50/2008 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Smlouvy o zdanění příjmů z úspor mezi Českou republikou a Jersey a jejím prozatímním provádění

50
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že výměnou dopisů ze dne 8. června 2004 a 19. listopadu 2004 byla sjednána Smlouva o zdanění příjmů z úspor mezi Českou republikou a Jersey a její prozatímní provádění.
Se Smlouvou vyslovil souhlas Parlament České republiky a prezident republiky Smlouvu ratifikoval.
Smlouva vstoupila v platnost na základě svého článku 15 dne 1. ledna 2005. Na základě obsahu dopisů ze dne 8. června 2004 a 19. listopadu 2004 a směrnice Rady 2003/48/ES ze dne 3. června 2003 o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb1), změněné rozhodnutím Rady 2004/587/ES ze dne 19. července 2004 o dni použitelnosti směrnice Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor v podobě úrokových plateb2), se Smlouva provádí od 1. července 2005.
České znění českého dopisu, anglické znění dopisu Jersey a jeho překlad do českého jazyka a české znění Smlouvy se vyhlašují současně.


SMLOUVA
VE FORMĚ VÝMĚNY DOPISŮ
O ZDANĚNÍ PŘÍJMŮ Z ÚSPOR A JEJÍ
PROZATÍMNÍ PROVÁDĚNÍ
A. Dopis od České republiky
Vážený pane,
dovoluji si předložit texty – „Navrhnuté vzorové Smlouvy mezi Guernsey, Ostrovem Man a Jersey a každým jednotlivým členským státem EU, o provádění automatické výměny informací“ a „Navrhnuté vzorové Smlouvy mezi Guernsey, Ostrovem Man a Jersey a každým jednotlivým členským státem EU, který musí uplatňovat srážkovou daň v přechodném období“, které jsou výsledkem jednání s úřady ostrovů o Smlouvě o zdanění příjmů z úspor a které byly připojeny jako příloha I a příloha II v uvedeném pořadí k výsledku jednání Pracovní skupiny na vysoké úrovni Rady ministrů Evropské unie dne 12. března (Dok. 7408/04 FISC 58).
S ohledem na výše uvedené texty si Vám dovoluji navrhnout „Smlouvu o zdanění příjmů z úspor“ obsaženou v dodatku 1 k tomuto dopisu a rovněž náš vzájemný závazek co nejdříve dosáhnout souladu s našimi vnitrostátními ústavními náležitostmi pro vstup této Smlouvy v platnost a oznámit si neprodleně navzájem splnění těchto náležitostí.
Do ukončení těchto vnitřních postupů a vstupu této „Smlouvy o zdanění příjmů z úspor“ v platnost si Vám dovoluji navrhnout, že Česká republika a Jersey provádějí tuto Smlouvu předběžně od 1. ledna 2005, nebo od data provádění směrnice Rady 2003/48/ES ze dne 3. června 2003 o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, podle toho, které je pozdější.
Dovoluji si Vám navrhnout, že pokud výše uvedené je přijatelné pro Vaši vládu, tento dopis a Vaše potvrzení bude společně tvořit smlouvu mezi Českou republikou a Jersey.
Přijměte prosím, vážený pane, ujištění našeho nejvyššího uznání.
Za Českou republiku
Mgr. Bohuslav Sobotka v. r.
místopředseda vlády a ministr financí
Dne 8. 6. 2004 v Praze

PŘEKLAD
B. Dopis od Jersey
Vážený pane,
dovoluji si potvrdit příjem Vašeho dopisu s dnešním datem, který zní takto:

„Vážený pane,
dovoluji si předložit texty – „Navrhnuté vzorové Smlouvy mezi Guernsey, Ostrovem Man a Jersey a každým jednotlivým členským státem EU, o provádění automatické výměny informací“ a „Navrhnuté vzorové Smlouvy mezi Guernsey, Ostrovem Man a Jersey a každým jednotlivým členským státem EU, který musí uplatňovat srážkovou daň v přechodném období“, které jsou výsledkem jednání s úřady ostrovů o Smlouvě o zdanění příjmů z úspor a které byly připojeny jako příloha I a příloha II v uvedeném pořadí k výsledku jednání Pracovní skupiny na vysoké úrovni Rady ministrů Evropské unie dne 12. března (Dok. 7408/04 HSC 58).
S ohledem na výše uvedené texty si Vám dovoluji navrhnout „Smlouvu o zdanění příjmů z úspor“ obsaženou v dodatku 1 k tomuto dopisu, a rovněž náš vzájemný závazek co nejdříve dosáhnout souladu s našimi vnitrostátními ústavními náležitostmi pro vstup této Smlouvy v platnost a oznámit si neprodleně navzájem splnění těchto náležitostí.
Do ukončení těchto vnitřních postupů a vstupu této „Smlouvy o zdanění příjmů z úspor“ v platnost si Vám dovoluji navrhnout, že Česká republika a Jersey provádějí tuto Smlouvu předběžně od 1. ledna 2005, nebo od data provádění směrnice Rady 2003/48/ES ze dne 3. června 2003 o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, podle toho, které je pozdější.
Dovoluji si Vám navrhnout, že pokud výše uvedené je přijatelné pro Vaši vládu, tento dopis a Vaše potvrzení bude společně tvořit smlouvu mezi Českou republikou a Jersey.
Přijměte prosím, vážený pane, ujištění našeho nejvyššího uznání.“
Mohu potvrdit, že Jersey souhlasí s obsahem Vašeho dopisu.
Přijměte prosím, vážený pane, ujištění mého nejvyššího uznání.
Za Jersey
Frank Walker v. r.
předseda výboru pro politiku a zdroje
Dne 19. 11. 2004 v St. Helier

SMLOUVA O ZDANĚNÍ PŘÍJMŮ Z ÚSPOR MEZI JERSEY A ČESKOU REPUBLIKOU
VZHLEDEM K TĚMTO DŮVODŮM:
1. článek 17 směrnice Rady Evropské unie (dále jen „Rada“) 2003/48/ES (dále jen „Směrnice“) o zdanění příjmů z úspor stanoví, že do 1. ledna 2004 členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto Směrnicí, jejíž ustanovení se použijí od 1. ledna 2005 za předpokladu, že:

„i) Švýcarská konfederace, Lichtenštejnské knížectví, Republika San Marino, Monacké knížectví a Knížectví Andorry použijí od tohoto data opatření rovnocenná opatřením obsaženým v této Směrnici, a to v souladu se Smlouvami, které tyto státy uzavřely s Evropským společenstvím, a po jednomyslném rozhodnutí Rady;
ii) budou existovat veškeré dohody či jiné předpisy, které zajistí, že všechna příslušná závislá nebo přidružená území použijí od stejného data automatickou výměnu informací způsobem stanoveným v kapitole II této Směrnice (nebo budou během přechodného období podle článku 10 uplatňovat srážkovou daň za podmínek uvedených v článcích 11 a 12);“
2. vztah Jersey s EU je stanoven Protokolem č. 3 Smlouvy o přistoupení Spojeného království k Evropskému společenství. Podle podmínek tohoto protokolu nepatří Jersey do daňového území EU;
3. vzhledem k tomu, že konečným cílem členských států EU je zavedení efektivního zdanění úroků v tom členském státě, jehož je skutečný vlastník pro daňové účely rezidentem, pomocí výměny informací, které se týkají úrokových plateb, mezi jimi navzájem, bere Jersey na vědomí, že si tři členské státy, jmenovitě Rakousko, Belgie a Lucembursko, během přechodného období nemusejí vyměňovat informace, ale uplatní na příjmy z úspor podle této směrnice srážkovou daň;
4. „srážková daň“ uvedená v této Směrnici bude uvedená jako „zadržená daň“ ve vnitrostátních předpisech Jersey. Pro účely této Smlouvy se proto tyto dva pojmy vykládají stejně jako „srážková/zadržená daň“ a mají stejný význam;
5. Jersey souhlasí s uplatněním srážkové daně s účinností od 1. ledna 2005 za předpokladu, že členské státy přijaly vnitrostátní právní a správní předpisy, které jsou nezbytné pro zajištění souladu se Směrnicí, a že požadavky článku 17 směrnice a čl. 17 odst. 2 této Smlouvy byly splněny;
6. Jersey souhlasí, že uplatní automatickou výměnu informací stejným způsobem tak, jak je uvedeno v kapitole II směrnice od ukončení přechodného období vymezeném v čl. 10 odst. 2 Směrnice;
7. vnitrostátní právní a správní předpisy týkající se kolektivního investování Jersey se považují za rovnocenné, pokud jde o jejich účinek k právním předpisům ES uvedeným v článcích 2 a 6 Směrnice,
Jersey a Česká republika (dále jen „smluvní strana“ nebo „smluvní strany“), nevyžadují-li okolnosti něco jiného, souhlasí s uzavřením této Smlouvy, která obsahuje závazky pouze pro smluvní strany a upravuje:
a) automatickou výměnu informací mezi příslušným orgánem České republiky a mezi příslušným orgánem Jersey, která bude probíhat stejně jako vůči příslušnému orgánu jakéhokoliv členského státu;
b) uplatňování zadržené daně ze strany Jersey během přechodného období stanoveného v článku 10 Směrnice od stejného data a za stejných podmínek tak, jak jsou stanoveny v článcích 11 a 12 Směrnice;
c) automatickou výměnu informací mezi příslušným orgánem Jersey a příslušným orgánem České republiky podle článku 9 Směrnice;
d) převod příslušným orgánem Jersey příslušnému orgánu České republiky 75 % výnosů ze zadržené daně;
s ohledem na úrokové platby provedené platebním zprostředkovatelem zřízeným v zemi smluvní strany fyzické osobě v zemi druhé smluvní strany.
Pro účely této Smlouvy se „příslušným orgánem“, pokud se jedná o smluvní strany, rozumí „Ministerstvo financí“, pokud jde o Českou republiku, a „The Comptroller of Income Tax“, pokud jde o Jersey.
Článek 1
Zadržení daně platebními zprostředkovateli
Úrokové platby podle článku 8 této Smlouvy, které byly provedeny platebním zprostředkovatelem zřízeným na Jersey skutečným vlastníkům ve smyslu článku 5 této Smlouvy, kteří jsou rezidenty České republiky, podléhají, s výhradou článku 3 této Smlouvy, zadržení z částky úrokové platby během přechodného období uvedeného v článku 14 této Smlouvy počínaje dnem uvedeným v článku 15 této Smlouvy. Výše srážkové daně bude 15 % během prvních tří let přechodného období, 20 % v následujících třech letech a v dalších letech pak 35 %.
Článek 2
Předkládání informací platebními zprostředkovateli
1) Pokud platební zprostředkovatel zřízený v České republice provede úrokové platby vymezené v článku 8 této Smlouvy skutečným vlastníkům vymezeným v článku 5 této Smlouvy, kteří jsou rezidenty Jersey, nebo pokud se použije ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. a) této Smlouvy, oznámí platební zprostředkovatel jeho příslušnému orgánu:
a) totožnost a bydliště skutečného vlastníka zjištěné podle článku 6 této Smlouvy;
b) jméno a adresu platebního zprostředkovatele;
c) číslo účtu skutečného vlastníka nebo, pokud takový účet neexistuje, označení pohledávky, z níž úroky plynou;
d) informace o úrokové platbě uvedené v čl. 4 odst. 1 této Smlouvy. Každá smluvní strana však může omezit minimální rozsah informací, které má platební zprostředkovatel o úrokové platbě předkládat, na celkovou výši úroků nebo příjmů a na celkovou výši výnosů z prodeje, ze splacení či z náhrady
a Česká republika bude jednat v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.
2) Do šesti měsíců po ukončení zdaňovacího období oznámí automaticky příslušný orgán České republiky příslušnému orgánu Jersey informace uvedené v odst. 1 písm. a) – d) tohoto článku pro všechny úrokové platby provedené během daného období.
Článek 3
Výjimky z uplatňování srážkové daně
1) Jersey vybírající srážkovou daň podle článku 1 této Smlouvy stanoví jeden či oba z následujících postupů, jimiž umožní skutečným vlastníkům žádat, aby u nich srážková daň nebyla zadržena:
a) postup, který dovoluje skutečnému vlastníkovi vymezenému v článku 5 této Smlouvy vyhnout se srážkové dani uvedené v článku 1 této Smlouvy, a to tím, že zmocní svého platebního zprostředkovatele k předložení úrokové platby příslušnému orgánu smluvní strany, ve které je platební zprostředkovatel zřízen. Takové zmocnění zahrnuje všechny úrokové platby provedené platebním zprostředkovatelem skutečnému vlastníkovi;
b) postup, který zajistí, že se srážková daň nevybere v případech, kdy skutečný vlastník předloží svému platebnímu zprostředkovateli potvrzení vydané na své jméno příslušným orgánem smluvní strany, jehož je rezidentem pro daňové účely podle odstavce 2 tohoto článku.
2) Na žádost skutečného vlastníka vystaví příslušný orgán smluvní strany státu, jehož je skutečný vlastník rezidentem pro daňové účely, potvrzení, které bude obsahovat následující údaje:
i) jméno, adresu a daňové či jiné identifikační číslo skutečného vlastníka; pokud žádné takové číslo není k dispozici, bude uvedeno datum a místo narození skutečného vlastníka;
ii) jméno a adresu platebního zprostředkovatele;
iii) číslo účtu skutečného vlastníka nebo, pokud není číslo účtu k dispozici, označení cenného papíru.
Toto potvrzení je platné maximálně po dobu tří let. Potvrzení je vystaveno všem skutečným vlastníkům, kteří o něj požádají, do dvou měsíců po předložení žádosti.
3) Použije-li se odst. 1 písm. a) tohoto článku, předá příslušný orgán Jersey, ve kterém je platební zprostředkovatel zřízen, informace uvedené v čl. 2 odst. 1 této Smlouvy příslušnému orgánu České republiky jako státu, jehož je skutečný vlastník rezidentem. Takové předání informací proběhne automaticky a uskuteční se nejméně jednou ročně, během šesti měsíců následujících po skončení zdaňovacího období stanoveného právními předpisy smluvní strany, a to pro všechny úrokové platby uskutečněné v průběhu daného období.
Článek 4
Vyměřovací základ pro srážkovou daň
1) Platební zprostředkovatel zřízený na Jersey vybírá srážkovou daň podle článku 1 této Smlouvy takto:
a) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 8 odst. 1 písm. a) této Smlouvy: z výše vyplacených nebo připsaných úroků;
b) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 8 odst. 1 písm. b) nebo d) této Smlouvy: z výše úroků nebo příjmů podle písm. b) nebo d) tohoto pododstavce nebo formou dávky s rovnocenným dopadem, hrazené skutečným vlastníkem z celkové výše výnosů z prodeje, splacení nebo náhrady;
c) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 8 odst. 1 písm. c) této Smlouvy: z výše úroků zmíněných v uvedeném pododstavci;
d) v případě úrokové platby ve smyslu čl. 8 odst. 4 této Smlouvy: z výše úroků připadajících na každého z členů subjektu uvedeného v čl. 7 odst. 2 této Smlouvy, kteří splňují podmínky čl. 5 odst. 1 této Smlouvy;
e) v případě, že Jersey uplatňuje možnost uvedenou v čl. 8 odst. 5 této Smlouvy: z výše úroků přepočtených na roční základ.
2) Pro účely písmen a) a b) pododstavce 1 tohoto článku se srážková daň vybere v poměrné části podle délky období, během něhož skutečný vlastník držel svou pohledávku. Pokud není platební zprostředkovatel schopen určit dobu držby na základě informací, které mu byly sděleny, bude mít platební zprostředkovatel za to, že skutečný vlastník držel pohledávku po celou dobu její existence, pokud nepředloží doklad o datu nabytí této pohledávky.
3) Uplatnění srážkové daně Jersey nebrání druhé smluvní straně, jehož je skutečný vlastník rezidentem pro daňové účely, ve zdanění příjmů v souladu s jeho vnitrostátmmi právními předpisy.
4) V průběhu přechodného období může Jersey stanovit, že ekonomický subjekt provádějící nebo přiznávající úrokovou platbu subjektu uvedenému v čl. 7 odst. 2 této Smlouvy v zemi druhé smluvní strany bude považován za platebního zprostředkovatele místo subjektu, jemuž je úrok vyplácen nebo přiznán ve prospěch třetí osoby, a může z těchto úroků vybrat srážkovou daň, pokud subjekt, jemuž je úrok vyplácen nebo přiznán ve prospěch skutečného vlastníka, neposkytl oficiální souhlas k tomu, aby bylo v souladu s posledním odstavcem čl. 7 odst. 2 této Smlouvy sděleno jeho jméno, adresa a celková výše jemu vyplacených či přiznaných úroků.
Článek 5
Definice skutečného vlastníka
1) Pro účely této Smlouvy se „skutečným vlastníkem“ rozumí fyzická osoba, která přijme úrokovou platbu, nebo fyzická osoba, které je úroková platba přiznána, pokud neprokáže, že úroková platba nebyla provedena či přiznána v její vlastní prospěch. Fyzická osoba není považována za skutečného vlastníka, pokud:
a) jedná jako platební zprostředkovatel ve smyslu čl. 7 odst. 1 této Smlouvy;
b) jedná jménem právnické osoby, tedy subjektu, jehož zisk je zdaněn v souladu s obecnou úpravou zdanění podnikatelské činnosti, subjektu kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (UCITS) povoleného podle směrnice Rady 85/611/EHS nebo rovnocenného subjektu kolektivního investování zřízeného na Jersey nebo subjektu uvedeného v čl. 7 odst. 2 této Smlouvy; v posledně jmenovaném případě oznámí osoba jméno a adresu tohoto subjektu ekonomickému subjektu, který úroky vyplácí, a ten pak předá tyto informace příslušnému orgánu smluvní strany, v jejíž zemi je sám zřízen;
c) jedná jménem jiné osoby, která je skutečným vlastníkem, a informuje platebního zprostředkovatele o totožnosti tohoto skutečného vlastníka.
2) Pokud má platební zprostředkovatel informace naznačující, že fyzická osoba, které je úrok vyplácen nebo přiznán, zřejmě není skutečným vlastníkem a pokud se na tuto osobu nevztahují ustanovení odst. 1 písm. a) ani b) tohoto článku, učiní platební zprostředkovatel náležitá opatření, aby zjistil totožnost skutečného vlastníka. Není-li platební zprostředkovatel schopen určit totožnost skutečného vlastníka, považuje danou osobu za skutečného vlastníka.
Článek 6
Totožnost a bydliště skutečných vlastníků
1) Každá strana schválí postupy a zajistí uplatňování těchto postupů na svém území, které jsou nezbytné k tomu, aby mohl platební zprostředkovatel určit totožnost skutečných vlastníků a jejich bydliště pro účely této Smlouvy. Tyto postupy musejí odpovídat minimálním požadavkům stanoveným v odstavcích 2 a 3.
2) Platební zprostředkovatel určí totožnost skutečného vlastníka na základě minimálních požadavků, které se liší podle data uzavření smluvních vztahů mezi platebním zprostředkovatelem a skutečným vlastníkem:
a) u smluvních vztahů uzavřených před 1. lednem 2004 určí platební zprostředkovatel totožnost skutečného vlastníka, která se skládá ze jména a adresy skutečného vlastníka, na základě informací, jež má k dispozici, a to zejména v souladu s předpisy platnými v zemi, v níž je platební zprostředkovatel zřízen, a se směrnicí Rady 91/308/EHS ze dne 10. června 1991 v případě České republiky nebo s rovnocennými vnitrostátními právními předpisy o předcházení zneužití finančního systému k praní špinavých peněz v případě Jersey;
b) u smluvních vztahů uzavřených dne 1. ledna 2004 nebo později nebo u transakcí provedených v této době bez existence smluvního vztahu určí platební zprostředkovatel totožnost skutečného vlastníka, která se skládá ze jména a adresy skutečného vlastníka a z jeho daňového identifikačního čísla, pokud bylo členským státem, v němž je skutečný vlastník rezidentem pro daňové účely, přiděleno. Tyto podrobnosti jsou zjištěny z cestovního pasu nebo z úředního průkazu totožnosti předloženého skutečným vlastníkem. Pokud není adresa v cestovním pasu či na úředním průkazu totožnosti uvedena, je zjištěna na základě jiného průkazného dokladu totožnosti předloženého skutečným vlastníkem. Není-li daňové identifikační číslo uvedeno v cestovním pasu, na úředním průkazu totožnosti ani na jiném průkazném dokladu totožnosti předloženém skutečným vlastníkem, jako je např. potvrzení o domicilu pro daňové účely, jsou informace o totožnosti doplněny o datum a místo narození skutečného vlastníka; tyto údaje jsou zjištěny z jeho cestovního pasu či z úředního průkazu totožnosti.
3) Platební zprostředkovatel zjistí bydliště skutečného vlastníka na základě minimálních požadavků, které se liší podle data uzavření smluvních vztahů mezi platebním zprostředkovatelem a skutečným vlastníkem úroků. S výjimkou níže uvedených ustanovení platí, že se za bydliště považuje země, v níž má skutečný vlastník své trvalé bydliště:
a) u smluvních vztahů uzavřených před 1. lednem 2004 zjistí platební zprostředkovatel bydliště skutečného vlastníka na základě informací, které má k dispozici, zejména v souladu s předpisy platnými v zemi, v níž je platební zprostředkovatel zřízen, a v případě České republiky se směrnicí Rady 91/308/EHS nebo s rovnocennými vnitrostátními právními předpisy v případě Jersey;
b) u smluvních vztahů uzavřených dne 1. ledna 2004 nebo později nebo u transakcí provedených v této době bez existence smluvního vztahu zjistí platební zprostředkovatelé místo bydliště skutečného vlastníka na základě adresy uvedené v cestovním pasu, v úředním průkazu totožnosti nebo, v případě potřeby, z jakéhokoli průkazného dokladu totožnosti předloženého skutečným vlastníkem, a to podle následujícího postupu: u osob, které předkládají cestovní pas či úřední průkaz totožnosti vystavený členským státem a které jsou dle vlastního prohlášení rezidenty třetí země, se bydliště zjistí prostřednictvím potvrzení o domicilu pro daňové účely, které vydal příslušný orgán třetí země, jíž je daná osoba dle vlastního prohlášení rezidentem. Pokud takové potvrzení není předloženo, je členský stát, který vydal pas nebo jiný úřední doklad totožnosti, považován za stát, v němž má daná osoba bydliště.
Článek 7
Definice platebního zprostředkovatele
1) Pro účely této Smlouvy se „platebním zprostředkovatelem“ rozumí ekonomický subjekt, který provádí nebo přiznává úrokovou platbu přímo ve prospěch skutečného vlastníka, bez ohledu na to, zda je tento subjekt dlužníkem, z jehož dluhu úroky plynou, nebo subjektem, jenž byl dlužníkem nebo skutečným vlastníkem pověřen úrokovou platbu provést nebo přiznat.
2) Pokud je subjekt zřízen v zemi smluvní strany a je mu vyplácen nebo přiznán úrok ve prospěch skutečného vlastníka, je tento subjekt v okamžiku výplaty či přiznání úrokové platby rovněž považován za platebního zprostředkovatele. Toto ustanovení není možné použít, pokud má ekonomický subjekt provádějící výplatu či přiznání úroků důvod se na základě úředního dokladu předloženého druhým z uvedených subjektů domnívat, že:
a) se jedná o právnickou osobu, s výjimkou právnických osob uvedených v odstavci 5 tohoto článku, nebo
b) zisky této osoby podléhají zdanění v souladu s obecnou úpravou zdanění podnikatelské činnosti, nebo
c) se jedná o UCITS uznaný podle směrnice Rady 85/611/EHS nebo rovnocenného subjektu kolektivního investování zřízeného na Jersey.
Ekonomický subjekt provádějící výplatu či přiznání úroků subjektu zřízenému ve druhé smluvní straně, který je dle tohoto odstavce považován za platebního zprostředkovatele, sdělí jméno a adresu tohoto subjektu a celkovou výši tomuto subjektu vyplacených či přiznaných úroků příslušnému orgánu smluvní strany, v němž je sám zřízen, a tento orgán předá informace příslušnému orgánu smluvní strany, v němž je zřízen subjekt považovaný za platebního zprostředkovatele podle tohoto odstavce.
3) Subjekt považovaný za platebního zprostředkovatele podle odstavce 2 tohoto článku má však možnost být pro účely této Smlouvy považován za subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (UCITS) uvedený v odst. 2 písm. c). K využití této možnosti je nutné, aby smluvní strana, v jejíž zemi je tento subjekt zřízen, vydala potvrzení, které pak tento subjekt předloží ekonomickému subjektu, jenž provádí výplatu či přiznání úroků. Smluvní strana vymezí podrobná pravidla pro uplatnění této možnosti subjekty zřízenými na jejich území.
4) Pokud je subjekt považovaný za platebního zprostředkovatele podle odstavce 2 tohoto článku i ekonomický subjekt uvedený ve stejném odstavci jako subjekt provádějící výplatu či přiznání úroků zřízen ve stejné zemi smluvní strany, přijme tato smluvní strana nezbytná opatření, aby zajistila, že subjekt jednající jako platební zprostředkovatel splní ustanovení této Smlouvy.
5) Právnickými osobami, na které se nevztahuje odst. 2 písm. a) tohoto článku, jsou:
a) ve Finsku: „avoin yhtio (Ay)“ a „kommandiittiyhtio (Ky)“/„oppet bolag“ a „kommanditbolag“,
b) ve Švédsku: „hadelsbolag (HB)“ a „kommanditbolag (KB)“.
Článek 8
Definice úrokové platby
1) Pro účely této Smlouvy se „úrokovou platbou“ rozumí:
a) vyplacené nebo na účet připsané úroky, které souvisejí s pohledávkami jakéhokoliv druhu, ať zajištěnými či nezajištěnými zástavním právem na nemovitosti a majícími či nemajícími právo účasti na zisku dlužníka, a zvláště příjmy z vládních cenných papírů a příjmy z obligací nebo dluhopisů, včetně prémií a výher, které se váží k těmto cenným papírům, obligacím nebo dluhopisům; penále ukládané za pozdní platbu se za úrokovou platbu nepovažuje;
b) úroky vzniklé nebo aktivované při prodeji, náhradě nebo splacení pohledávek uvedených v písmenu a);
c) příjmy plynoucí z úrokové platby přímo či prostřednictvím subjektu uvedeného v čl. 7 odst. 2 této Smlouvy a rozdělované:
i) subjektem kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (UCITS) povoleným podle směrnice Rady 85/611/EHS;
ii) rovnocenným subjektem kolektivního investování zřízeným na Jersey;
iii) subjekty, které mají právo využít možnost uvedenou v čl. 7 odst. 3 této Smlouvy;
iv) subjektem kolektivního investování zřízeným mimo území, na které se vztahuje Smlouva o Evropském společenství podle článku 299 této smlouvy, a mimo Jersey;
d) příjmy z prodeje, náhrady nebo splacení akcií či podílů v následujících podnicích a subjektech, pokud tyto podniky a subjekty investují přímo či nepřímo, prostřednictvím jiných subjektů kolektivního investování nebo subjektů uvedených níže, více než 40 % svých aktiv do pohledávek uvedených v písmenu a):
i) subjektem kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (UCITS) povoleným podle směrnice Rady 85/611/EHS;
ii) rovnocenným subjektem kolektivního investování zřízeným na Jersey;
iii) subjekty, které mají právo využít možnost uvedenou v čl. 7 odst. 3 této Smlouvy;
iv) subjekty kolektivního investování zřízenými mimo území, na které se vztahuje Smlouva o Evropském společenství podle článku 299 této smlouvy, a mimo Jersey.
Smluvní strany však mají možnost zahrnout příjmy podle odst. 1 písm. d) tohoto článku do definice úroku pouze v rozsahu, v jakém tyto příjmy odpovídají příjmům přímo nebo nepřímo plynoucím z úrokových plateb ve smyslu odst. 1 písm. a) a b) tohoto článku.
2) Pokud jde o odst. 1 písm. c) a d) tohoto článku, nemá-li platební zprostředkovatel žádné informace o podílu příjmů, který plyne z úrokových plateb, je za úrokovou platbu považována celková výše úroků.
3) Pokud jde o odst. 1 písm. d) tohoto článku, nemá-li platební zprostředkovatel žádné informace o podílu aktiv investovaných do pohledávek nebo do akcií či podílů vymezených v uvedeném odstavci, je tento podíl považován za vyšší než 40 %. V případě, že platební zprostředkovatel nemůže určit výši příjmů realizovaných skutečným vlastníkem, má se za to, že příjmy odpovídají výnosům z prodeje, náhrady či splacení akcií nebo podílů.
4) Jsou-li úroky definované v odstavci 1 tohoto článku vyplaceny subjektu uvedenému v čl. 7 odst. 2 této Smlouvy nebo připsány na jeho účet a tento subjekt nemá právo využít možnosti podle čl. 7 odst. 3 této Smlouvy, jsou tyto úroky považovány za úrokovou platbu uvedeným subjektem.
5) Pokud jde o odst. 1 písm. b) a d) tohoto článku, smluvní strana má možnost požadovat od platebních zprostředkovatelů na svém území, aby úroky za časové období ne delší než jeden rok přepočetli na roční základ, a takto přepočtené úroky má možnost považovat za úrokovou platbu i v případě, že během tohoto období nedojde k žádnému prodeji, splacení, ani k žádné náhradě.
6) Odchylně od odst. 1 písm. c) a d) tohoto článku má smluvní strana možnost vyloučit z definice úrokové platby všechny příjmy podle uvedených ustanovení u podniků či subjektů zřízených na svém území, pokud investice těchto subjektů do pohledávek podle odst. 1 písm. a) tohoto článku nepřevýší 15 % aktiv těchto subjektů. Podobně má smluvní strana odchylně od odstavce 4 tohoto článku možnost vyloučit z definice úrokové platby v odstavci 1 tohoto článku úroky vyplacené či připsané na účet subjektu uvedenému v čl. 7 odst. 2 této Smlouvy, který nemá právo využít možnosti dle čl. 7 odst. 3 této Smlouvy a je zřízen na jejím území, pokud investice takového subjektu do pohledávek podle odst. 1 písm. a) tohoto článku nepřesáhnou 15 % jeho aktiv. Uplatnění této možnosti smluvní stranou je závazné pro druhou smluvní stranu.
7) Podíl uvedený v odst. 1 písm. d) tohoto článku a v odstavci 3 tohoto článku bude od 1. ledna 2011 činit 25 %.
8) Podíl uvedený v odst. 1 písm. d) tohoto článku a v odstavci 6 tohoto článku se stanoví na základě investiční politiky vymezené ve statutu fondu či v zakládacích dokumentech těchto podniků či subjektů; v případě neexistence těchto údajů se tento podíl stanoví na základě skutečného složení aktiv těchto podniků či subjektů.
Článek 9
Rozdělení daňových výnosů
1) Jersey si ponechá 25 % zadržené daně sražené podle této Smlouvy a převede zbývajících 75 % výnosů druhé smluvní straně.
2) Jersey vybírající srážkovou daň podle čl. 4 odst. 4 této Smlouvy si ponechá 25 % těchto daňových výnosů a 75 % převede České republice v poměru stanoveném pro převody podle odstavce 1 tohoto článku.
3) Tyto převody proběhnou pro každé období v jedné splátce nejpozději ve lhůtě šesti měsíců následujících po skončení zdaňovacího období stanoveného právními předpisy Jersey.
4) Jersey vybírající srážkovou daň přijme opatření nezbytná k zajištění řádného fungování systému rozdělování daňových výnosů.
Článek 10
Zamezení dvojího zdanění
1) Smluvní strana, ve které je skutečný vlastník rezidentem pro daňové účely, zajistí zamezení dvojího zdanění, k němuž by mohlo dojít v důsledku uvalení srážkové daně Jersey, která je uvedena v této Smlouvě, podle těchto ustanovení:
i) pokud byly úroky přijaté skutečným vlastníkem zdaněny srážkovou daní na Jersey, druhá smluvní strana započte daň ve výši daně sražené podle svých vnitrostátních právních předpisů. Pokud tato výše přesáhne částku daně splatnou v souladu s jejími vnitrostátními právními předpisy, vyplatí druhá smluvní strana rozdíl mezi částkou zadržené a splatné daně skutečnému vlastníkovi;
ii) pokud byl na úroky přijaté skutečným vlastníkem kromě srážkové daně uvedené v článku 4 této Smlouvy uplatněn ještě jiný druh srážkové/zadržené daně a smluvní strana, jíž je skutečný vlastník rezidentem pro daňové účely, započte tuto jinou srážkovou/zadrženou daň v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy nebo se smlouvou o zamezení dvojího zdanění, započte se tato jiná srážková/zadržená daň před uplatněním postupu podle písmena i) tohoto článku.
2) Smluvní strana, jejíž je skutečný vlastník rezidentem pro daňové účely, může nahradit mechanismus daňového zápočtu podle odstavce 1 tohoto článku vrácením srážkové daně podle článku 1 této Smlouvy.
Článek 11
Přechodná ustanovení pro převoditelné dluhové cenné papíry
1) Během přechodného období podle článku 14 této Smlouvy, avšak nejpozději do 31. prosince 2010, nebudou domácí ani mezinárodní dluhopisy ani jiné převoditelné dluhové cenné papíry, které byly poprvé emitovány před 1. březnem 2001 nebo u kterých byl původní prospekt schválen před tímto datem příslušnými orgány ve smyslu směrnice Rady 80/390/EHS nebo příslušnými orgány třetích zemí, považovány za pohledávky ve smyslu čl. 8 odst. 1 písm. a) této Smlouvy, pokud 1. března 2002 nebo později nedojde k žádné další emisi těchto převoditelných dluhových cenných papírů. Pokud však bude přechodné období podle článku 10 trvat i po 31. prosinci 2010, použijí se ustanovení tohoto článku pouze ve vztahu k převoditelným dluhovým cenným papírům:
– které obsahují doložku „gross-up“ nebo doložku předčasného splacení a
– u kterých je platební zprostředkovatel zřízen v zemi smluvní strany uplatňující srážkovou daň a provádí nebo přiznává úrokovou platbu přímo ve prospěch skutečného vlastníka, který je rezidentem druhé smluvní strany.
Pokud dojde 1. března 2002 nebo později k další emisi některého z výše uvedených převoditelných cenných papírů vydaného vládou či obdobným subjektem jednajícím jako orgán veřejné moci nebo subjektem, jehož úloha je uznána mezinárodní smlouvou, přičemž tyto subjekty jsou uvedeny v příloze k této Smlouvě, je celá emise takového cenného papíru skládající se z původní emise a ze všech emisí pozdějších považována za pohledávku ve smyslu čl. 8 odst. 1 písm. a) této Smlouvy.
Pokud dojde 1. března 2002 nebo později k další emisi výše uvedeného převoditelného cenného papíru vydaného jiným emitentem neuvedeným ve druhém pododstavci, považuje se tato další emise za pohledávku ve smyslu čl. 8 odst. 1 písm. a) této Smlouvy.
2) Žádná ze skutečností uvedených v tomto článku nebrání smluvním stranám ve zdanění příjmů z převoditelných dluhových cenných papírů uvedených v odstavci 1 v souladu s jejich vnitrostátními právními předpisy.
Článek 12
Řešení případů vzájemnou dohodou
Pokud vzniknou mezi stranami obtíže nebo pochybnosti týkající se provádění nebo výkladu této Smlouvy, smluvní strany vyvinou nejvyšší možné úsilí, aby vyřešily tuto záležitost vzájemnou dohodou.
Článek 13
Důvěrnost informací
1) Všechny informace, které byly poskytnuty a získány příslušnými orgány smluvní strany, jsou důvěrné.
2) Informace, které byly poskytnuty příslušnému orgánu smluvní strany, nesmějí být použity pro jakýkoli jiný účel než pro účely přímého zdanění, aniž by k tomu dala druhá smluvní strana písemný souhlas.
3) Poskytnuté informace se sdělí pouze příslušným osobám nebo orgánům za účelem přímého zdanění a budou použity těmito osobami nebo orgány pouze pro tyto účely nebo pro účely dohledu, včetně rozhodnutí o odvolání. Pro tyto účely mohou být informace zveřejněny ve veřejném soudním řízení.
4) Má-li příslušný orgán smluvní strany za to, že informace, které obdržel od příslušného orgánu druhé smluvní strany, mohou být užitečné pro příslušný orgán jiného členského státu, může je předat tomuto příslušnému orgánu se souhlasem příslušného orgánu, který tuto informaci poskytl.
Článek 14
Přechodné období
Na konci přechodného období vymezeného v čl. 10 odst. 2 Směrnice Jersey přestane uplatňovat srážkovou daň i rozdělení daňových výnosů stanovené v této Smlouvě a použije s ohledem na druhou smluvní stranu ustanovení o automatické výměně informací stejným způsobem stanoveným v kapitole II Směrnice. Pokud během přechodného období Jersey souhlasí, že uplatní automatickou výměnu informací stejným způsobem tak, jak je stanoveno v kapitole II Směrnice, nepoužije už srážkovou/zadrženou daň a rozdělení daňových výnosů stanovené v článku 9 této Smlouvy.
Článek 15
Vstup v platnost
Aniž jsou dotčena ustanovení článku 17 této Smlouvy, vstoupí tato Smlouva v platnost dnem 1. ledna 2005.
Článek 16
Vypovězení
1) Tato Smlouva zůstane v platnosti do vypovězení kteroukoli smluvní stranou.
2) Kterákoli smluvní strana může vypovědět tuto Smlouvu tím, že písemně oznámí vypovězení druhé smluvní straně a v tomto oznámení uvede okolnosti, které k němu vedly. V tomto případě aplikace této Smlouvy končí po uplynutí 12 měsíců od doručení oznámení.
Článek 17
Provádění a pozastavení provádění
1) Provádění této Smlouvy je závislé na přijetí a provádění opatření, která jsou v souladu nebo rovnocenná těm, která jsou uvedena ve Směrnici nebo v této Smlouvě a která stanoví stejná data provádění, všemi členskými státy Evropské unie, Spojenými státy americkými, Švýcarskem, Andorrou, Lichtenštejnskem, Monakem a San Marinem a všemi příslušnými závislými a přidruženými územími členských států Evropského společenství.
2) Nejméně šest měsíců před datem uvedeným v článku 15 této Smlouvy přijmou smluvní strany společnou dohodou rozhodnutí o tom, zda bude splněna podmínka stanovená v odstavci 1, s ohledem na to, kdy v členských státech, ve jmenovaných třetích zemích a v dotyčných závislých nebo přidružených územích vstoupí příslušná opatření v platnost.
3) S výjimkou řešení případů vzájemnou dohodou stanoveného v článku 12 této Smlouvy, provádění této Smlouvy nebo jejích částí může být pozastaveno jakoukoliv smluvní stranou s okamžitou účinností, a to oznámením druhé smluvní straně s uvedením okolností, které vedly k takovému oznámení, v případě, že bylo pozastaveno provádění směrnice, buď přechodně nebo trvale podle práva Evropského společenství, nebo v případě, že členský stát pozastaví provádění jeho prováděcích právních předpisů. Provádění této Smlouvy se musí obnovit, jakmile přestanou platit okolnosti, které vedly k jejímu pozastavení.
4) S výjimkou řešení případů vzájemnou dohodou stanoveného v článku 12 této Smlouvy, provádění této Smlouvy nebo jejích částí může být pozastaveno jakoukoliv smluvní stranou, a to oznámením druhé smluvní straně s uvedením okolností, které vedly k takovému oznámení, v případě, že jedna ze třetích zemí nebo území uvedených v odstavci 1 přestane provádět opatření uvedená v tomto odstavci. Pozastavení provádění se uskuteční nejdříve po dvou měsících od oznámení. Provádění této Smlouvy se musí obnovit, jakmile jsou opatření dotyčnou třetí stranou nebo územím znovu provedena.
Sepsáno v jazyce českém a jazyce anglickém, přičemž obě znění mají stejnou platnost.

PŘÍLOHA
SEZNAM OBDOBNÝCH SUBJEKTŮ
Pro účely článku 11 této Smlouvy se za „obdobný subjekt jednající jako orgán veřejné moci nebo subjekt, jehož úloha je uznána mezinárodní smlouvou“ považují tyto subjekty:
SUBJEKTY V RÁMCI EVROPSKÉ UNIE:
Belgie
– Vlaams Gewest (Flemish Region)
– Région wallonne (Walloon Region)
– Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brussels Region)
– Communauté française (French Community)
– Vlaamse Gemeenschap (Flemish Community)
– Deutschsprachige Gemeinschaft (German-speaking Community)
Španělsko
– Xunta de Galicia (Regional Executive of Galicia)
– Junta de Andalucía (Regional Executive of Andalusia)
– Junta de Extremadura (Regional Executive of Extremadura)
– Junta de Castilla- La Mancha (Regional Executive of Castilla- La Mancha)
– Junta de Castilla- León (Regional Executive of Castilla- León)
– Gobierno Foral de Navarra (Regional Government of Navarre)
– Govern de les Illes Balears (Government of the Balearic Islands)
– Generalitat de Catalunya (Autonomous Government of Catalonia)
– Generalitat de Valencia (Autonomous Government of Valencia)
– Diputación General de Aragon (Regional Council of Aragon)
– Gobierno de las Islas Canarias (Government of the Canary Islands)
– Gobierno de Murcia (Government of Murcia)
– Gobierno de Madrid (Government of Madrid)
– Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Government of the Autonomous Community of the Basque Country)
– Diputación Foral de Guipúzcoa (Regional Council of Guipúzcoa)
– Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Regional Council of Vizcaya)
– Diputación Foral de Alava (Regional Council of Alava)
– Ayuntamiento de Madrid (City Council of Madrid)
– Ayuntamiento de Barcelona (City Council of Barcelona)
– Cabildo Insular de Gran Canaria (Island Council of Gran Canaria)
– Cabildo Insular de Tenerife (Island Council of Tenerife)
– Instituto de Crédito Oficial (Public Credit Institution)
– Instituto Catalán de Finanzas (Finance Institution of Catalonia)
– Instituto Valenciano de Finanzas (Finance Institution of Valencia)
Řecko
– Οργανισμός Τηλεπικοινωνιών Ελλάδος (National Telecommunications Organisation)
– Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (National Railways Organisation)
– Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Public Electricity Company)
Francie
– La Caisse d′amortissement de la dette sociale (CADES) (Social Debt Redemption Fund)
– L′Agence française de développement (AFD) (French Development Agency)
– Réseau Ferré de France (RFF)(French Rail Network)
– Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (National Motorways Fund)
– Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Paris Hospitals Public Assistance)
– Charbonnages de France (CDF) (French Coal Board)
– Entreprise minière et chimique (EMC)(Mining and Chemicals Company)
Itálie
– Regions
– Provinces
– Municipalities
– Cassa Depositi e Prestiti (Deposits and Loans Fund)
Lotyšsko
– Pašvaldïbas (Local governments)
Polsko
– gminy (communes)
– powiaty (districts)
– województwa (provinces)
– związki gmin (associations of communes)
– powiatów (association of districts)
– województw (association of provinces)
– miasto stołeczne Warszawa (capital city of Warsaw)
– Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Agency for Restructuring and Modernisation of Agriculture)
– Agencja Nieruchomości Rolnych (Agricultural Property Agency)
Portugalsko
– Região Autónoma da Madeira (Autonomous Region of Madeira)
– Região Autónoma dos Açores (Autonomous Region of Azores)
– Municipalities
Česká republika
– Česká konsolidační agentura
Slovensko
– mestá a obce (municipalities)
– Železnice Slovenskej republiky (Slovak Railway Company)
– Štátny fond cestného hospodárstva (State Road Management Fund)
– Slovenské elektrárne (Slovak Power Plants)
– Vodohospodárska výstavba (Water Economy Building Company)
MEZINÁRODNÍ SUBJEKTY:
Evropská banka pro obnovu a rozvoj
Evropská investiční banka
Asijská rozvojová banka
Africká rozvojová banka
Světová banka / Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj (IBRD) / Mezinárodní měnový fond (IMF)
Mezinárodní finanční korporace
Meziamerická rozvojová banka
Fond sociálního rozvoje Rady Evropy
EURATOM
Evropské společenství
Corporación Andina de Fomento (CAF) (Andská rozvojová korporace)
Eurofima
Evropské společenství uhlí a oceli
Severská investiční banka
Karibská rozvojová banka
Jakékoliv mezinárodní závazky, k nimž mohly smluvní strany ve vztahu k výše uvedeným mezinárodním subjektům přistoupit, jsou ustanoveními článku 11 nedotčeny.
SUBJEKTY VE TŘETÍCH ZEMÍCH:
Subjekty, které splňují tato kritéria:
1) Subjekt je podle vnitrostátních kritérií jasně považován za veřejný orgán.
2) Tento veřejný orgán je netržním producentem, který spravuje a financuje skupinu činností, zejména poskytování netržního zboží a služeb, které jsou určeny k prospěchu obyvatelstva a jsou účinně kontrolovány ústřední vládou.
3) Tento veřejný orgán vytváří pravidelně vysoký dluh.
Daný stát je schopen zaručit, že tento veřejný orgán v případě doložky o hrubých úrocích ("gross-up") neuplatní předčasné splacení.

1) Úř. věst. L 157, 26. 6. 2003, s. 38.
2) Úř. věst. L 257, 4. 8. 2004, s. 7.