3/2001 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Ujednání mezi Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy České republiky a Ministerstvem školství Estonské republiky o spolupráci v oblasti školství, vědy a mládeže na léta 2000 - 2002

3
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 16. listopadu 2000 byla v Bratislavě podepsána Dohoda mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky, kterou se mění některá ustanovení Protokolu týkajícího se definice pojmu „původní výrobky“ a metod administrativní spolupráce uvedeného v článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 8. listopadu 1999, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 7. prosince 1998, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 21. prosince 1996, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky o pravidlech o původu zboží a metodách administrativní spolupráce ze dne 22. února 1993.
Dohoda vstoupila v platnost na základě svého článku 3 dne 1. ledna 2001.
České znění Dohody se vyhlašuje současně.


DOHODA
mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky, kterou se mění některá ustanovení Protokolu týkajícího se definice pojmu „původní výrobky“ a metod administrativní spolupráce uvedeného v článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 8. listopadu 1999, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 7. prosince 1998, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 21. prosince 1996, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky o pravidlech o původu zboží a metodách administrativní spolupráce ze dne 22. února 1993
Vláda České republiky a vláda Slovenské republiky podle ustanovení článku 9 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky o pravidlech o původu zboží a metodách administrativní spolupráce, ze dne 22. února 1993, se dohodly takto:
Článek 1
Protokol týkající se definice pojmu „původní výrobky“ a metod administrativní spolupráce uvedený v článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 8. listopadu 1999, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 7. prosince 1998, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 21. prosince 1996, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky o pravidlech o původu zboží a metodách administrativní spolupráce ze dne 22. února 1993, a přílohy k němu se tímto mění ve smyslu a v souladu s Přílohou, která tvoří nedílnou součást této dohody.
Článek 2
Tato dohoda tvoří nedílnou součást Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky o pravidlech o původu zboží a metodách administrativní spolupráce ze dne 22. února 1993.
Článek 3
Tato dohoda vstoupí v platnost dne 1. ledna 2001.
Dáno v Bratislavě dne 16. listopadu 2000 ve dvou původních vyhotoveních, každé v jazyce českém a slovenském, přičemž obě znění mají stejnou platnost.
Za vládu České republiky:
doc. Ing. Miroslav Grégr v. r.
ministr průmyslu a obchodu
Za vládu Slovenské republiky:
doc. Ing. Ľubomír Harach, CSc. v. r.
ministr hospodářství

Příloha
k Dohodě mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky, kterou se mění některá ustanovení Protokolu týkajícího se definice pojmu „původní výrobky“ a metod administrativní spolupráce uvedeného v článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 8. listopadu 1999, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 7. prosince 1998, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 21. prosince 1996, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky o pravidlech o původu zboží a metodách administrativní spolupráce ze dne 22. února 1993
Protokol týkající se definice pojmu „původní výrobky“ a metod administrativní spolupráce uvedený v článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 8. listopadu 1999, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 7. prosince 1998, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky ze dne 21. prosince 1996, kterou se mění ustanovení článku 1 Dohody mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky o pravidlech o původu zboží a metodách administrativní spolupráce ze dne 22. února 1993, a přílohy k němu se tímto mění takto:
1. Písmeno (i) článku 1 se nahrazuje tímto:

„(i) „přidanou hodnotou“ se rozumí cena ze závodu snížená o celní hodnotu všech použitých materiálů původních v ostatních zemích uvedených v článku 4, nebo, není-li celní hodnota známa nebo nemůže být zjištěna, o první cenu prokazatelně zaplacenou za tyto materiály ve smluvní straně,“.
2. Článek 7 se nahrazuje tímto:

Článek 7
Nedostatečné opracování nebo zpracování
1. Bez dotčení odstavce 2 se dále uvedené operace považují za opracování nebo zpracování nepostačující pro přiznání statusu původu, a to bez ohledu na splnění požadavků uvedených v článku 6:
(a) operace, které formou ochrany zajišťují dobrý stav výrobků během dopravy a skladování;
(b) rozebírání a sestavování balíků;
(c) mytí, praní, čištění; odstraňování prachu, oxidu, oleje, nátěru nebo jiných povrchových vrstev;
(d) žehlení nebo mandlování textilií;
(e) prosté natírání, malování, leštění;
(f) loupání, částečné nebo úplné bělení, leštění a glazování obilovin a rýže;
(g) operace spočívající v barvení cukru nebo vytváření kostek cukru a podobných tvarů z cukru;
(h) loupání, vypeckování a louskání ovoce, ořechů a zeleniny;
(i) broušení, ostření; prosté mletí, drcení nebo prosté řezání, stříhání, krájení, sekání, štípání;
(j) prosévání, prohazování, třídění, zařazování, srovnávání, sdružování; (včetně tvorby souprav předmětů);
(k) prosté uložení do láhví, plechovek, baněk, sáčků, pytlů, pouzder, beden, krabic, upevnění na podložky a všechny ostatní prosté balicí operace;
(l) připojování nebo tištění značek, štítků, log a jiných rozlišovacích označení na výrobky nebo jejich obaly;
(m) prosté mísení výrobků, též různých druhů;
(n) prosté sestavování částí výrobků za účelem vytvoření kompletního výrobku nebo rozebírání výrobků na části;
(o) kombinace dvou nebo více operací uvedených v písmenech (a) až (n);
(p) porážka zvířat.
2. Všechny operace provedené s danými výrobky ve smluvní straně jsou posuzovány společně při určování, zda je opracování nebo zpracování, kterému byly tyto výrobky podrobeny, považováno za nedostatečné ve smyslu odstavce 1.“.
3. Poslední věta odstavce 6 článku 15 se nahrazuje tímto:

„Ustanovení tohoto odstavce se uplatní do 31. prosince 2001.“.
4. Za článek 20 se vkládá následující článek:

„Článek 20a
Účetní rozlišování
1. Jestliže oddělené skladování zásob původních a nepůvodních materiálů, které jsou totožné a zaměnitelné, způsobuje značné náklady nebo materiální obtíže, celní orgány mohou na písemnou žádost dotčené osoby povolit použití tzv. metody „účetního rozlišování“ pro vedení takových zásob.
2. Tato metoda musí být schopna zajistit, že pro určité stanovené období je množství získaných výrobků, které mohou být považovány za „původní“, stejné jako to, které by bylo získáno, kdyby zásoby byly fyzicky odděleny.
3. Celní orgány mohou podmínit udělení tohoto povolení splněním jakýchkoli požadavků, které považují za účelné.
4. Tato metoda je zaznamenávána a uplatňována podle všeobecných účetních postupů platných v zemi, kde byl výrobek vyroben.
5. Držitel tohoto povolení může vydávat nebo žádat o důkazy původu, dle konkrétního případu, pro množství výrobků, které mohou být považovány za původní. Na žádost celních orgánů držitel předloží prohlášení o tom, jak bylo dané množství stanoveno.
6. Celní orgány kontrolují využívání povolení a mohou je kdykoli odebrat, jestliže držitel jakýmkoli způsobem zneužije povolení nebo nesplní některou z dalších podmínek stanovených tímto protokolem.“.
5. V první větě odstavce 1 článku 22 se za výraz „vývozce“ vkládá následující:

„dále jen ’schválený vývozce’,“
6. Článek 30 se nahrazuje tímto:

„Článek 30
Částky vyjádřené v euro
1. Pro uplatnění ustanovení článku 21(1)(b) a článku 26(3) v případech, kdy jsou výrobky fakturovány v jiné měně než euro, částky v národních měnách zemí uvedených v článku 4 odpovídající částkám vyjádřeným v euro stanoví každoročně každá příslušná země.
2. Zásilka může využít ustanovení článku 21(1)(b) a článku 26(3), je-li částka v měně, ve které je vystavena faktura, v souladu s částkou stanovenou příslušnou zemí.
3. Částky vyjádřené v příslušné národní měně jsou přepočtem této národní měny vůči euro podle kursu platného první pracovní den měsíce října a uplatní se od 1. ledna následujícího roku. Smluvním stranám jsou odpovídající částky oznámeny.
4. Země může částky přepočítané z euro na národní měnu zaokrouhlit směrem nahoru nebo dolů. Zaokrouhlená částka se nesmí odlišovat od částky vyplývající z přepočtu o více než 5 %. Země může ponechat ekvivalent částky vyjádřené v euro ve své národní měně nezměněný, jestliže v okamžiku každoroční úpravy podle odstavce 3 přepočet této částky, před jakýmkoli zaokrouhlením, převyšuje stávající ekvivalent v národní měně o méně než 15 %. Ekvivalent v národní měně může zůstat nezměněn, pokud by z přepočtu vyplýval pokles hodnoty tohoto ekvivalentu.
5. Částky vyjádřené v euro budou revidovány Radou celní unie, pokud o to smluvní strana požádá. Při revizi Rada celní unie posoudí potřebu zachování účinků těchto limitů v reálných hodnotách. K tomuto účelu může rozhodnout i o úpravě částek vyjádřených v euro.“.
7. Příloha II se pozměňuje následujícím:
a) pravidlo pro číslo HS 5309 až 5311 se nahrazuje tímto:

„Číslo HSPopis výrobkuOpracování nebo zpracování nepůvodních materiálů nezbytné pro získání statusu původu(1)(2)(3) nebo (4)5309 až 5311Tkaniny z jiných rostlinných textilních vláken; tkaniny z papírové příze:- Obsahující gumové nitěVýroba z jednoduché příze7)- OstatníVýroba z7): - příze z kokosových vláken, - jutové příze, - přírodních vláken, - chemických střižových vláken nemykaných, nečesaných nebo nezpracovaných jinak pro spřádání, - chemických materiálů nebo textilní vlákniny, nebo - papíru nebo potisk, spolu s nejméně dvěma přípravnými nebo dokončovacími operacemi (jako je praní, bělení, mercerování, tepelná úprava, počesávání, kalandrování, úprava proti srážlivosti, trvalá konečná úprava, dekatování, impregnace, zašívání a nopování), za předpokladu, že hodnota použité nepotisknuté textilie nepřesahuje 47,5 % ceny výrobku ze závodu.7) Pro zvláštní podmínky vztahující se na výrobky vyrobené ze směsi textilních materiálů, viz úvodní poznámka 7“.
b) pravidlo pro číslo HS 5602 se nahrazuje tímto:

„5602Plsť, též impregnovaná, povrstvená, povlečená nebo laminovaná:- Vpichovaná plsťVýroba z7): - přírodních vláken, - chemických materiálů nebo textilní vlákniny. Avšak lze použít: - polypropylenové hedvábí čísla 5402, - polypropylenová vlákna čísla 5503 nebo 5506, nebo - polypropylenový kabel čísla 5501, jejichž délková hmotnost je pro každé hedvábí nebo vlákno menší než 9 decitex, za předpokladu, že jejich hodnota nepřesahuje 40 % ceny výrobku ze závodu.- OstatníVýroba z7): - přírodních vláken, - z chemických střižových vláken vyrobených z kaseinu, nebo - chemických materiálů nebo textilní vlákniny7) Pro zvláštní podmínky vztahující se na výrobky vyrobené ze směsi textilních materiálů, viz úvodní poznámka 7“.
c) pravidlo pro kapitolu 57 se nahrazuje tímto:

„kapitola 57Koberce a jiné textilní podlahové krytiny:- Z vpichované plstiVýroba z7): - přírodních vláken nebo - chemických materiálů nebo textilní vlákniny Avšak: - polypropylenové hedvábí čísla 5402, - polypropylenová vlákna čísla 5503 nebo 5506, - polypropylenový kabel čísla 5501, jejichž délková hmotnost je pro každé hedvábí nebo vlákno menší než 9 decitex, lze použít za předpokladu, že jejich hodnota nepřesahuje 40 % ceny výrobku ze závodu. Jutová tkanina může být použita jako podložka.- Z jiné plstiVýroba z7): - přírodních vláken nemykaných, nečesaných nebo nezpracovaných jinak pro spřádání, nebo - chemických materiálů nebo textilní vlákniny- OstatníVýroba z7): - příze z kokosových nebo jutových vláken, - syntetické nebo umělé příze, - přírodních vláken, nebo - chemických střižových vláken, nemykaných, nečesaných nebo nezpracovaných jinak pro spřádání. Avšak jutová tkanina může být použita jako podložka.7) Pro zvláštní podmínky vztahující se na výrobky vyrobené ze směsi textilních materiálů, viz úvodní poznámka 7“.