných právních předpisů.
(2) Rozpočtová organizace zúčtuje na vrub rozpočtu zřizovatele na běžný rok jen ty výdaje, které se hospodářsky týkají tohoto roku a které peněžní ústav zúčtuje nejpozději s účinností k 31. prosinci běžného roku. Výdaje, které nebudou peněžním ústavem k tomuto dni zúčtovány, zatěžují rozpočet organizace na příští rok, i když se hospodářsky týkají předchozího rozpočtového roku. Výjimky jsou explicitně stanoveny v § 39.
§ 38
Kompenzace příjmů a výdajů
Vzájemná kompenzace příjmů a výdajů je u rozpočtové organizace přípustná jen, jde-li o dodatečnou náhradu dříve vynaložených výdajů v témže rozpočtovém roce, kterou jiný subjekt refunduje rozpočtové organizaci výdaje, které za něho rozpočtová organizace zaplatila.
§ 39
Úhrada výdajů po skončení rozpočtového roku
(1) Rozpočtová organizace může uskutečnit výdaje na vrub předchozího roku ve lhůtě nejdéle do 10. ledna následujícího roku, jde-li o
a) dodatkové výdaje na investice hrazené ze státního rozpočtu,
b) dodatkové výdaje v oblasti vědy a výzkumu,
c) dodatkové úhrady za výrobky, práce a služby dodané, respektive vykonané do 31. prosince běžného roku,
d) vyúčtování záloh poskytnutých vnitřním organizačním jednotkám,
e) převod přídělů do peněžních fondů organizace (§ 7),
f) převod příjmů z vedlejší hospodářské činnosti.
(2) Dodatkovými úhradami se rozumí platby za práce a dodávky provedené do konce běžného rozpočtového roku, avšak splatné v příštím rozpočtovém roce nejdéle do 10. ledna, popřípadě platby splatné před začátkem příštího roku, avšak z různých důvodů neuhrazené.
(3) Rozpočtové prostředky na úhradu výdajů splatných po uplynutí rozpočtového roku nelze poukazovat předem s výjimkou prostředků
a) na výplatu mezd za druhou polovinu prosince, včetně cestovného vyplaceného současně se mzdou;
b) na úhradu záloh a pozastávek při dodávkách prací a výkonů, pokud se tak organizace dohodly.
Uvedené prostředky se převádějí na účet cizích prostředků. Nevyčerpané prostředky se odvedou na příjmový účet státního rozpočtu.
§ 40
Zúčtování příjmů ve prospěch rozpočtu zřizovatele
(1) Ve prospěch rozpočtu zřizovatele na běžný rozpočtový rok se zúčtují jen platby, k jejichž převedení obdrží peněžní ústav platební doklady nejpozději do 31. prosince běžného rozpočtového roku a k tomuto dni je zúčtuje.
(2) Rozpočtová organizace složí příjmy přijaté v hotovosti nejpozději do 31. prosince běžného rozpočtového roku na svůj příjmový rozpočtový účet u peněžního ústavu.
(3) Nedoplatky příjmů z minulého roku a z let dřívějších vybrané po 1. lednu následujícího rozpočtového roku jsou rozpočtovým příjmem následujícího rozpočtového roku, i když půjde o náhradu rozpočtového výdaje z minulého roku.
(4) Příjmy za realizované práce a výkony v oblasti vědy a výzkumu v průběhu plnění smluvního závazku a příjmy za zbylé a nepotřebné předměty po dokončení smluvního závazku se do rozpočtu zřizovatele převedou v poměru, v jakém se státní rozpočet podílel na financování úkolu. Finanční vypořádání musí řešitelé provést nejpozději do šesti měsíců po ukončení úkolu.
ČÁST PÁTÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O VÝDAJÍCH NA ZDRAVOTNICKÁ, PŘEDŠKOLNÍ A JINÁ ZAŘÍZENÍ A ČINNOSTI V ROZPOČTOVÝCH A PŘÍSPĚVKOVÝCH ORGANIZACÍCH
§ 41
Obecná ustanovení
(1) Pokud není stanoveno jinak, hradí rozpočtová a příspěvková organizace (dále jen „organizace“) ve vlastních zařízeních a při zabezpečování činností uvedených v této části vyhlášky výdaje na investiční a provozní činnost, pokud nejsou hrazeny od jiných subjektů a s výjimkou těch výdajů, které je organizace oprávněna hradit jen z fondu kulturních a sociálních potřeb.7)
(2) Ustanovení odstavce 1 se netýká rekreačních, kulturních, tělovýchovných a sportovních zařízení, jejichž výdaje se hradí podle zvláštních předpisů plně z fondu kulturních a sociálních potřeb.7)
(3) Organizace hradí z neinvestičních prostředků ostatní výdaje uvedené v této části vyhlášky včetně náhrad za dočasné užívání zařízení pro účely upravované touto částí vyhlášky.
(4) Při provozování jiných činností v zařízeních upravených touto částí vyhlášky se provádí poměrná úhrada všech neinvestičních výdajů v rozpočtované výši ze zdrojů stanovených pro uvedené činnosti právními předpisy.
§ 42
Zdravotnická zařízení
V závodních zdravotnických zařízeních, u nichž jsou splněny podmínky pro jejich zřízení podle zvláštního předpisu,11) hradí organizace ty výdaje, které nejsou hrazeny z rozpočtu orgánu státní správy ve zdravotnictví, případně z rozpočtu obce.
§ 43
Ubytovny
Organizace je oprávněna hradit rozdíl mezi provozními výdaji svých ubytoven a úhradou za ubytování od vlastních zaměstnanců stanovenou cenovými předpisy; obdobně postupuje organizace při ubytování svých pracovníků v ubytovnách jiné organizace.
§ 44
Předškolní zařízení
(1) Organizace, která výjimečně po dohodě s příslušným orgánem provozuje jesle a předškolní zařízení, hradí výdaje na vybavení neinvestiční povahy a provozní výdaje s výjimkou těch výdajů, u nichž povinnost úhrady náleží jiným subjektům.12)
(2) Organizace provozující předškolní zařízení je oprávněna požadovat náhradu poměrné části výdajů neinvestičního vybavení, oprav, udržování a mezd (dále jen „poměrná část výdajů“) připadající na děti pracovníků jiných subjektů. Náhradu lze požadovat od subjektů, které jsou zaměstnavatelem matky nebo otce dítěte. Je též možné, aby se na náhradě podíleli oba zaměstnavatelé rodičů dítěte; v takovém případě je však třeba, aby se tito zaměstnavatelé na způsobu placení dohodli s provozovatelem předškolního zařízení.
(3) Organizace, jejíž pracovníci mají umístěny své děti v závodních předškolních zařízeních provozovaných jinými organizacemi, hradí provozovatelům, pokud o úhradu požádají, poměrnou část nákladů připadající na děti svých pracovníků. Provozovateli územních předškolních zařízení lze úhradu poměrné části nákladů hradit jen na základě uzavřené smlouvy o sdružení.
(4) Poměrná část výdajů se stanoví za dny, po které je dítě v předškolním zařízení zapsáno pro pobyt. Výše náhrady poměrné části výdajů může být dohodou stanovena i paušální částkou.
§ 45
Vzdělávání dospělých a příprava mládeže na povolání
(1) Organizace hradí
a) výdaje na vybavení neinvestiční povahy ve vlastních vzdělávacích zařízeních,
b) náhradu poměrné části neinvestičních výdajů za vzdělávání vlastních pracovníků v zařízeních jiné organizace, respektive ve vlastních rekreačních zařízeních financovaných z fondu kulturních a sociálních potřeb,
c) poměrnou část nákladů na přípravu svých žáků ve středních odborných učilištích podle příslušných předpisů.13)
(2) Jako součást příslušného školení lze hradit výdaje nejvýše na dvoudenní tuzemské exkurze, a to pouze v případech jejich zařazení do osnovy školení a za předpokladu, že v rámci této osnovy byly pořadatelem školení schváleny.
§ 46
Závodní stravování
Neinvestiční výdaje na závodní stravování hradí organizace podle zvláštního předpisu.9)
§ 47
Vědecká a odborná sympozia, kongresy a konference
(1) Organizace může hradit výdaje spojené s účastí svých pracovníků na vědeckých a odborných sympoziích, kongresech a konferencích (dále jen „konference“), pokud jejich program souvisí s její činností. Pokud se jedná o zahraniční akce, je účast pracovníků podmíněna souhlasem zřizovatele.
(2) Rozpočet konference musí být vyrovnán příspěvky účastníků (organizací, popř. jednotlivců). Pořádající organizace je povinna požadovaný příspěvek rozčlenit na
a) organizační výdaje na konference,
b) výdaje na ubytování a stravování, pokud budou pořadatelem zajištěny a jím hromadně hrazeny,
c) výdaje na exkurze, které přímo nesouvisejí s odborně pracovní problematikou konference, vstupenky na kulturní akce, společné obědy a večeře.
§ 48
Nákup knih, brožur a časopisů
Organizace hradí nákup odborných knih, brožur, časopisů, mikrofilmů a jiných podobných předmětů (dále jen „publikace“) pouze pro své knihovny. Publikace se nakupují v množství nezbytném k řádnému plnění úkolů organizace.
§ 49
Pojištění
(1) Výdaje na zákonné pojištění odpovědnosti za škody způsobené provozem motorových vozidel ústředních orgánů a jimi zřízených rozpočtových organizací uhrazuje federální ministerstvo financí.14)
(2) Rozpočtová organizace může se souhlasem zřizovatele pojistit svůj majetek.
(3) Příspěvková organizace hradí veškeré pojistné v rámci svých nákladů; o pojištění majetku rozhoduje ve své kompetenci.
(4) Příjmy z pojistné události může rozpočtová organizace použít pouze v běžném rozpočtovém roce, a to k likvidaci škod způsobených pojistnou událostí. O příjmy z pojistné události použité k likvidaci škod z pojistné události může rozpočtová organizace překročit výdaje.
§ 50
Část vyhlášky v § 41 až 44 se vztahuje na činnost zdravotnických, předškolních a ubytovacích zařízení, která slouží vlastním zaměstnancům rozpočtové nebo příspěvkové organizace, popřípadě jejich dětem. Nevztahuje se na celkovou činnost zdravotnických, školských a ubytovacích zařízení, u nichž je poskytování těchto služeb hlavní činností, pro kterou byla zřízena.
ČÁST ŠESTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
§ 51
Změna způsobu financování
Při zřizování nebo zrušení rozpočtové nebo příspěvkové organizace, jakož i při změně jejich podřízenosti a způsobu financování předpokládaným k 1. lednu musí být návrhy na změnu způsobu financování předloženy federálnímu ministerstvu financí k odsouhlasení nejpozději do 30. června předchozího roku; ve stejné lhůtě musí být vzájemně odsouhlaseny připravované delimitace a předloženy delimitační protokoly. V delimitačních protokolech musí být uvedeno, které závazné ukazatele budou měněny.
§ 52
Přechodná ustanovení
(1) Organizace, která na základě této vyhlášky bude přecházet z rozpočtové formy na příspěvkovou, může uskutečnit tento přechod výjimečně v průběhu roku 1991 v termínech dohodnutých se zřizovatelem a projednaných s federálním ministerstvem financí.
(2) Pokud bude vytvořena nově příspěvková organizace, která byla součástí hospodářské organizace, převede zůstatky podílů jednotlivých fondů (rezervní fond, fond odměn, fond kulturních a sociálních potřeb) jako počáteční zůstatky těchto fondů příspěvkových organizací. Podíl fondu rozvoje určený k financování reprodukce základních prostředků se převede do stejnojmenného fondu příspěvkové organizace.
(3) Příspěvková organizace, která k 31. prosinci 1990 ukončila experiment podle usnesení vlády Československé socialistické republiky č. 98/1988, převede zůstatky fondů zřízených podle pravidel experimentu do příslušných fondů zřizovaných podle této vyhlášky.
(4) Rozpočtová organizace, která k 31. prosinci 1990 ukončila experiment podle usnesení vlády Československé socialistické republiky č. 98/1988, převede zůstatky jednotlivých fondů zřízených podle pravidel tohoto experimentu do roku 1991. Pokud v průběhu roku 1991 přejde na formu příspěvkové organizace, převede zůstatky do příslušných fondů podle této vyhlášky. K 31. prosinci 1991 se ruší u těchto organizací ty fondy, které byly zřízeny podle uvedeného usnesení vlády a které rozpočtová organizace nezřizuje podle této vyhlášky nebo podle jiného právního předpisu.
§ 53
Výjimky
(1) Výjimky z ustanovení § 2, 4 až 9, 14 až 16, 18, 20, 23 a 26 této vyhlášky může povolit na návrh zřizovatele v odůvodněných případech federální ministerstvo financí.
(2) Výjimky povolené podle zrušovaných předpisů pozbývají platnosti dnem účinnosti této vyhlášky.
§ 54
Zrušovací ustanovení
Dnem nabytí účinnosti této vyhlášky zrušují se tyto předpisy:
a) vyhláška federálního ministerstva financí, ministerstva financí České socialistické republiky a ministerstva financí Slovenské socialistické republiky č. 151/1978 Sb., o sdružování prostředků socialistických organizací, ve znění pozdějších předpisů;
b) vyhláška federálního ministerstva financí, ministerstva financí České socialistické republiky a ministerstva financí Slovenské socialistické republiky č. 118/1984 Sb., o financování neinvestičních výdajů na rozvoj vědy a techniky;
c) vyhláška federálního ministerstva financí č. 162/1980 Sb., o financování reprodukce základních prostředků, ve znění vyhlášky č. 180/1982 Sb. a vyhlášky č. 108/1985 Sb.;
d) směrnice federálního ministerstva financí o hospodaření s rozpočtovými prostředky státního rozpočtu federace č.j. V/2-23 000/1971 ze dne 27. prosince 1971 uveřejněné ve Finančním zpravodaji č. 2/1972, ve znění pozdějších předpisů;
e) směrnice o financování některých výdajů rozpočtových a příspěvkových organizací č.j. V/2 - 26 500/72, č.j. 112/35 524/72 a č.j. 1/2 365/72 ze dne 22. prosince 1972 uveřejněné ve Finančním zpravodaji č. 10/1972;
f) směrnice federálního ministerstva financí č. 39 o hospodaření s prostředky na pohoštění, občerstvení a dary ve státních socialistických organizacích, uveřejněná ve Finančním zpravodaji č. 10/1976 a registrovaná v částce 24/1976 Sb., ve znění směrnice č. 6, uveřejněné ve Finančním zpravodaji č. 1/1980 a registrované v částce 13/1980 Sb.;
g) výnos o poskytování příspěvku rozpočtových a příspěvkových organizací na Účty iniciativy mládeže č.j. IV/2-26 402/86, 11/6 845/86 a č.j. 1/163/86, uveřejněný ve Finančním zpravodaji č. 10/1986;
h) § 1 a § 10 až 20 vyhlášky ministerstva financí, Státní plánovací komise a Ústředního geologického úřadu č. 9/1967 Sb., o projektování a financování geologických prací.
§ 55
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Ing. Klaus CSc. v. r.

1) § 8 zákona č. 563/1990 Sb., o rozpočtových pravidlech federace.
2) Vyhláška federálního ministerstva práce a sociálních věcí č. 145/1991 Sb., o usměrňování mzdových prostředků v rozpočtových a příspěvkových organizacích.
3) Zákon č. 526/1990 Sb., o cenách.
4) § 25 odst. 5 zákona č. 563/1990 Sb.
5) Zákon č. 21/1971 Sb., o jednotné soustavě sociálně ekonomických informací, ve znění zákona č. 128/1989 Sb. Vyhláška federálního ministerstva financí č. 23/1990 Sb., o účetnictví. Nařízení vlády československé socialistické republiky č. 136/1989 Sb., o informační soustavě organizací.
6) § 4 vyhlášky federálního ministerstva financí č. 586/1990 Sb., o odpisování základních prostředků.
7) Vyhláška federálního ministerstva financí, ministerstva financí, cen a mezd České socialistické republiky a ministerstva financí, cen a mezd Slovenské socialistické republiky č. 210/1989 Sb., o fondu kulturních a sociálních potřeb, ve znění pozdějších předpisů.
8) § 5 vyhlášky federálního ministerstva financí č. 586/7990 Sb.
9) Nařízení vlády Československé socialistické republiky č. 137/1989 Sb., o závodním stravování, ve znění pozdějších předpisů.
10) Vyhláška federálního ministerstva financí č. 586/1990 Sb.
11) Vyhláška ministerstva zdravotnictví České socialistické republiky č. 121/1974 Sb., o soustavě zdravotnických zařízení. Vyhláška ministerstva zdravotnictví Slovenské socialistické republiky č. 19/1975 Sb., o soustavě zdravotnických zařízení.
12) Nařízení vlády Československé socialistické republiky č. 92/1978 Sb., o zřizování a provozu předškolních zařízení socialistickými organizacemi.
13) Zákon č. 29/1984 Sb., o soustavě základních a středních škol (školský zákon), ve znění pozdějších předpisů. Zákon České národní rady č. 564/1990 Sb., o státní správě a samosprávě ve školství, ve znění pozdějších předpisů.
14) § 17 vyhlášky ministerstva financí České socialistické republiky č. 123/1974 Sb., kterou se stanoví rozsah a podmínky zákonného pojištění odpovědnosti za škody způsobené provozem motorových vozidel provozovaného Českou státní pojišťovnou, ve znění pozdějších předpisů.