386/1950 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva zemědělství o výkupu šlechtěného a povoleného obchodního osiva obilí, luskovin, olejnin, jetelovin, travin a jiných pícnin a sadby bramborové ze sklizně 1950, jakož i o jejich dodávkách zemědělcům pro hospodářský rok 1950/1951.

386.
VYHLÁŠKA
ministerstva zemědělství
ze dne 22. června 1950
o výkupu šlechtěného a povoleného obchodního osiva obilí, luskovin, olejnin, jetelovin, travin a jiných pícnin a sadby bramborové ze sklizně 1950, jakož i o jejich dodávkách zemědělcům pro hospodářský rok 1950/1951.
Ministerstvo zemědělství vyhlašuje v dohodě s ministerstvem výživy podle § 1 zákona č. 80/1948 Sb., kterým se ministr zemědělství zmocňuje k opatřením v zemědělské výrobě, a podle § 3 odst. 2 zákona č. 278/1948 Sb., o Ústředí pro hospodaření se zemědělskými výrobky:

Oddíl I.
Výkup šlechtěného a obchodního osiva a sadby ze sklizně r. 1950.
§ 1.
Výkup šlechtěného osiva a sadby.
(1) Pěstitelé šlechtěného osiva a sadby (vyhláška ministerstva zemědělství č. 733/1949 Ú. l. I, kterou se stanoví předpisy pro smluvní zajištění výroby šlechtitelského materiálu a uznaných osiv a sadby v hospodářském roce 1949/1950), jsou povinni dodati podniku, s kterým uzavřeli smlouvu o výrobě uznaných osiv a sadby v hospodářském roce 1949/1950, veškeré osivo a sadbu ze sklizně r. 1950 po vyčištění, po případě vytřídění.
(2) Pěstitelé šlechtěných osiv a sadby mohou tímto osivem a sadbou plniti též dodávkový závazek, stanovený jim pro tržní zboží téhož druhu.
(3) Množitel, který nesplní vlastní vinou plánovanou množitelskou plochu nebo dodávku osiva obilovin, luskovin, olejnin a sadby bramborové podle množitelské smlouvy, je povinen dodati obyčejné zboží téže plodiny v takovém množství, které by dodal, kdyby splnil svůj dodávkový úkol v osivu nebo sadbě, a to bez újmy trestní odpovědnosti vyplývající z nesplnění smlouvy. Toto množství stanoví okresní národní výbor (komise pro zemědělskou výrobu a výkup).
(4) Množitel, který nesplní vlastní vinou stanovenou množitelskou plochu nebo dodávku osiva u cukrovky, krmné řepy, krmné mrkve, zeleninových, travních a jetelových semenných porostů, je povinen dodávku nahraditi dodávkou obyčejného zboží jiných plodin, a to v množství, jehož hodnota odpovídá hodnotě osiva, které byl povinen dodati. Toto množství a druh obyčejného zboží stanoví okresní národní výbor (komise pro zemědělskou výrobu a výkup). Trestní odpovědnost vyplývající z nesplnění smlouvy, není tím dotčena.
§ 2.
Výkup obchodního osiva a sadby.
(1) Pěstitelé jsou povinni nabídnouti osivo a sadbu, které bylo v uznávacím řízení posouzeno jen jako t. zv. obchodní osivo a sadba, Ústředí pro hospodařeni se zemědělskými výrobky v Praze (dále „Ústředí“), po případě Družstvu pre hospodarenie s polnohospodárskými výrobkami v Bratislave (dále „Družstvo“) ihned po sklizni. Ústředí (Družstvo) přednostně vykoupí obchodní osivo a sadbu od zemědělských podniků socialistického sektoru, především od jednotných zemědělských družstev a jejich členů.
(2) Ústředí (Družstvo) nemá povinnost vykupovati obchodní osivo a sadbu, pokud má postačující zásoby šlechtěného osiva a sadby, a může tedy nabídku podle odstavce 1 odmítnouti. O osivu a sadbě, jež nebyly vykoupeny jako povolené obchodní osivo nebo sadba, platí všeobecné předpisy o výrobě a dodávce zemědělských výrobků.
Oddíl II.
Dodávky šlechtěného a obchodního osiva a sadby zemědělcům pro hospodářský rok 1950/1951.
§ 3.
Dodavatelé šlechtěného obchodního osiva a sadby.
Osivo a sadbu plodin uvedených v § 9 smějí dodávati:
1. Československé státní statky, národní podnik — OSEVA:
a) osivo a sadbu z vlastního množení přímo svým zemědělským závodům, svým smluvním množitelům a jednotným zemědělským družstvům, která množí pro vlastní potřebu;
b) osivo a sadbu, které převzaly ze sklizně 1950 od množitelů (§ 1), a které nepotřebují pro účely uvedené pod písm. a), Ústředí (Družstvu);
2. Ústředí (Družstvo), hospodářským (rolnickým skladištním) družstvům;
3. hospodářská (rolnická skladištní) družstva přímo spotřebitelům nebo se souhlasem Ústředí (Družstva) také jiným hospodářským (rolnickým skladištním) družstvům.
§ 4.
Plánování dodávek osiva a sadby.
(1) Výdej osiva a sadby pěstitelům provádí Ústředí (Družstvo) podle odbytového plánu, schváleného ministerstvem zemědělství.
(2) Krajské národní výbory předloží návrhy odbytových plánů pro osiva ozimů a bramborovou sadbu ministerstvu zemědělství do 30. června 1950, návrhy odbytových plánů osiva jarních druhů obilovin do 20. července 1950 a návrhy odbytových plánů ostatních jařin do 30. listopadu 1950, a to podle jednotlivých druhů plodin a s uvedením osevní plochy, na kterou se osivo a sadba požaduje, jakož i s uvedením množství požadovaného šlechtěného po případě obchodního osiva a sadby.
(3) Při plánování potřeby osiva a sadby v okresech a krajích, jsou okresní národní výbory a krajské národní výbory povinny přihlédnouti k celostátnímu plánu výměny, a zajistiti potřebu socialistického zemědělského sektoru, především jednotných zemědělských družstev, a rovněž tak i potřebu, která se jeví v obcích, v nichž porosty vykazují podprůměrné výnosy nebo vážné zdravotní závady. V takových případech mohou krajské národní výbory naříditi se schválením ministerstva zemědělství povinnou výměnu osiva a sadby, a to v rámci množství, které mají k použití z celostátního odbytového plánu.
(4) Ustanovení odstavců 1—3 se nevztahují:
a) na osivo a sadbu dodávané do množení; dodávky osiva a sadby k tomuto účelu se provádějí podle zvláštního odbytového plánu,
b) na Československé státní statky, národní podnik, jehož zásobování osivem a sadbou se provádí podle zvláštního plánu.
§ 5.
Dodávková a výsevní množství na 1 ha.
(1) Pěstitelé si mohou koupiti, splní-li podmínky uvedené v § 6, na 1 ha plánované osevní plochy pro zasetí čisté kultury ke sklizni na zrno tato množství šlechtěného po případě obchodního osiva nebo sadby:
200 kgozimé nebo jarní pšenice,180 kgozimého žita nebo ozimého ječmene nebo jarního ječmene,170 kgjarního žita nebo ovsa,50 kgpohanky,20 kgprosa,50 kgkukuřice (80 kg kukuřice na zeleno nebo siláž),170 kgjedlého hrachu na zrno,130 kgčočky velkozrnné,120 kgjedlých fazolí,150 kglněného semene,10 kgřepky nebo řepice (15 kg řepky nebo řepice na píci),150 kgkoňského bobu,60 kgkonopí,14 kghořčice (20 kg hořčice na píci),5 kgmáku,60 kgsoje,10 kgslunečnice pro jarní výsev (20 kg slunečnice na píci),20 kgsvětlice,25 kglničky seté a25 qbramborové sadby.
(2) Vyšší výsevní množství na 1 ha u obilí, luskovin a olejnin pro zasetí čisté kultury ke sklizni na zrno může povoliti v odůvodněných případech okresní národní výbor, a to především jednotným zemědělským družstvům.
(3) U plodin, které nejsou jmenovány v odstavci 1, a u osiv a sadby dodávaných do množení, stanoví nákupní množství ministerstvo zemědělství zvláště.
§ 6.
Protidodávky za koupené šlechtěné osivo a sadbu.
(1) Pěstitel, který kupuje osivo obilovin, luskovin, olejnin a bramborovou sadbu, je povinen dodati Ústředí (Družstvu) na protidodávku stejné množství obyčejného zboží nejpozději při odběru osiva nebo bramborové sadby. Protidodávky se plní zásadně týmž druhem plodin. Nesklidil-li však pěstitel potřebné množství té plodiny, jejíž osivo nebo sadbu odebírá, může splniti protidodávku takto:
za 100 kg osiva pšenice100 kg pšenice nebo 120 kg žita nebo soureže,za 100 kg osiva žita100 kg žita nebo pšenice nebo soureže,za 100 kg osiva ječmene nebo ovsa nebo kukuřice nebo pohanky nebo prosa nebo luštěnin100 kg ječmene nebo ovsa nebo kukuřice nebo pohanky nebo prosa nebo směsi ovsa s ječmenem nebo směsek nebo luštěnin,za 100 kg osiva olejnin100 kg olejnin téhož druhu,za 100 kg sadby bramborové100 kg bramborů jedlých, průmyslových nebo krmných;
v těchto případech musí však předložiti potvrzení místního národního výboru o tom, že jinak protidodávku splniti nelze.
(2) Ustanovení odstavce 1 se vztahuje i na osivo a sadbu odebírané pro množení. Dodal-li množitel prokazatelně veškeré vyrobené osivo a sadbu (§ 1) a bude-li dále množiti, vydá se mu bez protidodávky osivo a sadba pouze na tu plochu, ze které odevzdal veškeré osivo a sadbu, a to na potvrzení okresního národního výboru (okresní komise pro výrobu a výkup).
(3) Ve zvlášť výjimečných případech jednotlivě odůvodněných může krajský národní výbor k návrhu okresního národního výboru (okresní komise pro výrobu a výkup) povoliti odběr určitého množství osiva a sadby bez protidodávky. Opis povolení zašle krajský národní výbor tentýž den ministerstvu zemědělství k rukám přednosty odboru II.
(4) Pro Československé státní statky, národní podnik, platí pokud jde o protidodávky, vzhledem k jejich zvláštním úkolům a samostatnému výrobnímu a dodávkovému plánu, zvláštní úprava.
Oddíl III.
Závěrečná ustanovení.
§ 7.
Náhradní dodávky pěstitelům.
(1) Náhradní dodávky budou poskytovány jednotným zemědělským družstvům, jejich členům a jiným pěstitelům, kteří dodají ze sklizně 1950:
a) šlechtěné nebo obchodní osivo nebo sadbu plodin uvedených v § 9 písm. a) až d) a g) nad množství, které by na ně připadlo, kdyby pěstovali jen obyčejné zboží, a to v zemědělských výrobcích z vázaného trhu podle bližších směrnic Ústředí (§ 10 odst. 2). Toto množství, které by na ně připadlo, kdyby pěstovali jen obyčejné zboží, určí okresní národní výbor (okresní komise pro výrobu a výkup) podle zásad platných pro rozpis dodávkových úkolů obyčejného zboží pro rok 1949/1950;
c) šlechtěné nebo obchodní osivo travin, a to 25 kg jadrných krmiv za každých dodaných 100 kg osiva bojínku lučního, jílku a kostřavy luční, 60 kg jadrných krmiv za každých dodaných 100 kg osiva psárky luční, lipnice luční a ovsíku žlutavého, a 40 kg jadrných krmiv za každých dodaných 100 kg osiva ostatních travin; omezení uvedené pod písm. b) platí i v tomto případě;
d) osivo cukrovky, krmné řepy, čekanky, a to 1 kg cukru bez započtení do spotřební dávky za každých dodaných 100 kg osiva cukrovky a krmné řepy, nebo 30 kg osiva čekanky, kromě mimořádného přídělu melasy a cukrovkových řízků, o němž budou vydány bližší směrnice ministerstvem výživy v dohodě s ministerstvem zemědělství. V těchto směrnicích budou upraveny také dodávky melasy a cukrovkových řízků za množitelské plochy sazeček cukrovky, krmné řepy, čekanky, krmné mrkve, tuřínu a vodnice, u tuřínu a vodnice též i za dodávky osiva.
(2) Podmínkou pro poskytnutí náhradní dodávky podle odstavce 1 je dále, že dodávky osiva a sadby splnil pěstitel v plánovaném výkupním termínu.
§ 8.
Vlastní osivo a sadba.
(1) Pěstitelé jsou povinni ponechati si z vlastní sklizně nebo koupiti na volném trhu tolik obilovin, Iuskovin, olejnin, jetelovin, travin a bramborů, kolik potřebují k osetí plánovaných ploch v hospodářském roce 1950/1951.
(2) Pěstitelé mohou si vyměňovati plodiny z vlastní sklizně u jiných pěstitelů za osivo nebo sadbu lepší jakosti plodiny téhož druhu.
(3) Ustanovení odstavců 1 a 2 se nevztahují na šlechtěné osivo a sadbu a na povolené obchodní osivo a sadbu.
§ 9.
Základní pojmy.
Podle této vyhlášky se rozumí:
a) osivem obilovin: šlechtěné a povolené obchodní osivo pšenice, žita, ječmene, ovsa, kukuřice, pohanky a prosa;
b) osivem jedlých luskovin: šlechtěné a povolené obchodní osivo jedlého hrachu, čočky a jedlých fazolí;
c) osivem krmných luskovin: šlechtěné a povolené obchodní osivo ozimé a jarní vikve, pelušky, krmného hrachu, ozimého hrachu, koňského bobu a lupiny;
d) osivem olejnin: šlechtěné a povolené obchodní osivo řepky, řepice, hořčice, lnu, konopí, máku, slunečnice, soje, lničky a světlice;
e) osivem jetelovin: šlechtěné a povolené obchodní osivo jetele červeného, bílého, švédského, vojtěšky, inkarnátu, štírovníku, komonice, úročníku, vičence a svazenky;
f) osivem travin: šlechtěné a povolené obchodní osivo bojínku lučního, jílku anglického, italského a jednoletého, kostřavy luční a červené, lipnice úrodné, luční a hajní, ovsíku vyvýšeného a žlutavého, psárky luční, psinečku bílého, srhy laločnaté, poháňky hřebenité, sveřepu bezbranného a pýru hřebenitého;
g) bramborovou sadbou: šlechtěná a povolená obchodní sadba všech povolených odrůd bramborů. Za průmyslové odrůdy se považují odrůdy: Bojar, Karát, Kotnov, Česká Parnasia a Blaník;
h) osivem jiných pícnin: šlechtěné a povolené obchodní osivo krmné řepy, krmné mrkve, vodnice, tuřínu, sudanské trávy, čiroku a moharu.
Konečná ustanovení.
§ 10.
(1) Výjimky z ustanovení této vyhlášky povoluje Ústředí se souhlasem ministerstva zemědělství a ministerstva výživy.
(2) Ústředí se zmocňuje, aby se souhlasem ministerstva zemědělství a ministerstva výživy vydalo bližší předpisy k provedení této vyhlášky; na Slovensku tyto předpisy může vydati družstvo se souhlasem pověřenectva zemědělství a pověřenectva výživy.
§ 11.
Přestupky této vyhlášky se trestají podle § 2 zák. č. 80/1948 Sb.
§ 12.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Ďuriš v. r.


Příloha k vyhlášce ministerstva zemědělství č. 386/1950.