1637/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se vyhlašuje jednací řád Pojišťovací rady.

1637.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 12. srpna 1946,
kterou se vyhlašuje jednací řád Pojišťovací rady.
Ministr financí vyhlašuje podle § 23, odst. 3 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 103 Sb., o znárodnění soukromých pojišťoven, jednací řád Pojišťovací rady, vydaný vládou Československé republiky.

Jednací řád Pojišťovací rady.
§ 1.
1. Pojišťovací rada (v dalším pouze Rada) plní úkoly, uložené jí dekretem presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 103 Sb., o znárodnění soukromých pojišťoven (v dalším pouze dekret) v plenárních schůzích nebo ve schůzích svého předsednictva, na Slovensku pak prostřednictvím Oblastní pojišťovací rady.
2. Mluví-li jednací řád o členech Rady, rozumí se tím osoby jmenované podle § 25, odst. 1 a 2 dekretu, pokud ze souvislosti neplyne nic jiného.
§ 2.
Ustavující schůze.
1. Ustavující schůzi Rady svolá ministerstvo financí, když bylo rozeslalo jmenovací dekrety a obdrželo od členů Rady písemné potvrzení, že funkci přijímají.
2. Členové Rady složí na ustavující schůzi do rukou ministra financí nebo jeho zástupce slib, že budou svou funkci plniti svědomitě a pečlivě, že budou při tom dbáti jen zájmů Československé republiky a jejího lidu, že budou rozhodovati nestranně a — s výjimkou členů Rady podle § 25, odst. 2, písm. a) dekretu — že nebudou od nikoho přijímati příkazy pro výkon svého úřadu.
3. Ustavující schůzi zahajuje a řídí ministr financí nebo jeho zástupce. Když byl složen slib podle odstavce 2, předá řízení ustavující schůze předsedovi Rady.
4. Členové Rady, jmenovaní podle § 25, odst. 2, písm. c) dekretu, zvolí ze sebe za řízení věkem nejstaršího svého člena v oddělené poradě ustavující schůze jednoho člena předsednictva Rady (§ 26, odst. 1 dekretu). Zvolen jest člen, pro něhož se vyslovila nadpoloviční většina všech členů Rady, jmenovaných podle § 25, odst. 2, písm. c) dekretu. Nebylo-li dosaženo potřebné většiny, hlasuje se znovu o dvou kandidátech, kteří dosáhli největšího počtu hlasů; zjistí-li se při opětném hlasování dvakrát za sebou rovnost hlasů, rozhodne mezi oběma kandidáty los.
5. Ustanovení odstavce 1—4 budiž použito obdobně, jestli-že všichni členové Rady jako sbor odstoupili, byli-li odvoláni nebo uplynulo-li funkční období a nastupuje-li v úřad nový sbor. Opis svolávacího dopisu k takovéto ustavující schůzi dlužno doručiti též dosavadním členům Rady, pokračují-li jako sbor ve výkonu svého úřadu až do dne ustavující schůze.
6. Zápis o ustavující schůzi sepíše zapisovatel, kterého určí předseda (odstavec 3).
7. Nastupuje-li ve svůj úřad člen Rady aniž se tak děje při změně sboru Rady (odstavec 5), obdrží jmenovací dekret od ministra financí nebo od jeho zástupce a složí do jeho rukou slib podle ustanovení odstavce 2.
Plenární schůze Pojišťovací rady.
§ 3.
1. Plenární schůze rozhoduje ve věcech, které si vyhradila a ve věcech uložených dekretem výslovně Radě, zejména:
a) pečuje o to, aby činnost pojišťoven v každém směru byla v souladu se zásadami řízeného hospodářství a se zájmy Československé republiky;
b) určuje zásady soutěže mezi pojišťovnami a vykonává smírčí soudnictví mezi nimi;
c) zastupuje, hájí a obstarává jednotně společné zájmy pojišťoven;
d) podává na dožádání posudky k osnovám všeobecných norem, upravujících smluvní (soukromé) pojišťovnictví nebo jeho se dotýkajících, jakož i z vlastního podnětu prostřednictvím dozorčího úřadu podává náměty nové úpravy v tomto oboru;
e) podává na dožádání soudům a veřejným orgánům posudky v oboru smluvního (soukromého) pojišťovnictví;
f) podporuje vědeckou činnost v tomto oboru a uveřejňuje odborná zpracování výsledků svých poznatků, po případě vydává odborné časopisy;
g) pečuje o hospodárnost provozu pojišťoven a všestrannou úroveň jejich služby veřejnosti;
h) schvaluje výroční účty pojišťoven (§ 3 dekretu), předkládané představenstvy, i usnesení představenstev o užití zisku nebo úhradě ztráty a rozhoduje o udělení absolutoria představenstvům;
i) uděluje souhlas, aby ke krytí nákladů pojišťovny bylo použito částek, které mají býti přiděleny fondům pojišťoven podle § 4, odst. 3 dekretu;
j) podává ministru financí návrhy na jmenování předsedů, místopředsedů a členů představenstev pojišťoven (§ 5, odst. 2, 3 dekretu);
k) schvaluje služební smlouvy s řediteli pojišťoven (§ 6, odst. 1 dekretu);
l) určuje revisory účtů pojišťoven (§ 7 dekretu) a stanoví směrnice pro výkon jejich činnosti;
m) podává ministru financí na jeho výzvu nebo z vlastního podnětu vyjádření a návrhy ve smyslu §§ 9, 10 a 11 dekretu;
n) koná řízení proti členům představenstva a ředitelům pojišťovny podle § 31 dekretu;
o) plní jiné úkoly, které jí byly svěřeny dozorčím úřadem nebo platnými předpisy.
2. Plníc úkoly podle odstavce 1, písm. a), b), g), může se plenární schůze usnášeti na závazných směrnicích a příkazech pro pojišťovny.
§ 4.
Plenární schůze Rady svolává předseda Rady podle potřeby, nejméně jednou každého druhého měsíce. Jest však povinen svolati plenární schůzi, usnese-li se na tom plenární schůze nebo předsednictvo, žádá-li to písemně alespoň osm členů Rady, udávajíce důvod žádosti a navrhujíce předmět jednání, nebo žádá-li to ministerstvo financí.
§ 5.
1. Pozvání ke schůzi nutno rozeslati všem členům Rady alespoň šestého dne přede dnem schůze doporučeným nebo na potvrzení vydaným dopisem. V naléhavých případech jest přípustná i kratší lhůta a jiný způsob svolání (na př. telegraficky, telefonicky).
2. Jde-li o schůzi, o jejíž svolání žádá ministerstvo financí nebo členové Rady, nutno schůzi svolati nejpozději na dvanáctý den po dni, kdy žádost o svolání došla kanceláři Rady.
3. V pozvání buďtež uvedeny čas a místo schůze a pořad jednání (§ 16, odst. 1); k písemnému pozvání budiž připojena stručná a výstižná informace o věcech, které jsou na pořadu.
§ 6.
1. Členové Rady jsou povinni zúčastniti se plenárních schůzí. Brání-li jim v účasti vážný důvod, jsou povinni oznámiti to bez průtahu předsednictvu Rady, které rozhodne, zda omluva jest dostatečná. Neuzná-li předsednictvo omluvu za dostatečnou, udělí neomluvenému výtku.
2. Plenárních schůzí se účastní s poradním hlasem generální tajemník a jeho náměstkové, pokud předmětem jednání (usnášení) nejsou věci týkající se jejich služebních smluv. Předseda může připustiti přítomnost i jiných osob, považuje-li to za účelné.
§ 7.
1. Plenární schůze jest schopna jednati a usnášeti se, jsou-li přítomny alespoň dvě třetiny úhrnného počtu členů Rady.
2. Předmětem jednání a usnášení plenární schůze Rady jsou:
a) věci uvedené na pořadu jednání v pozváních,
b) věci přednesené v plenární schůzi zástupcem ministerstva financí.
3. Věci, které nejsou předmětem jednání (odstavec 2), buďtež přikázány předsednictvu, leč by se plenární schůze většinou alespoň dvou třetin přítomných členů Rady usnesla je projednati.
§ 8.
1. Na počátku plenární schůze sepíše zapisovatel (§ 16, odst. 1) listinu přítomných, na níž se účastníci schůze podepíší.
2. Schůzi zahájí předseda ve stanovenou hodinu. Není-li přítomen potřebný počet členů Rady, předseda schůzi odloží; nesejde-li se potřebný počet členů Rady do hodiny, nutno svolati (§§ 4, 5) schůzi novou.
3. Předseda zahajuje a řídí jednání plenární schůze, uděluje slovo, shrnuje výsledek jednání, formuluje a klade otázky pro hlasování, zjišťuje a vyhlašuje jeho výsledek a prohlašuje schůzi za skončenou.
4. Plenární schůze může změniti opatření předsedovo ve věcech řízení schůze.
§ 9.
1. Jednání počíná přednesem zpravodaje. Kdo chce k věci promluviti, přihlásí se u předsedy, který mu udělí slovo v pořadí, jak se přihlásil. Přihlásí-li se o slovo vládní komisař nebo zpravodaj, budiž mu uděleno slovo ihned; mluvící řečník však nebudiž přerušován. Stejně se může ujmouti slova k věci předseda.
2. Předseda může uložiti, aby návrhy podané během jednání mu byly k hlasování předloženy písemně.
3. Byl-li podán návrh, aby rozprava byla ukončena, dá předseda o tomto návrhu ihned hlasovati; byl-li návrh přijat, udělí dále slovo pouze těm řečníkům, kteří se již před podáním návrhu ke slovu přihlásili a zástupci ministerstva financí, žádá-li o to. Závěrečné slovo má vždy zpravodaj.
4. Řečníka, který se při svém přednesu uchyluje od věci, může předseda přerušiti a vyzvati, aby neodbíhal. Po dvojím marném napomenutí může mu odejmouti slovo; řečník však může žádati, aby předseda o tomto svém opatření dal rozhodnouti plenární schůzi.
5. Kdo ruší jednání schůze, bude předsedou napomenut; po dvojím marném napomenutí může býti vyloučen ze schůze. Vyloučí-li předseda někoho ze schůze, jest vyloučený povinen ihned opustiti místnost; každý přítomný člen Rady však může navrhnouti, aby usnesením plenární schůze toto opatření předsedovo bylo zrušeno. O návrhu není přípustna rozprava.
§ 10.
1. Pořad hlasování určuje předseda tak, aby hlasováním byl zjištěn pravý názor většiny; sám hlasuje poslední. Hlasuje se zdvižením ruky, předseda však může — a žádají-li o to alespoň tři členové Rady, musí — dáti hlasovati hlasovacími lístky.
2. K usnesení plenární schůze jest zapotřebí hlasů nadpoloviční většiny přítomných členů Rady, pokud vyslovně není stanoveno nic jiného. Kdo se zdržel hlasování, jest povinen udati důvod.
3. Návrh na usnesení Rady ve věci, týkající se celého pojišťovnictví nebo všech pojišťoven v Československé republice, budiž písemně sdělen Oblastní pojišťovací radě nejpozději osmého dne před schůzí, na níž má býti o této věci rozhodnuto. Vysloví-li se hlasováním proti návrhu alespoň dvě třetiny přítomných slovenských členů Rady (§ 25, odst. 3 dekretu), považuje se návrh za zamítnutý.
4. Ustanovení odstavce 3, věty prvé, nevztahuje se na věci, které nebyly na pořadu jednání (§ 7, odst. 2 a 3), leč by alespoň dvě třetiny přítomných slovenských členů Rady žádaly, aby se o věci nerozhodovalo bez předchozího oznámení Oblastní pojišťovací radě (odstavec 3).
5. Jestliže usnesení Rady vychází z posouzení činnosti nebo se má týkati osoby, která je manželem člena Rady nebo jest s ním do druhého stupně spřízněna nebo sešvagřena, nesmí býti tento člen Rady přítomen jednání a usnášení schůze o těchto bodech.
§ 11.
1. O jednání plenární schůze sepíše zapisovatel zápis, obsahující stručný a výstižný popis průběhu jednání, podané návrhy, doslovné znění otázek předložených předsedou pro hlasování, jakož i výsledek hlasování. Dokud se nepočalo jednati o dalším bodu pořadu, mohou členové Rady, kteří neodevzdali svůj hlas pro návrh, který byl přijat, žádati, aby to bylo protokolováno; hlasovalo-li se lístky však jen tehdy, jestliže se na lístku podepsali.
2. Zápis o schůzi, k němuž dlužno připojiti presenční listinu, podepisuje předseda, ověřovatel zápisu (§ 16, odst. 1) a generální tajemník. Opis zápisu a presenční listiny rozešle kancelář Rady do šesti dnů po dni schůze všem členům Rady, vládnímu komisaři, ministerstvu financí a Oblastní pojišťovací Radě.
§ 12.
1. Předseda může jednání plenární schůze prohlásiti za důvěrné; stejně tak usnesení, které nemá býti ihned provedeno. Jak který z členů rady hlasoval, jest vždy důvěrné.
2. O věcech důvěrných budiž sepsán oddělený důvěrný zápis, jehož opis se doručí pouze vládnímu komisaři a ministerstvu financí.
3. Věci důvěrné platí za obchodní tajemství, o nichž se účastníci schůze dověděli při výkonu své funkce (§ 29 dekretu). Členové předsednictva Rady však jsou prosti povinnosti zachovati mlčelivost o nich ve zprávách ústavním činitelům, vládní komisař pak a členové Rady jmenovaní podle § 25, odst. 2, písm. a) dekretu, vyžadují-li tak požadavky služby nebo účinný výkon jejich funkce.
Předsednictvo Pojišťovací rady.
§ 13.
1. Pokud jednací řád nestanoví nic jiného, předsednictvo Rady zařizuje, čeho jest třeba pro přípravu věcí, o nichž rozhoduje plenární schůze, určuje zpravodaje pro jednání v Radě a rozhoduje ve věcech, které nejsou vyhrazeny plenární schůzi nebo které na ně plenární schůze přenesla; plenární schůze určuje, které věci jest považovati za věci běžné (§ 26, odst. 1 dekretu). Je-li věc neodkladná, rozhodne předsednictvo i ve věci vyhrazené plenární schůzi.
2. O činnosti předsednictva v období mezi dvěma plenárními schůzemi dlužno podati plenární schůzi zprávu. Plenární schůze může rozhodnutí předsednictva zrušiti hlasy alespoň dvou třetin úhrnného počtu členů Rady; rozhodlo-li však předsednictvo v neodkladné věci, o níž by jinak rozhodovala plenární schůze (odstavec 1), stačí většina uvedená v § 10, odst. 2. Rozhodnutí předsednictva, které nebylo zrušeno plenární schůzí, v níž bylo předneseno, platí za schválené.
§ 14.
1. Schůze předsednictva se konají podle potřeby, nejméně však jednou každého měsíce; nutno je svolati i dříve, žádají-li tak alespoň dva členové předsednictva.
2. Jinak platí o schůzích předsednictva obdobně ustanovení §§ 4—6; § 7, odst. 1, §§ 8, 9, 10, odst. 1, 2 a 5, §§ 11 a 12 s tím, že:
a) lhůty podle § 5 se zkracují na polovinu; svolání pravidelných schůzí však není třeba, usneslo-li se předsednictvo, že schůze se budou konati vždy v určité dny a usnesení toto bylo nepřítomným členům předsednictva sděleno doporučeným nebo na potvrzení dodaným dopisem;
b) předsednictvo jest schopno jednati a usnášeti se, jsou-li přítomni alespoň čtyři členové předsednictva;
c) opis zápisu o schůzi předsednictva dlužno rozeslati ihned; lze jej též osobně odevzdati na potvrzení, urychlí-li se tím doručení;
d) není důvěrných věcí v poměru k plenární schůzi.
§ 15.
Pracovní výbory.
1. Pro studium a přípravu materiálu, potřebného pro plnění úkolů Rady, zřizuje plenární schůze pracovní výbory (§ 26, odst. 3 dekretu); plenární schůze určuje předsedu pracovního výboru a jeho náměstka, rozhoduje o změnách ve složení pracovních výborů a o jejich zrušení a může stanoviti bližší směrnice pro výkon jejich činnosti. Výboru již zřízenému může i předsednictvo nebo předseda Rady uložiti určitou věc, spadá-li do okruhu úkolů, pro něž byl zřízen.
2. Členství v pracovním výboru není podmíněno členstvím v Radě. Členové Rady, s výjimkou členů podle § 25, odst. 2, písm. a) dekretu, nemohou členství v pracovním výboru nebo funkci jeho předsedy odmítnouti.
3. Schůze pracovního výboru svolává podle potřeby předseda pracovního výboru nebo jeho náměstek prostřednictvím kanceláře Rady; plenární schůze, předsednictvo nebo předseda Rady mohou sami naříditi, aby pracovní výbor byl svolán.
4. O schůzích pracovních výborů platí jinak obdobně ustanovení § 14 s tím, že:
a) členové předsednictva, generální tajemník a jeho náměstkové se mohou zúčastniti všech schůzí pracovních výborů a ujmouti se slova, hlasovati však nemohou. Jiné osoby může předseda připustiti do schůzí pracovního výboru jen se souhlasem předsedy Rady, leč že by k tomu byl zmocněn směrnicemi podle odstavce 1;
b) výbory jsou schopny jednati a usnášeti se za účasti nadpoloviční většiny svých členů, předsedu v to počítajíc;
c) zapisovatele určí generální tajemník z řad zaměstnaců Rady;
d) omluvu (§ 6, odst. 1) nutno podati předsedovi pracovního výboru, který rozhodne, zda jest dostatečná; udělí-li předseda neomluvenému členu pracovního výboru opětovně výtku, oznámí to předsednictvu;
e) není důvěrných věcí v poměru k plenární schůzi a předsednictvu.
5. Výsledky své činnosti zpracují pracovní výbory písemně; předseda pracovního výboru však jest povinen kromě toho přednésti je na výzvu plenární schůzi nebo předsednictvu.
§ 16.
Předseda Pojišťovací rady.
1. Kromě úkolů na jiných místech mu uložených předseda Rady svolává (§ 4, § 5, odst. 3) schůze plenární i schůze předsednictva a předsedá v nich, určuje zapisovatele z řad zaměstnanců Rady, ověřovatele zápisů z členů Rady a pečuje, aby usnesení plenární schůze nebo předsednictva byla provedena. Zastupuje Radu před soudem i mimo soud a spolu s jedním členem předsednictva podepisuje písemné projevy vůle Rady.
2. Je-li předseda Rady zaneprázdněn, zastupují ho místopředsedové v pořadí, které určil po rozpravě v předsednictvu.
§ 17.
Znalci a jiné osoby.
1. Plenární schůze i předsednictvo — se souhlasem předsednictva nebo předsedy Rady i pracovní výbory — mohou ke svým jednáním přibrati znalce nebo slyšeti o důležitých skutkových okolnostech jiné osoby (dále svědci).
2. Znalec může býti vyzván, aby svůj posudek předložil písemně; nestalo-li se tak, budiž posudek podaný ústně na znalcovu žádost přesně zapsán a zápis jím podepsaný přiložen jako příloha k zápisu o schůzi. Svědecká výpověď budiž vždy zapsána v přesném a úplném znění a zápis svědkem podepsaný přiložen jako příloha k zápisu o schůzi.
3. Znalci náleží přiměřená odměna, kterou určí předsednictvo.
Kancelář Pojišťovací rady.
§ 18.
1. O přijetí a propuštění generálního tajemníka (jeho náměstků) rozhoduje předsednictvo. O přijetí a propuštění tajemníka Oblastní pojišťovací rady (§ 30, odst. 3) rozhoduje předsednictvo na návrh předsednictva Oblastní pojišťovací rady. Služební poměr všech zaměstnanců Rady upravují služební smlouvy v rámci služebního řádu, na němž (jeho změnách) se usnáší předsednictvo, přihlížejíc k ustanovením služebního řádu zaměstnanců pojišťoven (národních podniků).
2. Zaměstnanci Rady jsou služebně podřízeni předsedovi Rady a nemohou býti členy Rady.
§ 19.
1. Práce kanceláře Rady řídí generální tajemník podle pokynů předsedy Rady. Je-li generální tajemník zaneprázdněn, zastupují ho náměstkové v pořadí určeném předsedou Rady.
2. Běžné písemnosti, které neobsahují projevy vůle Rady, může podepisovati též generální tajemník nebo dva úředníci, které k tomu zmocní.
Hospodaření Pojišťovací rady.
§ 20.
1. Správní rok Rady počíná 1. července běžného kalendářního roku a končí 30. června následujícího kalendářního roku.
2. Rozpočet příjmů a vydání Rady pro příští správní rok připraví kancelář pro předsednictvo tak, aby jej mohlo projednati a s náležitým odůvodněním předložiti ministerstvu financí ke schválení do 1. května běžného správního roku.
3. Částka vydání předvídaná rozpočtem, pro niž není úhrady ve výnosu jmění Rady, budiž příspěvky rozvržena na pojišťovny (§ 23, odst. 5 dekretu) podle klíče schváleného ministerstvem financí jako součást rozpočtu. Při rozhodování o tomto klíči nelze použíti ustanovení § 10, odst. 3.
4. Pro jednotlivé pojišťovny, které byly podle § 11, odst. 1 dekretu vyňaty z opatření podle § 10, odst. 1 tohoto dekretu může předsednictvo stanoviti úlevy nebo je rok od roku zprostiti povinnosti platiti příspěvky.
5. Předsednictvo jest povinno říditi hospodaření Rady s péčí řádného hospodáře podle schváleného rozpočtu. Úchylky bez předchozího schválení ministerstvem financí nejsou přípustné.
6. Ukáže-li se, že částky předvídané rozpočtem nestačí na úhradu nákladů Rady, nutno sestaviti dodatečný rozpočet a předložiti jej ke schválení ministerstvu financí s náležitým vysvětlením a odůvodněním (§ 27 dekretu); ustanovení odstavců 2—4 platí obdobně. Potřebnou částku lze rozvrhnouti mimořádnými příspěvky též jen na skupiny pojišťoven vymezené podle účelu, z něhož potřeba vzešla.
7. Nebyla-li rozpočtem (odstavce 2, 3, 6) opatřena úhrada pro vydání spojená s prováděním usnesení Oblastní pojišťovací rady, kterých si vyžádaly výhradně zvláštní potřeby na Slovensku, rozvrhne se potřebná částka mimořádnými příspěvky na pojišťovny podle prémiového příjmu, dosaženého jimi na území Slovenska; jde-li o vydání tohoto druhu spojená s prováděním usnesení Rady, která se vztahují pouze na země Českou a Moravskoslezskou, budou mimořádné příspěvky uloženy pojišťovnám podle prémiového příjmu dosaženého jimi v těchto zemích. Jinak platí ustanovení odstavce 6.
§ 21.
1. Výše příspěvku schváleného ministerstvem financí budiž pojišťovnám bez prodlení oznámena doporučeným nebo na potvrzení dodaným dopisem.
2. Řádné příspěvky jsou splatné na účet Rady předem ve čtvrtletních splátkách vždy 15. července, 15. října, 15. ledna a 15. dubna každého kalendářního roku; jestliže však pojišťovně nedošlo oznámení podle odstavce 1 před splatností, jest povinna jako zálohu zaplatiti vždy čtvrtinu úhrnné částky uložené jí v předchozím správním roce Rady na příspěvcích řádných a mimořádných. Mimořádné příspěvky jsou splatné podle usnesení předsednictva, které nutno předložiti ke schválení ministerstvu financí zároveň s dodatečným rozpočtem a sděliti pojišťovnám s oznámením podle odstavce 1.
3. Nebude-li příspěvek včas zaplacen, budiž pojišťovna upomenuta s tím, že dlužná částka bude vymáhána exekucí podle § 27, odst. 2 dekretu spolu s 5% úrokem z prodlení, nedojde-li do 15 dnů ode dne odeslání upomínky.
§ 22.
1. Rozpočet na dobu od ustanovení Rady do 30. června 1947 budiž sestaven a ministerstvu financí předložen bez prodlení. Jinak platí obdobně ustanovení § 20.
2. Dokud nebude pojišťovnám sdělena výše příspěvku na ně připadajícího (odstavec 1), může Rada zálohou vybírati od pojišťoven zatímní příspěvky podle rozvrhu schváleného ministerstvem financí. Pro zatímní příspěvky platí obdobně ustanovení § 21 o mimořádných příspěvcích.
§ 23.
Účetní závěrku za uplynulý správní rok předloží předsednictvo ministerstvu financí do 1. října běžného správního roku. Předsednictvo jest povinno dáti ministerstvu financí veškerá vysvětlení potřebná pro posouzení hospodaření Rady.
§ 24.
Revisoři účtů Pojišťovací Rady.
1. Revisoři účtů Rady provádějí revise účtů a pokladny Rady, prozkoumávají účetní závěrku a podávají o výsledku svých prací zprávu ministerstvu financí a předsednictvu Rady.
2. Revisorům účtů Rady buďtež předloženy všechny knihy a písemnosti Rady, potřebují-li při výkonu svého úřadu do nich nahlédnouti, a dány žádané informace.
3. Revisorům účtů Rady náleží odměna, kterou určuje a z prostředků Rady vyplácí ministerstvo financí.
Řízení trestní a smírčí.
§ 25.
1. Zjistí-li předsednictvo šetřením, zahájeným z vlastního neb cizího podnětu, že bylo jednáno proti závazné směrnici nebo príkazu Rady (§ 24, odst. 2 dekretu), aniž došlo k závěru, že člen představenstva nebo ředitel pojišťovny jednal úmyslně nebo z hrubé nedbalosti, udělí poučení pojišťovně, jíž se věc týká. Došlo-li předsednictvo k závěru, že jde o úmysl nebo hrubou nedbalost, předloží věc nejbližší plenární schůzi s návrhem, aby uložila pokutu, přiměřenou významu účelu, který směrnice nebo příkaz sleduje, újmě, která byla způsobena a míře nedbalosti či pravým záměrům, které byly pohnutkou jednání.
2. Nesdílí-li plenární schůze názor předsednictva (odstavec 1), že k jednání odporujícímu závazné směrnici nebo příkazu došlo z úmyslu nebo z hrubé nedbalosti, udělí pojišťovně poučení. Uzná-li plenární schůze, že člen představenstva nebo ředitel pojišťovny úmyslně nebo z hrubé nedbalosti jednal proti závazné směrnici nebo příkazu Rady, uloží mu přiměřenou pokutu podle § 31, odst. 1 dekretu, přihlížejíc k návrhu předsednictva.
3. Před rozhodnutím plenární schůze (předsednictva) nutno slyšeti svědky, jsou-li jací, po případě znalce; návrhy v tomto směru může činiti i pojišťovna. Plenární schůze (předsednictvo) může se spokojiti výpovědmi svědků nebo posudky znalců, podanými předsednictvu (pracovnímu výboru).
4. Písemné vyhotovení výroku plenární schůze podepisuje předseda Rady a jeden člen předsednictva. Jde-li o výrok, jímž se členu představenstva nebo řediteli pojišťovny ukládá pokuta (trestní nález), dlužno je doručiti obviněnému (§ 31, odst. 1 a 2 dekretu) a pojišťovně, jinak pouze pojišťovně.
5. Odvolání podle § 31, odst. 2 dekretu dlužno podati do 15 dnů v kanceláři Rady v úředních hodinách. Lhůta však jest zachována, bylo-li odvolání odesláno Radě doporučeným dopisem, podaným na poštu v odvolací lhůtě.
§ 26.
1. Obrátí-li se pojišťovna na Radu se žádostí, aby bylo provedeno smírčí řízení (§ 24, odst. 1, písm. b) dekretu) dříve než by se dovolala rozhodnutí soudu nebo rozhodců ve věci, týkající se jí a jiné pojišťovny (odpůrce), předsednictvo věc vyšetří a předloží plenární schůzi.
2. Plenární schůze se usnese na řešení, které s uvážením všech okolností toho kterého případu, platných právních předpisů, dřívějších usnesení Rady i pojišťovacích zvyklostí se jeví pro pojišťovny na obou stranách zúčastněné spravedlivým a přijatelným a doporučí jim jeho přijetí smírem.
3. Žádost (odstavec 1) nutno podati kanceláři Rady v tolika vyhotoveních, aby bylo možno doručiti po jednom vyhotovení každému odpůrci žadatele a jedno ponechati u Rady. Žádost nechť vyhovuje v podstatných bodech náležitostem předepsaným pro právní prostředky, jichž by žadatel jinak ve věci použil. Intervence třetích osob v řízení a jeho opovědění jsou přípustné.
4. Plenární schůze není vázána žádnou formou řízení. Ustanovení § 25, odst. 3 platí obdobně s tím, že lze upustiti od slyšení navrhovaných svědků a znalců nebo od jiných průvodních prostředků jen pokud účelem návrhu zřejmě jest úmysl řízení protahovati.
5. Písemné vyhotovení usnesení plenární schůze (odstavec 2), podepsané předsedou Rady a jedním členem předsednictva, dlužno doručiti všem zúčastněným pojišťovnám. Nepřijme-li některá pojišťovna doporučené řešení, není usnesením Rady vyloučen pořad právních prostředků.
Oblastní pojišťovací rada.
§ 27.
1. Na Slovensku vykonává Rada svoji působnost prostřednictvím Oblastní pojišťovací rady v Bratislavě.
2. Oblastní pojišťovací radu tvoří její předseda, dva místopředsedové, zástupce příslušného pověřence (§§ 23, 25 a j. dekretu), dva odborníci v národním hospodářství a čtyři odborníci prakticky činní v oboru smluvního (soukromého) pojištění.
3. Jeden ze slovenských místopředsedů Rady budiž jmenován předsedou, druhý místopředsedou Oblastní pojišťovací rady; je-li předsedou Rady Slovák, budiž místopředsedou Oblastní pojišťovací rady jmenován on. Polovina slovenských členů Rady, jmenovaných podle § 25, odst. 2, písm. c) dekretu, budiž v odpovídající skupině jmenována členy Oblastní pojišťovací rady (§ 23, odst. 4, § 25, odst. 5 dekretu); před dohodou s ministerstvem financí o ostatních osobách, které mají býti navrženy vládě jako odborníci v národním hospodářství nebo v oboru smluvního (soukromého) pojištění, vyslechne příslušný pověřenec v prvém případě politické strany, ve druhém případě prostřednictvím jednotné odborové organisace podnikové (závodní) rady pojišťoven na Slovensku.
4. Předseda, oba místopředsedové, zástupce příslušného pověřence a jeden člen Oblastní pojišťovací rady, kterého ze sebe zvolili odborníci v oboru smluvního pojištění (odstavec 2), tvoří předsednictvo Oblastní pojišťovací rady.
5. Mluví-li jednací řád o členech Oblastní pojišťovací rady, rozumí se tím osoby uvedené v odstavci 2, pokud ze souvislosti neplyne nic jiného.
§ 28.
1. Opatření a rozhodnutí v otázkách, které se týkají celého pojišťovnictví nebo všech pojišťoven v Československé republice, jsou vyhrazena Radě a jsou pro Oblastní pojišťovací radu závazná, pokud v nich není stanoveno jinak.
2. Usnese-li se plenární schůze, že usnesení Oblastní pojišťovací rady (jejího předsednictva) se může nepříznivě projeviti nebo se nepříznivě projevuje v celém pojišťovnictví nebo v činnosti všech pojišťoven v Československé republice, může zrušiti ono usnesení Oblastní pojišťovací rady (jejího předsednictva) hlasy nadpoloviční většiny úhrnného počtu členů Rady.
3. Pokud neodporují závazným směrnicím nebo příkazům Rady, může Oblastní pojišťovací rada v rámci své působnosti vydávati pro pojišťovny závazné směrnice a příkazy (§ 24, odst. 2 dekretu). Ustanovení § 25 platí obdobně, pokud jde o závazné směrnice nebo příkazy podle předchozí věty, Oblastní pojišťovací rada (její předsednictvo) však jest povinna dbáti ve smyslu tohoto ustanovení též, aby byly dodržovány závazné směrnice a příkazy vydané Radou.
4. Řízení podle § 26 jest vyhrazeno Radě, která může od případu k případu svěřiti věc zcela nebo z části Oblastní pojišťovací radě.
§ 29.
1. Rozpočet vydání Oblastní pojišťovací rady pro příští správní rok, který tvoří složku celkového rozpočtu Rady, předloží předsednictvo Oblastní pojišťovací rady do 1. dubna běžného správního roku předsednictvu Rady.
2. Náklady kanceláře Oblastní pojišťovací rady (§ 30) jdou na vrub tohoto dílčího rozpočtu, stejně jako vlastní náklady Oblastní pojišťovací rady.
3. K úhradě nákladů Oblastní pojišťovací rady (odstavec 2) přikáže potřebné částky předsednictvo Rady (§§ 20, 22).
4. Účetní závěrku za uplynulý správní rok, která tvoří složku účetní závěrky Rady, dlužno předložiti předsednictvu Rady do 1. září běžného správního roku.
§ 30.
1. Členové předsednictva Rady, slovenští členové Rady — nejsou-li již členy Oblastní pojišťovací Rady —, generální tajemník Rady a jeho náměstkové mohou se účastniti všech schůzí Oblastní pojišťovací rady nebo jejích složek s hlasem poradním.
2. O své činnosti informuje Oblastní pojišťovací rada předsednictvo Rady — pokud si toto nevyžádá zprávy další — tím, že předkládá opisy:
a) zápisů o schůzích Oblastní pojišťovací rady a jejího předsednictva,
b) písemných zpráv o činnosti pracovních výborů,
c) směrnic a příkazů pojišťovnám.
3. Práce spojené s činností Oblastní pojišťovací rady obstarává kancelář Oblastní pojišťovací rady (§§ 18, 19), kterou vede tajemník. Za účelem jednotného postupu udržuje tajemník Oblastní pojišťovací rady stálý styk s předsednictvem Rady prostřednictvím slovenského náměstka generálního tajemníka, po případě prostřednictvím generálního tajemníka.
4. Jinak platí pro Oblastní pojišťovací radu obdobně ustanovení §§ 2—9, § 10, odst. 1, 2 a 5, §§ 11 až 17, § 18, odst. 2, s tím, že:
a) oprávnění podle § 4 a § 7, odst. 2 náleží kromě ministerstva financí též úřadu příslušného pověřence;
b) výtku členu Oblastní pojišťovací rady (§ 6, odst. 1) oznámí předsednictvo Oblastní pojíšťovací rady předsednictvu Rady;
c) předsednictvo Oblastní pojišťovací rady jest schopno jednati a usnášeti se za účasti alespoň tří členů;
d) není důvěrných věcí v poměru k plenární schůzi a předsednictvu Rady.
§ 31.
Vládní komisař Pojišťovací rady.
1. Vládního komisaře Rady a jeho zástupce jmenuje ministr financí. Pro výkon funkce vládního komisaře v Oblastní pojišťovací radě budiž v dohodě s příslušným pověřencem jmenován zvláštní zástupce; tím však není dotčeno právo vládního komisaře vykonávati dozor v Oblastní pojišťovací radě osobně. Zvláštní zástupce vykonává dozor podle pokynů vládního komisaře a je mu za výkon dozoru odpovědný. Funkce vládního komisaře a jeho zástupce není slučitelná s členstvím v Radě (Oblastní pojišťovací radě).
2. Vládní komisař budiž zván ke schůzím plena i předsednictva Rady, ke schůzím Oblastní pojišťovací rady i jejího předsednictva, kde se může kdykoliv ujmouti slova k pořadu jednání, avšak nehlasuje. Vládnímu komisaři dlužno doručiti ihned opisy zápisů o schůzích plenárních, o schůzích předsednictva Rady, Oblastní pojišťovací rady i jejího předsednictva a dáti mu informace a vysvětlení, jichž potřebuje pro výkon svého úřadu.
3. Dojde-li vládní komisař k přesvědčení, že některé usnesení jest v rozporu s platnými předpisy, jest oprávněn zastaviti výkon takového usnesení až do rozhodnutí ministerstva financí; zastavil-li zástupce vládního komisaře u Oblastní pojišťovací rady výkon usnesení, podá o tom ihned zprávu vládnímu komisaři. Nerozhodlo-li ministerstvo financí ve věci do třiceti dnů ode dne zásahu vládního komisaře nebo jeho zástupce, lze usnesení provésti.
§ 32.
Vyhlášky Pojišťovací rady.
1. Vyhlášky Pojišťovací rady se oznamují způsobem, na němž se usnese předsednictvo Rady. Toto usnesení nutno doporučeným dopisem oznámiti všem pojišťovnám.
2. Usnesení Rady, která se vztahují na Slovensko, oznamují se prostřednictvím kanceláře Oblastní pojišťovací rady.

Ministr:
Dr. Dolanský v. r.