359/2021 Sb.
Nařízení vlády, kterým se mění nařízení vlády č. 454/2009 Sb., kterým se pro účely trestního zákoníku stanoví, co se považuje za látky s anabolickým a jiným hormonálním účinkem a jaké je jejich větší množství, a co se pro účely trestního zákoníku považuje za metodu spočívající ve zvyšování přenosu kyslíku v lidském organismu a za jiné metody s dopingovým účinkem, ve znění nařízení vlády č. 2/2012 Sb.

359
NAŘÍZENÍ VLÁDY
ze dne 20. září 2021,
kterým se mění nařízení vlády č. 454/2009 Sb., kterým se pro účely trestního zákoníku stanoví, co se považuje za látky s anabolickým a jiným hormonálním účinkem a jaké je jejich větší množství, a co se pro účely trestního zákoníku považuje za metodu spočívající ve zvyšování přenosu kyslíku v lidském organismu a za jiné metody s dopingovým účinkem, ve znění nařízení vlády č. 2/2012 Sb.
Vláda nařizuje podle § 289 odst. 4 zákona č. 40/2009 Sb., trestní zákoník:

Čl. I
Nařízení vlády č. 454/2009 Sb., kterým se pro účely trestního zákoníku stanoví, co se považuje za látky s anabolickým a jiným hormonálním účinkem a jaké je jejich větší množství, a co se pro účely trestního zákoníku považuje za metodu spočívající ve zvyšování přenosu kyslíku v lidském organismu a za jiné metody s dopingovým účinkem, ve znění nařízení vlády č. 2/2012 Sb., se mění takto:
1. Příloha č. 1 včetně nadpisu zní:

„Příloha č. 1 k nařízení vlády č. 454/2009 Sb.
Látky s anabolickým a jiným hormonálním účinkem
A. ANABOLICKÉ LÁTKY
A.1 Androgenní anabolické steroidy (AAS)
a) exogenní AAS
1. 1-androstendiol (5a-androst-1-en-3b,17b-diol);
2. 1-androstendion (5a-androst-1-en-3,17-dion);
3. 1-testosteron (17b-hydroxy-5a-androst-1-en-3-on);
4. 4-hydroxytestosteron (4,17b-dihydroxyandrost-4-en-3-on);
5. 19-norandrostendion (estr-4-en-3,17-dion);
6. bolandiol (19-norandrostendiol);
7. bolasteron;
8. boldenon;
9. boldion (androsta-1,4-dien-3,17-dion);
10. danazol (17a-ethynyl-17b-hydroxyandrost-4-eno[2,3-d]isoxazol);
11. dehydrochlormethyltestosteron (4-chloro-17b-hydroxy-17a-methylandrosta-1,4-dien-3on);
12. desoxymethyltestosteron (17a-methyl-5a-androst-2-en-17b-ol);
13. drostanolon;
14. estra-4,9-dien-3,17-dion (19-norandrosta-4,9-dien-3,17-dion);
15. ethylestrenol (19-nor-17a-pregn-4-en-17-ol);
16. fluoxymesteron;
17. formebolon;
18. furazabol (17b-hydroxy-17a-methyl-5a-androstano[2,3-c]-furazan);
19. gestrinon;
20. kalusteron;
21. klostebol;
22. mestanolon;
23. mesterolon;
24. metandienon (17b-hydroxy-17a-methylandrosta-1,4-dien-3-on);
25. methandriol;
26. methasteron (2a, 17a-dimethyl-5a-androstan-3-on-17b-ol);
27. metenolon;
28. methyl-1-testosteron (17b-hydroxy-17a-methyl-5 a-androst-1-en-3-on);
29. methyldienolon (17b-hydroxy-17a-methylestra-4,9-dien-3-on);
30. methylnortestosteron (17b-hydroxy-17a-methylestr-4-en-3-on);
31. methyltestosteron;
32. methyltrienolon (17b-hydroxy-17a-methylestra-4,9,11-trien-3-on);
33. miboleron;
34. nandrolon;
35. norboleton;
36. norklostebol;
37. norethandrolon;
38. oxabolon;
39. oxandrolon;
40. oxymesteron;
41. oxymetholon;
42. prostanozol ([3,2-c]pyrazol-5a-etioallocholan-17b-tetrahydropyranol);
43. quinbolon;
44. stanozolol;
45. stenbolon;
46. tetrahydrogestrinon (18a-homo-pregna-4,9,11-trien-17b-ol-3-on);
47. trenbolon;
48. další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky;
b) endogenní AAS
1. 4-androstendiol (androst-4-en-3b, 17b-diol);
2. 5-androstendion (androst-5-en-3, 17-dion);
3. 19-norandrosteron;
4. 19-noretiocholanolon;
5. 3a-hydroxy-5a-androstan-17-on;
6. 3b-hydroxy-5a-androstan-17-on;
7. 5a-androstan-3a, 17a-diol;
8. 5a-androstan-3a, 17b-diol;
9. 5a-androstan-3b, 17a-diol;
10. 5a-androstan-3b, 17b-diol;
11. androst-4-en-3a, 17a-diol;
12. androst-4-en-3a, 17b-diol;
13. androst-5-en-3a, 17a-diol;
14. androst-5-en-3a, 17b-diol;
15. androst-5-en-3b, 17a-diol;
16. androstendiol (androst-5-en-3b, 17b-diol);
17. androstendion (androst-4-en-3, 17-dion);
18. dihydrotestosteron;
19. epi-dihydrotestosteron;
20. prasteron (dehydroepiandrosteron DHEA);
21. testosteron;
22. další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky.
A.2 Ostatní anabolické látky
1. klenbuterol;
2. selektivní modulátory androgenových receptorů (SARM), například:
2.1 ligandrol (LGD-40233);
3. tibolon;
4. zeranol;
5. zilpaterol;
6. další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky.
B. PEPTIDOVÉ HORMONY, RŮSTOVÉ FAKTORY, PŘÍBUZNÉ LÁTKY A MIMETIKA
B.1 Látky stimulující erytropoesu
a) agonisté erytropoetinového receptoru, například:
1. darbepoetiny (dEPO);
2. erytropoetiny (EPO);
3. sloučeniny založené na EPO, například:
3.1 EPO-Fc;
3.2 methoxypolyethylenglykol-epoetin beta (CERA);
4. EPO-mimetické prostředky a jejich sloučeniny, například:
4.1 CNTO 530;
4.2 peginesatid;
b) aktivační prostředky hypoxii vyvolávajícího faktoru (HIF), například:
1. daprodustat (GSK1278863);
2. IOX2 molidustat (BAY 85-3934);
3. roxadustat (FG-4592);
4. vadadustat (AKB-6548);
c) inhibitory GATA, například:
1. K-11706;
d) inhibitory signalizace transformujícího růstového faktoru beta (TGF - β), například:
1. luspatercept;
2. sotatercept.
B.2 Peptidové hormony a jejich uvolňující faktory
a) choriogonadotropin (CG) a luteinizační hormon (LH) a jejich uvolňující faktory
1. buserelin;
2. deslorelin;
3. gonadorelin;
4. goserelin;
5. leuprorelin;
6. nafarelin;
7. triptorelin;
b) kortikotropiny, jejich uvolňující faktory;
c) růstový hormon (GH), jeho fragmenty a uvolňující faktory
1. fragmenty růstového hormonu, například:
1.1 AOD-9604;
1.2 hGH 176-191;
2. hormon uvolňující růstový hormon (GHRH) a jeho analoga, například:
2.1 CJC-1293;
2.2 CJC-1295;
2.3 CJC-1295 DAC;
2.4 dumorelin;
2.5 rismorelin;
2.6 sermorelin;
2.7 somatorelin;
2.8 tesamorelin;
d) sekretagogy růstového hormonu (GHS) a agonisté ghrelinového receptoru, například:
1. anamorelin;
2. ibutamoren (MK-677);
3. ipamorelin (NNC 26-0161);
4. lenomorelin (ghrelin);
5. macimorelin;
6. tabimorelin;
e) uvolňující peptidy růstového hormonu GH (GHRP), například:
1. alexamorelin;
2. examorelin (hexarelin);
3. GHRP-1;
4. GHRP-2 (pralmorelin);
5. GHRP-3;
6. GHRP-4;
7. GHRP-5;
8. GHRP-6;
f) další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky.
B.3 Růstové faktory a modulátory růstových faktorů
a) fibroblastové růstové faktory (FGF);
b) hepatocytový růstový faktor (HGF);
c) insulinu podobný růstový faktor-1 (IGF-1) a jeho analoga;
d) mechanické růstové faktory (MGF);
e) růstový faktor odvozený z krevních destiček (PDGF);
f) thymosin-β4 a jeho deriváty, například:
1. TB-500;
g) vaskulárně-endoteliární růstový faktor (VEGF);
h) další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky.
C. HORMONOVÉ A METABOLICKÉ MODULÁTORY
C.1 Inhibitory aromatáz
1. aminoglutethimid;
2. anastrozol;
3. exemestan;
4. formestan;
5. letrozol;
6. testolakton;
7. další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky.
C.2 Selektivní modulátory estrogenových receptorů (SERM)
1. raloxifen;
2. tamoxifen;
3. toremifen;
4. další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky.
C.3 Ostatní antiestrogenní látky
1. cyklofenil;
2. fulvestrant;
3. klomifen;
4. další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky.
C.4 Látky modifikující funkce myostatinu včetně inhibitorů myostatinu
C.5 Metabolické modulátory
a) aktivátory AMP-aktivované proteinkinázy (AMPK), například:
1. AICAR;
b) agonisté receptoru δ aktivovaného peroxizomovými proliferátory (PPARδ), například:
1. cardarin (GW1516, GW501516, endurobol);
c) insuliny a mimetika insulinů;
d) meldonium;
e) agonisté Rev-ErbA, například:
1. Stenabolic (SR9009);
f) další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky.
C.6 Melanocyty stimulující hormony
a) syntetická analoga α-MSH, například:
1. bremelanotid;
2. melanotan I (afamelanotid);
3. melanotan II;
b) další látky s podobnou chemickou strukturou nebo podobnými biologickými účinky.“.
2. V příloze č. 2 část B včetně nadpisu zní:

„B. GENOVÝ DOPING
1. Použití normálních nebo geneticky modifikovaných buněk s potenciálem zvýšit sportovní výkon.
2. Použití nukleových kyselin nebo jejich analogů, které mohou změnit sekvence genomu nebo expresi genu mechanismy zahrnujícími například technologie úprav genů, umlčování genů a technologie přenosu genů.“.

Čl. II
Účinnost
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2022.

Předseda vlády:
Ing. Babiš v. r.
Ministryně spravedlnosti:
Mgr. Benešová v. r.