371/2023 Sb.
Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 252/2004 Sb., kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody, ve znění pozdějších předpisů

371
VYHLÁŠKA
ze dne 8. prosince 2023,
kterou se mění vyhláška č. 252/2004 Sb., kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody, ve znění pozdějších předpisů
Ministerstvo zdravotnictví stanoví podle § 108 odst. 1 zákona č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 274/2001 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 274/2003 Sb., zákona č. 392/2005 Sb., zákona č. 444/2005 Sb., zákona č. 222/2006 Sb., zákona č. 110/2007 Sb., zákona č. 151/2011 Sb., zákona č. 223/2013 Sb., zákona č. 267/2015 Sb., zákona č. 202/2017 Sb. a zákona č. 167/2023 Sb., (dále jen „zákon“) k provedení § 3 odst. 1 a 3, § 3a odst. 1, § 3b odst. 1, § 3c odst. 3 až 5, § 3d odst. 3 a 5 a § 4 odst. 1 až 5 a 8 zákona a podle § 19 odst. 1 písm. a) zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 306/2000 Sb., zákona č. 146/2002 Sb., zákona č. 274/2003 Sb., zákona č. 316/2004 Sb., zákona č. 120/2008 Sb. a zákona č. 139/2014 Sb.:

Čl. I
Vyhláška č. 252/2004 Sb., kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody, ve znění vyhlášky č. 187/2005 Sb., vyhlášky č. 293/2006 Sb., vyhlášky č. 83/2014 Sb. a vyhlášky č. 70/2018 Sb., se mění takto:
1. Na konci poznámky pod čarou č. 1 se na samostatné řádky doplňují věty

„Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2184 ze dne 16. prosince 2020 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (přepracované znění). Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/679 ze dne 19. ledna 2022, kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2184 stanoví seznam sledovaných ukazatelů týkající se látek nebo sloučenin, které u vody určené k lidské spotřebě vzbuzují obavy.“.
2. V § 2 se za písmeno b) vkládají nová písmena c) až e), která znějí:

„c) směrnou hodnotou – indikační hodnota iniciující hodnocení a řízení zdravotních rizik,
d) doporučenou hodnotou – nezávazná hodnota ukazatele jakosti pitné vody, která stanoví minimální žádoucí nebo přijatelnou koncentraci dané látky, nebo optimální rozmezí koncentrace dané látky,
e) referenční hodnotou – hodnota ukazatele jakosti surové vody, při jejímž překročení je nutné posoudit účinnost úpravy vody,“.
Dosavadní písmena c) až o) se označují jako písmena f) až r).
3. V § 2 se za písmeno p) vkládají nová písmena q) až s), která znějí:

„q) nebezpečnou událostí – událost, při níž v systému zásobování pitnou vodou vznikne nebezpečí, nebo při níž se nepodaří nebezpečí z tohoto systému odstranit,
r) rizikem – kombinace pravděpodobnosti vzniku nebezpečné události a závažnosti následků nebezpečí,
s) kritickým bodem – místo v systému zásobování nebo ve vnitřním vodovodu, kde se projevuje nebezpečná událost spojená s nepřijatelným rizikem a které je sledováno v rámci provozního monitorování,“.
Dosavadní písmena q) a r) se označují jako písmena t) a u).
4. V § 2 písm. t) se slova „která nelze“ nahrazují slovy „které nelze“.
5. V § 3 odst. 1 se za větu první vkládá věta „Veškerá opatření přijatá v souvislosti s hygienickými požadavky na pitnou vodu musí vycházet ze zásady předběžné opatrnosti a nesmí vést za žádných okolností ke zhoršení jakosti pitné vody.“ a ve větě poslední se slovo „limity“ nahrazuje slovem „hodnoty“.
6. V nadpisu § 3a se slova „posouzení rizik“ nahrazují slovy „posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou“.
7. V § 3a se slova „Posouzení rizik“ nahrazují slovy „Posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou“.
8. Za § 3a se vkládá nový § 3b, který včetně nadpisu zní:

„§ 3b
Postup vypracování posouzení a řízení rizik vnitřního vodovodu a přípojky v prioritních prostorech
(1) Posouzení a řízení rizik vnitřního vodovodu a přípojky v prioritních prostorech podle § 3d odst. 1 a 2 zákona se zpracovává jako dokument, který popisuje průběh rizikové analýzy vnitřního vodovodu a přípojky a navrhuje nápravná a kontrolní opatření k nápravě a předcházení nepřijatelným rizikům; konkrétní postup jeho vypracování a hodnocení výsledků tohoto postupu stanoví příloha č. 8 k této vyhlášce.
(2) Posouzení a řízení rizik v prioritních prostorech z hlediska rizika přítomnosti olova v pitné vodě se provádí podle tabulek č. 1, 2 a 3 přílohy č. 8 k této vyhlášce.
(3) Posouzení a řízení rizik v prioritních prostorech z hlediska rizika přítomnosti bakterií rodu Legionella v rozvodu teplé vody se provádí podle tabulek č. 1, 2, 4 a 5 přílohy č. 8 k této vyhlášce.“.
9. V § 4 odst. 1 písm. d) a § 4 odst. 2 se slova „posouzení rizik“ nahrazují slovy „posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou“.
10. V § 4 odst. 3 větě poslední se slova „posouzení rizik“ nahrazují slovy „posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou“ a za slova „o vodách“ se vkládají slova „a o změně některých zákonů (vodní zákon)“.
11. V § 4 odst. 5 větě první se slovo „neupravená“ nahrazuje slovy „voda nevyžadující úpravu“, ve větě poslední se slova „posouzení rizik“ nahrazují slovy „posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou“a na konci odstavce se doplňují věty „Pokud provozovatel odebírá vzorek v rámci úplného rozboru jak na výstupu z úpravny, tak u spotřebitele, jedná se o časově souvztažný odběr, kdy mezi odběrem obou vzorků nesmí uplynout více než 7 pracovních dnů. Dodržení této doby se netýká případů, kdy je úpravna vody a distribuční síť provozována různými provozovateli, nebo se jedná o osoby podle § 3 odst. 2 zákona, které provozují systém zásobování pitnou vodou, na něhož se nevztahuje zákon č. 274/2001 Sb., anebo provozovatel má v monitorovacím programu zahrnuty úplné rozbory v rozsahu všech ukazatelů jak z úpravny, tak z konce sítě.“.
12. V § 7 odst. 2 větě poslední se slova „ , účel vzorkování „a“ navíc zahrnuje propláchnutí kohoutku před odběrem“ zrušují.
13. V § 7 odst. 4 se slovo „metod10)“ nahrazuje slovem „metod11)“.
14. Poznámka pod čarou č. 11 zní:

„11) ČSN EN ISO 17994 Kvalita vod – Požadavky na porovnání relativní výtěžnosti mikroorganismů stanovených dvěma kvantitativními metodami. ČSN EN ISO 16140-2 Mikrobiologie potravinového řetězce – Validace metody – Část 2: Protokol pro validaci alternativních (vlastních – autorských) metod ve srovnání s referenční metodou.“.
15. V § 8 odst. 1 písm. c) se slovo „kontejnerů“ nahrazuje slovy „akumulačních nádrží“.
16. V § 9 odst. 2 se text „§ 4 odst. 5“ nahrazuje textem „§ 4 odst. 4“.
17. V příloze č. 1 tabulky A a B včetně nadpisů znějí:

„A. Mikrobiologické a biologické ukazatele
č.ukazateljednotkalimittyp limituvysvětlivky1Clostridium perfringensKTJ/100 ml0MH2intestinální enterokokyKTJ/100 ml0NMHKTJ/250 ml0NMH13Escherichia coliKTJ (MPN)/100 ml0NMHKTJ (MPN)/250 ml0NMH14koliformní bakterieKTJ (MPN)/100 ml0MHKTJ (MPN)/250 ml0MH15mikroskopický obraz - abioseston%5MH26mikroskopický obraz - počet organismůjedinci/ml50MH2, 37mikroskopický obraz - živé organismyjedinci/ml0MH2, 3, 48počty kolonií při 22 °CKTJ/mlBez abnormálních změnMH5KTJ/ml200DH6KTJ/ml100MH19počty kolonií při 36 °CKTJ/mlBez abnormálních změnMH7KTJ/ml40DH8KTJ/ml20MH110Pseudomonas aeruginosaKTJ/250 ml0NMH1
B. Fyzikální, chemické a organoleptické ukazatele
č.ukazatelzkratkajednotkalimittyp limituvysvětlivky111,2-dichlorethanμg/l3,0NMH12akrylamidμg/l0,1NMH913amonné iontyNH4+mg/l0,50MH14antimonSbμg/l10,0NMH15arsenAsμg/l10NMH16barvamg/l Pt20MH17benzenμg/l1,0NMH18benzo[a]pyrenBaPμg/l0,01NMH19berylliumBeμg/l2,0NMH20bisfenol ABPAμg/l2,5NMH21borBmg/l1,5NMH3322bromičnanyBrO3-μg/l10NMH1023celkový organický uhlíkTOCmg/l5,0MH1124draslíkKmg/l1 - 10DH25dusičnanyNO3-mg/l50NMH1226dusitanyNO2-mg/l0,50NMH1227epichlorhydrinμg/l0,10NMH928fluoridyF-mg/l1,5NMH29halogenoctové kyselinyHAAμg/l60NMH3230hliníkAlmg/l0,20MH31hořčíkMgmg/l10MH1320-30DH32chemická spotřeba kyslíku (manganistanem)CHSK -  Mnmg/l3,0MH1133chlor volnýCl2mg/l0,3MH1434chlorečnanyClO3-μg/l250NMH10, 1535chlorethen (vinylchlorid)μg/l0,50NMH936chloridyCl-mg/l250MH16, 1737chloritanyClO2-μg/l250NMH10, 1538chromCrμg/l25NMH39chuťpřijatelná pro odběrateleMH1840kadmiumCdμg/l5,0NMH41konduktivitakmS/m125MH17,1942kyanidy celkovéCN-mg/l0,050NMH43manganMnmg/l0,050MH44měďCuμg/l1000NMH2045microcystin-LRμg/l1NMH46niklNiμg/l20NMH2047olovoPbμg/l5NMH2048ozonO3μg/l50NMH1749pachpřijatelný pro odběrateleMH1850pesticidní látkyPLμg/l0,10NMH21,2251pesticidní látky celkemPLCμg/l0,50NMH21,2352PFAS sumaPFASμg/l0,10NMH3053pHpH6,5-9,5MH17, 2554polycyklické aromatické uhlovodíkyPAUμg/l0,10NMH2455rtuťHgμg/l1,0NMH56selenSeμg/l20NMH3157síranySO42-mg/l250MH1758sodíkNamg/l200MH59stříbroAgμg/l25NMH60teplota°C8-12DH61tetrachlorethenPCEμg/l10NMH2662trihalomethanyTHMμg/l50NMH2763trichlorethenTCEμg/l10NMH2664trichlormethan (chloroform)μg/l30NMH1065uranUμg/l15NMH66vápníkCamg/l30MH1340-80DH67vápník a hořčíkCa + Mgmmol/l2-3,5DH68zákalZF (n)5MH2869železoFemg/l0,20MH29 “.
18. V příloze č. 1 se vysvětlivka č. 1 pod tabulkou B zrušuje.
Dosavadní vysvětlivky č. 2 až 32 se označují jako vysvětlivky č. 1 až 31.
19. V příloze č. 1 ve vysvětlivce č. 2 pod tabulkou B se slova „tabulkou 1“ nahrazují slovy „tabulkou A“.
20. V příloze č. 1 ve vysvětlivce č. 15 pod tabulkou B se číslo „200“ nahrazuje číslem „250“.
21. V příloze č. 1 vysvětlivka č. 16 pod tabulkou B zní:

„16. Limitní hodnota (250 mg/l) je stanovena z hlediska organoleptického. Ukazatel chloridy může sloužit také jako indikátor fekálního znečištění s doporučenou hodnotou < 100 mg/l.“.
22. V příloze č. 1 vysvětlivka č. 18 pod tabulkou B zní:

„18. Předmětem zkoušky jsou všechny druhy nepříjemných pachů a chutí, které mohou být předmětem stížností odběratelů, tedy i pachy a chutě způsobené použitým dezinfekčním přípravkem. V případě pochybností při senzorickém hodnocení se za přijatelné považují prahová čísla 1 a 2 při stanovení podle ČSN EN 1622 Jakost vod - Stanovení prahového čísla pachu (TON) a prahového čísla chuti (TFN). Pro toto hodnocení musí být použit vzorek vody co nejčerstvější a při stanovení prahového čísla se nepostupuje podle bodu 10.1 normy (vzorek se nedechloruje), s výjimkou vzorků odebraných na výstupu z úpravny nebo na vodojemu. Pokud není možné z bezpečnostních důvodů nebo jiných objektivních příčin (vzorek vody nevyhovuje mikrobiologicky, zákalem, barvou nebo pachem nebo by mohl jiným způsobem ohrozit zdraví posuzovatele) chuť stanovit, do protokolu se místo výsledku uvede „Nelze stanovit“.“.
23. V příloze č. 1 se vysvětlivka č. 20 pod tabulkou B zrušuje.
Dosavadní vysvětlivky č. 21 až 31 se označují jako vysvětlivky č. 20 až 30.
24. V příloze č. 1 se vysvětlivka č. 21 pod tabulkou B zrušuje.
Dosavadní vysvětlivky č. 22 až 30 se označují jako vysvětlivky č. 21 až 29.
25. V příloze č. 1 vysvětlivky č. 23 a 24 pod tabulkou B znějí:

„23. Limitní hodnota se vztahuje na součet jednotlivých stanovených a kvantitativně zjištěných pesticidních látek a jejich relevantních metabolitů. Není-li látka zjištěna kvantitativně, k součtu se přičítá nula. V případě, že jsou všechny látky v součtovém ukazateli „pesticidní látky celkem“ pod mezí stanovitelnosti, výsledek je v tomto případě vyjádřen jako 0. Uvádí-li laboratoř v protokolu výsledek ukazatele "pesticidní látky celkem", musí zároveň uvést i výsledky všech stanovených jednotlivých pesticidních látek a jejich relevantních metabolitů.
24. Limitní hodnota se vztahuje na součet kvantitativně stanovených následujících specifických látek: benzo[b]fluoranthen, benzo[k]fluoranthen, benzo[ghi]perylen, indeno[1,2,3-cd]pyren. Není-li látka zjištěna kvantitativně, k součtu se přičítá nula. V případě, že jsou všechny látky v součtovém ukazateli „polycyklické aromatické uhlovodíky“ pod mezí stanovitelnosti, výsledek je v tomto případě vyjádřen jako 0. Jsou-li stanoveny další látky typu polyaromatických uhlovodíků, nelze jejich hodnotu zahrnout do ukazatele PAU.“.
26. V příloze č. 1 vysvětlivce č. 25 pod tabulkou B se slovo „kontejnery“ nahrazuje slovy „akumulačními nádržemi“.
27. V příloze č. 1 vysvětlivka č. 27 pod tabulkou B zní:

„27. Limitní hodnota se vztahuje na součet kvantitativně zjištěných koncentrací trichlormethanu (chloroformu), tribrommethanu (bromoformu), dibromchlormethanu a bromdichlormethanu. Není-li látka zjištěna kvantitativně, k součtu se přičítá nula. V případě, že jsou všechny látky v součtovém ukazateli „trihalomethany“ pod mezí stanovitelnosti, výsledek je v tomto případě vyjádřen jako 0. Na laboratorním protokolu musí být vedle sumy trihalomethanů uvedeny také všechny 4 jednotlivé látky. Cílem je dosažení co nejnižší hodnoty (žádoucí je výsledek stanovení pod mezí detekce), aniž by byla snížena účinnost dezinfekce.“.
28. V příloze č. 1 vysvětlivce č. 29 pod tabulkou B se slovo „hodnoty“ nahrazuje slovem „vody“.
29. V příloze č. 1 pod tabulkou B se doplňují vysvětlivky č. 30 až 33, které znějí:

„30. Suma per- a polyfluorovaných alkylových sloučenin, které se považují v pitné vodě za rizikové, tj. perfluorobutanová kyselina (PFBA), perfluoropentanová kyselina (PFPA), perfluorohexanová kyselina (PFHxA), perfluoroheptanová kyselina (PFHpA), perfluoroktanová kyselina (PFOA), perfluorononanová kyselina (PFNA), perfluorodekanová kyselina (PFDA), perfluoroundekanová kyselina (PFUnDA), perflurododekanová kyselina (PFDoDA), perflurotridekanová kyselina (PFTrDA), perfluorobutansulfonová kyselina (PFBS), perfluoropentansulfonová kyselina (PFPS), perfluorohexansulfonová kyselina (PFHxS), perfluoroheptansulfonová kyselina (PFHpS), perfluoroktansulfonová kyselina (PFOS), perfluorononansulfonová kyselina (PFNS), perfluorodekansulfonová kyselina (PFDS), perfluoroundekansulfonová kyselina, perfluorododekansulfonová kyselina, perfluorotridekansulfonová kyselina. Jedná se o dílčí skupinu látek zahrnutých do „sumy PFAS“, které obsahují perfluoroalkylovou skupinu se 3 a více uhlíky (tedy –CnF2n–, n ≥3) nebo perfluoroalkyletherovou skupinu se 2 a více uhlíky (tedy –CnF2nOCmF2 m–, n a m ≥1). Není-li látka zjištěna kvantitativně, k součtu se přičítá nula. V případě, že jsou všechny látky v součtovém ukazateli „PFAS suma“ pod mezí stanovitelnosti, výsledek je v tomto případě vyjádřen jako 0. Na laboratorním protokolu musí být vedle sumy PFAS uvedeno také všech 20 jednotlivých látek.
31. V případech, kdy jsou vyšší hodnoty selenu způsobeny geologickým podložím, se hodnoty až do 30 μg/l považují za vyhovující požadavkům této vyhlášky.
32. Limitní hodnota se vztahuje na součet kvantitativně zjištěných koncentrací kyselin: chloroctová, dichloroctová, trichloroctová, bromoctová a dibromoctová. Není-li látka zjištěna kvantitativně, k součtu se přičítá nula. V případě, že jsou všechny látky v součtovém ukazateli „halogenoctové kyseliny“ pod mezí stanovitelnosti, výsledek je v tomto případě vyjádřen jako 0. Na laboratorním protokolu musí být vedle sumy halogenoctových kyselin uvedeno také všech 5 jednotlivých látek.
33. V oblastech, kde geologické podmínky vedou k vysokým úrovním boru v podzemních vodách a hlavním zdrojem vody dotčeného systému zásobování vodou je podzemní voda, použije se limitní hodnota 2,4 mg/l.“.
30. V příloze č. 1 se doplňují části C a D, které včetně nadpisů znějí:

„C. Ukazatele se stanovenou směrnou hodnotou
č.ukazateljednotkasměrná hodnotavysvětlivky117-beta-estradiolng/l12nonylfenolng/l3003PFOA, PFNA, PFHxS a PFOS sumaμg/l0,01014chloridazon-desphenyl (CAS 6339-19-1)μg/l32, 35chloridazon-desphenyl-methyl (CAS 17254-80-7)μg/l32, 36metazachlor ESA (CAS 172960-62-2)μg/l2,547metazachlor OA (CAS 1231244-60-2)μg/l2,548alachlor ESA (CAS 142363-53-9)μg/l0,559alachlor OA (CAS 171262-17-2)μg/l0,5510atrazin-2-hydroxy (CAS 2163-68-0)μg/l16112,6-dichlorbenzamid (CAS 2008-58-4)μg/l1,5712dimethachlor ESA (CASID 30748)μg/l3813dimethachlor OA (CAS 1086384-49-7)μg/l3814dimethachlor CGA (CAS 1418095-08-5)μg/l3815ostatní nerelevantní metabolity pesticidních látekμg/l0,59
Vysvětlivka:
1. Limitní hodnota se vztahuje na součet kvantitativně zjištěných koncentrací PFOA, PFNA, PFHxS a PFOS. Není-li látka zjištěna kvantitativně, k součtu se přičítá nula. V případě, že jsou všechny čtyři látky v součtovém ukazateli pod mezí stanovitelnosti, výsledek je v tomto případě vyjádřen jako 0. Na laboratorním protokolu musí být vedle sumy uvedeny také všechny 4 jednotlivé látky.
2. Limitní hodnota platí současně pro sumu látek chloridazon-desphenyl a chloridazon-desphenyl-methyl. Limitní hodnota platí v případě, že je metabolit pesticidní látky v době zjištění hodnocen Ministerstvem zdravotnictví jako nerelevantní pro pitnou vodu.
3. Limitní hodnota platí za předpokladu, že hodnota mateřské látky chloridazon bude méně než 0,1 μg/l. Limitní hodnota platí v případě, že je metabolit pesticidní látky v době zjištění hodnocen Ministerstvem zdravotnictví jako nerelevantní pro pitnou vodu.
4. Limitní hodnota platí za předpokladu, že hodnota mateřské látky metazachlor bude méně než 0,1 μg/l. Limitní hodnota platí v případě, že je metabolit pesticidní látky v době zjištění hodnocen Ministerstvem zdravotnictví jako nerelevantní pro pitnou vodu.
5. Limitní hodnota platí za předpokladu, že hodnota mateřské látky alachlor bude méně než 0,1 μg/l. Limitní hodnota platí v případě, že je metabolit pesticidní látky v době zjištění hodnocen Ministerstvem zdravotnictví jako nerelevantní pro pitnou vodu.
6. Limitní hodnota platí za předpokladu, že hodnota mateřské látky atrazin bude méně než 0,1 μg/l. Limitní hodnota platí v případě, že je metabolit pesticidní látky v době zjištění hodnocen Ministerstvem zdravotnictví jako nerelevantní pro pitnou vodu.
7. Limitní hodnota platí za předpokladu, že hodnota každé z mateřských látek (dichlorbenil a flupikolid) bude méně než 0,1 μg/l. Limitní hodnota platí v případě, že je metabolit pesticidní látky v době zjištění hodnocen Ministerstvem zdravotnictví jako nerelevantní pro pitnou vodu.
8. Limitní hodnota platí za předpokladu, že hodnota mateřské látky dimethachlor bude méně než 0,1 μg/l a suma hodnot nerelevantních metabolitů dimethachloru méně než 6 μg/l. Limitní hodnota platí v případě, že je metabolit pesticidní látky v době zjištění hodnocen Ministerstvem zdravotnictví jako nerelevantní pro pitnou vodu.
9. Limitní hodnota platí v případě, že je metabolit pesticidní látky v době zjištění hodnocen Ministerstvem zdravotnictví jako nerelevantní pro pitnou vodu.
D. Ukazatele se stanovenou referenční hodnotou
č.ukazateljednotkareferenční hodnotavysvětlivky1somatické kolifágyPTJ/100 ml50 (v případě surové vody)1
Použitá zkratka: PTJ - plak tvořící jednotka
Vysvětlivka:
Tento ukazatel se stanoví, pokud z posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou vyplyne, že se somatické kolifágy mohou v surové vodě vyskytovat. Je-li zjištěna přítomnost v surové vodě v koncentraci > 50 PTJ/100 ml, měl by se rozbor provést po všech krocích úpravy, aby bylo možné určit hodnotu log odstranění prostřednictvím existujících bariér a posoudit, zda je riziko průniku patogenních virů skrze úpravu dostatečně pod kontrolou.“.
31. V příloze č. 2 tabulka včetně nadpisu zní:

„Mikrobiologické, biologické, fyzikální, chemické a organoleptické ukazatele teplé vody podle § 3 odst. 3 zákona a jejich hygienické limity
č.ukazatelzkratkajednotkalimittyp limituvysvětlivkyteplá voda vyrobená z pitné vodyteplá voda vyrobená z jiné vody než  z vody  pitné1Legionella spp.KTJ/100 ml100100MH1,2,32Legionella spp.KTJ/100 ml00NMH1,43počty kolonií při 36°CKTJ/ml200200MH14Escherichia coliKTJ/100 ml-0NMH15Pseudomonas aeruginosaKTJ/100 ml-0MH16atypická mykobakteriaKTJ/1000 ml-100MH1,57barvamg/l Pt20-MH18celkový organický uhlíkTOCmg/l5,05,0MH1,69chemická spotřeba kyslíku (manganistanem)CHSK-Mnmg/l3,05,0MH1,710chlor volnýmg/l1,01,0MH1,811fosforečnanymg/l3,53,5MH1,912oxid chloričitýmg/l0,80,8MH1,813pachpřijatelný pro odběratelepřijatelný  pro odběrateleMH1,1014pHpH6,5 - 9,56,0 - 9,5MH1,1115teplota°C5555DH1,1216trihalomethanyTHMμg/l5050NMH1,1317zákalZF(n)55MH1,14 “.
32. V příloze č. 2 ve vysvětlivce č. 2 se za slovo „zdravotnická“ vkládají slova „zařízení, zařízení sociálních služeb, ve kterých jsou poskytovány pobytové služby,“.
33. V příloze č. 2 se za vysvětlivku č. 2 vkládá nová vysvětlivka č. 3, která zní:

„3. Limitní hodnota je stanovena pro účely § 3b.“.
Dosavadní vysvětlivky č. 3 až 13 se označují jako vysvětlivky č. 4 až 14.
34. V příloze č. 3 tabulka B včetně nadpisu zní:

Fyzikální a chemické požadavky
UkazatelJednotkaLimitVysvětlivkychemická spotřeba kyslíku (manganistanem)mg/l5,0pachpřijatelný pro odběratele4pH6-9,5trihalometanyμg/l50volný chlormg/l0,1-1,05vizuální posouzení6zákalZF(n)57 “.
35. V příloze č. 4 se dosavadní text označuje jako část 1 a doplňuje se část 2, která včetně nadpisu a poznámky pod tabulkou zní:

„2. Minimální četnost provádění rozborů ukazatelů se stanovenou směrnou hodnotou
č.UkazatelČetnost stanovení117-beta-estradiol1 za 3 roky *)2nonylfenol1 za 3 roky *)3PFOA, PFNA, PFHxS a PFOS suma1 za 3 roky *)4chloridazon-desphenyl, chloridazon-desphenyl-methyl, metazachlor ESA, metazachlor OA, alachlor ESA, alachlor OA, atrazin-2-hydroxy, 2,6-dichlorbenzamid, dimethachlor ESA, dimethachlor OA, dimethachlor CGA a ostatní nerelevantní metabolity pesticidních látekstanovují se v rámci úplného rozboru podle přílohy č. 5 této vyhlášky s přihlédnutím  k vysvětlivce č. 12 uvedené přílohy
*) Tyto ukazatele v pitné vodě není nutné stanovovat v případě, že jsou pro ukazatele se stanovenou směrnou hodnotou známé koncentrační hodnoty, které byly pořízené v rámci monitoringu kvality relevantních zdrojů nebo útvarů podzemních a povrchových vod prováděného za účelem zjišťování stavu vod podle zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, nebo zjištěné v surové vodě podle vyhlášky č. 428/2001 Sb., kterou se provádí zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění pozdějších předpisů, nebo zjištěné v rámci předchozího sledování kvality pitné vody. To platí za podmínky, že výsledky nejsou starší než 3 roky a že zjištěné hodnoty nepřekračovaly předepsané směrné hodnoty.“.
36. V příloze č. 5 části 1 „Krácený rozbor“ tabulka A včetně nadpisu zní:

„Tabulka A
č.ukazatelvysvětlivky1Escherichia coli2intestinální enterokoky3koliformní bakterie4počty kolonií při 22 °C5počty kolonií při 36 °C6mikroskopický obraz - abioseston17mikroskopický obraz - počet organismů18mikroskopický obraz - živé organismy19amonné ionty510barva11dusičnany12dusitany513hliník214chlor volný nebo jiná aktivní látka chemické dezinfekce315chemická spotřeba kyslíku-manganistanem (nebo celkový organický uhlík)16chuť17konduktivita18mangan419pach20pH21zákal22železo23teplotadalší relevantní ukazatele vyplývající z posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou “.
37. V příloze č. 5 části 2 „Úplný rozbor“ ve třetím odstavci větě první se slovo „stanovena“ nahrazuje slovy „stanovena v“ a ve větě poslední se slova „posouzení rizik“ nahrazují slovy „posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou“.
38. V příloze č. 5 části 2 „Úplný rozbor“ tabulka B včetně nadpisu zní:

„Tabulka B
č.UkazatelMísta odběruVysvětlivkyVoda upravená  +Voda dodávaná (spotřebitel) ++A. Mikrobiologické a biologické ukazatele1Clostridium perfringensx1,22intestinální enterokokyxx23Escherichia colixx24koliformní bakteriexx25mikroskopický obraz - abiosestonxx1,26mikroskopický obraz - počet organismůxx1,27mikroskopický obraz - živé organismyxx1,28počty kolonií při 22 °Cxx29počty kolonií při 36 °Cxx2B. Fyzikální, chemické a organoleptické ukazatele111,2-dichlorethan**12akrylamid--313amonné ionty**14antimon**15arsen**16barvaxx217benzenx418benzo[a]pyrenx19beryllium**520bisfenol A**21bor**22bromičnanyx623celkový organický uhlík**724draslík**1725dusičnany**26dusitanyxx227epichlorhydrin--328fluoridy**29halogenoctové kyselinyx1830hliník**31hořčík**32chemická spotřeba kyslíku Mnxx2,833chlor volnýx934chlorečnanyx935chlorethen (vinylchlorid)x336chloridy**37chloritanyx938chrom**39chuťxx240kadmiumx41konduktivita**42kyanidy celkové**43mangan**44měďx1045microcystin-LRx2,1146niklx1047olovox1048ozonx2,949pachxx250pesticidní látka**1251pesticidní látky celkem**1252PFAS suma**1953pHxx254polycyklické aromatické uhlovodíkyx1355rtuť**56selen**57sírany**58sodík**59stříbrox1460teplotaxx261tetrachlorethenx62trihalomethanyx1563trichlorethenx64trichlormethan (chloroform)x65uran**1666vápník**67vápník a hořčík**68zákalxx269železoxx2 “.
39. V příloze č. 5 části 2 „Úplný rozbor“ poznámka (x) pod tabulkou B zní:

„(x) Znamená, že v rámci jednoho úplného rozboru musí být vzorek povinně odebrán na tomto místě.“.
40. V příloze č. 5 části 2 „Úplný rozbor“ se konci textu vysvětlivky č. 1 pod tabulkou B doplňují slova „ , pokud z posouzení rizik systému zásobování pitnou vodou vyplyne, že je to vhodné; a to zejména při výskytu ukazatele v surové vodě nad mezí stanovitelnosti a nutnosti prověřit účinnost úpravy vody vůči odolným formám mikroorganismů“.
41. V příloze č. 5 části 2 „Úplný rozbor“ ve vysvětlivce č. 10 pod tabulkou B větě poslední se slova „provádí se“ nahrazují slovy „zajistí si odběratelé vody a další osoby v obdobném postavení v tomto objektu“.
42. V příloze č. 5 části 2 „Úplný rozbor“ ve vysvětlivce č. 11 pod tabulkou B se slova „posouzení rizik“ nahrazují slovy „posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou“.
43. V příloze č. 5 části 2 „Úplný rozbor“ se za vysvětlivku č. 16 pod tabulkou B doplňují vysvětlivky č. 17 až 19, které znějí:

„17. Pokud se jedná o stabilní podzemní nebo povrchový zdroj, stačí tento ukazatel stanovit jen jednou ročně; u oblastí, kde se provádí úplný rozbor 1 za 2 roky, pak 1 za 2 roky.
18. Tento ukazatel se stanovuje pouze v případech, že se k dezinfekci pitné vody používá chemická dezinfekce. Jedná se o sumu těchto 5 látek: chloroctová, dichloroctová, trichloroctová, bromoctová a dibromoctová kyselina.
19. Tyto látky se stanovují pouze tehdy, pokud se při posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou dospěje k závěru, že je jejich výskyt v daném zdroji vody pravděpodobný. V případě, že jsou pro tyto látky známé relevantní podlimitní hodnoty, které byly pořízené v rámci monitoringu kvality podzemních a povrchových vod prováděného za účelem zjišťování stavu vod podle zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů (vodní zákon), mohou být tyto hodnoty využity za podmínky, že nejsou starší než 3 roky, při posouzení a řízení rizik systému zásobování pitnou vodou.“.
44. V příloze č. 6 část A včetně nadpisu a poznámek pod tabulkou zní:

„A. Ukazatele, pro které jsou stanoveny metody rozboru
UkazatelMetodaAlternativní metodaEscherichia coliČSN EN ISO 9308-1ČSN EN ISO 9308-2koliformní bakterieČSN EN ISO 9308-1ČSN EN ISO 9308-2intestinální enterokokyČSN EN ISO 7899-2Pseudomonas aeruginosaČSN EN ISO 16266ČSN EN ISO 16266-2počty kolonií při 22 °C a 36 °CČSN EN ISO 6222mikroskopický obrazČSN 757712 a ČSN 75 7713Clostridium perfringens (včetně spor)ČSN EN ISO 14189atypická mykobakteriaČSN 75 7840Legionella spp.ČSN EN ISO 11731 *)Somatické kolifágyČSN EN ISO 10705-2 a ČSN ISO 10705-3 **)Staphylococcus aureusČSN EN ISO 6888-1 (beze změny A1) ***)
*) pro účely ověřovacího monitorování založeného na posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou a na doplnění kultivačních metod lze použít i jiné metody, jako je norma ISO/TS 12869, rychlé kultivační metody, nekultivační metody a molekulární metody, zejména kvantitativní polymerázová řetězová reakce (qPCR)
**) jedná se o doporučené metody; pro stanovení tohoto ukazatele může laboratoř použít i jinou metodu, pokud prokáže její vhodnost pro daný účel
***) v bodě 4.1 uvedené normy se místo očkování použije technika membránové filtrace 100 ml vzorku vody.“.
45. V příloze č. 6 části B tabulka včetně poznámek pod tabulkou zní:

„ UkazatelMez stanovitelnosti  (*)Nejistota měření  (**)Vysvětlivky[% limitní hodnoty (kromě pH)][% limitní hodnoty]17-beta-estradiol≤ 80≤ 50akrylamiddo výše limitní hodnoty≤ 301amonné ionty≤ 30≤ 40antimon≤ 30≤ 40arzen≤ 30≤ 30barva≤ 25≤ 30benzen≤ 30≤ 40benzo(a)pyren≤ 30≤ 502beryllium≤ 20≤ 25bisfenol A≤ 30≤ 50bor≤ 30≤ 25bromičnany≤ 30≤ 40celkový organický uhlík (TOC)≤ 30≤ 3031,2-dichlorethan≤ 30≤ 40draslík1 mg/l (limitní hodnota není stanovena)≤ 15dusičnany≤ 10≤ 15dusitany≤ 30≤ 20epichlorhydrin≤ 50≤ 301fluoridy≤ 10≤ 20halogenoctové kyseliny (HAAs)≤ 30≤ 50hliník≤ 30≤ 25hořčík≤ 20≤ 20chemická spotřeba kyslíku manganistanem≤ 20≤ 204chlor volný≤ 25≤ 20chlorečnany≤ 25≤ 20chlorethen (vinylchlorid)≤ 30≤ 501chloridy≤ 10≤ 15chloritany≤ 25≤ 20chrom≤ 30≤ 30chuť5kadmium≤ 30≤ 25konduktivita≤ 10≤ 20kyanidy celkové≤ 30≤ 306mangan≤ 30≤ 30měď≤ 30≤ 25microcystin-LR≤ 20≤ 25nikl≤ 30≤ 25nonylfenol≤ 30≤ 50olovo≤ 30≤ 25ozon≤ 30≤ 20pach5pesticidní látky≤ 30≤ 307pesticidní látky celkemviz požadavky pro jednotlivé pesticidní látkyPFAS suma≤ 30≤ 50PFOA, PFNA, PFHxS a  PFOS suma≤ 20***≤ 50polycyklické aromatické uhlovodíky≤ 30≤ 408reakce vody (pH)≤ 0,29rtuť≤ 30≤ 30selen≤ 30≤ 40sírany≤ 10≤ 15sodík≤ 10≤ 15stříbro≤ 10≤ 25tetrachlorethen≤ 30≤ 3010trihalomethany≤ 30≤ 408trichlormethan (chloroform)≤ 10≤ 25trichlorethen≤ 30≤ 4010uran≤ 30≤ 30vápník≤ 10≤ 20vápník a hořčík≤ 10≤ 20zákal≤ 30≤ 3011železo≤ 30≤ 30
Poznámky:
(*) Mez stanovitelnosti je stanovený násobek meze detekce v koncentraci určujícího prvku, který může být přiměřeným způsobem určen s přijatelnou úrovní přesnosti (pravdivosti a preciznosti). Mez stanovitelnosti lze vypočítat za použití příslušné normy nebo vzorku a lze ji získat na základě nejnižšího kalibračního bodu na kalibrační křivce, s výjimkou slepého vzorku.
(**) Nejistota měření je nezáporný parametr charakterizující rozptýlení hodnot veličiny přiřazených k měřené veličině na základě použité informace. Pracovní kritérium pro nejistotu měření (k = 2) je procento limitních hodnot uvedených v tabulce nebo lepší. Není-li stanoveno jinak, nejistota měření se odhadne na úrovni limitní hodnoty.
(***) Platí pro každou jednotlivou látku.“.
46. V příloze č. 6 části B ve vysvětlivce č. 1 se věta první zrušuje a ve větě poslední se za slova „ukazatele se“ vkládá slovo „přednostně“.
47. V příloze č. 6 části B ve vysvětlivce č. 7 se ve větě poslední slovo „nejistoty“ zrušuje.
48. V nadpisu přílohy č. 7 se slova „posouzení rizik“ nahrazují slovy „posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou“.
49. V příloze č. 7 text nad tabulkou č. 1 a tabulka č. 1 znějí:

„Postup vypracování posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou sestává ze série kroků uvedených v tabulce 1, které vedou ke zpracování posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou podle § 3c odst. 1 písm. f) a odst. 5 zákona. K charakterizaci rizika použije osoba uvedená v § 3 odst. 2 zákona metodiku uvedenou v tabulkách 2 až 4, nebo jinou srovnatelnou metodiku, která vhodným způsobem posoudí následky a pravděpodobnost výskytu zjištěných nebezpečí, rozdělí je podle míry rizika a určí nepřijatelná rizika. Za nepřijatelná se považují rizika vysoká a střední; v případě velkých vodárenských systémů a velkého počtu identifikovaných rizik se za nepřijatelná považují pouze ta střední rizika, která by měla velké následky. Uvedený postup se použije pro vypracování, přezkoumání i aktualizaci posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou.
Pokud jsou identifikována nepřijatelná rizika, je součástí posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou návrh nápravných a kontrolních opatření k předcházení nepřijatelným rizikům, popřípadě k jejich odstranění nebo podstatnému zmírnění. V případě vodárenských systémů, kde je součástí úpravy nebo rozvodu vody dezinfekce, provede se v rámci posouzení a řízení rizik také validace této dezinfekce, aby byla zajištěna účinnost dezinfekčního ošetření a zároveň bylo minimalizováno znečištění způsobené vedlejšími produkty dezinfekce. Validací dezinfekce se rozumí prokázání, že je použita schválená biocidní látka nebo metoda, a že aplikovaná dávka a čas působení zvoleného typu dezinfekce jsou dostatečné k usmrcení patogenních mikroorganismů přítomných v upravované vodě, a dále prokázání, že je použití chemické dezinfekce skutečně nutné s ohledem na zdravotní riziko jejích vedlejších produktů.
Posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou se zpracovává pro každou zásobovanou oblast samostatně. Jestliže je zásobovaná oblast součástí skupinového vodovodu, zpracuje se posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou pro celý skupinový vodovod, pokud má jednoho provozovatele. V případě více provozovatelů skupinového vodovodu se posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou vypracovávají takovým způsobem, aby na sebe posouzení a řízení rizik jednotlivých částí systému obsahově i časově navazovala, nevylučují-li to objektivní okolnosti.
Při vypracování kroků 3 až 5 uvedených v Tabulce 1 zohlední osoba uvedená v § 3 odst. 2 zákona výsledky posouzení a řízení rizik částí povodí souvisejících s místy odběru vody určené k lidské spotřebě podle právního předpisu upravujícího plány povodí a plány pro zvládání povodňových rizik. Vhodným způsobem musí být zohledněna i rizika vyplývající ze změny klimatu (především nedostatek vody), dále riziko úniků vody vedoucí ke ztrátám vody ve vodovodní síti a rizika plynoucí z netěsnícího potrubí.
Tabulka 1. Obsah a struktura posouzení a řízení rizik v systému zásobování pitnou vodou.
KrokNázevObsahVýstup1Ustavení osoby či pracovního týmuJmenování osoby či ustavení pracovního týmu odpovědného za zpracování posouzení a řízení rizik, jeho zavedení do praxe  a kontrolu plnění naplánovaných opatření.Hlavní odpovědná osoba, která zpracování provedla, a seznam členů pracovního týmu, pokud zpracování provádělo více osob.2Popis systému zásobování vodouInventura systému po stránce technické, organizační  i personální.Aktuální popis systému zásobování vodou (zdroj, úprava, distribuce, odběratelé, organizace provozovatele - odpovědnost za jednotlivé úseky systému, způsob dokumentace činností).3Identifikace nebezpečí, nebezpečných událostí a jejich  příčinVyhledání všech relevantních existujících nebo hrozících nebezpečí [§ 2 písm. p)]  v posuzovaném systému zásobování; popis stávajících kontrolních [§ 2 písm. t)]  a nápravných [§ 2 písm. u)] opatření a jejich propojení  s určenými nebezpečími.Seznam identifikovaných nebezpečí a jejich příčin, rozdělených podle jednotlivých částí systému zásobování  a doplněných o již použitá relevantní kontrolní a nápravná opatření. Návrh dodatečného šetření v případě nejasných nebezpečí.4Charakterizace rizikaOdhad pravděpodobnosti vzniku nebezpečí podle tabulky 2  a následků zjištěných nebezpečí podle tabulky 3, určení nepřijatelných rizik a s nimi souvisejících kritických bodů  [§ 2 písm. s)] v systému zásobování.Seznam identifikovaných nebezpečí s určením jejich závažnosti, který obsahuje: a) hodnocení pravděpodobnosti jejich výskytu a jejich následků na jakost nebo množství dodávané vody, b) míru rizika každého nebezpečí vyplývající z uvedeného hodnocení, c) označení nepřijatelných rizik (kritických bodů systému).5Nápravná a kontrolní opatřeníUrčení odpovídajících nápravných nebo kontrolních opatření u nepřijatelných rizik nebo dalších rizik, která provozovatel považuje za významná a potřebná k ošetření, a naplánování jejich provedení  či zavedení do praxe.Seznam nepřijatelných rizik  s návrhem na: a) nápravná opatření k jejich odstranění nebo zmírnění (tam, kde je to možné), včetně časového harmonogramu, b) kontrolní opatření (tam, kde riziko nelze odstranit).6Provozní monitorování kritických bodůZavedení systému provozního monitorování zvolených kontrolních opatření u kritických bodů.Návody na způsob a četnost kontroly kritických bodů formou kontrolních opatření a jejich začlenění do monitorovacího programu, včetně způsobu dokumentování provedených kontrol.7VerifikaceOvěření správnosti posouzení  a řízení rizik a provozního řádu  a jejich účinnosti v praxi.Popis, jakým způsobem budou hodnoceny správnost a účinnost posouzení a řízení rizik a provozního řádu a jejich naplňování v praxi.8Přezkoumání účinnostiPeriodické přezkoumání  účinnosti posouzení a řízení rizik na základě nových zkušeností, výsledků o jakosti vody a havárií.Datum, kdy bude nejpozději provedeno přezkoumání,  a podmínky, za kterých má být přezkoumání provedeno okamžitě. “.
50. V příloze č. 7 se v nadpisech tabulek č. 2 až 4 za slovo „posouzení“ vkládají slova „a řízení“.
51. Za přílohu č. 7 se doplňuje příloha č. 8, která zní:

„Příloha č. 8 k vyhlášce č. 252/2004 Sb.
Postup vypracování posouzení a řízení rizik vnitřního vodovodu a přípojky v prioritních prostorech
Postup vypracování posouzení a řízení rizik sestává ze šetření, které spočívá v jednotlivých krocích uvedených v tabulce 1 a 2 této přílohy, a následně posouzení pokračuje dle typu prioritního prostoru – tabulka 3 této přílohy (specifická pro riziko olova) a tabulky 4 a 5 této přílohy (specifické pro rizika legionel). Výsledkem, který se zaznamenává do dokumentu posouzení a řízení rizik, je popis vnitřního vodovodu a přípojky, přehled hodnocení jednotlivých nebezpečných událostí a nebezpečí, charakterizace (míra) rizika a opatření k řízení nepřijatelných rizik. Za nepřijatelná se považují rizika vysoká a střední. Uvedený postup se použije pro vypracování, přezkoumání i aktualizaci posouzení a řízení rizik.
Pokud je výsledkem hodnocení přítomnosti olova v pitné vodě nízké riziko, není ho již nutné napříště přezkoumávat a aktualizovat.
Tabulka 1. Obsah a struktura posouzení rizik vnitřního vodovodu
KrokNázevObsahVýstup1Ustavení osoby či pracovního týmuJmenování osoby či ustavení pracovního týmu odpovědného  za zpracování posouzení a řízení rizik, jeho zavedení do praxe  a kontrolu plnění naplánovaných opatření.Hlavní odpovědná osoba, která zpracování provedla, a seznam členů pracovního týmu, pokud zpracování provádělo více osob.2Popis vnitřního vodovodu pitné a teplé vodyInventura systému po stránce technické a personální.Aktuální popis vnitřního vodovodu (zdroj, případná úprava vody  v budově, schéma rozvodů pitné  i teplé vody, materiál potrubí,  počet odběrových míst a způsob užití vody, denní spotřeba pitné  a teplé vody, charakteristika spotřebitelů pitné a teplé vody, údržba a odpovědnost za provoz systému, způsob kontroly kvality vody, způsob evidence činností).3Identifikace nebezpečí (rizikových faktorů)Posouzení všech relevantních existujících nebo hrozících nebezpečí [§ 2 písm. p)] a jejich příčin (nebezpečných událostí  [§ 2 písm. q)]) v posuzovaném vnitřním vodovodu a přípojky podle seznamu rizikových faktorů podle tabulek 2 (generická rizika), 3 (olovo) a 4 (legionely) této přílohy popis stávajících kontrolních [§ 2 písm. t]  a nápravných opatření [§ 2 písm. u] a jejich propojení s určenými nebezpečími. Tento krok  zahrnuje i provedení dodatečného šetření  u nebezpečí, která nejsou hned zcela zjevná.Seznam identifikovaných nebezpečí (rizikových faktorů)  a jejich hodnocení (určení míry rizika).4Charakterizace rizikaUrčení míry rizika podle tabulek 2, 3 a 4 a 5 této přílohy5Nápravná a kontrolní opatřeníUrčení odpovídajících nápravných [§ 2 písm. u] nebo kontrolních opatření  u nepřijatelných rizik nebo dalších rizik, která provozovatel považuje za významná a potřebná  k ošetření, a naplánování jejich provedení či zavedení do praxe.Seznam nepřijatelných rizik s návrhem na:a) nápravná opatření k jejich odstranění nebo zmírnění (tam, kde je to možné), včetně  časového harmonogramu,b) kontrolní opatření (tam, kde riziko nelze odstranit).6Provozní monitorování kritických bodůZavedení systému provozního monitorování zvolených kontrolních opatření u kritických bodů [§ 2 písm. s)].Návody na způsob a četnost kontroly kritických bodů formou kontrolních opatření, včetně způsobu dokumentování provedených kontrol.7VerifikaceOvěření správnosti posouzení  rizik a provozního řádu a jejich účinnosti v praxi.Popis, jakým způsobem budou hodnoceny správnost a účinnost posouzení rizik a provozního řádu a jejich naplňování v praxi.8Přezkoumání účinnostiPeriodické přezkoumání účinnosti posouzení rizik na základě  nových zkušeností, výsledků  o jakosti vody, havárií nebo prokázaných onemocnění souvisejících s vnitřním vodovodemDatum, kdy bude nejpozději provedeno přezkoumání,  a podmínky, za kterých má být přezkoumání provedeno  okamžitě.
Tabulka 2. Způsob a hodnocení šetření generických rizik vnitřního vodovodu.
Nebezpečná událostNebezpečíHodnoceníMíra rizikaExistence dvojích rozvodů vody v objektu (pitné a užitkové)  a jejich propojeníFekální znečištění pitné vodyPropojení obou rozvodů je nepřímé, přerušované a beztlakovéNízké rizikoPropojení obou systémů je přímé přes potrubí s uzavírací armaturouVysoké rizikoChybějící nebo nefunkční armatura zabraňující zpětnému toku na zařízeních  a přístrojích připojených k rozvodu pitné vody (např. myčky nádobí, přístroje na výplach  střev ve zdravotnických zařízeních apod.)Fekální a jiné mikrobiální znečištění pitné vodyArmatura chybí nebo je již několik let stará a její funkčnost nebyla kontrolovanáStřední a vysoké rizikoNevhodný materiál potrubí – staré olověné rozvody vody nebo olověná přípojka,  koroze potrubíKontaminace pitné vody olovemViz tabulka 3 této přílohyNízké až vysoké riziko (viz tabulka 3 této přílohy)Nevhodný materiál potrubí – staré ocelové potrubí s porušenou pozinkovanou vrstvou, koroze potrubíZákal a barva vody, vyšší riziko mikrobiální kontaminace vodyBarva nebo zákal vody jen občasně pozorovatelné a nízké intenzityNízké až střední rizikoBarva nebo zákal vody pravidelně pozorovatelné nebo občas vysoké intenzityStřední rizikoNevhodný materiál potrubí – nekvalitní plastové potrubí (výluh organických látek)Neobvyklý pach a chuť vody, pomnožování bakterií (mikrobiální kontaminace)Pach nebo chuť vody jsou obtěžující nebo dokonce nepřijatelné pro spotřebiteleStřední až vysoké rizikoNevhodný materiál potrubí – zánovní měděné potrubí  v místě, kde s ním není rozváděná pitná voda kompatibilní; koroze potrubíKontaminace pitné vody mědíVoda barví do šeda sanitární keramiku, ale nevykazuje jiné závady  a obsah mědi je pod limitemNízké rizikoVoda má hořkou chuťStřední rizikoVoda způsobuje nevolnost, obsah mědi je nad limitemVysoké rizikoDodatečná úprava vody v objektu – nevhodný druh úpravy vody, nedostatečná péče  o zařízení upravující voduMikrobiální nebo  chemická úprava vody, odstranění potřebných minerálních prvků z vodyVoda vykazuje senzorické problémy nebo se po jejím požívání objevují zdravotní problémyStřední až vysoké rizikoDéletrvající stagnace vody v potrubí (např. když část objektu není využívaná)Mikrobiální kontaminace vodyVoda při mikrobiologickém rozboru vykazuje problémy, popř. se vyskytují zdravotní problémy při jejím užitíStřední až vysoké rizikoŠpatná izolace potrubí pitné vody, zvýšená teplota pitné vody na kohoutkuMikrobiální kontaminace vody, nevyhovující chuť vodyVoda při mikrobiologickém rozboru vykazuje problémy, popř. se vyskytují stížnosti na chuť vodyStřední riziko
Poznámka: Pokud u daného vnitřního vodovodu v době hodnocení určitá nebezpečná událost neexistuje, uvede se do dokumentu posouzení a řízení rizik, že tato událost není toho času relevantní.
Tabulka 3. Způsob a hodnocení šetření rizika přítomnosti olova v pitné vodě.
Krok šetřeníPředmět šetřeníVýsledek šetřeníMíra rizika1Jedná se o budovu, která vzhledem k době svého vzniku může mít  vnitřní vodovod nebo přípojku  z olova?NENízké riziko – není nutné další šetřeníANOStřední nebo vysoké riziko – nutné další šetření (podle kroku 2 této tabulky)2Byla po roce 1990 provedena kompletní výměna rozvodů pitné vody?  (Poznámka: menšinovým zdrojem olova může být i stará olověná přípojka nebo nové tvarovky z neschválené slitiny obsahující olovo.)ANONízké riziko – není nutné další šetřeníNEBYLA, NENÍ ZNÁMOStřední nebo vysoké riziko – nutné další šetření (podle kroku 3 této tabulky)3Byl proveden monitoring obsahu olova ve vodě?NEStřední nebo vysoké riziko – nutno provést monitoringANORiziko záleží na výsledku (podle kroku 4 této tabulky)4Výsledek monitoringu olovaVšechny výsledky < 5 μg/lNízké rizikoVýsledek po stagnaci > 5 μg/l, ale po odtočení < 5 μg/lStřední rizikoVýsledek po odtočení nebo  při náhodném denním odběru > 5 μg/lVysoké riziko
Tabulka 4. Seznam rizikových faktorů pro bakterie rodu Legionella v rozvodu teplé vody a jejich hodnocení
Faktor č.Rizikový faktorKritéria rizikovostiBodové hodnocení1Způsob a místo ohřevuOhřev v místě spotřeby *)1Centrální ohřev s přímým odběrem2Centrální ohřev s akumulací32Existence projektové dokumentaceK dispozici, odpovídá realitě1K dispozici, neodpovídá realitě2Chybí33Materiál potrubíPřítomnost nerezového, měděného nebo PVC potrubí1Přítomnost pozinkovaného, PP nebo PE potrubí2Neznámý materiál nebo materiál mimořádně podporující růst mikroorganismů34Izolace potrubních systémůDostatečná1Částečná2Chybí35Místa se stagnující vodouNevyskytují se1Vyskytují se jednotlivá odběrová místa s nízkou spotřebou a možnou stagnací vody3V systému jsou slepá ramena  a nevyužívané koncovky56Regulace systému teplé vody co do teploty, průtoku a tlakuSystém je regulován (všechny regulační prvky splněny)1Systém je regulován, ale ne ve všech prvcích3Systém není regulován57Cirkulace teplé vodyJe plně funkční1Systém není plně vyvážený2Cirkulace chybí48Dezinfekce teplé vodyDezinfekce není nutná nebo je prováděna kontinuální a účinná dezinfekce1Dezinfekce je prováděna pouze nárazově nebo není dostatečně účinná3Je nutná, ale není prováděna vůbec59Teplotní režim (v případě, že není účinná dezinfekce teplé vody; pokud funguje účinná chemická dezinfekce, body z teplotního režimu se do celkového skóre nezapočítávají)Teplota je ve všech místech spotřeby 55 ± 2 °C1Teplota je nevyrovnaná, teplota je  v některých místech spotřeby nižší než 50 °C3Teplota nedosahuje 50 °C v celé budově510Zásobníky a způsob jejich odkalování, stagnace vody v zásobnícíchVoda v zásobnících nestagnuje, ty jsou pravidelně odkalovány1Voda může stagnovat,  nepravidelné nebo nedokonalé odkalování2Nelze provést odkalení411Možnost propojení s jiným rozvodem vodyMožnost propojení neexistuje1Ano, ale systémy jsou odděleny2Existuje možnost propojení312Nedostatečná údržba systémuProvádění pravidelné preventivní údržby dle stanoveného plánu1Chybějící plán údržby, nepravidelná nebo nedokumentovaná údržba313Kontrola kvality vodyPravidelné kontroly, reprezentativní počet vzorků, vyhovující výsledky1Nepravidelné kontroly, nereprezentativní počet vzorků nebo ojedinělé nevyhovující výsledky3Žádné kontroly nebo opakovaně nevyhovující výsledky nebo výskyt virulentních subtypů Legionella pneumophila sg 1514Zařízení generující aerosolSprchy2Perličkové koupele, vířivky3Vanové koupele s cirkulací,  zařízení s tlakovým rozstřikem515Vnímavost spotřebitelůBěžná populace1Vnímavé osoby (imunokompromitovaní jedinci  a senioři)3Vysoce rizikové osoby (imunokompromitovaní pacienti  jimž je poskytována lůžková péče, například na oddělení transplantačním, neonatologickém, anestezioresuscitačním, dialyzačním, onkologii, hematoonkologii, jednotce  intenzivní péče)5
*) V případě, že se teplá voda ohřívá v místě spotřeby průtokovými ohřívači, považuje se riziko přítomnosti bakterií rodu Legionella v rozvodu teplé vody za nízké a není potřeba identifikovat nebezpečí (rizikové faktory), charakterizovat riziko a přijímat kontrolní nebo nápravná opatření. V popisu systému zásobování se tato skutečnost uvede jako vysvětlení, proč pro hodnocení rizik legionel chybí kroky 3 až 6 z tabulky 1.
Tabulka 5. Způsob stanovení míry rizika pro přítomnost bakterií rodu Legionella
Počet bodůMíra rizikaVysvětlivka16 – 25NízkáNízké riziko může být stanoveno pouze v případě, že zároveň není žádný z rizikových faktorů č. 13, 14 a 15 (tab. 4) bodově hodnocen jako 5.26 – 45Střední> 45Vysoká “.
Čl. II
Přechodné ustanovení
Pro ukazatel „olovo“ uvedený v příloze č. 1 tabulce B řádku 47, ve znění vyhlášky č. 252/2004 Sb., účinném ode dne nabytí účinnosti této vyhlášky, platí do 12. ledna 2036 hygienický limit 10 µg/l (nejvyšší mezní hodnota).

Čl. III
Technický předpis
Tato vyhláška byla oznámena v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.
Čl. IV
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti patnáctým dnem po jejím vyhlášení, s výjimkou ustanovení čl. I bodu 17 tabulky B řádků 20, 29 a 52, která nabývají účinnosti dnem 12. ledna 2026.

Ministr:
prof. MUDr. Válek, CSc., MBA, EBIR, v. r.