109/1998 Sb.
Vyhláška Českého báňského úřadu, kterou se mění a doplňuje vyhláška Českého báňského úřadu č. 22/1989 Sb., o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a bezpečnosti provozu při hornické činnosti a při dobývání nevyhrazených nerostů v podzemí, ve znění pozdějších předpisů

109
VYHLÁŠKA
Českého báňského úřadu
ze dne 24. dubna 1998,
kterou se mění a doplňuje vyhláška Českého báňského úřadu č. 22/1989 Sb., o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a bezpečnosti provozu při hornické činnosti a při dobývání nevyhrazených nerostů v podzemí, ve znění pozdějších předpisů
Český báňský úřad stanoví podle § 6 odst. 6 písm. a) zákona České národní rady č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě:

Čl. I
Vyhláška Českého báňského úřadu č. 22/1989 Sb., o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a bezpečnosti provozu při hornické činnosti a při dobývání nevyhrazených nerostů v podzemí, ve znění vyhlášek č. 477/1991 Sb., č. 340/1992 Sb., č. 3/1994 Sb. a č. 54/1996 Sb., se mění a doplňuje takto:
1. Za § 4 se vkládá nový § 4a, který včetně nadpisu zní:

„§ 4a
Požadavky na objekty
(1) Podlahy v místech, kde se chodí nebo kde se zdržují lidé, nesmí mít žádné nerovnosti, vypoukliny, díry nebo nebezpečný sklon; musí být bezpečné pro chůzi a proti uklouznutí.
(2) Půdorysná plocha (základna), výška a objem pracovního prostoru musí být navrženy tak, aby zaměstnanci mohli provádět svoji práci, aniž by byla ovlivněna jejich bezpečnost, zdraví nebo dobrá pracovní pohoda.
(3) Prostor, který má zaměstnanec na pracovišti k dispozici, musí být tak velký, aby zaměstnanec měl při své činnosti dostatečnou volnost pohybu a mohl bezpečně plnit své úkoly.
(4) Okna, světlíky a větrací zařízení, které mohou být otevírány, uzavírány, přestavovány a zajišťovány, je nutno navrhovat tak, aby bylo zaručeno bezpečné zacházení s nimi. Musí umožňovat bezpečné čištění. V otevřeném stavu nesmí představovat nebezpečí pro zaměstnance.
(5) Průhledné nebo průsvitné stěny, přepážky v místnostech nebo v blízkosti dopravních cest, dveře a vrata musí být ve výši očí zřetelně označeny a musí být vyrobeny z bezpečnostních materiálů nebo spolehlivě chráněny, aby v případě, že dojde k jejich rozbití, bylo zabráněno zranění zaměstnanců.
(6) Je zakázán přístup na střechy z materiálů, které nemají vyhovující odolnost vůči zatížení, pokud není k dispozici zařízení, s jehož pomocí lze příslušnou činnost provést bezpečně.
(7) Umístění, počet a rozměry dveří a vrat a materiály pro jejich zhotovení musí být voleny podle vlastností a způsobu využívání prostorů a pracovišť.
(8) Dveře a vrata musí splňovat tyto požadavky:
a) kyvadlové (létací) dveře a vrata musí být průhledné nebo musí mít průhledné okénko,
b) posuvné dveře je nutno zajistit proti vysunutí a vypadnutí,
c) dveře a vrata, které se otevírají směrem nahoru, musí být zajistitelné proti nečekanému pádu zpět,
d) dveře na záchranných cestách se musí otevírat směrem ven, musí být označeny, jejich konstrukce musí umožňovat kdykoliv otevření i zevnitř bez použití pomocných prostředků a nesmí být uzamčeny,
e) vrata na cestách s dopravou, pokud jejich průchod pro chodce není bezpečný, musí být vybavena dalšími dobře viditelnými a stále přístupnými dveřmi pro průchod,
f) dveře a vrata ovládané mechanickou silou nesmí svým pohybem ohrožovat zaměstnance, musí být vybaveny zřetelným, dobře rozpoznatelným a lehce přístupným nouzovým vypínacím zařízením a s výjimkou případu, kdy se při poruše napájení samy automaticky otevřou, musí umožňovat ruční otevření,
g) pokud je přístup na některém místě zamezen řetězy nebo podobným zařízením, musí být tyto řetězy nebo podobná zařízení zřetelně viditelné a označené odpovídajícími označeními zákazu nebo výstrahy.
(9) Pomocné provozní objekty, například dílna, kancelář, sklad nebo odpočivárna, musí být umístěny v prostoru bez nebezpečí výbuchu.
(10) Pokud jsou v provozním objektu instalovány měřicí a kontrolní přístroje, do kterých je přiváděn plyn, musí být jejich odfukové potrubí vyvedeno ven z objektu tak, aby se plyn nemohl vracet, a to ani zředěný.
(11) Provozní objekty musí být označeny názvem objektu.“.
2. V § 5 odst. 1 se slova „pokyny pro obsluhu a údržbu“ nahrazují slovy včetně poznámek č. 77) a 78) „návod k používání77) a návod k obsluze78)“.

„77) Bod 1.7.4 přílohy č. 1 nařízení vlády č. 170/1997 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na strojní zařízení.
78) Bod 1.0.6 přílohy č. 2 nařízení vlády č. 176/1997 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na zařízení a ochranné systémy určené pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu.“.
3. V § 6 odst. 1 se na konci připojuje věta, která včetně poznámek č. 79) a 80) zní: „Do používání mohou být uvedeny jen výrobky,79) které svou konstrukcí, provedením a technickým stavem splňují požadavky na bezpečný výrobek.80)

79) § 2 písm. a) zákona č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů.
80) Zákon č. 22/1997 Sb.“.
4. V § 85 odst. 1 se za písmeno b) vkládá nové písmeno c), které zní:

„c) 0,5 m.sec-1, pokud koncentrace metanu v důlním ovzduší je větší než 0,5 %,“.
Dosavadní písmeno c) se označuje jako písmeno d).
5. V § 88 se vkládá nový odstavec 1, který zní:

„(1) Hlavní ventilátor musí být provozován v provozním bodě v tolerancích uvedených ve větrní rozvaze [§ 113 odst. 2 písm. a)]. Jiný provozní režim se považuje za podstatnou změnu větrání.“.
Dosavadní odstavce 1 až 3 se označují jako odstavce 2 až 4.
6. § 109 odst. 2 a 3 se vypouští.
Dosavadní odstavce 4 až 8 se označují jako odstavce 2 až 6.
7. Za § 109 se vkládá nový § 109a, který včetně nadpisu a poznámky č. 81) zní:

„§ 109a
Kontinuální analyzátory metanu a kysličníku uhelnatého
(1) Stálá kontrola koncentrace metanu kontinuálními analyzátory metanu musí být v plynujících dolech prováděna
a) v separátně větraném důlním díle s elektrickým zařízením, kde se razí nebo dobývá, s výjimkou separátně větraných porubních chodeb při komorovém dobývání,
b) na pracovišti s pohyblivým strojem poháněným elektrickým pohonem, které je větráno průchodním větrním proudem a kde nelze vyloučit zvýšení koncentrace metanu nad 1 %,
c) ve výdušném větrním proudu samostatného větrního oddělení a větrní oblasti,
d) ve výdušném větrním proudu z pracoviště, kde byla povolena zvýšená koncentrace metanu (§ 83),
e) v plynujících dolech II. třídy nebezpečí ve výdušném větrním proudu z každého porubu,
f) ve slojích s nebezpečím průtrží uhlí a plynů ve výdušném větrním proudu z každého pracoviště, kde se razí,
g) při provozu trolejové trakce lokomotivní dopravy v prostředí bez nebezpečí výbuchu metanu (SNM 0) v místech styku s důlními díly zařazenými do prostředí se zvýšeným nebezpečím výbuchu metanu (SNM 2),
h) v dalších místech určených závodním dolu.
(2) Při překročení nastavené havarijní meze kontinuálního analyzátoru metanu musí být zabezpečeno automatické odpojení elektrické energie v ohrožené oblasti (§ 242). Toto ustanovení se nevztahuje na případy uvedené v odstavci 1 písm. c).
(3) Stálá kontrola koncentrace kysličníku uhelnatého kontinuálními analyzátory musí být v uhelných dolech prováděna
a) ve výdušném proudu každého samostatného větrního oddělení a výdušném proudu větrní oblasti,
b) ve slojích náchylných k samovznícení ve vtažném větrním proudu samostatného větrního oddělení a ve výdušném větrním proudu porubu a separátně větraného důlního díla, kde se razí nebo dobývá, s výjimkou porubních chodeb separátně větraných porubů,
c) ve vtažné jámě, kde je nebezpečí vnikání kysličníku uhelnatého z povrchového zdroje do dolu,
d) v dalších místech určených závodním dolu.
(4) Rozmístění jednotlivých čidel kontinuálních analyzátorů se uvede v provozní dokumentaci a vyznačí v mapové části havarijního plánu.81)
(5) V provozní dokumentaci musí být stanovena opatření pro případy překročení nastavených mezí kontinuálních analyzátorů a poruchy měřicích zařízení.
(6) Hodnoty koncentrací metanu a kysličníku uhelnatého zjišťované kontinuálními analyzátory musí být vyvedeny na jedno místo a záznamy o koncentracích musí být uchovávány nejméně po dobu 30 dnů.
81) § 30 výnosu Českého báňského úřadu č. 8/1987 ze dne 29. prosince 1987 o plánech zdolávání závažných provozních nehod v hlubinných dolech (reg. v částce 4/1988 Sb.).“.
8. § 187 včetně nadpisu zní:

„§ 187
Samovznícení
(1) Uhelné sloje se dělí na sloje náchylné k samovznícení a sloje bez náchylnosti k samovznícení. Před zahájením dobývání slojí musí být ověřena jejich náchylnost k samovznícení. Podle výsledku ověření zařadí obvodní báňský úřad sloj do příslušné kategorie.
(2) Ve sloji náchylné k samovznícení musí být
a) zabraňováno průtahům důlních větrů přes vyrubané prostory, stařiny a pilíře mezi důlními díly utěsňováním závalu, zejména v místě výchozí prorážky při dobývání stěnováním, v porubních chodbách v návaznosti na postup porubu, v místě ukončení porubu, a to i s ohledem na časové a prostorové vedení důlních děl,
b) neprodleně uzavírány vydobyté prostory a důlní díla do nich ústící,
c) stanovena a realizována opatření k rozdělení větrních spádů, na základě analýzy tlakového snímku ve větrní rozvaze,
d) určen minimální postup porubu s ohledem na předpokládanou inkubační dobu a stanovena opatření pro případ zastavení nebo zpomalení postupu porubu,
e) vytvářeny podmínky pro omezení akumulace tepla,
f) neprodleně vyplňovány volné prostory za výztuží v důlních dílech (§ 44 odst. 2).
(3) Při dobývání sloje náchylné k samovznícení je organizace povinna vhodnými technickými prostředky, zejména injektáží, oplavováním stařin, budováním záplavových manžet nebo inertizací, předcházet vzniku endogenních požárů.
(4) V technologickém postupu musí být určena hranice vývinu kysličníku uhelnatého v l/min., pod kterou lze porub provozovat v běžném režimu.
(5) Pro dobývání sloje náchylné k samovznícení musí být volena taková dobývací metoda a při stěnování i taková výztuž, aby ztráty uhelné hmoty v závalu byly co nejmenší.
(6) Sloj náchylnou k samovznícení je možné dobývat do pole jen při dobývání na plnou základku, nebo pokud v nadloží do pětinásobku mocnosti sloje není nečistě vyrubaná nebo nevyrubaná sloj.
(7) Při dobývání do pole musí být na styku porubu nebo dobývky s vtažným a výdušným důlním dílem zřizovány základkové pásy nebo žebra zamezující průtahu důlních větrů vyrubanými prostory.
(8) Na dole s výskytem sloje náchylné k samovznícení musí být vytvořeny podmínky pro použití inertizace důlního ovzduší při zdolávání důlního požáru.
(9) Pro včasné zjištění procesu samovznícení musí organizace vyhodnocovat vývin kysličníku uhelnatého.
(10) V důlním díle vedeném ve sloji náchylné k samovznícení určí opatření k předcházení samovznícení závodní dolu v technologickém postupu.“.
9. V § 216 se vypouští odstavec 1; zároveň se zrušuje číslování odstavců.
10. V § 217 odst. 5 se na konci připojují tato slova: „a u částí, které mají být zdvíhány zdvihacím zařízením, musí být určeno vázací schéma.“.
11. V § 224 odst. 9 se na konci připojují tyto věty: „Ve vozovně musí být pod kolejí alespoň jedna montážní jáma. Nad montážní jámou se umístí zvedací zařízení odpovídající největšímu předpokládanému zatížení. Pro závěsné lokomotivy se zřídí montážní stání.“.
12. V § 224 se za odstavec 9 vkládá nový odstavec 10, který zní:

„(10) Pokud je součástí vozovny dílna nebo sklad hořlavých kapalin a tuhých maziv nebo ve vozovně pro lokomotivy se vzduchovým motorem plnicí stanice, musí být vzájemně odděleny nehořlavou dělící stěnou.“.
Dosavadní odstavce 10 a 11 se označují jako odstavce 11 a 12.
13. V § 225 odst. 1 písm. d) se tečka na konci nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno e), které včetně poznámky č. 82) zní:

„e) složil zkoušku před komisí stanovenou závodním dolu.82) Termín zkoušky a místo konání musí být sděleny příslušnému obvodnímu báňskému úřadu před termínem konání.
82) § 6 vyhlášky Českého báňského úřadu č. 340/1992 Sb., o požadavcích na kvalifikaci a odbornou způsobilost a o ověřování odborné způsobilosti pracovníků k hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem a o změně některých předpisů vydaných Českým báňským úřadem k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bezpečnosti provozu při hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem.“.
14. V § 231a odst. 2 se na konci připojují tyto věty: „V sítích s napětím nad 1000 V musí být použito zařízení pro trvalou kontrolu izolačního stavu, které signalizuje zhoršení izolačního stavu pod 50 W/V do místa se stálou obsluhou. Naměřené hodnoty izolačního stavu musí být registrovány.“.
15. § 234 se doplňuje odstavci 6, 7 a 8, které zní:

„(6) Větrací otvory v komorách hlavních důlních rozvoden musí být opatřeny těsně uzavíratelnými klapkami umístěnými v čelních zdech nebo v ocelových dveřích a musí být zakryty drátěným pletivem nebo mřížkou s rozměry ok 15 x 15 mm.
(7) Prostor u vchodu do důlních rozvoden a trafostanic musí být stále volný.
(8) Pokud jsou prostory, ve kterých jsou elektrická zařízení umístěna, v mokru nebo v prostředí se zvýšenou vlhkostí, zařazují se do prostorů zvlášť nebezpečných z hlediska ochrany neživých částí elektrických zařízení před nebezpečným dotykovým napětím. Zvýšená ochrana může být provedena jen použitím proudového chrániče nebo hlídače izolačního stavu, zapojeného na vypínání při překročení meze stanovené výrobcem.“.
16. § 235 se doplňuje odstavcem 9, který zní:

„(9) Kabely a vodiče musí být jištěny proti všem nadproudům takovým způsobem, aby při vzrůstu proudu nad výrobcem stanovenou mez nemohlo dojít k ohrožení bezpečnosti práce a provozu.“.
17. V § 237 odst. 2 se slova „ochranným obvodem“ nahrazují slovy „ochranným vodičem“ a v odstavci 4 se slova „ochranný obvod“ nahrazují slovy „ochranný vodič“.
18. § 244 odst. 2 zní:

„(2) Způsob, lhůty prohlídek, údržby a revizí elektrických zařízení určí organizace v provozní dokumentaci.“.
19. § 273 se doplňuje odstavcem 5, který zní:

„(5) Během strojní dopravy nesmí být nádržkový vůz tlačen ani otevírán.“.
20. V § 275 odst. 6 písm. f) se tečka na konci nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno g), které zní:

„g) po dobu přepravy osob na důlním pasovém dopravníku nesmí být navazující dopravníky v provozu, pokud nejsou určeny pro přepravu osob.“.
21. § 294 odst. 5 včetně poznámky č. 83) zní:

„(5) Křížení úzkorozchodné dráhy na povrchu dolu s komunikací se silničním provozem vozidel je nutno označit dopravními značkami.83)
83) Vyhláška Federálního ministerstva vnitra č. 99/1989 Sb., o pravidlech provozu na pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů. § 7 odst. 1 zákona č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích. § 10 odst. 2 zákona č. 12/1997 Sb., o bezpečnosti a plynulosti provozu na pozemních komunikacích.“.
22. V § 297 odst. 5 se na konci připojuje tato věta: „Záchytné zařízení svým provedením musí zajistit zachycený vůz proti převržení nebo vykolejení.“.
23. § 298 odst. 2 zní:

„(2) Výhybka a točnice závěsné dráhy musí být pevně spojeny s navazujícími částmi tratě a zavěšeny na výztuž samostatnými závěsy. Přesuvné části výhybky a točnice musí být v krajních polohách zajištěny proti změně polohy a musí uzavírat neprůjezdnou větev tratě. Výhybky a točnice musí zabraňovat sjetí vozidel a musí být opticky kontrolovatelné z místa ovládání.“.
24. § 310 se doplňuje odstavcem 10, který zní:

„(10) Ruční návěští se dává na povrchu za dobré viditelnosti rozvinutým červeným praporkem, v ostatních případech svítilnou s bílým nebo žlutým světlem. Význam ručních návěští je uveden v příloze č. 1, která je součástí této vyhlášky.“.
25. Za § 310 se vkládá nový § 310a, který včetně nadpisu zní:

„§ 310a
Dopravní návěští a předvěští
(1) K zabezpečení dopravní cesty s dopravou lokomotivou musí být v místech určených touto vyhláškou zřízena návěští, případně předvěští.
(2) Tvar, popis a barevné provedení dopravních návěští se provede podle přílohy č. 2, rozměry a úprava jednotlivých návěští včetně tvaru a umístění symbolů podle přílohy č. 3, které jsou součástí této vyhlášky.
(3) Dotykové předvěští (např. zavěšené řetězy nebo pásy) se zřídí tam, kde prostředí a podmínky znemožňují dobrou viditelnost nebo rozlišitelnost návěští nebo v místě vjezdu do zúžených průřezů dopravní cesty. Dotykové předvěští se zřizuje nejméně ve dvou párech vzdálených od sebe 2 až 3 m o šířce shodné s šířkou lokomotivy, vozu pro dopravu osob apod.
(4) Návěští „Výstraha“ se umístí
a) v místech vjíždění vlaku do koncové stanice, náraziště a jiných manipulačních prostorů,
b) před průjezdem vlaku seřadištěm vozů, překládací stanicí a násypným zařízením,
c) v místech, kde se na dopravní cestě pracuje, a to s ohledem na délku brzdné dráhy vlakové soupravy.
(5) Návěští „Snížený průřez“ nebo „Zúžený průřez“ musí být umístěna tam, kde není dodržen průřez dopravní cesty, zejména před hrázovými nebo větrnými dveřmi, případně přímo na nich a v místech násypného zařízení.
(6) Návěští označující křižovatku tratí, výhybku, zatáčku, nástupní a výstupní stanici musí být umístěna před dopravními místy určenými dopravním řádem. Organizace stanoví, které výhybky a zatáčky musí být s ohledem na bezpečnost a plynulost provozu označeny.
(7) Návěští „Dávej varovné signály“ musí být umístěno tam, kde se vykonává práce na dopravní cestě ve vzdálenosti určené dopravním řádem.
(8) Návěští „Zákaz vjezdu“ uzavírá dopravní cestu nebo její úsek pro jakýkoli způsob dopravy. Ve spojení s příslušnou tabulkou s textem může také omezit provoz na této dopravní cestě pro určený (vymezený) způsob dopravy.
(9) Návěští „Námezník“ se umístí na seřadištích vozů kolejové dopravy, v překládacích stanicích a na kolejích určených k odstavování vozů.
(10) Návěští „Zrušení předcházejících návěští“ vymezuje konec příkazů, výstrahy a zákazů daných návěštími č. 1 a 5 podle přílohy č. 2.
(11) Návěští pro trolejovou dopravu se umístí na zařízení trakčního vedení.“.
26. Vyhláška se doplňuje těmito přílohami:

„Příloha č. 1 – Ruční návěští
Příloha č. 2 – Dopravní návěští
Příloha č. 3 – Rozměry a úprava návěští“.
Čl. II
Přechodné ustanovení
Na důlní díla uvedená do užívání před nabytím účinnosti této vyhlášky se nevztahuje požadavek uvedený v § 85 odst. 1 písm. c).
Čl. III
Zrušovací ustanovení
Zrušují se Doplňkové předpisy Ústředního báňského úřadu ze dne 29. června 1966 č. j. 4999-Z/1966 pro doly a úpravny s výskytem přírodních radioaktivních látek, ve znění výnosu Českého báňského úřadu ze dne 5. listopadu 1975 č. j. 6971-Z/75 (reg. v částce 30/1975 Sb.).
Čl. IV
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. července 1998.

Předseda:
doc. JUDr. Ing. Makarius, CSc. v. r.


Příloha č. 1 k vyhlášce č. 22/1989 Sb.
Ruční návěští

Příloha č. 2 k vyhlášce č. 22/1989 Sb.
Dopravní návěští
Dopravní návěští

Příloha č. 3 k vyhlášce č. 22/1989 Sb.
Rozměry a úprava návěští
Rozměry a úprava návěští