903/1949 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o cenách listnatého řeziva.

903.
VYHLÁŠKA
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 18. srpna 1949
o cenách listnatého řeziva.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

§ 1.
(1) Tato vyhláška platí pro prodej listnatého řeziva, které je tříděno a měřeno podle ustanovení obsažených v příloze I. Prodej řeziva jinak tříděného nebo měřeného se nedovoluje.
(2) Z ustanovení této vyhlášky se vyjímá tvoření cen listnatého řeziva:
a) pod 20 mm tloušťky,
b) nad 6 m délky,
c) leteckého řeziva (t. j. řeziva určeného k stavbě letadel). Ceny těchto druhů řeziva mohou být sjednány volně.
§ 2.
(1) Při prodeji listnatého řeziva výrobcem nesmějí být překročeny ceny vypočtené podle přílohy II.
(2) Ceny podle odstavce 1 se rozumějí franko vagon železniční nakládací stanice výrobce.
(3) Dodává-li se řezivo na přání kupujícího na jiné místo než do železniční nakládací stanice výrobce a vzniknou-li tím vyšší výlohy, je prodávající oprávněn k ceně podle odstavce I připočítat odděleně účtovaný rozdíl mezi skutečně vzniklými náklady v přípustné výši a náklady, které by vznikly s dopravou řeziva do nejbližší nakládací stanice a s jeho naložením do železničních vagonů.
(4) Odváží-li si kupující řezivo z pily vlastními nebo jím objednanými povozy nebo nákladními auty, rozumějí se ceny podle odstavce 1 loko pila s naložením na povoz nebo nákladní auto. Je-li takto odebrané řezivo dopravováno dále po železnici, je prodávající povinen snížit cenu vypočítanou podle odstavce 1 o zvlášť účtovanou částku odpovídající nákladům, které by mu vznikly, kdyby řezivo dodal franko vagon železniční nakládací stanice.
§ 3.
(1) Při prodeji listnatého řeziva distribučním podnikem smí si distribuční podnik připočítat k cenám vypočteným podle přílohy II tyto přirážky:
a)při dodávkách přímo z pily v množství:do 1 m314%,přes 1 m3 do 10 m37%,přes 10 m32%,b)při dodávkách z distribučního skladu v množství:do 1 m333%,přes 1 do 10 m325%,přes 10 m320%,
(2) Přirážky podle odstavce 1, písm. a) smí požadovat i výrobce, který dodává řezivo přímo spotřebiteli. Dodává-li je prostřednictvím distribučního podniku v množství do 10 m3, je distribuční podnik povinen se rozdělit s výrobcem o stanovené přirážky v přiměřeném poměru.
(3) Dodává-li výrobce řezivo z vlastního distribučního skladu, který je v jiné obci než jeho pilařský závod, smí účtovati k cenám vypočteným podle přílohy II stejné přirážky jako distribuční podnik.
(4) Ceny vypočítané podle odstavce 1, písm. b) se rozumějí loko distribuční sklad s naložením na dopravní prostředek. Při zásilkách po železnici platí tyto ceny franko vagon železniční nakládací stanice.
(5) Dodává-li se řezivo z distribučního skladu na místo určení, musejí být výlohy za dopravu řeziva na místo určení účtovány odděleně v přípustné výši.
(6) Vřadí-li se do distribuce více distribučních podniků, nesmějí být ceny z tohoto důvodu zvýšeny. Prodávající distribuční podnik je povinen sdělit kupujícímu distribučnímu podniku podíl přirážky, který pro sebe vyčerpal.
§ 4.
(1) Prodávající musí řezivo před dodáním zřetelně označkovat podle ustanovení přílohy I.
(2) Prodej různých jakostních nebo rozměrových tříd za průměrnou cenu je nepřípustný.
(3) Pilopadlé řezivo smí být prodáváno jen v tom případě, neprodává-li pilařský závod nebo distribuční sklad řezivo téže dřeviny vytříděné do jakostních tříd I—III, po případě pařížské řezivo. Výjimku tvoří pouze kratiny, které smějí být, prodávány jako pilopadlé i když závod prodává řezivo téže dřeviny v normálních délkách tříděné. Jednou zvolený způsob prodeje nesmí býti měněn.
§ 5.
(1) Pro stanovení výše přirážek podle § 3, odst. 1 je rozhodným celkové množství řeziva dodané témuž kupujícímu na jednu uzávěrku, byť i v dílčích množstvích.
(2) Jestliže došlo k dílčím podávkám na jednu uzávěrku zaviněním kupujícího, a jestliže by přirážky podle § 3, odst. 1 na tyto dílčí dodávky byly vyšší než pro celou uzávěrku, je prodávající oprávněn požadovat přirážku stanovenou pro množství řeziva, které bylo dodáno vždy během jednoho kalendářního týdne.
§ 6.
Ceny vypočtené podle této vyhlášky jsou nejvyšší a rozumějí se bez všeobecné daně.
§ 7.
(1) Prodávající je povinen vésti, o prodeji a nákupu takové záznamy, aby z nich bylo možno oprávněnost požadované ceny kdykoli prokázat. Tyto záznamy musejí být uschovány alespoň 3 roky, není-li jinak předepsána delší uschovací lhůta.
(2) Na každou dodávku musí být odevzdán nebo odeslán dodací list, v němž musí být alespoň uvedena adresa kupujícího a údaje o jakosti, počtu kusů, jakož i o jednotlivých rozměrech dodaného řeziva.
§ 8.
Nejvyšší úřad cenový může povolit nebo nařídit výjimky z ustanovení této vyhlášky nebo z předpisů vydaných k jejímu provedení.
§ 9.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle části čtvrté vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového a podle předpisů toto nařízení měnících nebo doplňujících.
§ 10.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. září 1949 a platí pro všecky dodávky uskutečněné počínajíc tímto dnem. Zároveň se zrušuje vyhláška nejvyššího úřadu cenového ze dne 14. března 1947, č. 244 Ú. l. I, o cenách listnatého řeziva, jakož i platnost všech výměrů, jimiž byly upraveny ceny a platební a dodací podmínky pro listnaté řezivo.

Za předsedu:
Dr. Volf. v. r.


Příloha I. k vyhlášce 903/1949.
Část první.
Třídění a měření listnatého řeziva.
Pro zařazení řeziva do jednotlivých jakostních tříd je směrodatnou lepší strana kusu (prkna nebo fošny). Druhá strana musí vyhovovat alespoň podmínkám pro další jakostní třídu; není-li tomu tak, zařadí se kus o třídu výše, než do které by patřil podle své horší strany.
A. JAKOSTNÍ ZNAKY.
Řezivo se třídí podle těchto jakostních znaků:
1. Zbarvení:
Zbarvené dřevo je takové, které má jinou než přirozenou barvu. Za zbarvení se tedy považuje zčervenání nebo jiné zbarvení způsobené houbami, po příp. atmosférickými vlivy, pokud se tato různobarevnost nedá odstranit hoblíkem. Jaderné zbarvení se považuje za přirozené.
Zkřenčelost a nahnilost je další stupeň rozkladu dřeva, snižující již jeho pevnost a pružnost. Dříví, které nedrží hřebík, je shnilé.
2. Suky:
Zarostlé suky musejí být po celém obvodu alespoň na jedné straně kusu se dřevem pevně srostlé.
Nezarostlé suky jsou volné nebo na obou stranách kusu nedostatečně zarostlé, anebo na jedné straně úplně volné a na druhé straně jen částečně zarostlé.
Černé suky jsou suky tmavšího zbarvení, které je známkou počínající hniloby; jejím dalším stupněm jsou nahnilé suky.
Suky se měří na nejdelším a nejširším místě i se zarostlou kůrou. Nepřihlíží se k zarostlým sukům do 1 cm, k nezarostlým sukům do ½ cm největšího průměru a k černým součkům do 3 mm největšího průměru; to neplatí pro pařížské řezivo.
Zarostlá kůra je stejnou vadou jako nezarostlý suk a měří se stejným způsobem.
3. Zakřivení a zborcení:
Zakřivení je odchylka od směru podélné osy kusu a může být buď jednostranné nebo vlníté.
Zborcení je odchylka od směru osy příčné a může být buď sedlové nebo žlabovité.
4. Trhliny:
Rozlišují se:
a) podélné koncové trhliny, které se vyskytují na koncích (čelech) řeziva a probíhají od čela směrem podélným (ve směru vláken),
b) výsušné (sluneční) trhliny; vyskytují se na plochách řeziva a probíhají ve směru vláken; nesmějí procházet kusem,
c) bočné (šikmé) trhliny probíhají na plochách řeziva od bočných hran šikmo k směru vláken,
d) mrazové trhliny probíhají ve směru vláken a jsou zpravidla vroubeny různě zbarvenými pruhy nebo skvrnami.
5. Poškození hmyzem:
Drobná červotočivost je poškození dřevní tkáně drobnými druhy hmyzu,
hrubá červotočivost je poškození dřevní, tkáně chodbami větších druhů hmyzu (na př. žír tesaříka).
6. Obliny:
Musejí být zbaveny kůry. Velikost obliny u prken a fošen se zjišťuje šikmým měřením na nejširším místě, u hraněného dříví poměrem k výšce a šířce kusu. Řezivo musí být po celé délce na obou plochách alespoň pilou dotčeno.
7. Odlupčivost:
Odlupčivost je trhlina mezi letokruhy.
Všeobecně:
Stanovené jakostní znaky v příslušné jakostní třídě představují vždy dolní mez, při které ještě lze určitý kus do této třídy zařadit.
Ojediněle se vyskytující velké vady mohou být odpočítány v míře, pokud jsou vyváženy zvlášť dobrou jakostí a nesnižují podstatně užitkovou hodnotu kusu. Každý odpočet v míře musí být na kusu zřetelně vyznačen. Při zařazování řeziva do jakostních tříd se nepřihlíží k vadám, které jsou odpočítány v míře. Dodávající je povinen učinit vhodná opatření, aby se zamezilo trhání řeziva.
B. MĚŘENÍ.
Řezivo musí být na obou koncích rovně zaříznuté a tak vyrobené, aby mělo účtovanou míru i v proschlém stavu. Podměrnost následkem seschnutí dřeva se připouští až do 2% šířky a tloušťky u nejvýše 50% počtu kusů.
Běl se započítává do kubatury.
Tloušťky se měří na celé milimetry uprostřed délky kusu. Tloušťka prořezaného zboží se měří na nejtenším místě.
Šířky se měří uprostřed délky kusu i když je v tomto místě kus vydutý nebo vypuklý. Zaokrouhlují se dolů na celé centimetry. Šířka u neomítaného řeziva se zjišťuje u tlouštěk do 89 mm měřením na užší ložné ploše, u tlouštěk od 40 mm jako průměr měření obou ložných ploch.
Nejmenší šířky vrchní ložné plochy u neomítaného řeziva a nejmenší šířky u řeziva omítaného jsou:
u tlouštěkdo 26 mm10 cm,od 27 do 35 mm12 cm,od 36 do 40 mm14 cm,od 41 do 45 mm15 cm,od 46 mm výše18 cm.
U řeziva habrového, lipového, olšového, akátového, třešňového, hruškového a švestkového, jakož i u řeziva z bílého jasanu, mohou být nejmenší vrchní ložné šířky volně sjednány.
Délky se měří v odstupňování po 10 cm; zaokrouhlují se dolů na celé decimetry.
Normální délka u omítaného i neomítaného řeziva je 2—6 m. Výjimku tvoří řezivo ořechové, akátové, třešňové, hruškové a švestkové, u něhož normální délka je 1—6 m.
Krychlový obsah řeziva se počítá v metrické míře na 3 desetinná místa.
C. ZNAČKOVANÍ.
Značkuje se:
Řezivo I. jakostní třídy jednotlivě (každý kus) červenou barvou nebo číslicí 1,
řezivo II. jakostní třídy jednotlivě (každý kus) modrou barvou nebo číslicí 2,
řezivo III. jakostní třídy jednotlivě nebo skupinově černou barvou nebo číslicí 3,
pařížské řezivo jednotlivě (každý kus) zelenou barvou nebo písmenem P.
D. JAKOSTNÍ TŘÍDY.
Neopracovaná prkna a fošny.
I. Dub zimní a letní.
Boules — je neomítané řezivo vyrobené z kulatiny I. jakostní třídy o nejmenším středním průměru 30 cm bez kúry. Všechny kusy z jednoho kmene musejí být znovu na sebe složené a do červena oškrábané (zbavené horky). Jakost řeziva nesmí být horší než u řeziva I. jakostní třídy.
I. jakostní třída:
Řezivo smí být:
1. zbarvené do 5% plochy kusu.
Řezivo smí mít:
2. s výjimkou prvních 2 bm, které musejí být bezsuké, na každém dalším běžném metru 1 zdravý zarostlý suk do 8 cm největšího průměru,
3. na obou čelech po jedné rovné koncové trhlině; u délek pod 2 m nesmí součet délek obou trhlin být větší než šířka kusu, u délek od 2 m nesmí žádná z těchto trhlin být delší než šířka kusu,
4. výsušné trhliny na jedné ploše nejvýše do hloubky 3 mm,
5. žír tesaříka, neproniká-li hlouběji než do ⅓ tloušťky,
6. u neomítaného řeziva jednostranné zakřivení, a to u délek pod 2 m do výšky oblouku 5 cm, u délek od 2 m do výšky oblouku nepřesahující ½ šířky kusu,
7. u omítaného řeziva oblinu do 1/4 délky a ⅓ tloušťky kusu, jakož i na obou hranách téže plochý stopy běli nejvýše do ½ tloušťky a 2 cm šířky kusu.
Vyloučeno je řezivo s dvojitou dření, drobnou červotočivostí, se zarostlou kůrou, mrazovými a bočními trhlinami, řezivo odlupčivé, jakož i točitě rostlé.
II. jakostní třída:
Řezivo smí být:
1. zbarvené do 20 % plochy kusu,
2. ojediněle mírně zborcené.
Řezivo smí mít:
3. na každém běžném metru 1 zdravý, zarostlý a nezbarvený suk až do 15 cm největšího průměru, nebo na místo tohoto suku jeden vyhnilý suk do 8 cm největšího průměru; k zdravým, zarostlým a nezbarveným sukům do 4 cm největšího průměru se nepřihlíží,
4. koncové trhliny, které nejsou delší než dvojnásobek šířky kusu a boční trhliny, pokud nejsou delší (4 šířky kasu; nepřiblíží se k mrazovým trhlinám, jsou-li odpočítány v míře,
5. pronikající žír tesaříka,
6. u neomítaného řeziva jednostranné zakřivení do výšky oblouku nepřesahující ½ šířky kusu,
7. u omítaného řeziva oblinu do ½ délky kusu, která nesmí být větší než tloušťka kusu; 1. běli se nepřihlíží.
Vyloučeno je řezivo s drobnou červotočivostí, se zarostlou kůrou, řezivo odlupčivé a točitě rostlé.
III. jakostní třída:
Řezivem III. jakostní třídy se rozumí takové zboží, které neodpovídá jakostním předpisům I. a II. třídy, pokud je technicky použitelné jako řezivo.
Pařížské řezivo (jen rovnoběžně omítané):
Řezivo smí mít:
1. ojedinělé, zdravé, zarostlé a nezbarvené suky do 5 nim největšího průměru; u délek cd 2 m je přípustný na jedné straně na každém běžném metru jeden zdravý, zarostlý, nezbarvený a nepronikající suk až do 1 cm největšího průměru,
2. výsušné trhliny jen na jedné ploše nebo hraně, pronikající do hloubky nejvýše 3 mm a u délek od 2 m rovnou koncovou trhlinu, není-li delší než šířka kusu,
3. povrchově stopy po žíru tesaříkem a u délek od 2 m malé skladové skvrny a ojedinělé stopy po vyhnilých sucích do 5 mm největšího průměru, nepronikají-li hlouběji než do ¼ tloušťky kusu.
Vyloučeno je řezivo zbarvené, zborcené, červotočivé, odlupčivé, s nahnilými suky, se šikmými a pronikajícími trhlinami a mrazovými trhlinami.
2. Buk.
Bukové řezivo je pařené a nepařené. Pařené řezivo I. třídy musí být řádně propařeno a musí mít stejnoměrnou barvu.
Boules — je neomítané řezivo vyrobené z kulatiny I. jakostní třídy o nejmenším středním průměru 30 cm bez kůry. Všechny kusy z jednoho kmene musejí být znovu na sebe složené. Jakost řeziva nesmí být horší než u řeziva I. jakostní třídy.
I. jakostní třída:
Řezivo smí mít:
1. s výjimkou prvních dvou běžných metrů, které musejí být bezsuké, na každém dalším běžném metru jeden zdravý, zarostlý, nezbarvený suk až do 10 cm největšího průměru,
2. na obou čelech rovné koncové trhliny, a to:
a) u řeziva pod 2 m nesmí délka jednotlivých trhlin být větší než šířka kusu,
b) u řeziva od 2—4 m nesmí délka jednotlivých trhlin přesahovat dvojnásobnou šířku kusu,
c) u řeziva nad 4 m nesmí délka jednotlivých trhlin přesahovat trojnásobnou šířku kusu,
3. výsušné trhliny jen na jedné ploše nejvýše do hloubky 3 mm,
4. skladovou plíseň nepronikající hlouběji než 1 mm, u řeziva nad 40 mm tloušťky nejvýše do 2 mm,
5. malé stopy po skladování, příznaky zkřenčelosti na obou čelech, jejíž délka nesmí být větší než ½ šířky kusu,
6. sedlové a žlabovité zborcení horních kusů do výšky oblouku 2 cm nejvýše u 10 % kusů celkového dodávaného množství,
7. zdravé jádro,
8. u neomítaného řeziva jednostranné zakřivení, a to u délek pod 2 m do výšky oblouku 5 cm, u délek od 2 m do výšky oblouku nepřesahující ½ šířky kusu,
9. u omítaného řeziva oblinu do ¼ délky a ⅓ tloušťky kusu,
10. na jedné straně proříznutou dřeň.
Vyloučeno je řezivo s dvojitou dření, plamencovým jádrem, s bočnými, šikmými a mrazovými trhlinami, jakož i řezivo odlupčivé a točitě rostlé.
II. jakostní třída:
Řezivo smí být:
1. zbarvené do 20% plochy kusu,
Řezivo smí mít:
2. zdravé, zarostlé, nezbarvené suky do 4 cm největšího průměru a na každém běžném metru 1 zdravý, zarostlý, nezbarvený suk do 15 cm největšího průměru nebo na místo tohoto suku 1 vyhnilý suk do 8 cm největšího průměru,
3. koncové trhliny bez omezení velikosti, mrazové trhliny do ½ délky kusu, pokud podstatně nesnižují použivatelnost řeziva, boční trhliny, které nejsou delší než ½ šířky kusu,
4. souvislou plíseň, pokud nerozrušuje strukturu dřeva, souvislé příznaky zkřenčelosti na obou čelech, jejíž délka nesmí být větší než šířka kusu,
5. u neomítaného řeziva jednostranné zakřivení do výšky oblouku, nepřesahující ½ šířky kusu,
6. u omítaného řeziva oblinu do ½ délky kusu, která nesmí být větší než tloušťka kusu,
7. do 20% kusů dodávaného množství zarostlou kůru, malou odlupčivost, zborcení, ojedinělé černé suky a točivost.
III. jakostní třída:
Řezivem III. jakostní třídy se rozumí takové zboží, které neodpovídá jakostním předpisům I. a II. třídy, pokud je technicky použitelné jako řezivo.
3. Jasan, cer (quercus cerris), jilm, akát a ořech.
Třídí se jako dub, při čemž u jilmu a ceru je přípustná — vzhledem k jejich vlastnostem — odlupčivost, kterou je nutno odpočítat v míře. Zdravé jádro u jasanu je přípustné.
4. Javor, habr, bříza, olše, hruška, třešeň a švestka.
Třídí se jako buk. U olše je přípustná vyhnilá dřeň a vyhnilé suky, nutno je však odpočítat v míře. U habru a hrušky jsou přípustné trhliny na obou plochách až do 3 mm hloubky.
5. Lípa, topol, vrba, osika a ostatní měkké listnáče.
Třídí se jako buk. Připouští se vyhnilá dřeň a větší vyhnilé suky než je stanoveno u bukového řeziva, nutno je však odpočítat v míře; u topolů a vrb je přípustná odlupčivost.
U I. jakostní třídy se připouští žír tesaříka (hrubá červotočivost), nejvýše však do ½ tloušťky prkna, u II. jakostní třídy smí žír tesaříka (hrubá červotočivost) pronikat na obě plochy.
6. Dílenské řezivo.
Je řezivo dodávané na zvláštní objednávku československým drahám, národnímu podniku, nebo výrobcům železničních vozidel, v jakosti a rozměrech předepsaných pro stavbu železničních vozidel. Třídí se jako neopracovaná prkna a fošny, s tím rozdílem, že dílenské řezivo jasanové, dubové a jilmové, I. jakostní třídy, pod 50 mm tloušťky, musí být bez dřeně; u řeziva od 30 mm tloušťky může být 30 % kusů s dření proříznutou.
Část druhá.
Třídění a měření surových vlysů.
Pro zařazení surových vlysů do jednotlivých jakostních tříd jsou směrodatné obě hrany a obě strany surového vlysu. Surové vlysy se vyrábějí z dubu jasanu, jilmu a výjimečně též z jiných dřevin. Pokud se k výrobě použije dubu cerového, musí být zvlášť vytříděn a označen.
Bukové surové vlysy musejí být dobře propařené a mít stejnoměrnou barvu. Vlysy červotočivé nebo jinak hmyzem poškozené jsou nepřípustné.
A. JAKOSTNÍ ZNAKY.
Surové vlysy se třídí podle stejných jakostních znaků jako listnaté řezivo (část první, oddíl A). Není však přípustné jakékoli vady odpočítávat v míře.
B. MĚŘENÍ.
Surové vlysy musejí být ostře rovnoběžně omítané, pravoúhle zaříznuté a vyrobené s nadmírou, která činí v proschlém stavu u šířek 3 mm, u délek 2 cm; nadmíra se nepočítá do hmoty. Podměrnost následkem seschnutí dřeva se připouští až do 4% tloušťky a do 2% šířky.
Tloušťka se měří na celé milimetry. Normální tloušťka je 26 mm, tenčí zboží se přípustné jen po dohodě s kupujícím, musí však být zvlášť vytříděné a označené.
Šířka se měří u šířek do 45 mm po 5 mm, u šířek od 50 mm na celé centimetry; zjištěná míra se zaokrouhluje vždy dolů.
Délka se měří až po 100 cm s odstupňováním po 5 cm, u délek přes 100 cm s odstupňováním po 10 cm; zjištěná míra se zaokrouhluje vždy dolů.
C. JAKOSTNÍ TŘÍDY.
I. jakostní třída:
Surové vlysy musejí být:
1. zdravé, bez trhlin a dřeně,
2. na vnitřní (pravé) straně bez jakýchkoliv vad; obě hrany této strany musejí být ostré a bez chyb.
Na vnější (levé) straně smějí mít:
3. u dubu a jilmu běl od 1 cm šířky a 3 mm tloušťky,
4. dobře zarostlé zdravé suky do 1 cm průměru, nepronikající na pravou stranu,
5. malé skladové pruhy, zdravé načervenalé skvrny, proužky a tečky. Bukové vlysy musejí mít jednu plochu bez jádra.
II. jakostní třída:
Surové vlysy musejí být:
1. zdravé, bez trhlin a dřeně.
Surové vlysy smějí mít:
a) na vnitřní (pravé) straně:
2. šikmé letokruhy, malé, zdravé, dobře hoblovatelné suky do 1 cm průměru, a to: až do délky 50 cm 1 suk, u délek nad 50 cm nejvýše 2 suky,
3. stopy po skladových skvrnách, načervenalosti, různě zbarvené skvrny, tečky a drobné vady, které použitelnost zboží nesnižují;
a) na vnější (levé) straně:
4. běl u dubu a jilmu do 1 cm šířky a 5 mm tloušťky.
III. jakostní třída:
Surové vlysy musejí být:
1. dobře hoblovatelné a prakticky zdravé.
Surové vlysy smějí mít:
a) na vnitřní (pravé) straně:
2. jeden zdravý, hoblovatelný suk do 2 cm průměru,
3. menší načervenalost, nebo červené pruhy,
4. sluneční trhliny, které neprocházejí vlysem,
5. příčné, hrubé letokruhy a menší točivost;
b) na vnější (levé) straně:
6. běl u dubu a jilmu do tloušťky 5 mm,
7. dřeň a mrazové trhlinky.

Příloha II. k vyhlášce č. 903/49.
Ceny listnatého řeziva.
I. Prkna a fošny.
1. Základní ceny.
A. Řezivo normálních délek.
DřevinaRozměryNeomítanéRovnoběžně omítanéTloušťkaŠířkaBoulesPilo-padléJakostní třídaIIIIIIIIIIIImmcmKčs/m3Ořech, třešeň20do 24 od 254100330040503350—44503650—26–100do 24 od 25325039503250—43503550—přes 100do 24 od 25335040503350—44503650—Dub jemnoletý20do 32 od 33380028003550275041003200—39003000—4400350026–100do 32 od 33270034502700—40003100—38002950—43003400přes 100do 32 od 33280036002800—41003200—39003100—44003400—Dub s výjimkou ceru, jasan t. zv. bílý20do 32 od 333450256032502510170037402900200035402750185040303190220026–100do 32 od 332460315024601650364028501950344027001800393031402150přes 100do 32 od 332560325025601750374029502050354028001900403032402250Hruška, švestka20do 24 od 253500260033002550170038002950200036002800185041003250220026–100do 24 od 252500320025001650370029001950350027501800400032002150přes 100do 24 od 252600330026001750380030002100360028501900410033002250Habr, akát20do 24 od 252900221027102210160029502410175026–100do 24 od 252160266021601550290023601700přes 100do 24 od 252260276022601650300024601800Jasan, javor, jilm20do 32 od 332900221027102210160031002450185029502410175033502750200026–100do 32 od 332160266021601550305024001800290023601700330027001950přes 100do 32 od 332260276022601650315025001900300024601800340028002050Lípa, bříza, olše20do 24 od 25206025202050150027502330165026-100do 24 od 2527002000247020001450270022801600přes 100do 24 od 252100257021001550280023801700Osika, topol, vrba20do 32 od 33187022101870115024102060130026–100do 32 od 3322601820216018201100236020101250přes 100do 32 od 331920226019201200246021101350Kaštan, jeřáb20do 32 od 33182021101830105023102020125026–100do 32 od 3321601770206017701000226019701200přes 100do 32 od 331870216018701100236020701300Buk nepářeny20do 32 od 33177022102020135023102020155019701770150025102210170026–100do 32 od 3321601720197021601300226019701500172019201450246021601650přes 100do 32 od 331820207018201400236021701600226020201550256022601750Ostatní listnáče20do 32 od 33172020601720110022601920125026–100do 32 od 3321101670201016701050221018701200přes 100do 32 od 331770211017701150231019701300
B. Kratiny.
Jakostní třídaSrážka ze základních cen prken a fošen normální délkydub, jasan t. zv. bílýbukořech, třešeňostatní dřevinyKčs/m3I.500250700350II.550300900400III.650400—500pilopadlé550300900400boules500250700350
2. Přirážky k základním cenám:
a)na délku (neplatí pro kratiny)50.— Kčs m3b)na dílenské řezivo100.— Kčs m3
Přirážka na délku smí být požadována ten tehdy, je-li kupujícím předem výslovně objednáno a prodávajícím také skutečné dodáno řezivo v přesně určených délkách, a to nejméně 1 m3 od každé jednotlivé délky.
Je-li účtována přirážka na dílenské řezivo, nesmí již být účtována přirážka na délku.
C. Pařížské řezivo.
Nejvyšší cena u výrobce za 1 m33600.— Kčs.
II. Surové vlysy.
1. Základní ceny.
DřevinaJakostní třídaIIIIIIKč/m3dub (s výjimkou ceru), jasan340028002000buk (pařený)22001800—jilm29002300—cer18001500—
2. Přirážka na t. zv. „zrcadlové“ surové vlysy20%.
III. Zvláštní sazby.
1. Za umělé vysoušení 1 m3 řeziva Příplatek za umělé vysoušení smí být požadován jen tehdy, je-li umělé vysoušení provedeno na výslovné přání kupujícího.150.— Kčs.2. Za paření 1 m3 bukového řeziva120.— Kčs.
IV. Zaokrouhlování cen.
1. Výsledné ceny 1 m3 řeziva, vypočítané podle této přílohy, se zaokrouhlují na celé pětikoruny, a to tak, že se nepřihlíží k částkám do 2.50 Kčs a částky přes 2.50 Kčs se zaokrouhlují na nejblíže vyšší celé pětikoruny.
2. Ustanovení odstavce 1 se použije obdobně při výpočtu přirážek podle § 3 vyhlášky.