93/2004 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Dohody mezi vládou České republiky a vládou Spolkové republiky Německo o přechodném pobytu příslušníků ozbrojených sil České republiky a ozbrojených sil Spolkové republiky Německo na území druhého státu

93
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 31. července 2003 byla v Praze podepsána Dohoda mezi vládou České republiky a vládou Spolkové republiky Německo o přechodném pobytu příslušníků ozbrojených sil České republiky a ozbrojených sil Spolkové republiky Německo na území druhého státu.
S Dohodou vyslovil souhlas Parlament České republiky a prezident republiky Dohodu ratifikoval.
Dohoda vstoupila v platnost na základě svého článku 19 odstavce 2 dne 4. června 2004.
České znění Dohody se vyhlašuje současně.


DOHODA
mezi
vládou České republiky
a
vládou Spolkové republiky Německo
o
přechodném pobytu příslušníků
ozbrojených sil České republiky
a ozbrojených sil Spolkové republiky Německo
na území druhého státu
Vláda České republiky
a
vláda Spolkové republiky Německo
se zřetelem k Dohodě mezi smluvními stranami Severoatlantické smlouvy o statutu jejich ozbrojených sil ze dne 19. června 1951 (dále jen „NATO-SOFA“) a k Dohodě mezi členskými státy Severoatlantické smlouvy a ostatními státy zúčastněnými v Partnerství pro mír o statutu jejich ozbrojených sil ze dne 19. června 1995,
ve snaze upravit předpoklady a podmínky přechodného pobytu příslušníků českých ozbrojených sil ve Spolkové republice Německo a příslušníků německých ozbrojených sil v České republice, jehož účelem je zejména provádění společných cvičení, mírových misí, humanitárních akcí a pátracích a záchranných operací v kompetenci příslušných orgánů přijímajícího státu,
se dohodly takto:
Článek 1
Předmět smlouvy
(1) Tato Dohoda upravuje vstup a přechodný pobyt příslušníků ozbrojených sil České republiky a ozbrojených sil Spolkové republiky Německo (Bundeswehr) na území druhého státu za účelem cvičení, výcviku jednotek a tranzitu po pozemních komunikacích, kterých se účastní nejvýše 3000 příslušníků ozbrojených sil po dobu nejvýše tří týdnů.
(2) Ustanovení článku 6 této Dohody platí i tehdy, pokud se příslušníci ozbrojených sil vysílajícího státu zdržují na území přijímajícího státu za jinými služebními účely, než je uvedeno v odstavci 1.
(3) Při provádění této Dohody platí právní předpisy přijímajícího státu, pokud tato Dohoda nestanoví jinak.
Článek 2
Definice pojmů
Pro účely této Dohody znamená:
a) „přijímající stát“ – stát, na jehož území se přechodně zdržují ozbrojené síly druhého státu;
b) „vysílající stát“ – stát, který vysílá svoje ozbrojené síly k přechodnému pobytu na území smluvní strany;
c) „ozbrojené síly“ – vojenské pozemní, vzdušné a námořní síly obou států;
d) „příslušníci ozbrojených sil“ – vojenský a civilní personál náležející k ozbrojeným silám obou států;
e) „přechodný pobyt“ – časově omezený pobyt příslušníků ozbrojených sil státu jedné smluvní strany na území druhého státu na základě této Dohody;
f) „příslušné orgány“ – orgány obou států, které jsou oprávněny uplatňovat v rámci své působnosti vnitrostátní právní předpisy;
g) „vojenské orgány“ – orgány obou států, které jsou oprávněny uplatňovat vůči příslušníkům ozbrojených sil svého státu vnitrostátní právní předpisy týkající se vojenské oblasti;
h) „donucovací opatření“ – opatření, k nimž jsou oprávněny příslušné správní orgány a soudy, aby zajistily výkon svých rozhodnutí nebo jinak zabezpečily plnění svých úkolů.
Článek 3
Povolení vstupu, pobytu a vycestování
(1) Přijímající stát povolí příslušníkům ozbrojených sil vysílajícího státu vstup, pobyt a vycestování v souladu s ustanoveními NATO-SOFA a této Dohody.
(2) Ministerstva obrany dohodnou podrobnosti, zejména pokud se jedná o účel, rozsah a délku konkrétního pobytu.
Článek 4
Veřejný pořádek a bezpečnost
Ohrozí-li příslušník ozbrojených sil vysílajícího státu veřejný pořádek nebo bezpečnost přijímajícího státu, může ministerstvo obrany přijímajícího státu požadovat neprodlené odvolání tohoto příslušníka z území přijímajícího státu. Orgány vysílajícího státu takové žádosti o odvolání vyhoví.
Článek 5
Zdravotní zabezpečení
(1) Při provádění této Dohody budou dodržovány mezinárodní smlouvy v oblasti zdravotnictví, kterými jsou státy smluvních stran vázány, a zdravotnické předpisy přijímajícího státu. Při vstupu lze požadovat předložení úředního zdravotnického osvědčení vydaného orgány vysílajícího státu, z něhož bude patrné, že vstupující příslušníci ozbrojených sil netrpí infekčními chorobami. Ozbrojené síly přijímajícího státu vyrozumí včas o příslušných požadavcích ozbrojené síly vysílajícího státu.
(2) Vojenské orgány přijímajícího státu budou provádět opatření protiepidemiologická, veterinární, potravinářská (včetně opatření v oblasti výroby masa a drůbeže), hygienická a fytokaranténní.
Článek 6
Trestní jurisdikce a donucovací opatření
(1) Pokud přijímajícímu státu náleží podle článku VII NATO-SOFA výlučná trestní jurisdikce nebo přednostní právo k výkonu trestní jurisdikce, přijímající stát upustí od výkonu jurisdikce tehdy, nebude-li v závažném zájmu spravedlnosti její výkon vyžadovat. Závažné zájmy spravedlnosti obou států mohou výkon jurisdikce vyžadovat zejména u následujících závažných trestných činů: trestné činy, jimiž byla způsobena smrt člověka, loupež a znásilnění, pokud tyto trestné činy nejsou namířeny proti příslušníkovi ozbrojených sil vysílajícího státu, závažné trestné činy proti bezpečnosti přijímajícího státu nebo proti jeho orgánům a pokus o takové trestné činy nebo účast na nich.
(2) Orgány a soudy vysílajícího státu žádnou trestní jurisdikci v přijímajícím státě nevykonávají.
(3) Příslušné orgány a soudy obou států si budou v rámci svého vnitrostátního práva a v souladu s mezinárodními závazky vzájemně poskytovat právní pomoc. Pokud bude upuštěno od výkonu trestní jurisdikce přijímajícího státu nad příslušníkem ozbrojených sil vysílajícího státu, vysílající stát tohoto příslušníka neprodleně odvolá z území přijímajícího státu. Pokud přijímající stát neupustí od výkonu trestní jurisdikce, vysílající stát v rámci svého právního řádu zajistí, aby se příslušníci jeho ozbrojených sil, kteří se zdržují na území přijímajícího státu a jsou podezřelí ze spáchání trestného činu během tohoto pobytu, dostavili k soudům a orgánům přijímajícího státu.
(4) Příslušné orgány a soudy přijímajícího státu jsou v rámci své působnosti a pravomoci oprávněny nařizovat a provádět donucovací opatření vůči příslušníkům ozbrojených sil vysílajícího státu během jejich pobytu v přijímajícím státě.
(5) Bude-li orgány přijímajícího státu zadržen příslušník ozbrojených sil vysílajícího státu nebo bude-li mu jinak omezena osobní svoboda, budou příslušné orgány přijímajícího státu neprodleně informovat zastupitelský úřad a vojenské orgány vysílajícího státu. Přitom bude sděleno, který orgán nebo soud je příslušný pro další řízení.
Článek 7
Kázeňská opatření
Nadřízení příslušníků ozbrojených sil vysílajícího státu mají v přijímajícím státě právo nařizovat a provádět nezbytná kázeňská opatření k udržení pořádku a disciplíny vůči příslušníkům svých ozbrojených sil.
Článek 8
Telekomunikace
(1) Pro používání veřejných telekomunikačních služeb v přijímajícím státě platí kromě jeho všeobecných předpisů příslušné obchodní podmínky poskytovatele těchto služeb. Toto platí zejména pro druh a způsob výpočtu plateb, vystavování a placení účtů.
(2) Jestliže je to potřebné k dosažení cíle pobytu, mohou ozbrojené síly vysílajícího státu se souhlasem příslušných orgánů přijímajícího státu a v souladu s jeho právním řádem přechodně zřizovat a provozovat telekomunikační zařízení včetně rádiových. Pokud bude v přijímajícím státě nutné přidělení kmitočtů, přidělí je příslušný orgán.
(3) Telekomunikační zařízení ozbrojených sil vysílajícího státu, která mají být napojena na přípojky a přenosové cesty veřejných telekomunikačních sítí v přijímajícím státě, musí být pro tyto účely schválena příslušným orgánem přijímajícího státu.
(4) Ozbrojené síly vysílajícího státu budou v přijímajícím státě používat pouze ty kmitočty, které jim byly přiděleny příslušnými orgány přijímajícího státu. Žádost o přidělení kmitočtů je třeba předložit nejpozději 30 dnů před plánovaným využitím. Po ukončení pobytu kmitočty přecházejí zpět na orgány přijímajícího státu.
(5) Ozbrojené síly vysílajícího státu přijmou veškerá nutná opatření k zamezení rušení telekomunikačních sítí v přijímajícím státě svými telekomunikačními nebo jinými elektrickými zařízeními. Jestliže rádiové stanice ozbrojených sil vysílajícího státu způsobí škodlivé rušení signálu rádiových stanic mimo území přijímajícího státu nebo budou-li takovými rádiovými stanicemi rušeny, orgány přijímajícího státu budou postupovat podle ustanovení platné Ústavy a Úmluvy Mezinárodní telekomunikační unie a podle Telekomunikačního a Radiokomunikačního řádu. Orgány přijímajícího státu přijmou v rámci svých platných předpisů všechna nutná opatření k zamezení rušení telekomunikačních zařízení ozbrojených sil vysílajícího státu telekomunikačními nebo jinými elektrickými zařízeními přijímajícího státu. V případě elektromagnetického rušení se použijí ustanovení právních předpisů přijímajícího státu týkající se elektromagnetické koexistence přístrojů. Pokud z toho vyplyne nutnost vyřazení zdroje rušení z provozu, musí tak ozbrojené síly vysílajícího státu neprodleně učinit.
Článek 9
Ochrana životního prostředí
(1) Vysílající stát uznává význam ochrany životního prostředí během aktivit svých ozbrojených sil v přijímajícím státě. Ozbrojené síly vysílajícího státu budou dodržovat právní předpisy přijímajícího státu týkající se ochrany životního prostředí.
(2) Příslušné orgány a ozbrojené síly států smluvních stran budou úzce spolupracovat ve všech otázkách ochrany životního prostředí, a to zejména při přípravě cvičení.
(3) Negativnímu ovlivňování a poškozování životního prostředí je nutno zabraňovat i nad rámec dodržování právních předpisů přijímajícího státu a konkrétní případy negativního ovlivnění nebo poškození životního prostředí je nutno kompenzovat odpovídajícími opatřeními.
(4) Pro přepravu zbraní, těžké techniky nebo nebezpečných nákladů bude přednostně využívána železniční a vnitrozemská vodní doprava. Přepravní trasy stanoví ministerstvo obrany přijímajícího státu po dohodě s ministerstvem dopravy.
(5) Ozbrojené síly vysílajícího státu budou při provozování leteckých, vodních a pozemních dopravních prostředků v přijímajícím státě používat pouze takové pohonné hmoty, maziva a speciální kapaliny, které jsou podle právních předpisů přijímajícího státu o ochraně životního prostředí označeny za málo škodlivé, pokud to nebude v rozporu s technickými požadavky na provoz těchto dopravních prostředků. V případě osobních a užitkových motorových vozidel a dopravních letadel budou dodržovány právní předpisy přijímajícího státu o omezení hluku a emisí výfukových zplodin.
(6) Při používání výcvikových zařízení budou dodržována příslušná nařízení, týkající se jejich využívání, zejména bezpečnostní předpisy a předpisy o ochraně životního prostředí. Totéž platí v případě služebních předpisů ozbrojených sil přijímajícího státu pro cvičení. Provádění střeleb v noci, o sobotách, nedělích a svátcích upraví ministerstvo obrany přijímajícího státu.
(7) Ozbrojené síly vysílajícího státu budou dodržovat nařízení orgánů přijímajícího státu k zabraňování vzniku a k ekologickému zpracování či jiné likvidaci odpadu. Odstraňování zbytků bojových prostředků explozí nebo spalováním v jiných než k těmto účelům schválených zařízeních není přípustné.
Článek 10
Provoz dopravních prostředků ozbrojených sil vysílajícího státu
(1) Motorová vozidla a přívěsy k motorovým vozidlům ozbrojených sil vysílajícího státu eviduje a připouští do provozu příslušný orgán vysílajícího státu. Tato vozidla budou opatřena vojenskou poznávací značkou a zřetelným národním rozlišovacím znakem.
(2) Provoz dopravních prostředků bude prováděn v rámci právních předpisů přijímajícího státu, jiných mezinárodních smluv, technických ujednání a postupů, jimiž jsou Česká republika a Spolková republika Německo vázány, a nebude pro něj vyžadováno žádné povolení. Pokud jsou pro vojenské přesuny a přepravy nutná zvláštní povolení, výjimky a osvobození od právních předpisů pro přepravu nebezpečných věcí, udělí je nebo je vyžádají vojenské orgány přijímajícího státu.
(3) Vojenské orgány přijímajícího státu budou v dopravních záležitostech koordinovat uplatňování vojenských zájmů vysílajícího státu s civilními orgány přijímajícího státu. Dále budou koordinovat provádění všech vojenských přeprav mezi sebou a s civilní dopravou. Druh a rozsah této koordinace určí příslušné orgány přijímajícího státu. K tomu vojenské orgány vysílajícího státu předloží požadavek na přesun, který bude obsahovat údaje o požadovaném hraničním přechodu, trase a cílovém místě.
(4) Provozní práva železnic přijímajícího státu zůstanou nedotčena. O zařazování vlastních nákladních a osobních vozů ozbrojených sil vysílajícího státu do vozového parku některé železnice přijímajícího státu budou uzavřena ujednání mezi těmito ozbrojenými silami a touto železnicí. O využívání infrastruktury s použitím vlastních trakčních vozidel železnice vysílajícího státu budou uzavřena ujednání mezi příslušnými železnicemi obou států. V případě, že by vzhledem k požadavkům na povahu a používání železničních vozidel vysílajícího státu bylo nutné postupovat odchylně od právních předpisů přijímajícího státu, vyžádají si železnice potřebná povolení od železniční správy přijímajícího státu.
(5) Příslušníci ozbrojených sil vysílajícího státu budou na území přijímajícího státu dodržovat dopravní předpisy přijímajícího státu včetně technických standardů, předpisů o postupu na místě nehody a předpisů o přepravě nebezpečných věcí. Příslušné orgány přijímajícího státu budou dodržování těchto předpisů kontrolovat. Za účelem usnadnění kontroly dodržování těchto ustanovení je možné tuto kontrolu provádět společně s příslušnými orgány vysílajícího státu.
(6) Ozbrojené síly vysílajícího státu budou dodržovat základní technické normy přijímajícího státu týkající se bezpečnosti dopravních prostředků. V tomto rámci mohou používat své vlastní normy týkající se konstrukce, provedení a vybavení motorových vozidel, přívěsů k nim, vnitrozemských plavidel i letadel. Příslušné orgány států smluvních stran budou při realizaci těchto ustanovení úzce spolupracovat.
(7) Provoz motorových vozidel a přívěsů k nim, jejichž rozměry, zatížení náprav, celková hmotnost nebo počet přesahují omezení stanovená právními předpisy pro silniční provoz přijímajícího státu, bude s výjimkou mimořádných událostí prováděn pouze se souhlasem příslušných orgánů přijímajícího státu. Pásová vozidla musí být mimo vojenské výcvikové prostory zásadně přepravována po železnici nebo, bude-li to žádoucí, na podvalnících. Jízda pásových vozidel po veřejných komunikacích bez chráničů pásů je nepřípustná.
(8) Kromě případů nouze mohou příslušníci ozbrojených sil vysílajícího státu s vojenskými letadly používat veřejných letišť v přijímajícím státě pouze se souhlasem jeho příslušných orgánů.
(9) Příslušné orgány států smluvních stran budou koordinovat veškeré jimi zřízené a provozované systémy řízení a zabezpečování letového provozu a k nim náležející spojovací systémy, pokud to bude nutné z hlediska zajištění bezpečnosti letecké dopravy a dosažení účelu pobytu ozbrojených sil.
Článek 11
Řešení škod
(1) Při řešení škod budou obě smluvní strany postupovat v souladu s ustanoveními NATO-SOFA.
(2) Smluvní strany se budou vzájemně informovat o orgánech příslušných k řešení škod. Tyto orgány budou spolupracovat na základě vzájemné důvěry.
(3) Písemný styk může každý orgán vést ve svém jazyce.
(4) Pro řešení nároků třetích osob na náhradu škod platí kromě ustanovení článku VIII, odstavec 5 až 7 NATO-SOFA i následující ustanovení:
a) Orgán přijímajícího státu příslušný k přijetí a prozkoumání žádosti o odškodnění ihned po jejím doručení provede k této žádosti vlastní šetření.
b) Orgán přijímajícího státu oznámí přijetí žádosti orgánu vysílajícího státu co nejdříve, nejpozději však do čtyř týdnů. V oznámení bude uvedeno číslo jednací, jméno, příjmení a adresa žadatele, stručný popis události včetně jejího data, času a místa, zúčastněná jednotka, jména zúčastněných příslušníků a občanských zaměstnanců jednotky, druh škody a výše požadovaného odškodnění. Oznámení se zasílá ve dvojím vyhotovení.
c) Orgán vysílajícího státu potvrdí orgánu přijímajícího státu doručení oznámení s uvedením svého čísla jednacího a do šesti týdnů mu zašle všechny dostupné informace a důkazy. Pokud orgán vysílajícího státu žádné takové informace a důkazy nemá, oznámí to orgánu přijímajícího státu. Orgán vysílajícího státu dále oznámí orgánům přijímajícího státu, zda škoda byla podle jeho názoru způsobena jednáním nebo opomenutím, za něž jsou ozbrojené síly vysílajícího státu právně odpovědné, nebo zda škoda byla způsobena v souvislosti s provozem vozidla jednotky a zda bylo použití vozidla oprávněné či nikoli.
d) Po zhodnocení všech dostupných informací a důkazů rozhodne orgán přijímajícího státu o tom, zda uplatněné nároky na náhradu škody jsou podle jeho právních předpisů odůvodněné a v jaké výši.
e) Orgán přijímajícího státu vyplatí částky odškodnění ve své měně a jejich refundaci si vyžádá od orgánu vysílajícího státu. Orgán vysílajícího státu uhradí dlužnou částku do tří měsíců. Pokud je podle právních předpisů přijímajícího státu odškodnění poskytnuto formou důchodu, příslušné orgány obou států se mohou dohodnout na refundaci formou uhrazení kapitalizované hodnoty podle ustanovení platných v přijímajícím státě.
f) Orgán přijímajícího státu zpracuje při řešení škod, k nimž došlo mimo výkon služební činnosti, zprávu pro orgán vysílajícího státu. Ten ji přezkoumá a do tří měsíců oznámí orgánu přijímajícího státu své stanovisko. Orgán přijímajícího státu může žadateli nabídnout odškodnění bez uznání právní povinnosti (ex gratia) jako vyrovnání. Přitom není vázán stanoviskem orgánu vysílajícího státu. Pokud žadatel tuto nabídku přijme jako plné uspokojení svého nároku, orgán přijímajícího státu provede výplatu odškodnění. Orgán vysílajícího státu uhradí částku, kterou považuje za oprávněnou. Pokud orgán vysílajícího státu nesdělí orgánu přijímajícího státu do tří měsíců od předání zprávy své rozhodnutí o odškodnění, které považuje za oprávněné, uhradí částku přijatou žadatelem jako vyrovnání. Ustanovení odstavce 4, písmeno a) až e) zůstávají jinak nedotčena.
g) V souladu s článkem VIII, odstavec 6, písmeno d) NATO-SOFA není dotčena jurisdikce soudů přijímajícího státu zahájit řízení proti příslušníkovi ozbrojených sil nebo civilní složky, nedošlo-li k uspokojení nároku v plném rozsahu cestou finančního vyrovnání.
Článek 12
Pozemní cvičení
(1) Na pozemní cvičení se vztahují právní a služební předpisy přijímajícího státu.
(2) Cvičení se budou zásadně konat ve vojenských výcvikových prostorech a jiných vojenských zařízeních. Vodní překážky budou vojenskou technikou překonávány pouze na místech předem určených příslušnými orgány přijímajícího státu.
Článek 13
Cvičení ve vzdušném prostoru
(1) Na cvičení ve vzdušném prostoru se vztahují právní a služební předpisy přijímajícího státu týkající se příletu do vzdušného prostoru a jeho využívání, jakož i využívání zařízení a prostředků letecké dopravy, které odpovídají standardům a doporučením Mezinárodní organizace civilního letectví, jakož i platné ohlašovací, schvalovací a koordinační postupy obsažené v příslušných právních a služebních předpisech.
(2) Právní a služební předpisy přijímajícího státu týkající se příletu do vzdušného prostoru a jeho využívání, jakož i využívání prostorů, zařízení a prostředků letecké dopravy, stejně jako platné ohlašovací, schvalovací a koordinační postupy zahrnují zákony o letecké dopravě přijímajícího státu a civilní a vojenská nařízení a správní předpisy vydané k těmto účelům.
(3) Osádky letadel účastnící se cvičení musí ovládat anglický jazyk, pokud je to nutné z důvodů bezpečnosti nebo řízení letového provozu.
Článek 14
Náklady
(1) Při přípravě a realizaci společných cvičení ozbrojených sil obou států podle této Dohody přijímající stát jako hostitel hradí náklady za následující služby:
a) stravování ve vojenských zařízeních pro účastníky cvičení včetně pozorovatelů, novinářů, hostů a tlumočníků pozvaných vysílajícím státem;
b) používání výcvikových prostorů a zařízení
• vojenské výcvikové prostory s potřebnými zařízeními;
• vnitřní vojenský spojovací systém podle potřeby cvičení;
• kancelářské přístroje (kopírky, tiskárny) a kancelářský materiál;
• vojenské zeměpisné mapy;
c) ubytování účastníků cvičení včetně pozorovatelů, novinářů, hostů a tlumočníků ve vojenských ubytovacích zařízeních;
d) používání dopravních prostředků
• přepravu účastníků cvičení včetně pozorovatelů, novinářů, hostů a tlumočníků v prostoru cvičení;
e) používání zařízení a techniky ozbrojených sil
• startovací, přistávací, parkovací poplatky a poplatky za řízení letového provozu na vojenských letištích;
• vojenskou techniku přímo související se cvičením (např. nakládací mechanismy);
f) zdravotnické ošetření včetně stomatologického ve vojenských zařízeních;
g) opatření pro volný čas;
h) spolupráci s tiskem a veřejností včetně informačního materiálu.
(2) Vysílající stát hradí náklady za tyto služby:
a) přepravu účastníků cvičení a techniky do prostoru cvičení a zpět;
b) ubytování mimo vojenská ubytovací zařízení, pokud bylo ubytování ve vojenských objektech nabídnuto;
c) stravování požadované nad rámec nabídnutého stravování ve vojenských zařízeních;
d) pohonné hmoty a maziva;
e) používání vnějšího telefonního, faxového a elektronického spojení z důvodů nesouvisejících se cvičením;
f) údržbu a opravy dovezených vozidel, techniky a jiného vybavení;
g) osobní náklady a vedlejší osobní náklady svých účastníků cvičení;
h) tlumočnické služby požadované vysílajícím státem;
i) reprezentační akce z podnětu vysílajícího státu;
j) ostatní služby podle zvláštní dohody.
(3) Vojenské orgány přijímajícího státu budou napomáhat při zprostředkování služeb hrazených vojenskými orgány vysílajícího státu.
Článek 15
Osvobození od daní a jiných poplatků
Osvobození ozbrojených sil vysílajícího státu a jejich příslušníků od daní a jiných poplatků se na území přijímajícího státu řídí ustanoveními NATO-SOFA a právními předpisy přijímajícího státu.
Článek 16
Nedotknutelnost diplomatických výsad a imunit
Tato Dohoda se nevztahuje na osoby mající diplomatický nebo konzulární status.
Článek 17
Řešení sporů
Spory mezi smluvními stranami týkající se výkladu nebo provádění této Dohody budou urovnány jednáním smluvních stran.
Článek 18
Provádění
Podrobnosti týkající se provádění této Dohody budou upraveny formou samostatných ujednání mezi příslušnými orgány států smluvních stran.
Článek 19
Vstup v platnost a výpověď
(1) Tato Dohoda se sjednává na dobu neurčitou.
(2) Tato Dohoda vstoupí v platnost dnem doručení posledního písemného oznámení, kterým se smluvní strany vzájemně písemně informují o splnění podmínek stanovených vnitrostátními právními předpisy pro vstup Dohody v platnost.
(3) Tuto Dohodu lze kdykoliv písemně vypovědět diplomatickou cestou. Výpověď nabývá platnosti 12 měsíců po doručení druhé smluvní straně.
Dáno v Praze dne 31. července 2003 ve dvou původních vyhotoveních, každé v jazyce českém a německém, přičemž obě znění mají stejnou platnost.
Za vládu
České republiky
Ing. Miroslav Kostelka v. r.
ministr obrany
Za vládu
Spolkové republiky Německo
Dr. Michael Libal v. r.
mimořádný a zplnomocněný
velvyslanec Spolkové republiky
Německo v České republice