9/1946 Sb.
Nařízení, kterým se vydává statut Vysoké školy politické a sociální v Praze

9.
Vládní nařízení
ze dne 21. prosince 1945,
kterým se vydává statut Vysoké školy politické a sociální v Praze.
Vláda republiky Československé nařizuje podle § 2, odst. 3 dekretu presidenta republiky ze dne 26. října 1945, č. 140 Sb., o zřízení Vysoké školy politické a sociální v Praze:

§ 1.
(1) Vysoká škola politická a sociální v Praze jest samostatnou vysokou školou.
(2) Může se souhlasem ministra školství a osvěty nabývati darů, dědictví a odkazů pro vysokoškolské účely a takto nabytý majetek spravovati. Jinak jest státním ústavem.
§ 2.
Úkoly Vysoké školy politické a sociální jsou:
a) svobodně bádati a pěstovati vědy politické, sociální a novinářské,
b) poskytovati svým posluchačům důkladné teoretické a praktické vědomosti i znalosti politické, sociální a novinářské spolu s jednolitou výchovou jednak individuální, nesoucí se k vypěstování jednotlivých schopností a dokonalosti, a jednak sociální, naučiti žít ve společnosti a pro společnost, a tak vychovávati nejen vědecké pracovníky, nýbrž i praktické činovníky pro uvedené obory,
c) Národnímu shromáždění a vládě podávati dobrá zdání a návrhy ve věcech politických, sociálních a novinářských.
§ 3.
(1) Vysoká škola politická a sociální má oddělení (fakulty) politické, novinářské a sociální.
(2) Politická fakulta uspořádá též studium diplomatické a konsulární.
(3) Sociální fakulta otevře prvé dva ročníky též v Brně.
§ 4.
Profesory vysoké školy jsou:
a) Universitní profesoři jako takoví a jiní vysokoškolští profesoři na návrh akademického senátu na vysokou školu přikázaní, nebo profesoři jmenovaní ze soukromých docentů vlastních nebo cizích nebo konečně z vynikajících osob, které se osvědčily v oboru politickém, sociálním nebo novinářském tak, že podle názoru akademického senátu lze upustiti od jiných požadavků. Tito profesoři jsou v dalším nazýváni „vysokoškolští profesoři interní“.
b) Smluvní profesoři povolávaní na návrh akademického senátu z osob zvláště se osvědčivších v oboru politickém, sociálním nebo novinářském. V dalším jsou nazýváni „smluvní profesoři interní“.
c) Universitní nebo jiní vysokoškolští profesoři, kteří kromě hlavní činnosti na své vysoké škole podle návrhu akademického senátu vypomáhají na Vysoké škole politické a sociální. V dalším jsou nazýváni „vysokoškolští profesoři externí“.
d) Smluvní profesoři povolávaní na návrh akademického senátu z osob zvláště se osvědčivších v oboru politickém, sociálním nebo novinářském, aby vypomáhali na Vysoké škole politické a sociální. V dalším jsou nazýváni „smluvní profesoři externí“.
§ 5.
(1) Soukromí docenti kterékoliv vysoké školy, kteří byli na Vysoké škole politické a sociální na dva semestry pověřeni konáním přednášek nebo cvičení, stávají se jejími honorovanými docenty.
(2) Suplující profesoři jsou povoláváni na návrh akademického senátu z vhodných osob, zejména vysokoškolského vzdělání, pro přednášky nebo cvičení, pro které není profesora ani soukromého docenta, jakož i v jiných případech potřeby.
(3) Lektoři, t. j. učitelé pomocných disciplin, jsou povoláváni na návrh akademického senátu, zejména jako učitelé jazyků, retoriky, společenské výchovy, předmětů všeobecného vzdělání a pod.
§ 6.
(1) Řádní nebo mimořádní smluvní profesoři interní mají povinnost plného úvazku vyučovacího, obvyklého u vysokoškolských profesorů, a přísluší jim požitky vysokoškolských profesorů interních. Ustanovováni jsou smlouvou na dobu nejméně tří let a s jejich svolením na dobu kratší.
(2) Učitelé ostatní, vyjímajíc vysokoškolské profesory interní, jsou zpravidla ve stavu smluvním a jsou honorováni podle počtu hodin i podle toho, o který druh těchto učitelů jde. Smluvní poměr jejich může býti rozvázán na návrh akademického senátu koncem běžného nebo některého pozdějšího semestru a na písemnou žádost dotyčného učitele podle návrhu akademického senátu buď koncem běžného nebo nejbližšího dalšího semestru.
(3) Všichni zaměstnanci Vysoké školy politické a sociální, pokud nejsou ustanovováni již akademickým senátem, mohou býti ustanoveni jen podle návrhu akademického senátu.
§ 7.
Akademický senát povolává z osob věcí znalých nebo ze členů učitelského sboru příležitostné přednašeče významné látky, čerpané ze zkušeností nebo aktualit nebo doplňků, osvětlujících odlišná nazírání, vyplývající z různých postojů politických stran.
§ 8.
(1) Vysokou školu politickou a sociální spravuje a řídí akademický senát, v jehož čele stojí rektor.
(2) Akademický senát tvoří:
a) Vysokoškolští profesoři interní; počet profesorů mimořádných nesmí překročiti polovinu profesorů řádných.
b) Řádní smluvní profesoři interní; jejich počet nesmí překročiti polovinu počtu řádných vysokoškolských profesorů interních, při čemž budiž dbáno toho, aby zastoupeni byli vyznavači programů politických stran, pokud nejsou zastoupeni již mezi vysokoškolskými profesory interními.
c) Členové bez práva hlasovacího, jimiž jsou jednotliví zástupci vysokoškolských profesorů externích, smluvních profesorů externích, soukromých docentů a lektorů.
(3) Do oboru působnosti akademického senátu příslušejí všechny věci, týkající se správy vyučovací a discipliny, pokud nepříslušejí ministerstvu školství a osvěty nebo orgánům jiným, zvláště pak působnost vymezená v § 14, odst. 3 a § 19, odst. 2 a 3 zákona č. 63/1873 ř. z.
(4) Právo habilitační a právo navrhovati profesory přísluší jen sboru vysokoškolských profesorů interních [odstavec 2, písm. a)].
§ 9.
(1) Jednotlivé fakulty jsou vedeny profesorskými sbory, v jejichž čele stojí děkanové. Fakulta politická pečuje též o oba ročníky společného studia politického a novinářského.
(2) Členy profesorského sboru jsou profesoři interní, na fakultě vyučující. Ostatní učitelé, na fakultě vyučující, účastní se zasedání profesorského sboru s hlasem poradním.
(3) Profesorské sbory pečují o zajištění řádného vyučování a výchovy posluchačů na svých fakultách. Ve věcech jiných mohou činiti návrhy akademickému senátu.
§ 10.
(1) Akademický senát volí pro funkční období jednoho nebo dvou let z řádných vysokoškolských profesorů interních rektora.
(2) Pro funkční období jednoho nebo dvou let z řádných, nebo není-li jich, z mimořádných vysokoškolských profesorů interních volí profesorské sbory své děkany a profesorský sbor fakulty politické též vedoucího ředitele studia diplomatického a konsulárního.
§ 11.
(1) Za řádné posluchače mohou býti zapsáni muži i ženy, kteří překročili 18. rok svého věku. Jejich počet jest omezen provozními možnostmi vysoké školy. O zápisu rozhoduje a výběr provádí rektor, po případě jím zmocnění členové akademického senátu za účasti zástupce studentské samosprávy a podle směrnic, usnesených akademickým senátem a schválených ministrem školství a osvěty. Tyto směrnice přihlížejí zejména k předběžnému vzdělání, věku, publikační činnosti a k dosavadnímu zaměstnání nebo k jinaké životní zkušenosti uchazeče.
(2) Řádní posluchači I. ročníku jsou imatrikulováni pod podmínkou, že včas a s úspěchem vykonají zkušebním řádem pro prvé dva semestry předepsané zkoušky.
§ 12.
(1) Akademické hodnosti a podmínky pro jejich nabytí budou stanoveny ve zkušebních řádech.
(2) Ministr školství a osvěty vydá k návrhu akademického senátu předpisy o knihovně, čítárně, o vydávání časopisů, o ústavech, klinikách a jiných potřebných zařízeních školy, o vybudování extensí, kursů, o samosprávě a odznacích posluchačů a o podporách studijních cest pro posluchače a učitele.
§ 13.
Není-li jinak stanoveno, platí pro Vysokou školu politickou a sociální předpisy obecné povahy, platné pro university.
§ 14.
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem vyhlášení; provedou je všichni členové vlády.

Fierlinger v. r.
Gottwald v. r.
Dr. Stránský v. r.,
též za min. Dr. Ripku
Dr. Šrámek v. r.
Široký v. r.
Ursíny v. r.
gen. Svoboda v. r.
Nosek v. r.
Dr. Šrobár v. r.
Dr. Nejedlý v. r.
Dr. Drtina v. r.
Kopecký v. r.
Laušman v. r.
Ďuriš v. r.,
tiež za min. Dr. Šoltésza
Dr. Pietor v. r.,
tiež za št. taj. Lichnera
gen. Hasal v. r.
Hála v. r.,
též za min. Dr. Procházku
Majer v. r.
Dr. Clementis v. r.,
tiež za min. Masaryka
gen. Dr. Ferjenčík v. r.