18/1953 Sb.
Nařízení, kterým se mění a doplňují ustanovení o sociálním zabezpečení osob povolaných k službě v branné moci a jejich rodinných příslušníků

18.
Vládní nařízení
ze dne 25. března 1953,
kterým se mění a doplňují ustanovení o sociálním zabezpečení osob povolaných k službě v branné moci a jejich rodinných příslušníků.
Vláda republiky Československé nařizuje podle § 2 odst. 3 písm. a), § 15 odst. 4, § 16 odst. 2, § 17 odst. 1 a 3, § 18 odst. 1 a § 20 odst. 2 zákona č. 64/1950 Sb., o sociálním zabezpečení osob povolaných k službě v branné moci a jejich rodinných příslušníků:

Čl. I.
Vládní nařízení č. 131/1950 Sb., jímž se provádí zákon o sociálním zabezpečení osob povolaných k službě v branné moci a jejich rodinných příslušníků, se mění a doplňuje takto:
1. § 3 odst. 1 písm. b) zní:

„b) družka (druh), pokud povolaná osoba nemá manželky (manžela), žije s družkou (druhem) ve společné domácnosti v den stanovený k nastoupení služby aspoň 6 měsíců nebo narodí-li se družce dítě, jehož otcem je povolaná osoba, a lze-li z dosavadního způsobu života obou soudit na jejich trvalé soužití,“.
2. § 3 odst. 2 úvodní ustanovení a písm. a) a b) znějí:

„(2) Za rodinné příslušníky ve smyslu odstavce 1 se dále pokládají, je-li povolaná osoba zavázána poskytovat jim příspěvek na úhradu osobních potřeb nebo pokud jsou na takovém příspěvku podstatně závislí,
a) rodiče, prarodiče, osoby, které o povolanou osobu jako rodiče pečovaly, tchán, tchýně,
b) děti svěřené povolané osobě do péče nahrazující péči rodičů, sourozenci a vnuci za podmínek uvedených v odstavci 1 písm. c) až e), žijí-li v den stanovený k nastoupení služby s povolanou osobou ve společné domácnosti aspoň 6 měsíců,“.
3. § 6 odst. 4 zní:

„(4) Nárok na sníženou mzdu nepřísluší zaměstnanci, pokud jeho rodinní příslušníci mají příjem ve výši, při níž jim zaopatřovací příspěvek nepřísluší (§ 19), nebo pokud nejsou bez vážného důvodu zaměstnáni.“
4. § 15 zní:

„Podmínky nároku na zaopatřovací příspěvek.
(1) Rodinní příslušníci povolaných osob (§ 3) mají nárok na zaopatřovací příspěvek (dále jen „příspěvek“), závisí-li jejich zaopatření podstatně na povolaných osobách a není-li o ně v době, kdy tyto osoby vykonávají službu v branné moci, postaráno jinak (§ 17 odst. 1 zákona).
(2) Je-li více rodinných příslušníků povolané osoby, z nichž některý má podle zákona povinnost poskytovat ostatním úhradu na osobní potřeby, a přesahuje-li jeho příjem výši, při níž mu příspěvek nepřísluší (§ 19), považuje se částka tuto výši přesahující za vlastní příjem rodinných příslušníků s nárokem na úhradu osobních potřeb.
(3) Jako vlastní příjem rodinných příslušníků se posuzuje příjem, který jim plyne z výnosu výdělečného podniku povolané osoby, z rodinného majetku nebo z vlastních příjmů, které má povolaná osoba během služby v branné moci a které převyšují částku 3.500 Kčs měsíčně. Nepřihlíží se však k náležitostem poskytovaným povolané osobě podle zákona č. 88/1952 Sb., o materiálním zabezpečení příslušníků ozbrojených sil.
(4) Příspěvek nepřísluší rodinnému příslušníku povolané osoby, který bez vážného důvodu není zaměstnán.“
5. § 17 odst. 1 písm. b) zní:

„b) zběhla nebo“.
6. § 17 odst. 3 zní:

„(3) Nárok na příspěvek zaniká také za dobu, která předchází dobu 6 měsíců před podáním přihlášky o příspěvek; za tuto předcházející dobu může okresní národní výbor poskytnout příspěvek jen v případech hodných zvláštního zřetele.“
Dosavadní označení odstavce 3 se mění na odstavec 4.
Dosavadní označení odstavce 4 se mění na odstavec 5 a jeho předposlední věta zní:

„Ustanovení odstavce 4 platí přiměřeně.“
7. § 18 odst. 2 písm. b) zní:

„b) je déle než měsíc v přechodném ústavu ministerstva národní bezpečnosti nebo“.
8. § 19 zní:

„Výše příspěvku.
(1) Příspěvek činí:
1. u prvního rodinného příslušníka 1500 Kčs měsíčně, má-li však
a) příjem z pracovního nebo obdobného poměru nebo z literární nebo umělecké činnosti, krátí se o polovinu částky, o kterou vlastní příjem převyšuje 1.200 Kčs měsíčně,
b) důchod z národního pojištění nebo zaopatřovací požitky z veřejných prostředků, krátí se o částku, o kterou tento důchod nebo zaopatřovací požitky převyšují 700 Kčs měsíčně,
c) jiný příjem, krátí se o celý tento příjem;
2. u dalšího rodinného příslušníka 900 Kčs měsíčně, má-li však
a) příjem z pracovního nebo obdobného poměru nebo z literární nebo umělecké činnosti, krátí se o polovinu částky, o kterou vlastní příjem převyšuje 600 Kčs měsíčně,
b) důchod z národního pojištění nebo zaopatřovací požitky z veřejných prostředků, krátí se o částku, o kterou tento důchod nebo zaopatřovací požitky převyšují 400 Kčs měsíčně,
c) jiný příjem, krátí se o celý tento příjem.
(2) Má-li rodinný příslušník zároveň příjmy uvedené v odstavci 1 písm. a) a b) nebo c), sčítají se tyto příjmy a posuzují se podle písm. a).
(3) Úhrnná částka příspěvků náležejících rodinným příslušníkům téže povolané osoby nesmí přesahovat 4.500 Kčs měsíčně. Přesahoval-li by součet příspěvků náležejících podle odstavce 1 rodinným příslušníkům téže povolané osoby 4.500 Kčs měsíčně, snižuje se příspěvek dalších rodinných příslušníků o stejnou částku.
(4) Rodinní příslušníci uvedení v § 3 odst. 2 mají nárok na příspěvek ve výši částek, které je povolaná osoba povinna platit na úhradu jejich osobních potřeb, nebo ve výši pravidelných podpor, které jim byla zavázána poskytovat nebo které jim bez újmy vlastního zaopatření (své manželky, družky, dětí) skutečně poskytovala, nejvýše však ve výši částek uvedených v odstavcích 1 a 2.
(5) Za prvního rodinného příslušníka se považuje
a) manželka (manžel) povolané osoby; jinak
b) družka (druh) v případech uvedených v § 3 odst. 1 písm. b); jinak
c) nejstarší rodinný příslušník, který má nárok na příspěvek a žil s povolanou osobou do dne jejího nastoupení služby ve společné domácnosti, ledaže jde o dítě, jež se narodilo po uvedeném dnu; jinak
d) nejstarší nebo jediný rodinný příslušník, který má nárok na příspěvek.“
9. § 20 zní:

„Přídavek.
(1) K příspěvku se poskytne přídavek
a) pro rodinného příslušníka, jemuž je aspoň 7 roků a který je trvale tak bezmocný, že potřebuje ošetřování a obsluhy jinou osobou,
b) pro rodinnou příslušnici na dobu 9 týdnů před a 9 týdnů po porodu.
(2) Přídavek podle odstavce 1 se poskytne i tehdy, dosáhne-li vlastní příjem rodinného příslušníka výše, při níž mu příspěvek podle ustanovení § 19 odst. 1 č. 1 písm. b) a c) a č. 2 nepřísluší.
(3) Přídavek lze poskytnout i v jiných případech hodných zvláštního zřetele.
(4) Přídavek činí:
1. u prvního rodinného příslušníka 750 Kčs měsíčně, má-li však
a) příjem z pracovního nebo obdobného poměru nebo z literární nebo umělecké činnosti, krátí se o částku, o níž spolu s příspěvkem převyšuje 3.450 Kčs měsíčně,
b) důchod z národního pojištění nebo zaopatřovací požitky z veřejných prostředků, krátí se o částku, převyšující 2.200 Kčs měsíčně,
c) jiný příjem, krátí se o částku převyšující 1.500 Kčs měsíčně;
2. u dalšího rodinného příslušníka 450 Kčs měsíčně, má-li však
a) příjem z pracovního nebo obdobného poměru nebo z literární nebo umělecké činnosti, krátí se o částku převyšující 2.400 Kčs měsíčně,
b) důchod z národního pojištění nebo zaopatřovací požitky z veřejných prostředků, krátí se o částku převyšující 1.300 Kčs měsíčně,
c) jiný příjem, krátí se o částku převyšující 900 Kčs měsíčně.
(5) Na přídavek poskytnutý podle odstavců 1 až 3 se nevztahuje ustanovení § 19 odst. 3 první věty o nejvyšší měsíční úhrnné částce příspěvků.“
10. § 21 odst. 3 zní:

„(3) Přihláška musí být podána nejpozději v den, jímž nárok na příspěvek zaniká podle ustanovení § 17 odst. 1, 2 a 4. V případech hodných zvláštního zřetele může okresní národní výbor prominout zmeškání lhůty, bude-li o to požádáno do 6 měsíců od uplynutí lhůty k podání přihlášky. Nastoupení služby musí být aspoň dodatečně prokázáno úředním osvědčením.“
11. K § 21 se připojuje odstavec 5, který zní:

„(5) Místní národní výbor předloží přihlášku o příspěvek do 7 dnů od jejího podání okresnímu národnímu výboru. Okresní národní výbor rozhodne o přihlášce nejpozději do 3 týdnů od jejího předložení. Nebude-li o přihlášce v uvedené lhůtě rozhodnuto, poskytne okresní národní výbor na příspěvek přiměřenou zálohu.“
12. § 22 odst. 1 zní:

„(1) Příspěvek se vyplácí měsíčně pozadu, najednou nebo ve dvou splátkách, a to zpravidla 1. a 16. dne měsíce.“
13. § 24 zní:

„Kdy se nevyžaduje u cizích státních příslušníků podmínka vzájemnosti.
Cizím státním příslušníkům se příspěvek vyplatí přesto, že není splněna podmínka vzájemnosti, jde-li
a) o manželku občana povolaného k službě v branné moci, která sňatkem nenabyla československého občanství, nebo o její děti,
b) o družku občana povolaného k službě v branné moci,
c) o manžela, druha nebo děti československé občanky provdané za cizince, která byla povolána k službě v branné moci.“
Čl. II.
Ministr vnitra se zmocňuje, aby ve Sbírce zákonů vyhlásil úplné znění vládního nařízení č. 131/1950 Sb., jak vyplývá ze změn provedených tímto nařízením.
Čl. III.
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem 1. dubna 1953; provedou je ministři vnitra, financí, spravedlnosti a národní obrany v dohodě se zúčastněnými členy vlády.

Široký v. r.
arm. gen. Dr. Čepička v. r.
Kabeš v. r.
Nosek v. r.
Dr. Rais v. r.