1663/1948 Ú. l. I
Vyhláška Svazu pro hospodaření obilím, kterou se vydává tržní řád pro obilí, mlýnské výrobky, krmiva a některé další zboží pro hospodářský rok 1948/1949.

1663.
VYHLÁŠKA
Svazu pro hospodaření obilím
ze dne 24. července 1948,
kterou vydává tržní řád pro obilí, mlýnské výrobky, krmiva a některé další zboží pro hospodářský rok 1948/1949.
Svaz pro hospodaření obilím, v dalším Svaz, vyhlašuje na základě zmocnění ministerstva výživy podle § 6 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství, podle ustanovení vyhlášky ministra zemědělství č. 13/1941 Sb., se souhlasem ministerstva zemědělství a se zmocněním a souhlasem nejvyššího úřadu cenového:

První část.
Základní ustanovení.
§ 1.
Rozsah vyhlášky.
Tímto tržním řádem se upravuje na hospodářský rok 1948/1949:
a) výkup a dodávky obilí, luštěnin a olejnin (§§ 11—49),
b) výroba a rozdělování mlýnských výrobků (§§ 50—86),
c) výroba a rozdělování výrobků z mouky (§§ 87—118),
d) výkup a zpracování čekanky, výroba a rozdělování kávovin, rozdělování kávy, čaje a rýže (§§ 119—156),
e) výroba a rozdělování krmiv (§§ 157—190),
f) výkup a dodávky sena a slámy (§§ 191—199),
g) některé povinnosti osob a podniků, které zboží uvedené pod písm. a)—f) vykupují, vyrábějí, zpracovávají (opracovávají), dovážejí, vyvážejí, skladují nebo rozdělují (§§ 200—232).
§ 2.
Hospodářský rok.
Hospodářským rokem 1948/1949 se rozumí doba od 1. července 1948 do 30. června 1949.
§ 3.
Výsadní obilní společnost.
(1) Obchodní úkoly vyplývající z činnosti Svazu provádí Výsadní obilní společnost, v dalším Společnost, a to sama nebo prostřednictvím jiných osob nebo podniků.
(2) Společnost je povinna pověřiti prováděním určitých úkolů jiné osoby nebo podniky, rozhodne-li tak Svaz se souhlasem ministerstva výživy.
(3) Pověření podle odstavců 1 a 2 může býti uděleno pro určité druhy úkolů nebo jen pro jednotlivé úkoly, a to až do odvolání nebo na určitou dobu.
§ 4.
Pobočky a oblastní úřadovny.
(1) Svaz a Společnost vykonávají některé své úkoly v zemi Moravskoslezské prostřednictvím své pobočky v Brně.
(2) Svaz a Společnost zřídí pro určité oblasti k obstarávání některých úkolů oblastní úřadovny. Sídla již zřízených oblastních úřadoven Svazu a Společnosti a oblasti působnosti jednotlivých oblastních úřadoven jsou uvedeny v příloze č. 1.
§ 6.
Dodržování příkazů.
Osoby a podniky uvedené v § 1, písm. g) jsou povinny dodržovati při své činnosti všechny platné předpisy a opatření vydaná k jejich provedení; jsou zejména povinny vyhověti příkazům a směrnicím, jež vydají Svaz nebo Společnost, a jsou povinny zaříditi vše, aby uvedené předpisy, směrnice a příkazy byly splněny.
§ 7.
Opatrování zboží.
Osoby a podniky uvedené v § 1, písm. g) jsou povinny opatrovati zboží vyjmenované v § 1 s péčí řádného hospodáře (obchodníka), zejména nakládati s ním tak, aby neutrpělo na jakosti.
§ 8.
Dovážené a vyvážené zboží.
(1) Ustanovení tohoto tržního řádu platí i pro zboží dovezené z ciziny nebo vyvážené do ciziny, pokud nebylo jinak výslovně stanoveno.
(2) Zbožím dovezeným z ciziny, na které se vztahuje tento tržní řád, lze nakládati jen podle směrnic Svazu nebo Společnosti.
§ 9.
Kontrola.
(1) Osoby a podniky uvedené v § 1, písm. g) jsou povinny umožniti kontrolním orgánům Svazu nebo Společnosti výkon všech opatření, k nimž jsou oprávněni.
(2) Výlohy za revise, které jsou nutné, protože revise musela býti pro nepořádné vedení předepsaných knih a záznamů nebo pro jiné zaviněné počínání držitele nebo vedoucího podniku přerušena a později opakována nebo prodloužena, mohou býti uloženy podniku.
§ 10.
Hospodářské výkazy.
Hospodářským výkazem podle této vyhlášky se rozumí „Hospodářský výkaz zemědělce pro rok 1948/49“, který vedou zemědělské závody podle ustanovení vyhlášky ministra zemědělství ze dne 15. prosince 1945, č. 95/1946 Ú. l. I.
Druhá část.
Obilí, luštěniny, olejniny.
A.
Výkup a dodávky.
§ 11.
Vymezení pojmů.
Podle tohoto tržního řádu se rozumí:
a) obilím všechny druhy vymlácené a nevymlácené pšenice, žita, ječmene, ovsa, pohanky a prosa, všechny druhy vyluštěné nebo nevyluštěné (dozrálé) kukuřice a směsi dvou nebo několika druhů obilí;
b) luštěninami suchý hrách, čočka, fazole a směsi z nich, jakož i krmné luštěniny, t. j. krmný hrách, krmné fazole, vikev, koňský bob, peluška, lupina a směsi z nich;
c) olejninami řepka, řepice, hořčice, lněné semeno, konopné semeno, mák, slunečnice, soja, světlice, ohnice a lnička.
§ 12.
Výhradní oprávnění Společnosti.
(1) Výhradní oprávnění k výkupu a dodávkám obilí, luštěnin a olejnin má Společnost.
(2) Pěstitelé chlebového obilí (pšenice, žita a soureže, t. j. směsi pšenice a žita), pohanky, prosa, jedlých luštěnin a olejnin smějí zcizovati tyto plodiny výhradně Společnosti, po případě osobám a podnikům, které Společnost pověřila výkupem těchto plodin (§ 13). Toto ustanovení neplatí pro poskytování naturálních dávek podle platných předpisů o samozásobení a pro výměnu mezi pěstiteli pro získání vhodného osiva podle směrnic o opatřování osiva.
(3) Pěstitelé ječmene, ovsa, kukuřice a krmných luštěnin smějí tyto plodiny zcizovati výhradně Společnosti, po případě osobám a podnikům, které Společnost pověřila výkupem těchto plodin (§ 13). Toto ustanovení neplatí pro poskytování naturálních dávek, pokud tím nebude ohroženo splnění dodávkových povinností, a pro výměnu za týž nebo jiný druh krmného obilí nebo krmných luštěnin mezi pěstiteli.
(4) Osoby, které získaly obilí, luštěniny nebo mák od pěstitelů (jako deputát, výměnek a pod.), smějí tyto plodiny zcizovati výhradně Společnosti, po případě osobám a podnikům, které Společnost pověřila výkupem těchto plodin (§ 13).
(5) Plodiny, které se smějí dodávati výhradně Společnosti, se smějí nabývati jen od Společnosti nebo od osob a podniků, které jich od Společnosti nabyly nebo které Společnost k prodeji zmocnila.
(6) Míchati různé druhy plodin určených k dodávkové povinnosti je zakázáno.
§ 13.
Vykupovači.
(1) Výkup a dodávky obilí, luštěnin a olejnin, které smějí býti zcizovány podle § 12 výhradně Společnosti, provádějí z pověření Společnosti zemědělská hospodářská družstva vyjmenovaná v příloze č. 2 jako její vykupovači.
(2) Vykupovači vykupují, skladují a dodávají obilí, luštěniny a olejniny jako komisionáři Společnosti, t. j. vlastním jménem, avšak na účet Společnosti; jsou povinni sjednati se Společností, že tyto plodiny se stávají okamžikem výkupu vlastnictvím Společnosti.
§ 14.
Hlavní komisionáři.
(1) Styk Svazu a Společnosti s vykupovači (§ 13) se děje přímo nebo prostřednictvím jejich obchodních ústředí jako hlavních komisionářů Společnosti.
(2) Hlavními komisionáři Společnosti jsou:
Kooperativa, nákupní jednota hospodářských družstev, zapsané společenstvo s r. o., Praha II., Dlážděná 2,
Moragro, jednota hospodářských družstev, zapsané společenstvo s r. o., Brno, Dominikánské nám. 4 a 5,
Centrální hospodářské skladiště, zapsané společenstvo s r. o., Opava, Otická ul. č. 34.
(3) Hlavní komisionáři jsou povinni vykonávati kromě jiných úkolů vyplývajících z tržního řádu dozor nad činností vykupovačů, kteří jsou jejich členy. Zejména jsou povinni:
a) vyrozumívati své vykupovače o všech úkolech a opatřeních, jež se jich dotýkají, pokud tak neučiní Svaz nebo Společnost,
b) kontrolovati hlášení a jiné doklady vykupovačů o vykoupených, skladovaných a dodaných plodinách, zejména pokud jde o doklady, podle nichž se provádí vyúčtování, a potvrzovati jejich úplnost a správnost podle pokynů Svazu nebo Společnosti.
(4) Hlavní komisionáři skladují z pověření Společnosti a na její účet obilí, luštěniny a olejniny, které nemohou býti uskladněny u vykupovačů.
§ 15.
Nakupovači.
(1) Vykupovači mohou používati v oblastech, v nichž nemají dostatečný počet skladišť nebo jiných prostředků potřebných k výkupu a skladování obilí, luštěnin a olejnin, jako nakupovačů podniků znárodněného velkoobchodu, spotřebních družstev a soukromých obchodníků, pokud mají živnostenské oprávnění k obchodu s těmito plodinami a mají uvedené prostředky k disposici.
(2) a) Vykupovači jsou povinni používati k výkupu obilí a luštěnin jako svých nakupovačů podniků, které tyto plodiny po živnostensku zpracovávají (opracovávají) pro obchod, jestliže u nich o ustanovení nakupovačem požádají;
b) mlýny, které se zabývají pouze námezdním mletím, a šrotovníky nesmějí býti nakupovači podle písm. a).
(3) Vykupovači vydají nakupovačům průkaz podle vzoru stanoveného Společností. Nakupovač nesmí zahájiti činnost před doručením tohoto průkazu.
(4) Vykupovač je povinen oznámiti osoby a podniky, které mají býti nakupovači podle odstavců 1 a 2, před jejich ustanovením Společnosti a smí je ustanoviti za nakupovače a vydati jim průkaz podle odstavce 3 teprve po schválení Společnosti. Vykupovač je povinen na vyzvání Společnosti rozvázati s nakupovačem okamžitě nakupovačský poměr. Vykupovač platí nakupovače ze svého a ručí za škody Společnosti nakupovačem způsobené.
(5) Nakupovači uvedení v odstavci 1 mohou býti pověřeni přejímáním obilí, luštěnin a olejnin všeho druhu od osob, u nichž má Společnost výhradní oprávnění k výkupu (§ 12). Nakupovači uvedení v odstavci 2 smějí přejímati od osob uvedených v předchozí větě pouze ty druhy obilí a luštěnin, jejichž zpracováváním (opracováváním) ve vlastním podniku se zabývají, a to jen do množství, které odpovídá jejich výrobnímu oprávnění.
(6) Nakupovačem jest jen ten, kdo podle pověření uděleného vykupovačem je oprávněn a povinen za vykupovače přejímati plodiny co do množství a jakosti, vydávati předepsané doklady o výkupu a prováděti předepsané zápisy. Osoby, které vykonávají pouze některou z uvedených činností nebo jsou pověřeny vyřizovati u pěstitelů plodin jiné úkoly související s výkupem plodin, jsou pomocníky vykupovačů nebo nakupovačů.
§ 16.
Obvody působnosti vykupovačů.
(1) Hlavní komisionář ustanoví pro každého vykupovače obvod působnosti; jedna a táž obec smí býti pouze v obvodu jednoho vykupovače.
(2) Vykupovač smí vyvíjeti svoji výkupní činnost, zejména činnost akvisiční, sám nebo prostřednictvím svých nakupovačů jen v obvodu ustanoveném podle odstavce 1.
(3) Vykupovač řídí činnost svých nakupovačů tak, aby bylo zaručeno řádné plnění všech úkolů souvisejících s výkupem, skladováním a dodávkami plodin; k tomu účelu může zejména jednotlivým nakupovačům stanoviti obvody jejich působnosti.
§ 17.
Poměr vykupovačů a hlavních komisionářů ke Společnosti a třetím osobám.
(1) Poměr vykupovačů a hlavních komisionářů ke Společnosti se řídí podle tohoto tržního řádu.
(2) Z jednání s třetími osobami učiněných přímo nebo prostřednictvím nakupovačů jsou jedině oprávnění a zavázáni vykupovači, po př. hlavní komisionáři.
§ 18.
Opatřování prostředků potřebných k výkupu.
(1) Všechny prostředky potřebné ke splnění povinností vyplývajících z tohoto tržního řádu, zejména k zaplacení výkupních cen, jsou hlavní komisionáři a vykupovači povinni opatřiti si sami.
(2) Vykupovači a jejich nakupovači jsou povinni opatřiti a vyvěsiti na přístupném místě ve svých kancelářích a ve svých skladech přehlednou tabulku o výkupních cenách; správnost cen na této tabulce potvrdí hlavní komisionář.
§ 19.
Zřizování zástavního práva.
(1) Hlavním komisionářům a vykupovačům nepřísluší k obilí, k luštěninám a olejninám, jež jsou vlastnictvím Společnosti, zástavní ani retenční právo, a to ani tehdy, kdyby měli za Společností pohledávky jakéhokoliv druhu. Hlavní komisionáři a vykupovači nesmějí zřizovati k vykoupeným plodinám zástavní právo kromě případu uvedeného v odstavci 2.
(2) Společnost jest oprávněna zříditi na vykoupené a dosud neprodané obilí zástavní právo podle zákona ze dne 28. června 1933, č. 107 Sb., o obilních zástavních listech a o veřejných obilních skladištích, ve znění předpisů tento zákon pozměňujících. Totéž právo přísluší vykupovačům Společnosti ohledně obilí jimi vykoupeného a dosud neprodaného, jakož i hlavním komisionářům ohledně obilí, které skladují pro Společnost; tito jsou oprávněni vydáním obilního zástavního listu na množství nejméně 25 q téhož druhu sjednati ve vlastním jméně a na vlastní účet peněžní zápůjčku a zříditi pro ni věřiteli zástavní právo.
§ 20.
Provádění výkupu.
(1) Vykupovači jsou povinni vykoupiti veškeré obilí, luštěniny a olejniny, které jim byly nabídnuty k výkupu, pokud nejde o případy uvedené v odstavci 2.
(2) Nevymlácené (nevyluštěné) plodiny nesmějí vykupovači vykupovati bez zvláštního souhlasu Společnosti.
(3) Vykupovači jsou povinni zaplatiti za vykoupené plodiny stanovenou výkupní cenu nejdéle do 3 dnů po výkupu.
(4) Ustanovení odstavců 1 až 3 platí též pro nakupovače, pokud jde o plodiny, které smějí přejímati podle § 15.
(5) Svaz může pro jednotlivé vykupovače plánovati množství plodin, jež mají býti v určitých časových obdobích od pěstitelů vykoupena, po případě dodána pěstiteli přímo do podniků tyto plodiny zpracujících. Vykupovači jsou povinni svědomitě a podle všech svých hospodářských a osobních možností přičiniti se o splnění tohoto plánu.
§ 21.
Přejímání plodin do úschovy.
(1) Vykupovači a hlavní komisionáři nejsou oprávněni přijímati plodiny do úschovy od osob, u nichž přísluší Společnosti výhradní právo k výkupu, pokud Svaz nerozhodne jinak.
(2) Ustanovení odstavce 1 neplatí pro plodiny, které pěstitel dodal vykupovači nebo hlavnímu komisionáři k přípravě osiva pro vlastní potřebu. Vykupovač nebo hlavní komisionář je povinen uskladniti tyto plodiny odděleně od plodin vykoupených pro Společnost, označiti je podle jmen vlastníků a vykazovati příjem, výdej a zásobu těchto plodin ve zvláštním seznamu.
§ 22.
Provádění dodávek.
(1) Vykupovači smějí prodávati a dodávati vykoupené plodiny pouze na příkaz Společnosti nebo podle směrnic Svazu.
(2) Ustanovení odstavce 1 plati též pro hlavní komisionáře a nakupovače.
§ 23.
Sjednávání platebních podmínek.
(1) Vykupovači a hlavní komisionáři mohou podle okolností případu ujednati s kupujícím takové platební podmínky, aby neutrpěli ztráty. Mohou požadovati i zaplacení předem nebo zřízení akreditivu nebo bankovní záruky, jestliže je oprávněná pochybnost o platební schopnosti odběratelově. Nesplní-li kupující stanovené platební podmínky, nejsou vykupovači a hlavní komisionáři povinni dodati kupujícímu plodiny, jež mu byly přiděleny. Dodávka nesmí býti odepřena z toho důvodu, že obilí bylo dáno do zástavy za úvěr na obilní zástavní listy. Za zaplacení prodejní ceny plodin Svaz ani Společnost neručí.
(2) Vykupovači a hlavní komisionáři jsou oprávněni postupovati pohledávky za prodané a dodané plodiny.
§ 24.
Zjišťování jakosti.
(1) Vykupovači jsou povinni postupovati při zjišťování a posuzování jakosti plodin podle platných ustanovení o výkupních cenách a výkupních podmínkách a podle zvyklostí příslušné plodinové bursy.
(2) a) Jakostní váha obilí musí býti zjištěna u každé dodávky a zapsána na lístku o převzetí nebo dodacím lístku.
b) Při dodávkách obilí po železnici je dodávající vykupovač povinen zapsati do nákladního listu jakostní váhu dodávaného obilí. Nesplní-li dodávající vykupovač tuto povinnost, je kupující oprávněn odebrati vzorky a předložiti je plodinové burse příslušné podle místa odebrání vzorků. Výlohy spojené s úředním vzorkováním, jakož i se zjištěním jakostní váhy provedeným bursou nese v takovém případě vždy dodávající vykupovač bez ohledu na výsledek provedeného zjištění váhy.
§ 25.
Potvrzení o výkupu a o dodávce.
(1) Vykupovači a nakupovači jsou povinni potvrditi zemědělcům každou dodávku obilí, luštěnin nebo olejnin předepsaným zápisem do hospodářského výkazu; pěstitelé jsou povinni předložit k tomu účelu při každé dodávce uvedených plodin svůj hospodářský výkaz.
(2) Vykupovači a nakupovači jsou povinni vydati při každám výkupu obilí, luštěnin nebo olejnin lístek o převzetí a při každé dodávce těchto plodin dodací lístek na předepsaném vzoru podle pokynů, v nichž bude určen počet vyhotovení, způsob vyplňování a doručení.
(3) Hlavní komisionáři jsou povinni vydati při dodávce plodin z odlehčovacího skladu dodací lístek na předepsaném vzoru.
§ 26.
Evidence dodávkových povinností a odběrních nároků zemědělce.
(1) Dodávkové povinnosti zemědělců u obilí, luštěnin a olejnin, jejich plnění a nároky zemědělců na odběr zboží, založené dodávkou obilí, luštěnin nebo olejnin, vedou v evidenci podle jednotlivých správních okresů a obcí evidenční místa. Pro každý správní okres se zřídí jedno evidenční místo.
(2) Vykupovači jsou povinni hlásiti evidenčním místům podle jednotlivých obcí ve lhůtách a způsobem, které Svaz předepíše, množství plodin, které od pěstitelů vykoupili nebo pěstitelům dodali.
(3) Správu evidenčních míst vedou vykupovači k tomu Svazem zvláště pověření (příloha č. 2). Tito vykupovači jsou zejména povinni:
a) vésti pečlivě a řádně záznamy předepsané Svazem,
b) podávati řádně a včas hlášení předepsaná Svazem,
c) spolupůsobiti při rozvrhu dodávkových povinností na jednotlivé obce a v obcích na jednotlivé pěstitele,
d) podávati zprávy o překážkách v plnění dodávkových povinností a ve vedení evidence a činiti návrhy na odstranění těchto překážek.
(4) Výlohy spojené s vedením evidence hradí Svaz paušálními částkami.
B.
Skladování na skladech vykupovačů a na odlehčovacích skladech.
§ 27.
Ručení za způsobilost skladiště, opatrování plodin a jejich pojištění.
(1) Vykupovač je povinen skladovati, hlídati a opatrovati plodiny jako řádný obchodník a je plně zodpovědný za vhodnost, způsobilost a únosnost jím používaných skladovacích prostorů. Je povinen učiniti veškerá opatření k zachování dobré jakosti plodin. Zanedbá-li vykupovač tuto povinnost, je Společnost oprávněna učiniti na jeho účet opatření potřebná k zachování dobré jakosti plodin. Vykupovač je zejména povinen postarati se po vyprázdnění skladu na své útraty o řádné vyčištění a desinfekci skladiště, zejména od pilousů, roztočů a jiných škůdců dříve, než do skladiště počne uskladňovati plodiny.
(2) Plodiny uložené ve skladišti musí býti pojištěny na útraty vykupovače proti požáru u československé pojišťovny ve výkupní ceně, je-li vyšší než cena prodejní, jinak v ceně prodejní.
V případě požáru je vykupovač povinen učiniti vše, čeho jest potřebí, aby byly zachovány veškeré nároky proti pojišťovně a je povinen vyrozuměti Společnost o požáru do 24 hodin telegraficky a písemně.
(3) Skladiště vykupovačů musí býti vybavena potřebnými teploměry a vzorkovačem.
(4) Ustanovení odstavců 1 až 3 platí též pro hlavní komisionáře skladující plodiny na odlehčovacích skladech.
(5) Hlavní komisionář je povinen vésti v každém odlehčovacím skladě samostatný kontrolní deník, v němž je povinen zapisovati manipulační úkony s obilím uloženým ve skladě. Tyto zápisy nutno vésti odděleně podle jednotlivých druhů obilí a nutno v nich označiti den, kterého byla manipulace provedena, způsob manipulace, počet osob zaměstnaných při manipulaci, dobu trvání manipulace a množství obilí, s nímž bylo manipulováno; podle jednotlivých partií. Do tohoto kontrolního deníku jest zapisovati podle potřeby denní teploty vzduchu ve skladišti a teplotu jednotlivých partií uložených ve skladišti.
§ 28.
Čištění a třídění plodin.
Vykupovači a hlavní komisionáři smějí čistiti a tříditi plodiny za účelem získání zboží lepší jakosti (kategorie, jakostní váhy atd.) pouze se svolením Společnosti a podle směrnic a podmínek stanovených Společností. Čištění a třídění plodin za účelem přípravy povoleného obchodního osiva je přípustné jen s předchozím souhlasem Svazu.
§ 29.
Ohrožení jakosti.
Jestliže by skladované plodiny mohly utrpěti při dalším skladování na jakosti, je vykupovač, po případě hlavní komisionář povinen oznámiti to včas Společnosti; Společnost učiní vhodná opatření.
§ 30.
Schvalování skladů.
(1) Vykupovači smějí skladovati plodiny pouze v těch skladech, které Společnost předem schválila. Společnost schválí zásadně pouze takové sklady, u nichž je zjištěno, že nájemní smlouva nemůže býti vypověděna do konce kalendářního roku 1949.
(2) Schválení skladu Společnosti nemá vliv na ručení vykupovače za jakost plodin, za vhodnost, způsobilost a únosnost schváleného skladu (§ 27, odst. 1).
(3) Ustanovení odstavců 1 a 2 platí též pro hlavní komisionáře, pokud jde o odlehčovací sklady.
(4) Vykupovači a hlavní komisionáři smějí skladovati vykoupené plodiny v podniku, který tyto plodiny zpracovává (opracovává),
a) jestliže tento podnik je nakupovačem podle § 15 nebo
b) jestliže Společnost schválila v takovém podniku sklad podle odstavců 1 až 3 nebo
c) jestliže k tomu Svaz dal výjimečné povolení.
§ 31.
Převoz plodin na odlehčovací sklad.
(1) Nemá-li vykupovač možnost skladovati vykoupené plodiny, požádá svého hlavního komisionáře o převzetí plodin na odlehčovací sklad. Zjistí-li hlavní komisionář důvodnost žádosti vykupovače, požádá Společnost o povolení převézti plodiny na odlehčovací sklad; žádost jest podati podle vzoru stanoveného Společností.
(2) Prováděti převozy plodin na odlehčovací sklady bez předchozího souhlasu Společnosti jest zakázáno; kdyby však Společnost nerozhodla o žádosti o povolení převézti plodiny na odlehčovací sklad do 14 dnů od doručení žádosti, jest míti zato, že povolila převzetí plodin na odlehčovací sklad.
(3) Převoz plodin na odlehčovací sklad smí býti proveden pouze v době, která je vyznačena v povolení Společnosti k převozu; nebyla-li tato doba určena, smí býti převoz proveden do 30 dnů od data povolení k převozu nebo od konce 14denní lhůty stanovené v odstavci 2.
(4) Na odlehčovací sklad smějí býti zásadně převáženy jen plodiny způsobilé k dlouhodobému skladování. Obilí smí býti převzato na odlehčovací sklad, jen pokud se hodí k účelu, pro který se ten který druh obilí pravidelně dodává, jestliže počet zrostlých zrn u pšenice, žita a ječmene není větší než 3%, u ovsa 6% podle počtu a pokud při jiných vadách musí býti ten který druh obilí převzat kupujícím podle zvyklostí plodinových burs při doložce o nižší ceně.
(5) Žádá-li se o povolení k převozu plodin horší jakosti než je popsána v odstavci 4, jest v žádosti o povolení k převozu na tuto horší jakost upozorniti. Společnost učiní potřebná opatření. Byl-li převoz povolen (odst. 2), musí býti takové plodiny skladovány odděleně od ostatních plodin.
§ 32.
Náhrada převozních výloh.
(1) Výlohy převozu plodin ze skladů vykupovačů na sklad odlehčovací hradí Svaz podle odstavce 2, pokud Společnost tyto převozy schválila podle § 31.
(2) Na výlohách převozu plodin na odlehčovací sklad nahradí Svaz při dodávkách drahou povinně zaplacené dopravné (bez vedlejších drážních poplatků) z nakládací stanice vykupovačova skladu do nakládací stanice odlehčovacího skladu. Při dodávkách povozy (auty) bude dovozné zúčtováno jen na základě přiměřené, v převozním příkaze předem stanovené sazby dovozného. Tato sazba dovozného nesmí převyšovati sazbu dopravného odpovídající vzdálenosti mezi nakládacími stanicemi vykupovačova skladu a odlehčovacího skladu, vypočtenou podle hlavní třídy V b) železničního tarifu. Dopravné bude Svazem přiznáno jen po předložení originálních nákladních listů, pokud bylo hlavním komisionářem povinně hrazeno po odečtení veškerých slev. Přeplatky na dopravném je hlavní komisionář povinen vyreklamovati sám.
§ 33.
Hlášení vývažků.
Vývažky na skladech vykupovačů a na odlehčovacích skladech jest hlásiti způsobem Společností předepsaným tak, jakoby šlo o vykoupené plodiny. Na lístku o převzetí musí být nápadně vyznačeno slovo „vývažek“. Takto ohlášené vývažky se považují za plodiny vykoupené v den zjištění vývažku
§ 34.
Knihovní vyskladnění manka.
(1) Manko ve skladě odlehčovacím i ve skladech vykupovačů se vykáže jako vyskladněné dnem, kdy manko bylo skutečně zjištěno nebo kdy mohlo býti s ohledem na skutečně skladované množství bezpečně zjištěno.
(2) Společnost uzná jen manko vzniklé prokazatelně a bez viny skladovatele nebo do výše skladovacími poměry odůvodněné.
§ 35.
Směrodatná váha.
(1) Při expedici plodin drahou od vykupovačů na odlehčovací sklad platí pro vyskladnění u vykupovačů váha zjištěná podle zvyklostí plodinových burs ve stanici nakládací a pro uskladnění v odlehčovacích skladech váha zjištěná úředně ve stanici odlehčovacího skladu.
(2) Při expedici plodin z odlehčovacího skladu drahou je hlavní komisionář povinen postupovati podle ustanovení zvyklostí plodinových burs tak, aby pro zúčtování byla rozhodnou váha zjištěná úředně ve stanici podací.
§ 36.
Výjimka pro některé nakupovače.
Ustanovení §§ 27, 28, 30 až 35 neplatí pro sklady nakupovačů uvedených v § 15, odst. 2. Za způsobilost skladišť, za řádné opatrování vykoupených plodin v nich uložených a jejich pojištění ručí tito nakupovači sami.
§ 37.
Odměny a náhrady pro vykupovače a hlavní komisionáře.
Vykupovači a hlavní komisionáři dostávají za výkony a výlohy spojené s výkupem, skladováním a dodávkami obilí, luštěnin a olejnin odměny (obchodní rozpětí) a náhrady stanovené v příloze č. 3.
C.
Přidělování plodin.
§ 38.
Sestavování plánů a poradní sbory.
(1) Svaz sestavuje pro každý měsíc nebo jiné časové období rámcový plán pro zásobování mlýnů obilím; v tomto plánu se zejména určuje pro obvod každé jednotlivé oblastní úřadovny potřeba obilí pro zásobování mlýnů v časovém období, pro které se plán sestavuje, a úhrada této potřeby (z výkupu obilí docíleného v oblasti, přesunem obilí z jiné oblasti).
(2) Oblastní úřadovny sestavují podle rámcového plánu (odstavec 1) a pro časové období rámcového plánu oblastní plán pro zásobování mlýnů obilím.
(3) Rámcový plán pro zásobování mlýnů obilím podle odstavce 1 sestavuje Svaz po slyšení oblastních úřadoven a zvláštního poradního sboru složeného ze zástupců Společnosti, hlavních komisionářů Společnosti, Československých mlýnů, národní podnik, ústřední zájmové organisace družstevních mlýnů a soukromých mlýnů, velkoobchodního ústředí spotřebních družstev a Ústřední rady odborů.
(4) Oblastní úřadovna sestavuje oblastní plán podle odstavce 2 po slyšení zvláštního poradního sboru složeného ze zástupců hlavních komisionářů Společnosti, vykupovačů, znárodněných mlýnů, družstevních mlýnů a soukromých mlýnů z příslušné oblasti, ze zástupců příslušné krajské odborové rady a orgánů lidové správy.
§ 39.
Přidělování obilí mlýnům.
(1) Obilí, jež mlýny převezmou přímo od pěstitelů, smějí použíti ke splnění liberace a výrobních příkazů (§ 59). Svaz může určiti, jaké množství z obilí převzatého přímo od pěstitelů je mlýn povinen dodati jiným osobám a podnikům zpracujícím obilí, je-li to nutné v zájmu stejnoměrného zásobování; pro vyúčtování výloh spojených s takovými dodávkami platí ustanovení o dodávkách obilí ze skladů vykupovačů.
(2) Mlýny, kterým obilí převzaté přímo od pěstitelů nestačí ke splnění liberace a výrobních příkazů (§ 59), mohou si objednati nedostávající se množství u příslušné oblastní úřadovny Svazu a Společnosti ve lhůtě stanovené Svazem a na vzoru předepsaném Společností.
(3) Oblastní úřadovna přidělí mlýnu obilí ze zásob vykupovačů a hlavních komisionářů, a to podle vypracovaného oblastního plánu (§ 38, odstavec 2).
(4) O dodávce obilí do jiné oblasti rozhodne oblastní úřadovna na dožádání příslušné oblastní úřadovny, a to v mezích stanovených rámcovým plánem (§ 38, odstavec 1). Dodávky obilí do jiné oblasti mimo rámcový plán jsou přípustné jen se souhlasem nebo na příkaz Svazu nebo Společnosti.
(5) Oblastní úřadovna vyrozumí o přídělu obilí mlýn, který požádal o příděl, a vykupovače nebo hlavního komisionáře, z jehož skladu se obilí přiděluje. O rozhodnutí o dodávce obilí do jiné oblasti na dožádání příslušné oblastní úřadovny vyrozumí oblastní úřadovna současně též oblastní úřadovnu, do jejíž oblasti má býti obilí dodáno.
§ 40.
Sjednávání a provádění dodávek obilí.
(1) Vykupovači Společnosti jsou povinni sjednati s mlýny uzávěrku na dodávku obilí podle § 39, odst. 3 a 4, pokud mají dostatečné množství obilí na skladě.
(2) Mlýn je povinen sjednati s vykupovačem dodací lhůty tak, aby obilí bylo dodáno nejpozději posledního dne časového období, na které toto obilí bylo uvolněno mlýnu ke zpracování (§ 69) nebo v němž má mlýn obilí zpracovati podle zvláštního příkazu Svazu.
(3) Prolongace sjednané dodací lhůty dohodou stran nebo pro vyšší moc je přípustná nejvýše na dobu převyšující nejdelší dodací lhůtu podle odstavce 2 o 15 dnů. Další prolongace není ani se souhlasem Společnosti přípustná.
(4) Nebylo-li obilí mlýnu dodáno nebo mlýnem převzato ve lhůtě sjednané podle odstavce 2 nebo 3, nesmí vykupovač uzávěrku splniti; zavinil-li nesplnění uzávěrky vykupovač, odpovídá mlýnu za škodu podle zvyklostí příslušné plodinové bursy.
(5) Dodáním podle odstavce 4 se rozumí při místních obchodech převzetí a odebrání obilí ze skladu vykupovače a při distančních obchodech odevzdání obilí dráze nebo dopravci k dopravě na adresu kupujícího. Převzetím obilí ve skladě vykupovače bez skutečného vyskladnění není dodávka splněna podle odstavce 4.
(6) Vykupovač je povinen odeslati kupujícímu závěrečný list na sjednanou dodávku obilí nejdéle do 48 hodin od sjednání obchodu, a to na vzoru předepsaném Společností. Kupující je povinen vrátiti řádně firemně podepsaný závěrečný list vykupovači nejpozději do 48 hodin po jeho doručení. Jedno vyhotovení závěrečného listu doručuje vykupovač oblastní úřadovně po provedení dodávky se záznamem o dodávce, který Společnost předepíše.
(7) Ze sjednaných uzávěrek jsou jedině oprávněné a zavázané smluvní strany.
(8) Storno uzávěrky bude kromě případů uvedených v § 23, odst. 1 uznáno pouze v případech insolvence kupujícího nebo zkázy podniku, který plodiny koupil.
(9) Množství obilí, na které byl vydán příkaz k dodávce, smí býti překročeno směrem nahoru nebo dolů až o 5%.
(10) Dodávky obilí ze skladů vykupovačů musí býti vykazovány na předepsaných tiskopisech (§ 25) dnem skutečné dodávky (odst. 5).
(11) Ustanovení tohoto paragrafu platí též pro hlavní komisionáře při dodávkách obilí z odlehčovacích skladů.
§ 41.
Přidělování obilí některým dalším podnikům.
(1) Příděl obilí výrobcům sladu se provádí podle směrnic Svazu pro chmel, slad a pivo.
(2) Obilí k jiným účelům než ke zpracování na jedlé mlýnské výrobky a na slad přiděluje Společnost na žádost podniku. Podmínky pro tyto dodávky určí Svaz, pokud nejsou stanoveny všeobecnými předpisy.
§ 42.
Ztráta nároku na příděl obilí.
Svaz může vysloviti ztrátu nároku na příděl obilí bez újmy trestního stíhání podle platných předpisů, jestliže podnik:
a) zcizil v nezpracovaném stavu obilí (kromě odpadu), které mu bylo přiděleno nebo které převzal přímo od zemědělců jako nakupovač,
b) opětovně nepodal řádně a včas hlášení předepsaná Svazem,
c) odepřel splnění nebo zaviněně oddálil splnění příkazu Svazu k dodávce obilí nebo výrobků z obilí,
d) ze své viny nesplnil výrobní příkaz daný Svazem nebo při zpracování překročil množství obilí, jehož zpracování bylo Svazem dovoleno nebo přikázáno,
e) nezaplatil ani po upomínce částky dluhující Svazu nebo Společnosti.
§ 43.
Přidělování luštěnin.
Příděl luštěnin podnikům je zpracujícím a velkoobchodníkům provádí Svaz.
§ 44.
Přidělování olejnin.
Olejniny pro zpracování na olej přiděluje Svaz podnikům je zpracujícím v dohodě se Svazem pro mléko a tuky.
D.
Ceny obilí, luštěnin a olejnin.
§ 45.
Výkupní ceny plodin ze sklizně 1948.
Výkupní ceny a podmínky pro obilí, luštěniny a olejniny ze sklizně 1948 byly stanoveny vyhláškou nejvyššího úřadu cenového ze dne 14. července 1948, č. 1481 Ú. l. I.
§ 46.
Prodejní ceny plodin ze sklizně 1948.
Prodejní ceny a prodejní podmínky pro obilí, luštěniny a olejniny ze sklizně 1948 jsou stanoveny v příloze č. 4.
§ 47.
Plodiny z dřívějších sklizní.
Prodejní ceny a prodejní podmínky pro obilí, luštěniny a olejniny ze sklizně 1948 platí i pro tyto plodiny z dřívějších sklizní, pokud se dodávají ode dne, kdy tato vyhláška nabyla účinnosti. Bližší ustanovení o odvedení cenových rozdílů vydá Svaz.
§ 48.
Znehodnocené plodiny.
(1) Znehodnocené plodiny, t. j. plodiny, které pro svoji podřadnou jakost se nehodí k účelu, pro který se jich jinak používá, přejímají vykupovači od pěstitelů za stanovené výkupní ceny se srážkou za méněcennost. Pokud pro výpočet této srážky nestačí ustanovení o výkupních cenách, určí se výše srážky dohodou mezi vykupovačem a pěstitelem; nedojde-li k takové dohodě, určí výši této srážky znalecká komise příslušné plodinové bursy.
(2) Prodejními cenami znehodnoceného obilí se rozumějí výkupní ceny zjištěné způsobem uvedeným v odstavci 1, zvýšené o Kčs 16.— při 100 kg.
§ 49.
Dovezené plodiny.
Pro obilí, luštěniny a olejniny dovezené z ciziny platí prodejní ceny a prodejní podmínky stanovené pro tyto plodiny domácího původu, pokud nebylo se souhlasem nejvyššího úřadu cenového jinak ustanoveno.
Třetí část.
Mlýnské výrobky.
A.
Všeobecná ustanovení.
§ 50.
Vymezení pojmů.
Podle tohoto tržního řádu se rozumí:
a) mlýnem: každý podnik, který se zabývá zpracováním nebo opracováním obilí, luštěnin a soje na mlýnské výrobky, t. j. mouka, krupice, kroupy, krupky, vločky, jáhly, loupané, obilí, loupaný hrách a pohanková krupice, šrot a otruby. Sem nespadá výrobna, která je zařízena výhradně na drcení obilí a luštěnin ke krmným účelům (šrotovníky) pro spotřebu vlastního hospodářství;
b) obchodním mletím: zpracovávání nebo opracovávání obilí, luštěnin a soje na mlýnské výrobky určené k prodeji, ke zpracování ve vlastním podniku za účelem prodeje nebo k výdeji zaměstnancům mlýna jako deputát;
c) námezdním mletím: zpracovávání nebo opracovávání obilí na jedlé mlýnské výrobky ve mzdě pro samozásobitele a zpracovávání a opracovávání krmiv ve mzdě pro držitele hospodářského zvířectva.
§ 51.
Výrobní čísla pro obchodní mletí.
(1) Obchodní mletí smějí provozovati jen mlýny s výrobním číslem pro obchodní mletí, kterým k tomu dá souhlas ministerstvo výživy po slyšení zvláštního poradního sboru zřízeného při Svazu.
(2) Výrobní čísla pro obchodní mletí udávají poměr, v jakém se jednotlivé mlýny nebo skupiny mlýnů (odst. 4) účastní na obchodním zpracování obilí v jednom hospodářském roce.
(3) Výrobními čísly jsou dosavadní přidělovací čísla mlýnů pro obchodní mletí, pokud nebude určeno jinak. Pro mlýny v pohraničním území Čech, Moravy a Slezska platí až na další jako výrobní čísla pro obchodní mletí jejich základní množství obchodního mletí ověřená podle vládního nařízení ze dne 20. července 1935, č. 168 Sb., pokud jim Svaz neurčil prozatímní výrobní číslo pro obchodní mletí.
(4) Výrobní čísla mohou býti určena úhrnně pro skupinu mlýnů, které tvoří hospodářskou a správní jednotku nebo které se k tomu účelu sdruží.
§ 52.
Převody semelků.
(1) Neučiní-li Svaz jiné opatření, určí skupina mlýnů, pro kterou bylo stanoveno úhrnné výrobní číslo podle § 51, odst. 4 sama, které mlýny a v jakém rozsahu zpracovávají obilí připadající na tuto skupinu podle jejího úhrnného výrobního čísla.
(2) Rozdělení semelků podle odstavce 1 musí býti provedeno podle zásad nejvyšší hospodářské účelnosti, zejména tak, aby se docílilo co nejmenších dopravních výloh u suroviny a u výrobků, jakož i co nejhospodárnějšího provozu jednotlivých mlýnů.
(3) Rozdělení semelků podle odstavce 1 musí býti oznámeno včas příslušné oblastní úřadovně, aby k němu mohlo býti přihlédnuto při přídělu obilí.
(4) Kromě případů uvedených v odstavci 1 jsou převody semelků mezi jednotlivými mlýny přípustny jen s předchozím souhlasem Svazu a za podmínek, které Svaz určí.
B.
Obchodní mletí.
I. Předpisy o výrobě a ustanovení o jakosti.
§ 53.
Zpracování obilí.
(1) V obchodním mletí smějí býti vyráběny a uváděny do oběhu pouze tyto mlýnské výrobky:
a) z pšenice:
pšeničná krupice (typ 550),
pšeničná mouka hrubá (typ 550),
pšeničná mouka polohrubá, pšeničná mouka hladká (typ 1050),
pšeničná mouka krmná.
Svaz určí se souhlasem ministerstva výživy a nejvyššího úřadu cenového vždy při vyhlášení liberace podle § 59, jaké množství jednotlivých druhů mlýnských výrobků je třeba vyráběti;
b) ze žita:
žitná mouka (typ 1150),
žitná mouka krmná (typ 4800).
Svaz určí se souhlasem ministerstva výživy a nejvyššího úřadu cenového vždy při vyhlášení liberace podle § 59, jaké množství jednotlivých druhů mlýnských výrobků je třeba vyráběti;
c) z ječmene:
kroupy č. 10,
kroupy č. 7,
krupky.
Při zpracování ječmene na kroupy musí měsíční podíl výroby krup č. 10 činiti nejméně 15%, měsíční podíl výroby krup č. 7 nejvýše 20% z množství ječmene zpracovaného na kroupy a krupky.
Mlýnské výrobky, které byly získány při zpracování ječmene na kroupy nebo krupky a nejsou určeny k lidské výživě, smějí býti uváděny do oběhu jen s označením „ječné otruby“;
d) z ovsa:
ovesné vločky.
Při zpracování ovsa na ovesné vločky musí býti vyrobeno nejméně 50% ovesných vloček. Mlýnské výrobky získané při zpracování ovsa na ovesné vločky, které nejsou určeny k lidské výživě, smějí být uváděny do oběhu jen s označením „ovesné otruby“ a „ovesné slupky“;
e) z kukuřice:
kukuřičná krupice.
kukuřičná chlebová mouka.
Při zpracování kukuřice pro účely lidské výživy musí býti vyrobeno nejméně 50% kukuřičné krupice a nejméně 20% kukuřičné chlebové mouky. Mlýnské výrobky, které byly získány při tomto zpracování kukuřice, smějí býti uváděny do oběhu jen s označením „kukuřičné otruby“;
f) z prosa:
jáhly.
Při zpracování prosa na jáhly musí býti vyrobeno nejméně 60% jahel. Mlýnské výrobky, které byly získány při zpracování prosa na jáhly a nejsou určeny k lidské výživě, smějí býti uváděny do oběhu jen s označením „prosné omelky“;
g) z pohanky:
pohanková krupice.
Při zpracování pohanky na pohankovou krupici musí býti vyrobeno nejméně 60% pohankové krupice. Mlýnské výrobky, které byly získány při zpracování pohanky na pohankovou krupici a nejsou určeny k lidské výživě, smějí býti uváděny do oběhu jen s označením „pohanková krmná mouka“ a „pohankové otruby“;
h) z hrachu:
loupaný hrách,
hrachová mouka.
Při zpracování hrachu loupáním musí být vyrobeno nejméně 70% loupaného hrachu. Mlýnské výrobky, které byly získány při zpracování hrachu na loupaný hrách a nejsou určeny k lidské výživě, smějí býti uváděny do oběhu jen s označením „šrotovaný hrachový odpad“.
(2) Svaz může se souhlasem nejvyššího úřadu cenového naříditi, odchylnou úpravu od předpisů o vymílání uvedených v odstavci 1.
§ 54.
Typy mlýnských výrobků.
(1) Mlýnské výrobky vyrobené v obchodním mletí musejí odpovídati typům stanoveným příslušnou plodinovou bursou. Tyto typy odpovídají, pokud jde o obsah popela, ustanovením § 55, a pokud jde o ostatní jakostní náležitosti, ustanovením v příloze č. 7.
(2) Při posuzování správnosti vymílání jsou rozhodující hranice obsahu popela podle § 55.
§ 55.
Obsah popela.
Pro jednotlivé druhy mlýnských výrobků z pšenice a žita jsou stanoveny tyto hranice obsahu popela:
Typpředepsané množství množství popela v %přípustné nejmenší množství popela v %přípustné největší množství popela v %a) 550 (pšeničná krupice)0.5500.4900.580b) 550 (pšeničná mouka hrubá)0.5500.4900.580c) pšeničná mouka polohrubá0.7000.6500.800d) 1050 (pšeničná mouka hladká1.0501.0001.200e) pšeničná mouka krmná3.1003.300f) 1150 (žitná mouka)1.1501.0501.250g) 4800 (žitná mouka krmná)4.8005.100.
§ 56.
Obilní klíčky.
(1) Zvláštní odstraňování klíčků ke krmným účelům je zakázáno.
(2) Klíčky získané při zpracování obilí se smějí dodávati a odebírati jen se souhlasem nebo na příkaz Svazu. Mlýny, které samy zpracovávají klíčky na zvláštní výrobky, potřebují k tomu povolení Svazu.
§ 57.
Zvláštní výrobky.
(1) Výrobky ze žita nebo z pšenice, které neodpovídají výše uvedeným ustanovením, smějí býti vyráběny, do oběhu uváděny, zpracovány nebo jinak použivány pouze se zvláštním svolením Svazu.
(2) Výroba a uvádění do oběhu zvláštních výrobků (mlýnské výrobky, které se získávají zvláštním výrobním procesem, jímž nabývají zvýšené výživně-fysiologické hodnoty nebo jsou vyráběny za částečného použití jiných surovin, nebo mlýnské výrobky s přísadami jakéhokoliv druhu) jest přípustna — bez újmy všeobecných předpisů o povolování zřízení nových podniků — jen se zvláštním svolením Svazu. Tento předpis se nevztahuje na výrobky, které nejsou určeny k výrobě chleba, jiných druhů pečiva nebo těstovin (poživatin).
(3) Výroba preparovaných poživatin je přípustná pouze se souhlasem Svazu.
§ 58.
Kontrola obsahu popela.
(1) Mlýny jsou povinny kontrolovati běžně obsah popela u vyrobených mlýnských výrobků. Pokud nejsou s to prováděti samy běžnou kontrolu a prokazovati výsledky kontroly řádnými záznamy, jsou povinny dáti alespoň jednou čtvrtletně na vlastní útraty odborně přezkoušeti obsah popela u vyrobených mlýnských výrobků u místa určeného Svazem. Dobrozdání míst, která provedla přezkoušení, musí býti uschována a předložena úředním kontrolním orgánům. Právo úředních kontrolních orgánů bráti vzorky za účelem zjištění obsahu popela tím není dotčeno.
(2) Mlýny nebo jiní dodavatelé jedlých mlýnských výrobků a jejich odběratelé jsou povinni předložiti oblastní úřadovně na vyzvání vzorek dodávaných nebo odebíraných jedlých mlýnských výrobků.
§ 59.
Liberace a výrobní příkazy.
(1) Svaz vyhlásí vždy pro určité období, kolik obilí, vyjádřeno v procentech z výrobního čísla pro obchodní mletí, smějí mlýny zpracovati (v dalším liberace).
(2) Mlýn smí zpracovati obchodně nejvýše tolik obilí, kolik Svaz uvolnil podle odstavce 1 nebo kolik mu bylo určeno podle § 52, odst. 1. Obilí, které mlýn odebral podle §§ 39 a 40, avšak nezpracoval v období, pro které bylo uvolněno, smí býti zpracováno později, nejdéle však do konce výrobního období (hospodářského roku).
(3) Svaz může s ohledem na stav zásobování v té které době a s ohledem na hospodářské poměry z toho plynoucí naříditi mlýnům všeobecně nebo v jednotlivých případech povinnost zpracovati obilí v množství určeném Svazem a stanoviti lhůtu pro splnění takového výrobního příkazu.
§ 60.
Skladovací náhrady mlýnů.
(1) Mlýnům, které převezmou pšenici, žito nebo ječmen v dřívějších měsících, než pro které jim byly k semletí na mouku po případě k výrobě krup (krupek) uvolněny nebo přikázány, nahradí Svaz počínajíc prvním dnem měsíce následujícího po převzetí obilí skladovací náhrady v paušální částce Kčs 3.— za měsíc a každých 100 kg takto skladovaného obilí.
(2) Pro určení měsíce, ve kterém mlýn obilí převzal, je směrodatný den dojití vagonu do přijímací stanice mlýna a při obilí dodávaném jinak než drahou den skutečného převzetí obilí ve skladišti mlýna.
(3) Při výpočtu skladovacích náhrad se nepřihlíží k množství obilí, které mlýn z vlastní viny nebo pro vyšší moc nezpracoval v jednotlivých časových obdobích, na která tato množství byla uvolněna nebo přikázána ke zpracování.
(4) Skladovací náhrady vypočítá Svaz pololetně v tabulce pro výpočet skladovacích náhrad mlýnů.
(5) Skladovací náhrady za pololetí od 1. července do 31. prosince jsou splatné dnem 31. ledna a za pololetí od 1. ledna do 30. června dnem 31. července.
§ 61.
Označování, nabízení a uzavírání mlýnských výrobků.
(1) Mlýnské výrobky z pšenice, žita, ječmene a ovsa s výjimkou vedlejších výrobků pro krmné účely smějí býti uváděny do oběhu pouze s označením:
a) výrobku z obilí (na př. pšeničná mouka, kroupy, ovesné vločky),
b) typu, u krup čísla,
c) čisté váhy,
d) jména a adresy mlýna,
e) dne, kterého bylo zboží po dohotovení napytlováno k odeslání, nebo čísla zámelu.
(2) Označení jest provésti zřetelně u každého pytle pytlovkou, která musí býti připevněna bezprostředně za uzlem motouzu, kterým se uzavírá pytel. Označení musí býti provedeno před vyklizením ze mlýna. Rozdělení nebo oddělené uvádění jednotlivých údajů je nepřípustné.
(3) Rozdělovač smí přidati k označení svoji firmu na zvláštní pytlovce, při drobném balení též na obalu.
(4) Osoby, které mlýnské výrobky z otevřených pytlů prodávají, zpracují nebo spotřebují, smějí odstraniti označení (pytlovku) teprve bezprostředně před prodejem, zpracováním nebo spotřebováním.
(5) Předpisů o označování jest použíti obdobně na tištěné i psané nabídky všeho druhu.
(6) K uzavření obalu se smí použíti pouze motouzu z jediného kusu, nenavazovaného ani jinak nastavovaného. Obal musí býti motouzem tak pevně uzavřen, aby nebylo možno motouz přetáhnouti.
II. Rozdělování mlýnských výrobků.
§ 62.
Úprava rozdělování.
(1) Rozdělování jedlých mlýnských výrobků se řídí podle §§ 63 až 73.
(2) Rozdělování vedlejších mlýnských výrobků se řídí podle části šesté.
§ 63.
Rozdělování jedlých mlýnských výrobků.
Rozdělování jedlých mlýnských výrobků řídí Svaz a jeho oblastní úřadovny (§ 4. odst. 2) podle ustanovení dále uvedených.
§ 64.
Sestavování zásobovacích plánů a poradní sbory.
(1) Svaz sestavuje pro každý měsíc nebo jiné časové období rámcový plán pro zásobování jedlými mlýnskými výrobky; v tomto plánu se zejména určuje pro obvod každé jednotlivé oblastní úřadovny potřeba jedlých mlýnských výrobků v časovém období, pro které se plán sestavuje, a úhrada této potřeby (z výroby jedlých mlýnských výrobků docílené ve mlýnech ležících v oblasti, přesunem jedlých mlýnských výrobků z jiné oblasti).
(2) Oblastní úřadovny sestavují podle rámcového plánu (odst. 1) a pro časové období rámcového plánu oblastní plán pro rozdělování jedlých mlýnských výrobků.
(3) Rámcový plán pro zásobování jedlými mlýnskými výrobky podle odstavce 1 sestavuje Svaz po slyšení oblastních úřadoven a zvláštního poradního sboru složeného ze zástupců Československých mlýnů, národní podnik, ústřední zájmové organisace družstevních mlýnů, soukromých mlýnů, ústředního orgánu znárodněného velkoobchodu, velkoobchodního ústředí spotřebních družstev a Ústřední rady odborů.
(4) Oblastní úřadovna sestavuje oblastní plán podle odstavce 2 po slyšení zvláštního poradního sboru složeného ze zástupců znárodněných mlýnů, družstevních mlýnů, soukromých mlýnů, znárodněného velkoobchodu a spotřebních družstev z příslušné oblasti, ze zástupců příslušné Krajské odborové rady a orgánů lidové správy.
§ 65.
Předkládání odběrních listů.
(1) Osoby a podniky, které po živnostensku rozdělují nebo zpracovávají jedlé mlýnské výrobky, jsou povinny předkládati odběrní listy na jedlé mlýnské výrobky příslušné oblastní úřadovně nebo její nejbližší sběrně (§ 66).
(2) Velkospotřebitelé jsou povinni předkládati příslušné oblastní úřadovně nebo její nejbližší sběrně (§ 66) odběrní listy na jedlé mlýnské výrobky, které znějí na množství nejméně 75 kg.
(3) Velkoobchodníci jsou povinni předkládati převzaté odběrní listy oblastní úřadovně příslušné podle jejich bydliště (sídla).
(4) Osobám a podnikům uvedeným v odstavcích 1 a 2, jejichž nejbližší sběrna je v obvodu jiné oblastní úřadovny než jejich bydliště (sídlo), je dovoleno předkládati odběrní listy této nejbližší sběrně.
(5) Oblastní úřadovna může stanoviti lhůtu pro předložení odběrních listů podle odstavců 1 až 3.
§ 66.
Sběrny odběrních listů.
(1) Oblastní úřadovna pověří přijímáním odběrních listů na jedlé mlýnské výrobky jako sběrny:
a) mlýny, které jsou v provozu a zabývají se obchodním mletím,
b) velkoobchodníky, kteří dodávají kromě jedlých mlýnských výrobků svým zákazníkům též ostatní předměty jejich živnostenského podnikání (v dalším velkoobchodníci-sortimentáři).
(2) Oblastní úřadovna může určiti v pověření podle odstavce 1 mlýnu nebo velkoobchodníkovi-sortimentáři okruh osob, od nichž smí přijímati odběrní listy na jedlé mlýnské výrobky nebo obvod, v němž smí přijímati odběrní listy na jedlé mlýnské výrobky.
(3) Oblastní úřadovna může pověřiti přijímáním odběrních listů na jedlé mlýnské výrobky jako sběrnu též jiné osoby nebo podniky, než které jsou uvedeny v odstavci 1, nebo vyloučiti z přijímání odběrních listů na jedlé mlýnské výrobky některé osoby nebo podniky uvedené v odstavci 1.
(4) Oblastní úřadovna může učiniti sama opatření podle odstavce 2 a 3, jestliže je hospodářsky účelné podle jednomyslného názoru poradního sboru zřízeného při oblastní úřadovně podle § 64. odst. 4. Jestliže poradní sbor není jednomyslného názoru, vyžádá si oblastní úřadovna dříve rozhodnutí Svazu a učiní své opatření teprve podle rozhodnutí Svazu.
§ 67.
Přidělování jedlých mlýnských výrobků.
(1) Oblastní úřadovna určí, který podnik (mlýn, velkoobchodník-sortimentář) provede dodávku jedlých mlýnských výrobků na odběrní listy předložené podle § 65, a to podle vypracovaného oblastního plánu (§ 64. odst. 2) a v dohodě s příslušnou oblastní prodejnou Československých mlýnů, národní podnik.
(2) O dodávce jedlých mlýnských výrobků do jiné oblasti rozhodne oblastní úřadovna na dožádání příslušné oblastní úřadovny, a to v mezích stanovených rámcovým plánem (§ 64, odst. 1). Dodávky jedlých mlýnských výrobků do jiné oblasti mimo rámcový plán jsou přípustné jen se souhlasem nebo na příkaz Svazu.
(3) Rozhodnutí o dodávce jedlých mlýnských výrobků provede oblastní úřadovna vydáním příslušného příkazu k dodávce, jehož jedno vyhotovení obdrží podnik (mlýn, velkoobchodník-sortimentář), který má provésti dodávku a majitel (držitel) odběrního listu. O rozhodnutí o dodávce jedlých mlýnských výrobků do jiné oblasti na dožádání příslušné oblastní úřadovny vyrozumí oblastní úřadovna současně též oblastní úřadovnu, do jejíž oblasti mají býti jedlé mlýnské výrobky dodány.
(4) Oblastní úřadovna může určiti jednotlivému podniku (mlýnu, velkoobchodníku-sortimentáři) odbytovou oblast, ve které může dodávati jedlé mlýnské výrobky na převzaté odběrní listy bez zvláštního příkazu oblastní úřadovny podle odstavce 3. Takový podnik smí však převzíti odběrní listy nejvýše na množství jedlých mlýnských výrobků, které může dodati v běžném období ze svých zásob, z výroby podle vyhlášené liberace nebo udělených výrobních příkazů (§ 59) nebo z očekávaných přídělů.
(5) Oblastní úřadovna je povinna dbáti při rozhodování podle odstavců 1 až 4 zásad co nejúspornějšího rozdělování jedlých mlýnských výrobků.
(6) Oblastní úřadovna dbá při rozhodování podle odstavců 1 až 4, aby jedlé mlýnské výrobky byly od jednotlivých mlýnů zabývajících se obchodním mletím odčerpány stejnoměrně podle vyhlášené liberace; odchylky jsou přípustné jen z naléhavých zásobovacích důvodů.
(7) Oblastní úřadovna přihlédne při určování dodavatele podle možnosti k přání majitele (držitele) odběrního listu.
§ 68.
Dodávky jedlých mlýnských výrobků.
(1) Mlýnské výrobky k lidské výživě smějí býti dodávány a odebírány pouze na předepsané odběrní doklady (potravinové lístky, odběrní listy, hromadné odběrní listy); kromě toho smějí mlýny a velkoobchodníci-sortimentáři dodávati jedlé mlýnské výrobky pouze podle všeobecných nebo zvláštních příkazů příslušné oblastní úřadovny (§ 67) nebo na příkazní listy Svazu.
(2) Mlýny a velkoobchodníci-sortimentáři jsou povinni vyznačiti na každém převzatém dokladu opravňujícím k výdeji zboží den převzetí a dodávají mlýnské výrobky zpravidla v tom pořadí, v jakém jim byly odběrní doklady předloženy.
(3) Stanoví-li Svaz nebo oblastní úřadovna nebo okresní národní výbor s ohledem na veřejné zásobování, že určité odběrní doklady nebo příkazy k dodávce mají býti splněny v určité době, jsou mlýny a velkoobchodníci-sortimentáři povinni splniti dodávku ve stanovené lhůtě.
(4) Jestliže mlýn nebo velkoobchodník-sortimentář po převzetí dokladů opravňujících k výdeji zboží zjistí, že včasná dodávka se stala nemožnou pro vyšší moc, je povinen tuto okolnost oznámiti písemně neprodleně po zjištění překážky příslušné oblastní úřadovně, která učiní vhodné opatření. Jestliže jde o dodávku, ku které dal příkaz Svaz, musí býti učiněno oznámení podle předchozí věty Svazu.
(5) Při prodeji jedlých mlýnských výrobků velkoobchodníkům-sortimentářům a průmyslovým zpracujícím podnikům musí býti vyhotoven závěrečný list. podle přílohy č. 5. Pro tyto obchody jsou závazné podmínky uvedené v příloze č. 5.
§ 69.
Zákaz dodávek jedlých mlýnských výrobků.
(1) Velkoobchodníkům, kteří nebyli pověřeni přijímáním odběrních listů na jedlé mlýnské výrobky podle § 66, je zakázáno obchodovati s těmito výrobky.
(2) Mlýnům je zakázáno vydávati jedlé mlýnské výrobky spotřebitelům. Svaz může povoliti na žádost mlýna výjimky z tohoto zákazu pro mlýny, které vydávají uvedené mlýnské výrobky v prodejnách oddělených od mlýna, vedou-li o těchto prodejnách zvláštní účtování.
(3) Ustanovení odstavce 2 se nevztahuje na výdej mlýnských výrobků z námezdního mletí samozásobitelům, na prodej mlýnských výrobků zaměstnancům mlýna na platné odběrní doklady a na výdej deputátu zaměstnancům mlýna v mlýnských výrobcích.
§ 70.
Stálá zásoba mlýnských výrobků.
Svaz může uložiti mlýnům a velkoobchodníkům povinnost udržovati stálou zásobu mlýnských výrobků v množství a typu, jež ustanoví, k jeho disposici.
§ 71.
Dodací lístek.
(1) Osoby, které odvážejí od mlýnů nebo od velkoobchodníků mlýnské výrobky z obilí nebo luštěnin povozem nebo autem, jsou povinny míti u sebe řádně vyplněný a dodavatelem podepsaný dodací lístek, který musí obsahovati alespoň tyto údaje:
a) jméno a adresu dodavatele,
b) jméno a adresu příjemce,
c) druh a množství mlýnských výrobků,
d) datum dodávky a způsob dopravy,
e) prohlášení dodavatele tohoto znění:

„Prohlašuji (prohlašujeme), že dodávka se děje na doklady opravňující podle platných předpisů k odběru shora uvedeného zboží“,
f) razítko a podpis dodavatele.
(2) Pokud dodací lístek podle odstavce 1 nahrazuje řádný účet, jsou mlýny a velkoobchodníci povinni vyznačiti v dodacím lístku vedle údajů uvedených v odstavci 1 také ještě cenu dodaných mlýnských výrobků.
(3) Tiskopisy dodacích lístků jest obstarati výhradně tam, kde Svaz určí.
(4) Každý dodavatel musí označovati vydané dodací lístky běžnými pořadovými čísly.
(5) Dodavatelé jsou povinni vyhotovovati dodací lístky trojmo. Příjemce zboží potvrdí na jednom vyhotovení svým podpisem příjem zboží a toto vyhotovení vrátí dodavateli, druhé vyhotovení si ponechá, třetí vyhotovení zůstává u dodavatele. Dodavatelé i příjemci jsou povinni uschovávati dodací lístky ke kontrolním účelům.
§ 72.
Dovoz mlýnských výrobků z dráhy.
Osoby, které dovážejí z dráhy mlýnské výrobky z obilí nebo luštěnin, jsou povinny míti u sebe nákladní listy týkající se dodávky.
§ 73.
Oběh pytlů.
(1) Při dodávkách jedlých mlýnských výrobků opatří pytle prodávající. Kupující je povinen vrátiti prodávajícímu bez zaviněného prodlení tkaninové pytle, které prodávající dodal kupujícímu, nebo stejný počet tkaninových pytlů téhož druhu a jakosti. Jestliže byly podle zvláštního ujednání jedlé mlýnské výrobky dodány v nových označených tkaninových pytlích prodávajícího, musí býti vždy vráceny tytéž pytle.
(2) Pro případ, že pytle nebudou prodávajícímu včas vráceny, je prodávající oprávněn zaúčtovati při vydání účtu za každý tkaninový pytel:
a)zálohu v částceza pytel o obsahu 85 kgKčs 50.—,za pytel o obsahu 75 a 70 kgKčs 45.—,za pytel o obsahu 50 kgKčs 39.—;b)půjčovné ve výšiKčs 2.—.
(3) Jestliže kupující nevrátí tkaninové pytle do 45 dnů po převzetí zboží, má se zato, že pytle byly koupeny; záloha účtovaná podle odstavce 2 připadá prodávajícímu a pytle se stávají vlastnictvím kupujícího.
(4) Jestliže kupující nevrátí tkaninové pytle opatřené prodávajícím do 15 dnů od převzetí zboží, připadá půjčovné prodávajícímu.
(5) Děravé, znečistěné nebo neodborně spravované pytle není prodávající povinen přijmouti zpět.
(6) Prodávající může v případě potřeby dodati zboží též v papírových pytlích, při čemž smí za papírové pytle účtovati nejvýše jejich nákupní cenu z továrny, stanovenou nejvyšším úřadem cenovým. Papírové pytle stanou se zaplacením vlastnictvím kupujícího.
(7) O obstarávání a vrácení pytlů a o požadování půjčovného při dodávkách jiného zboží než jedlých mlýnských výrobků platí zvyklosti příslušné plodinové bursy.
III. Cenová ustanovení.
§ 74.
Ceny jedlých mlýnských výrobků.
Prodejní ceny a prodejní podmínky pro jedlé mlýnské výrobky jsou stanoveny v příloze č. 6 a přehledně sestaveny v příloze č. 6a).
§ 75.
Ceny vedlejších mlýnských výrobků.
Prodejní ceny a prodejní podmínky pro vedlejší mlýnské výrobky jsou stanoveny v příloze č. 11, odd. A.
§ 76.
Vyvěšení cenové tabulky.
Osoby a podniky, které prodávají mlýnské výrobky spotřebitelům, jsou bez újmy jiných předpisů povinny vyvěsiti v prodejních místnostech na místě spotřebiteli dobře viditelném cenovou tabulku, na které musejí býti uvedeny ceny pro spotřebitele, platné pro veškeré mlýnské výrobky z obilí, které tyto osoby nebo podniky prodávají.
C.
Námezdní mletí.
§ 77.
Mlecí výkazy.
(1) Chlebové obilí (pšenice, žito a sourež, t. j. směs pšenice a žita) se smí zpracovávati na jedlé mlýnské výrobky pro samozásobení pouze na základě mlecího výkazu.
(2) Mlecí výkaz vydává na žádost místní národní výbor podle pokynů Svazu a na tiskopisech vydaných Svazem.
(3) Pro vydání mlecího výkazu je příslušným místní národní výbor, v jehož obvodě je sídlo zemědělského podniku žadatelova, u nezemědělců jejich bydliště.
(4) a) Jestliže se žadatel o mlecí výkaz přistěhoval z jiné obce, vydá mu místní národní výbor nového bydliště mlecí výkaz jen na potvrzení místního národního výboru dřívějšího bydliště o tom, na jakou spotřební dobu tento místní národní výbor již povolil žadateli zpracování obilí ve mzdě.
b) Byl-li žadateli vydán mlecí výkaz již v obci dřívějšího bydliště, předloží žadatel tento mlecí výkaz místo potvrzení podle písm. a). Místní národní výbor nového bydliště opraví v tomto mlecím výkazu jen údaje o bydlišti a opatří jej svým razítkem. Zároveň založí pro nového samozásobitele „Evidenční list“ podle § 78.
(5) Místní národní výbor provádí v mlecím výkazu zápisy podle zvláštních pokynů Svazu.
(6) Samozásobitel si smí dáti zpracovati ve mzdě jen takové množství chlebového obilí, jehož zpracování ve mzdě mu bylo povoleno podle zápisu v mlecím výkazu.
§ 78.
Evidence vydaných mlecích výkazů.
Místní národní výbor vede pro každého majitele mlecího výkazu zvláštní „Evidenční list pro samozásobitele obilím v hospodářském roce 1948/49“ podle zvláštních pokynů Svazu.
§ 79.
Styk s mlýnem.
(1) Okresní národní výbory jsou zmocněny, aby v dohodě s okresní organisací Jednotného svazu českých zemědělců stanovily k zajištění plynulého provádění námezdního mletí, že samozásobitelé té které obce smějí semílati obilí pouze v určitém mlýně, jakož i určily v dohodě s mlýny v obvodu své působnosti, v které dny budou mlýny přijímati od samozásobitelů obilí k námezdnímu mletí a vydávati mlýnské výrobky z něho.
(2) Pokud okresní národní výbor použil zmocnění podle odstavce 1, smí mlýn přijímati obilí ke zpracování ve mzdě a vydávati výrobky z něho pouze v určených dnech a pouze od osob, jež mu byly mletím přiděleny.
§ 80.
Šrotování ke krmným účelům.
Okresní národní výbory, po případě s jejich zmocněním místní národní výbory mohou k zajištění splnění dodávkových kontingentů upraviti po dohodě s příslušnou organisací Jednotného svazu českých zemědělců šrotování ječmene a ovsa ke krmným účelům. Z toho důvodu mohou zejména zavésti pro zpracování ječmene a ovsa šrotovací povolení a upraviti používání domácích šrotovníků.
§ 81.
Doprava obilí a mlýnských výrobků v námezdním mletí.
(1) Kdo dopravuje chlebové obilí do mlýna ke zpracování ve mzdě nebo kdo dopravuje výrobky získané zpracováním tohoto obilí ze mlýna, musí míti u sebe platný mlecí výkaz.
(2) Na mlecí výkaz nesmí býti dopravováno více obilí, než kolik smí býti semleto podle mlecího výkazu.
§ 82.
Převzetí obilí ve mlýně.
(1) Mlýn smí přijmouti pšenici a žito ke zpracování ve mzdě jen tehdy, jestliže osoba, která dává obilí zpracovati ve mzdě, odevzdá zároveň mlecí výkaz. Mlýn nesmí přijmouti více pšenice a žita ke zpracování ve mzdě, než kolik bylo uvolněno k námezdnímu zpracování podle záznamů v mlecím výkazu.
(2) Převzaté množství potvrdí mlýn ihned po převzetí odděleně podle druhů v mlecím výkazu a zapíše je odděleně podle druhů do předepsané knihy o námezdním mletí. Pokud mlýn nevydává výrobky z obilí odevzdaného mu ke zpracování ve mzdě ihned po převzetí tohoto zboží, musí mlecí výkaz zůstati ve mlýně až do vydání výrobků získaných zpracováním přijatého zboží.
(3) Mlýn je oprávněn odepříti převzetí takového obilí, které není způsobilé ke zpracování na jedlé mlýnské výrobky.
(4) Uschovávati ve mlýnech pro jiného obilí a výrobky z něho, které nejsou doloženy mlecím výkazem, je zakázáno. Obilí a výrobky z něho, které jsou skladovány ve mlýně z vlastní sklizně nebo pro vlastní hospodářství, musí býti odděleně uloženy a vedeny v evidenci ve skladní knize na zvláštním listě.
(5) Mlýn smí přijímati obilí ke zpracování ve mzdě a vydávati výrobky z něho pouze v mlýnské budově. Je tedy zakázáno přejímati obilí ke zpracování ve mzdě a vydávati mlýnské výrobky z něho jinde než ve mlýně, zejména je zakázáno přejímati obilí a vydávati mlýnské výrobky prostřednictvím třetích osob nebo ke zpracování ve mzdě svážeti (dáti svážeti) obilí od zemědělců a rozvážeti (dáti rozvážeti) jim mlýnské výrobky. Tento zákaz se vztahuje pouze na záměrnou činnost rázu pravidelného. Nevztahuje se na případy přivážení obilí nebo na odvoz mlýnských výrobků provedený ojediněle, jako na příklad sousedská výpomoc.
§ 83.
Zpracováni obilí a hlášení úspor.
(1) Druh a množství jednotlivých druhů mlýnských výrobků vyráběných a vydávaných v námezdním mletí se řídí podle dohody mezi mlýnem a mlečem. Při tom je mlýn povinen vydati mleči veškeré mlýnské výrobky, které byly získány zpracováním odevzdaného obilí nebo se při zpracování odevzdaného obilí obvykle získávají, nejméně však všech mlýnských výrobků dohromady:
při semílání pšenice a žita 97%,
při semílání ječmene na mouku a při výrobě krup 96%,
při výrobě ovesných vloček a při zpracování pohanky a prosa 95%,
při šrotování 98% a
při mačkání 99%.
(2) Mlýny, které se zabývají výhradně námezdním mletím, jsou povinny zjistiti vždy ke konci každého kalendářního čtvrtletí, zda byly mlečům vydány všechny mlýnské výrobky získané zpracováním obilí odevzdaného k námezdnímu mletí, a ohlásiti zjištěné úspory Svazu v hlášení předepsaném v § 207, odst. 3.
(3) Mlýny, které se zabývají námezdním mletím vedle mletí obchodního, jsou povinny provésti zjištění a hlášení podle odstavce 2 alespoň jednou za rok.
(4) Mlýny jsou povinny naložiti s úsporami zjištěnými podle odst. 2 a 3 podle disposic Svazu a odvésti peněžitou hodnotu těchto úspor Svazu podle jeho pokynů.
§ 84.
Výdej výrobků ve mlýně.
Při výdeji výrobků potvrdí mlýn v mlecím výkaze, že výrobky byly vydány a zapíše množství a druh vydaných mlýnských výrobků do předepsané knihy o námezdním mletí. Mlecí výkaz odevzdá mlýn mleči, který mu potvrdí výdej výrobků v předepsané knize o námezdním mletí.
§ 85.
Zvláštní způsob mletí pro samozásobitele.
Semílati obilí ve mzdě pod zodpovědností jiných osob než provozovatele mlýna, t. j. dáti mlýn k disposici samozásobitelům, aby si sami semílali obilí, je zakázáno.
§ 86.
Odměny za námezdní mletí.
(1) Odměna za opracování a zpracování obilí ve mzdě pro samozásobitele smí býti placena pouze v penězích, a to hotově. Tato odměna činí za 100 kg včetně daně z obratu:
a) za mletí pšenice a ječmeneKčs 47.—,b) za mletí žitaKčs 43.—,c) za výrobu krup a krupekKčs 44.—,d) za výrobu ovesných vločekKčs 46.—,e) za zpracování prosa a pohankyKčs 36.—,f ) za šrotování všech druhů obilí kromě pšenice, žita a sourežKčs 12.—,g) za mačkání všech druhů obilí kromě pšenice, žita a sourežeKčs 8.—.
(2) Sazby stanovené v odstavci 1 nesmějí býti ani zvýšeny ani sníženy.
Čtvrtá část.
A.
Chléb a pečivo.
I. Výroba a rozdělování.
§ 87.
Předpisy o výrobě.
(1) Jako chléb se smí vyráběti a uváděti do oběhu:
a) žitný chléb, t. j. chléb vyrobený ze žitné mouky bez příměsi nebo s příměsí jiné mouky podle předpisů Svazu;
b) žemlovka vyrobená z pšeničné mouky bez použití cukru a tuku;
c) pšeničné šišky na chlebíčky vyrobené z pšeničné mouky s použitím nejvýše 3% cukru a nejvýše 3% tuku nebo povolené náhražky tuku (počítáno na mouku);
d) speciální chléb, t. j. chléb vyrobený z obilních nebo jiných surovin, které jsou získány nebo zpracovány na hotový výrobek zvláštním způsobem.
(2) Jako pečivo se smí vyráběti a uváděti do oběhu:
a) žitné pečivo, t. j. pečivo vyrobené ze žitné mouky bez příměsi nebo s příměsí jiné mouky podle předpisů Svazu. Žitné pečivo se vyrábí jako hladké, tlačené nebo řezané, na př. dalamánky, bosňáci, sůvy, točenice a pod. Jest buď hladké nebo posypané kmínem nebo solí, případně obojím;
b) pšeničné pečivo lidové, t. j. pečivo vyrobené z pšeničné mouky bez použití cukru a tuku, a to bulky a žemle tlačené nebo řezané;
c) pšeničné pečivo běžné, t. j. pečivo vyrobené z pšeničné mouky s použitím nejvýše 3% cukru a nejvýše 3% tuku nebo povolené náhražky tuku (počítáno na mouku), zpracované pletením, vinutím nebo jiným způsobem, nesypané nebo sypané kmínem nebo solí, případně solí a kmínem a pod., na př. housky, rohlíky, večky, hvězdičky a pod., s vyloučením žemlovek, šišek na chlebíčky, bulek a žemlí tlačených nebo řezaných;
d) pšeničné pečivo jemné, t. j. pečivo vyrobené z pšeničné mouky s použitím nejméně 10% cukru a nejméně 10% tuku nebo povolené náhražky tuku (počítáno na mouku), nesypané nebo různě sypané, s náplní nebo bez náplně; jemné pečivo smí býti zpracováno do různých tvarů jako na př. koláčky, koláče, buchty, záviny, vánočky, mazance a pod.;
e) sýrové tyčinky a sýrové preclíky vyrobené z pšeničné mouky s použitím sýra tak, aby hotový výrobek obsahoval nejméně 5% tuku pocházejícího ze sýra v sušině hotového zboží, vařené nebo nevařené. Jednotlivý kus smí býti nejvýše 5 mm silný a jeho váha nesmí přesahovati 5 g; obsah vody (vlhkost) nesmí přestoupiti 10% podle váhy ve vychladlém výrobku. Sýrové tyčinky a sýrové preclíky mohou býti nesypané nebo sypané solí, kmínem nebo jiným běžným druhem sypání s výjimkou máku;
f) slané tyčinky a slané preclíky, vyrobené z pšeničné mouky s použitím tuku a cukru tak, aby hotový výrobek obsahoval nejméně 5% tuku v sušině a 5% cukru (sacharosy) v sušině, vařené nebo nevařené. Obsah vody (vlhkost) nesmí přestoupiti 10% podle váhy ve vychladlém výrobku. Slané tyčinky a slané preclíky mohou býti nesypané nebo sypané solí, kmínem nebo jiným běžným druhem sypání s výjimkou máku. Slané tyčinky a slané preclíky mohou býti vyráběny buď jako malé slané tyčinky nebo malé slané preclíky, při čemž jednotlivý kus smí vážiti nejvýše 10 g, nebo jako velké slané tyčinky nebo velké slané preclíky, při čemž jednotlivý kus musí vážiti 25 g;
g) speciální pečivo, t. j. pečivo vyrobené z obilních nebo jiných surovin, které jsou získány nebo zpracovány na hotový výrobek zvláštním způsobem.
(3) Jako pšeničná strouhanka se smí uváděti do oběhu strouhanka vyrobená rozemletím pšeničného pečiva nesypaného.
(4) K výrobě speciálního chleba nebo pečiva jest třeba písemného povolení Svazu. Svaz může výrobu povoliti, jestliže ji doporučí Státní zdravotní ústav — oddělení pro zkoumání potravin — v Praze nebo v Brně. Výlohy spojené s dobrozdáním Státního zdravotního ústavu hradí žadatel.
(5) V pochybných případech rozhoduje Svaz o tom, do které skupiny chléb nebo pečivo náleží.
(6) a) Při výrobě žitného chleba se musí vyrobiti z každých 100 kg mouky nejméně 137 kg žitného chleba.
b) Při výrobě žemlovek a pšeničných šišek na chlebíčky se musí vyrobiti z každých 100 kg mouky nejméně 120 kg žemlovek nebo pšeničných šišek na chlebíčky.
c) Při výrobě žitného pečiva se musí vyrobiti z každého kilogramu žitné mouky nejméně 27 kusů žitného pečiva à 46 gramů.
d) Při výrobě pšeničného pečiva lidového nebo běžného se musí vyrobiti z každého kilogramu pšeničné mouky nejméně 1196 g pečiva, t. j. na příklad 26 kusů pšeničného pečiva à 46 gramů a pod.
e) Při výrobě pšeničného jemného pečiva se musí vyrobiti z každého kilogramu pšeničné mouky nejméně 1196 g pečiva, t. j. na příklad 26 kusů à 46 g nebo 13 kusů à 92 g a pod.
f) Při výrobě sýrových tyčinek nebo sýrových preclíků a slaných tyčinek nebo slaných preclíků se musí vyrobiti z každého kilogramu pšeničné mouky nejméně 1 kg tohoto pečiva,
g) Při výrobě pšeničné strouhanky se musí vyrobiti z každého kilogramu pšeničné mouky nejméně 900 gramů strouhanky.
(7) Při výrobě všech druhů chleba, pečiva a strouhanky je dovoleno používati jen takových pomocných pekařských prostředků ku zlepšení pečivosti, vaznosti a pod., jakož i prostředků konservačních, barvících a pod., jejichž výroba byla písemně Svazem povolena. Svaz může výrobu povoliti, jestliže ji doporučí Státní zdravotní ústav — oddělení pro zkoumání potravin — v Praze nebo v Brně. Výlohy spojené s dobrozdáním Státního zdravotního ústavu hradí žadatel.
§ 88.
Označování chleba.
(1) Každý chléb musí býti opatřen značkou výrobce, t. j. jménem nebo začátečními písmeny jeho jména nebo jeho zapsanou ochrannou známkou. Značka musí býti vytlačena do kůrky chleba tak, aby byla zřetelná. K označení chleba lze též použíti papírových štítků, které se vpekou na chléb; přilepování těchto štítků lepidlem na hotový chléb není dovoleno.
(2) Je-li uváděn do oběhu chléb balený v papírových nebo jiných obalech, může býti značka uvedena přímo na obalu. V tomto případě lze upustiti od označování na kůrce.
§ 89.
Váha chleba.
(1) Chléb smí býti vyráběn pouze o váze buď 1, 2, 3, 4 neb 5 kg.
(2) Chléb o jiné váze se smí vyráběti pouze s písemným povolením Svazu.
§ 90.
Kontrola váhy chleba.
Na úchylky při přezkoušení váhy chleba jest bráti ohled podle těchto předpisů:
(1) Přezkoušení váhy jest provésti na chlebě téhož původu v prodejně a jestliže jsou nutné další zkoušky, u výrobce. Převážiti se musejí pouze vychladlé, nezabalené chleby (bez obalu).
(2) Převážení chleba se musí státi v přítomnosti majitele obchodu nebo jeho zástupce. V případě závady musí majitel obchodu nebo jeho zástupce potvrditi podpisem správnost zjištěné váhy.
(3) Při výrobě chleba se smí vyskytnouti u jednotlivého chleba úchylka ve váze až do 4% nahoru nebo dolů; větší úchylky ve váze jsou možné z náhodných a mimořádných příčin.
Úchylky ve váze podmíněné postupem při výrobě se vyrovnávají při větším počtu chlebů. Proto jest při přezkoušení váhy ve výrobně nebo prodejně nutné odvážiti nejméně 10 chlebů téhož druhu, jichž průměrná váha jest směrodatná. Podle možnosti jest zjistiti průměrnou váhu většího počtu chlebů.
(4) Vyschnutím v den výroby zmenšuje se váha chleba až o 2.5 %. Udaná váha jest dodržena, jestliže průměrná váha, zjištěná u čerstvého chleba podle odstavce 3, se neodchyluje od udané váhy o více než 2%. Jestliže se u jednotlivého čerstvého chleba zjistí váha o více než 4.5% nižší, jest přezkoušeti váhu podle odstavce 3.
(5) Převažuje-li se chléb později než v den vyrobení a zjistí-li se u jednotlivého chleba větší schodek na váze než 4%, nebo při průměrné váze 10 chlebů větší schodek na váze než 2.5%, jest provésti zkoušku s čerstvým chlebem podle odstavce 4.
§ 91.
Váha pečiva.
(1) Žitné pečivo, pšeničné lidové a běžné pečivo se smí vyráběti o váze 46 g nebo o váze 92 g. Z denního vyrobeného množství pečiva smí býti vyrobeno nejvýše 50% v kusech à 92 g, při čemž dosavadní rozsah výroby tohoto pečiva nesmí býti překročen.
(2) Žemlovka a šišky na chlebíčky se smějí vyráběti o váze 460 g nebo 920 g.
(3) Pšeničné jemné pečivo se smí vyráběti o váze 23 g, o váze 46 g nebo jeho násobku, na příklad 92 g, 230 g, 460 g, 690 g a 920 g, při čemž touto vahou se vždy rozumí váha jemného pečiva bez jakékoliv náplně. Váha náplně se tudíž nepočítá do stanovené váhy jemného pečiva.
§ 92.
Kontrola váhy pečiva.
(1) Při výrobě žitného a pšeničného pečiva smí jednotlivý kus pečiva vykazovati až 6% odchylky na váze nahoru nebo dolů. Jeví-li se větší odchylky, jest přezkoušeti ve výrobně nebo prodejně váhu nejméně 30 kusů pečiva téhož druhu. Průměrná odchylka smí činiti u 30 kusů pečiva nejvýše 5%.
(2) Vyschnutím se snižuje váha jednotlivého kusu pečiva prvého dne po vyrobení až o 10%. Zjistí-li se při kontrole větší odchylky, jest nutno provésti v den výroby kontrolu váhy nejméně u 30 kusů pečiva téhož druhu. O přestupek jde teprve tehdy, jestliže kontrola váhy v den výroby zjistí větší odchylky než 5% předepsané váhy.
(3) Při kontrole váhy je směrodatná váha pečiva bez náplně a bez obalu.
§ 93.
Balení a označování tyčinek, preclíků a strouhanky.
(1) Sýrové tyčinky, sýrové preclíky, slané tyčinky, slané preclíky a strouhanka se smějí uváděti do oběhu balené nebo nebalené.
(2) Obal může býti opatřen z průhledného, pergamenového nebo jiného materiálu a musí svou velikostí odpovídati plnění. Obal musí býti těsný, uzavřený již před prodejem, nikoliv balený teprve při prodeji. Na obalu musí býti zřetelně uvedeno jméno nebo firma a místo výrobce nebo dodavatele, druh, cena a váha v gramech.
(3) Balení výrobků uvedených v odstavci 1 je dovoleno jen u výrobců, a to pouze do balíčků o váze, pro kterou jsou vyhlášeny prodejní ceny.
§ 94.
Starý chléb.
(1) Starým chlebem se rozumí chléb, jehož původní jakost se delším skladováním tak změnila, že tím byl podstatně ovlivněn původní účel použití, t. j. zejména tehdy, jestliže bez dalšího opracování nebo zpracování nemůže býti chleba použito k lidské výživě.
(2) Starý chléb se smí prodávati pouze se slevou nejméně 30% s prodejní ceny.
(3) Pekaři nesmějí od překupníků bráti zpět chléb a pečivo, které překupníci neprodali.
(4) Starého chleba se nesmí používati při výrobě chleba nebo pečiva ani jako přísady do pšeničné strouhanky.
§ 95.
Pečení ve mzdě.
(1) Pečením ve mzdě se rozumí pečení chleba nebo pečiva z mouky nebo těsta, které zákazník sám dodá, případně výměna dodané mouky přímo za chléb nebo pečivo. Výměna dodané mouky je dovolena pouze u výrobce (pekárny), nikoliv u překupníka.
(2) Výroba chleba a pečiva z dodané mouky ve mzdě je dovolena pouze pro samozásobitele pro potřebu jejich vlastního hospodářství, dále pro vojenské a jiné útvary jim na roveň postavené.
(3) Pouhé upečení chleba nebo pečiva z dodaného hotového těsta je dovoleno i pro jiné spotřebitele.
(4) Výrobci chleba a pečiva jsou povinni vydati zákazníkům za dodanou mouku veškerý chléb a veškeré pečivo, které bylo získáno zpracováním odevzdané mouky nebo se při zpracování odevzdané mouky obvykle získává, nejméně však
a) za každých 730 g žitné mouky 1 kg žitného chleba, čili za 1 kg žitné mouky nejméně 1.37 kg žitného chleba,
b) za 1 kg pšeničné mouky 26 kusů pšeničného pečiva à 46 g.
(5) Výrobci chleba a pečiva smějí počítati zákazníkovi, který si dodá pouze mouku:
a) za zpracování a upečení 1 kg žitného chleba nejvýše Kčs 1.50,
b) za zpracování a upečení pšeničného pečiva z 1 kg pšeničné mouky nejvýše Kčs 7.—.
(6) Výrobci chleba a pečiva smějí počítati zákazníkovi, který si dodá již hotové těsto:
a) za pouhé upečení 1 kg chleba (váha chleba po upečení) nejvýše Kčs 1.—,
b) za pouhé upečení 1 kg pečiva (váha pečiva po upečení) nejvýše Kčs 3.—.
(7) Dováží-li pekař zákazníkům, vojenským nebo jiným jim na roveň postaveným útvarům chléb a pečivo vlastním dopravním prostředkem, nesmí být odměna stanovená v odstavcích 5 a 6 překročena.
(8) Není dovoleno žádati nebo si dáti poskytovati jinou odměnu než v penězích.
§ 96.
Hlášení úspor.
Pekaři (pekárny), které se zabývají pečením chleba nebo pečiva ve mzdě, jsou povinni zjistiti vždy ke konci každého kalendářního čtvrtletí, zda bylo zákazníkům vydáno podle § 95, odst. 4 plné množství chleba a pečiva získané zpracováním mouky odevzdané k pečení ve mzdě a ohlásiti zjištěné úspory Svazu nejpozději do 10. dubna, 10. července, 10. října a 10. ledna za uplynulé kalendářní čtvrtletí. Pekaři (pekárny) jsou povinni naložiti s úsporami podle předchozí věty podle disposic Svazu a odvésti peněžitou hodnotu těchto úspor Svazu podle jeho pokynů.
§ 97.
Odběr chleba a pečiva.
Chléb a pečivo smí býti odebíráno a dodáváno pouze na doklady opravňující k odběru tohoto zboží podle platných předpisů. Totéž platí pro odběr a dodávky pšeničné strouhanky.
II. Cenová ustanovení.
§ 98.
Ceny pekařských výrobků pro spotřebitele.
(1) Spotřebitelské ceny chleba, pečiva a pšeničné strouhanky činí:
Druh výrobku:Váha v gramech (u jemného pečiva bez náplně)Hodnota v gramech na ústřižcíchCena Kčsa)žitný chléb100010005.— *)4.80**)b)žemlovka4605004.8092010009.40c)šišky na chlebíčky4605006.—920100012.—d)žitné pečivo4650—.4092100—.80e)pšeničné pečivo lidové (bulka nebo žemle)4650—.50921001.—f)pšeničné pečivo běžné (houska, rohlík, hvězdička, večka a pod.)4650—.60921001.10g)pšeničné pečivo jemné: koláček, buchta nebo jednotlivé řezy koláče, závinu, vánočky, mazance a pod.2325—.9046501.80921003.60koláč, závin, vánočka, mazanec a pod.2302509.—46050018.—69075027.—920100036.—
*) 5.— v místech uvedených v odstavci 3,
**) 4.80 ve všech ostatních místech.
Druh výrobku:Váha v gramech (u jemného pečiva bez náplně)Hodnota v gramech na ústřižcíchCena Kčsh)pšeničná strouhanka1000150015.—ch)malé slané tyčinky a malé slané preclíky balené1001506.—nebalené1000150050.—i)velké slané tyčinky a velkéslané preclíky balené1001505.—nebalené1000150040.—.
(2) Velké slané tyčinky a velké slané preclíky mohou býti prodávány nebalené též jako jednotlivé kusy v ceně Kčs 1.— za kus; na čtyři takové kusy odevzdá spotřebitel ústřižky na 150 g.
(3) Spotřebitelská cena žitného chleba Kčs 5.— za 1 kg platí v místech nad 50.000 obyvatel, lázeňských místech Jáchymov, Frant. Lázně, Jánské Lázně, Karlovy Vary, Mariánské Lázně, Luhačovice, Poděbrady, Teplice a ve správních okresech Brno-venkov, Fryštát, Praha-venkov-sever a Praha-venkov-jih.
(4) Ceny stanovené v odstavci 1, písm. a)—f) se nesmějí zvyšovati ani snižovati. Ceny stanovené v odstavci 1, písm. g) až i) a v odstavci 2 jsou ceny nejvyšší.
§ 99.
Ceny chleba a pečiva u překupníků.
Překupníci smějí prodávati chléb, pečivo a pšeničnou strouhanku pouze za ceny stanovené v § 98, pokud nejde o výjimky uvedené v § 100.
§ 100.
Ceny chleba a pečiva pro hostince a podobné podniky.
(1) Při prodeji hostinskými a výčepnickými podniky všeho druhu, automaty, bufety a veřejnými jídelnami (uzenářskými, mlékárenskými, vegetářskými a pod.) platí tyto nejvyšší prodejní ceny za chléb a pečivo k jídlu uvnitř podniku:
krajíc žitného chlebažitné pečivokrajíc žemlovkykrajíc šišky na chlebíčkypšeničné pečivolidovéběžné50 g46 g46 g46 g46 g92 g46 g92 gKčsKčsKčsKčsKčsKčsKčsKčs0.450.500.600.700.601.200.701.30.
(2) Při prodeji chleba a pečiva přes ulici jest zachovávati ve výše uvedených podnicích spotřebitelské ceny stanovené v § 98.
§ 101.
Slevy cen.
(1) Výrobci chleba, pečiva a pšeničné strouhanky jsou povinni poskytovati překupníkům (s výjimkou podniků uvedených v odstavci 2), kteří odebírají chléb, pečivo nebo pšeničnou strouhanku za tím účelem, aby je ve svých obchodech prodali spotřebitelům, tyto slevy se spotřebitelských cen (§ 98):
a) u žitného chleba za každý 1 kg Kčs 0.30,
b) u žemlovky a pšeničných šišek na chlebíčky za každý 1 kg 10%,
c) u žitného pečiva 10%,
d) u pšeničného pečiva lidového, běžného a jemného 10%,
e) u pšeničné strouhanky volně sypané (nebalené) 20%,
f) u sýrových tyčinek a sýrových preclíků, slaných tyčinek a slaných preclíků 15%.
(2) Hostinským a výčepnickým podnikům všeho druhu, automatům, bufetům a veřejným jídelnám (uzenářským, mlékárenským, vegetářským a pod.) jest poskytovati slevy podle odstavce 1 jen u sýrových tyčinek a sýrových preclíků, slaných tyčinek a slaných preclíků.
(3) Výrobci chleba, pečiva a pšeničné strouhanky jsou povinni poskytovati slevu podle odstavce 1 též při dodávkách vojenským nebo jiným jim na roveň postaveným útvarům, závodním kuchyním, nemocnicím a léčebným ústavům, zaopatřovacím ústavům, školským internátům, věznicím a jiným velkospotřebitelům, kteří odebírají chléb, pečivo nebo pšeničnou strouhanku pro společné stravování osob. Při dodávkách vojenským nebo jiným jim na roveň postaveným útvarům, nemocnicím a léčebným ústavům, zaopatřovacím ústavům a pod. mohou býti slevy stanovené v odstavci 1 zvýšeny se souhlasem Svazu; Svaz rozhodne po slyšení příslušné ústřední zájmové organisace výrobcovy.
(4) Při dodávkách pšeničné strouhanky překupníkovi je prodávající povinen dodati zboží franko přijímací stanice kupujícího, při dodávce povozem (autem a pod.) franko sklad kupujícího.
B.
Těstoviny.
I. Výroba a rozdělování.
§ 102.
Předpisy o výrobě.
(1) Těstoviny jsou sušené výrobky, hotové k vaření, vyrobené z pšeničné mouky podle určení Svazu, bez obsahu nebo s obsahem vajec zaděláním na těsto bez kynutí nebo pečení, formováním a sušením při teplotě obyčejné nebo přiměřeně zvýšené. K těstu se přidává někdy kuchyňská sůl.
(2) Množství vody (vlhkost) v těstovinách nesmí přestoupiti 13% váhových, množství kuchyňské soli [chloridu sodného (NaCl)] 1% váhové. Stupeň kyselosti nesmí býti vyšší než 8%.
Umělé přibarvení barvivy zdravotně nezávadnými (k barvení poživatin přípustnými) je dovoleno u těstovin za náležité deklarace na obalech („barveno“).
§ 103.
Přípustné druhy těstovin.
Výrobci těstovin smějí vyráběti a uváděti do oběhu pouze tyto druhy těstovin:
1. makarony,
2. spaghetti,
3. nudle řezané,
4. polévkové nudle v závitcích,
5. noky,
6. kolínka (růžky),
7. flíčky,
8. zavářky (hvězdičky, malé růžky a pod.).
§ 104.
Výrobní čísla.
Těstoviny smějí vyráběti pouze podniky, kterým Svaz stanovil výrobní číslo. Výrobní čísla udávají poměr, v jakém se jednotlivé podniky účastní na výrobě těstovin v jednom výrobním období (od 1. července do 30. června následujícího roku).
§ 105.
Liberace a výrobní příkazy.
(1) Svaz vyhlásí vždy pro určité období, kolik suroviny, vyjádřeno v procentech z výrobního čísla (§ 104), smějí výrobci zpracovati na těstoviny (v dalším liberace).
(2) Výrobce těstovin smí vyrobiti nejvýše tolik těstovin, kolik Svaz uvolnil podle odstavce 1. Těstoviny, které nebyly vyrobeny v období, pro které byla výroba uvolněna, smějí býti vyrobeny později, nejdéle však do konce výrobního období (§ 104).
(3) Svaz může s ohledem na stav zásobování v té které době a s ohledem na hospodářské poměry z toho plynoucí naříditi výrobcům těstovin všeobecně nebo v jednotlivých případech povinnost vyrobiti těstoviny v množství určeném Svazem a stanoviti lhůtu pro splnění takového výrobního příkazu.
§ 106.
Přidělování mlýnských výrobků k výrobě těstovin.
Výrobci těstovin smějí používati k výrobě těstovin pouze takových mlýnských výrobků, které jim byly předepsány Svazem.
§ 107.
Předpisy o balení a označování.
(1) Výrobci těstovin smějí dodávati makarony a spaghetti buď volně sypané v bednách nebo volně sypané v pytlích alespoň po 5 kg nebo volně sypané v papírových kartonech po 10 kg nebo balené po ½ kg. Ostatní druhy smějí výrobci těstovin dodávati buď volně sypané v bednách nebo volně sypané v pytlích alespoň po 20 kg; pouze k vyrovnání zbytků dodávek připadajících na odběrní doklady smí se v zásilce vyskytnouti pouze jediné balení nejméně o 5 kg.
(2) Na bednách, pytlích a papírových kartonech, které obsahují volně sypané zboží, a na balíčcích po ½ kg musí býti zřetelně uvedeno jméno nebo firma a místo výrobce, jakož i obsah podle druhů povolených v § 103 a zda jde o výrobky s obsahem vajec či bez obsahu vajec.
§ 108.
Dodací listy.
(1) Osoby, které dopravují těstoviny z vyrábějícího podniku nebo od rozdělovače, jsou povinny míti s sebou podle předpisů vyplněný a od dodavatele podepsaný dodací list, který musí obsahovati alespoň tyto údaje:
a) adresu dodavatele,
b) adresu příjemce,
c) množství a druh,
d) den dodávky,
e) prohlášení dodavatele tohoto znění:

„Prohlašuji (prohlašujeme), že dodávka jest podložena doklady, které podle platných předpisů opravňují k odběru výše uvedeného zboží“;
f) razítko a podpis dodavatele.
(2) Pokud dodací list podle odstavce 1 nahrazuje pravoplatný účet, jest dodavatel povinen uvésti v dodacím listě mimo údaje uvedené v odstavci 1 také cenu dodaných těstovin.
(3) Vydané dodací listy musí býti opatřeny dodavatelem běžným pořadovým číslem.
(4) Dodací listy musí býti vydávány trojmo. Jedno vyhotovení zůstane u dodavatele, druhé obdrží příjemce zboží, třetí vyhotovení příjemce zboží podepíše a vrátí dodavateli.
(5) Při dodávkách těstovin drahou jsou osoby, které tyto těstoviny dopravují ke dráze nebo od dráhy, povinny míti s sebou nákladní listy pro příslušné dodávky.
§ 109.
Dodávky těstovin.
(1) Těstoviny smějí býti dodávány a odebírány pouze na předepsané odběrní doklady (potravinové lístky, odběrní listy, hromadné odběrní listy a pod.) nebo na příkazní listy Svazu.
(2) Ustanovení o přijímání odběrních dokladů a o přednostním splnění vydaná pro mlýnské výrobky (§ 68, odst. 2 až 4) platí obdobně pro těstoviny.
§ 110.
Výroba ve mzdě.
Výroba těstovin ve mzdě je zásadně zakázána. Výjimky musejí býti schváleny Svazem.
II.
II. Cenová ustanovení.
§ 111.
Základní ceny.
(1) Základní ceny těstovin činí při dodávkách rozdělovačům a velkospotřebitelům za 100 kg:
těstoviny bez obsahu vajec vyrobené ze směsi pšeničné mouky hrubé a pšeničné mouky hladkétěstoviny bez obsahu vajec vyrobené jen z pšeničné mouky hrubé nebo polohrubé podle určení SvazuKčsKčsa)makarony a spaghetti volně sypané1.090.—1.440.—v balíčcích po 1/2 kg1.170.—1.520.—b)polévkové nudle v závitcích a noky volně sypané1.040.—1.390.—c)ostatní druhy těstovin volně sypané940.—1.290.—
(2) Ceny stanovené v odstavci 1 platí, bude-li objednáno a odebráno najednou v celku 25 q těstovin bez ohledu na to, z jakých druhů těstovin byla zásilka sestavena.
(3) Dodávkou v celku nebo odběrem v celku se rozumí dodávka nebo odběr:
a) při nichž zboží objednané najednou je v jednom kalendářním dnu odebráno kupujícím v jednom místě převzetí nebo dodáno do jednoho místa převzetí;
b) při nichž je zboží objednané najednou dodáno povozem nebo autem v jednom kalendářním dnu. Jestliže je dodávka prováděna těmito dopravními prostředky bez viny smluvních stran ve více dnech, jest jí pokládati přesto za dodávku v celku;
c) při nichž dodávající dodá najednou méně než množství uvedené v odstavci 2, ačkoliv měl podle uzávěrky mezi ním a kupujícím a podle disposice kupujícího dodati na odevzdané odběrní doklady nejméně množství uvedené v odstavci 2. Kupující je však povinen podati důkaz, že cena byla oprávněná, a to tím, že uschová při účtu závěrečný list a propis dopisu, kterým byla disposice potvrzena.
(4) Ceny stanovené v odstavci 1 se rozumějí za čistou váhu zboží, i s daní z obratu, s obalem, franko přijímací stanice, při dodávce povozem (autem a pod.) franko sklad kupujícího.
(5) Ceny stanovené v odstavci 1 jsou ceny nejvyšší.
§ 112.
Přirážky při odběru menších množství.
(1) Ceny stanovené v § 111 se zvyšují při dodávkách rozdělovačům, bez ohledu na to, z jakých druhů těstovin byla zásilka sestavená, při 100 kg o tyto nejvyšší přirážky, jestliže se dodává najednou v celku (§ 111, odst. 3):
méně než 25 q až alespoň 10 qKčs 20.—,méně než 10 q až alespoň 5 qKčs 30.—,méně než 5 q až alespoň 1 qKčs 45.—,méně než 1 qKčs 60.—.
(2) Ceny stanovené v § 111 se zvyšují při dodávkách velkospotřebitelům bez ohledu na to, z jakých druhů těstovin byla zásilka sestavena, při každých 100 kg o tyto nejvyšší přirážky:
a) je-li dodavatelem rozdělovač, o přirážky uvedené v odstavci 1,
b) je-li dodavatelem výrobce a velkospotřebitel odebírá těstoviny z výrobny vlastním povozem, o přirážku Kčs 10.—, bez ohledu na odebírané množství,
c) je-li dodavatelem výrobce a nejde o případy uvedené pod písm. b), o přirážku Kčs 20.—, bez ohledu na odebírané množství.
(3) Ustanovení § 111, odst. 4 platí obdobně.
§ 113.
Slevy při odběru větších množství.
(1) Dodává-li se najednou v celku větší množství těstovin než 25 q, bez ohledu na to, z jakých druhů těstovin byla zásilka sestavena, jest poskytnouti se stanovených cen slevy, které činí nejméně:
a) při dodávce více než 25 q až do 50 qKčs 10.—,b) při dodávce více než 50 q až do 100 qKčs 20.—,c) při dodávce více než 100 qKčs 30.—.
(2) Ustanovení § 111, odstavec 4 platí obdobně.
§ 114.
Dodávky na větší vzdálenost a náhrada dovozného.
Při dodávkách těstovin na vzdálenost, při které povinně zaplacené dovozné převyšuje částku Kčs 15.— za 100 kg, nahradí Svaz výrobci těstovin z povinně zaplaceného dovozného za každých 100 kg obnos převyšující částku Kčs 15.—, jestliže dodávka těstovin byla provedena se souhlasem nebo na příkaz Svazu.
§ 115.
Srážky za obstarání dopravy kupujícím.
(1) Bylo-li smluvními stranami dohodnuto, že si kupující sám obstará odvoz zboží, musí mu prodávající poskytnouti se stanovených cen tyto srážky za každých 100 kg:
a) jde-li o odvoz v téže obci Kčs 6.—;
b) jde-li o odvoz do jiné obce, činí srážka 100% železničního dopravného pro kryté vozy, vypočítaného podle nejkratší vzdálenosti po silnici od prodávajícího ke kupujícímu, při čemž třeba bráti za základ dopravní sazby za 10tunový náklad, nejméně však Kčs 6.—.
(2) Ustanovení odstavce 1 neplatí v případech uvedených v § 112, odst. 2, písm. b).
§ 116.
Bedny.
(1) Odběratelé těstovin jsou povinni, požádá-li o to výrobce při dodávce, vrátiti výrobci těstovin bedny, v nichž těstoviny obdrželi, a to nepoškozené a vždy nejméně 5 kusů najednou. Bedny poškozené tak, že se k dalšímu plnění těstovinami nehodí, nejsou těstárny povinny přijmouti. Výrobce těstovin hradí odběrateli za vrácení beden od těstovin Kčs 0.75 za 1 kg bedny, jakož i zpětné dovozné.
(2) Při vrácení prázdných beden musí odesilatel zásilku deklarovati tak, aby prázdné obaly byly dopraveny za nejlevnější dopravní sazbu.
§ 117.
Platební podmínky.
Při hotovém placení do 10 dnů po obdržení účtu musí výrobce těstovin poskytovati pokladniční srážku ve výši 1%.
§ 118.
Ceny pro spotřebitele.
(1) Prodejní ceny pro spotřebitele činí za 1 kg:
těstoviny bez obsahu vajec vyrobené ze směsi pšeničné mouky hrubé a pšeničné mouky hladkétěstoviny bez obsahu vajec vyrobené jen z pšeničné mouky hrubé nebo polohrubé podle určení SvazuKčsKčsa)makarony a spaghetti volné sypané12.9016.50v balíčcích po ½ kg13.3016.90b)polévkové nudle v závitcích a noky volně sypané12.4016.—c)ostatní druhy těstovin volně sypané11.4015.—
(2) Ceny pro spotřebitele se rozumějí brutto za netto s papírovým sáčkem a s daní z obratu.
(3) Ceny pro spotřebitele jsou ceny nejvyšší.
Pátá část.
A.
Kávoviny.
I. Suroviny k výrobě kávovin.
§ 119.
Používané suroviny.
Suroviny k výrobě kávovin jsou zejména tyto:
1. plodiny obsahující škrob, t. j. především obilí nebo z něho vyrobené polotovary, jako slad, dále hrách, boby, lupina a pod.;
2. kořeny rostlinné, především čekanky a řepy cukrovky; dále sem patří mrkev, vodnice, brambory, topinambur, krmná řepa a pod.;
3. plody bohaté na cukr, jako fíky, carobe (svatojanský chléb), hrušky, švestky, jablka, datle a pod.;
4. olejnatá semena: soja, podzemnice olejná a pod.;
5. cukr všech druhů.
§ 120.
Čekanka.
(1) Čekankou se rozumějí syrové kořeny čekankové (Cichorium intybus L.) zušlechtěné a pěstované pro výrobu kávovin.
(2) Čekanka pro výrobu kávovin smí se pěstovati jen z uznaného semene Svazem schváleného a přiděleného.
(3) Svaz řídí rozdělování semene čekanky mezi sušárny a pěstitele čekanky. Semeno čekanky se vydává pouze pěstitelům, kteří sjednali smlouvu o pěstování čekanky.
§ 121.
Výkup a zákup čekanky.
(1) Čekanku od pěstitelů smějí vykupovati pouze sušárny čekanky. Sušárna smí vykupovati čekanku pouze od pěstitelů, od nichž čekanku smluvně zakoupila.
(2) Smlouvy o pěstování čekanky jest sjednávati na předepsaných tiskopisech.
§ 122.
Dodávka.
(1) Pěstitel je povinen dodati sušárně zakoupenou čekanku a všechny sklizňové přebytky do konce října. Dodávaná čekanka musí býti zdravá, vyzrálá, bez vykvětlice a čistá. U dodané čekanky se sráží na váze na nečistotu v každém případě 5%. Přesahuje-li množství znečištěnin 5%, určí se další srážka na váze dohodou nebo nedojde-li k dohodě, podle výsledku prací zkoušky.
(2) Není-li pěstitel nebo : jeho zástupce prací zkoušce přítomen, považuje se za jeho zástupce osoba, která povoz provází. Odepře-li tato osoba součinnost, povolá sušárna k prací zkoušce dva svědky. Zkoušku jest provésti takto:
Sušař a pěstitel nebo jejich zástupci vezmou z pozastavené čekanky po cca 10 kg. Toto množství (20 kg) se v koši nebo nádobě přesně odváží a vypráním zbaví hlíny. Vypraná čekanka se znovu zváží a zjištěná váha se odečte od váhy nečištěné čekanky. Zjištěný váhový rozdíl znásobený 100 a dělený vahou nečištěné čekanky udává procento znečištěnin, k němuž je připočítati 1% na vodu, která zůstala na vyprané čekance. Čekanka smí býti praním zbavena pouze hlíny, nikoliv však poškozována nebo ulamována. Při zúčtování jest takto zjištěné procento vykázati zvlášť.
(3) Pro vadnou jakost zboží může býti učiněna kromě srážky na nečistotu další přiměřená srážka.
(4) Sušař je povinen skládati čekanku spolu s pěstitelem a postarati se o nerušený příjezd a odjezd povozů a rychlé skládání čekanky.
(5) Děje-li se dodávka čekanky přímo po dráze, je pěstitel povinen naložiti čekanku do vagonů.
§ 123.
Sušená čekanka.
Sušenou čekankou se rozumí čistý, usušený kořen pěstěné čekanky, rozřezaný na kousky nebo řízky. Nebylo-li nic jiného sjednáno nebo Svazem určeno, může býti dodáno jen zboží z běžné kampaně.
§ 124.
Jakost.
(1) Sušená čekanka musí býti čistá (před sušením dobře vypraná), z kořenů zdravých, rozřezaná na kousky nebo řízky, ostře sušená, čistě prosetá, bez výhonků, neomrzlá, bez drtě a prachu. Nebylo-li nic jiného sjednáno, rozumí se sušenou čekankou čekanka kousková.
(2) Ostře sušenou čekankou se rozumí sušina o vlhkosti do 14%; je-li vlhkost větší, a to do 18%, má odběratel nárok na přiměřenou slevu až do 5%. Činí-li vlhkost čekanky více než 18%, je kupující oprávněn dodávku odmítnouti. Tuto okolnost jest hlásiti ihned Svazu. Sušená čekanka nesmí obsahovati více než 1% kousků částečně nebo úplně spálených a 1% omrzlých kousků nebo výhonků.
(3) Za čistě proseté pokládá se také ještě zboží, ze kterého na normálním sítu s otvory o průměru 8 mm nepropadne více než 3.5% drtě a prachu dohromady, při čemž prachu smí býti nejvýše 1%.
§ 125.
Čekanková drť a její jakost.
(1) Čekanková drť (čekankový květ) jsou čisté kousky sušené čekanky bez příměsků, které propadly sítem s kulatými otvory o průměru 8 mm a na sítě s otvory o průměru 2 mm byly zbaveny všeho prachu.
(2) Čekanková drť nesmí obsahovati více než 12% vody; je-li obsah vody vyšší než 12%, a to do 16%, má odběratel nárok na přiměřenou slevu až do 5%. Je-li obsah vody vyšší než 16%, je kupující oprávněn dodávku odmítnouti.
(3) Čekanková drť nesmí obsahovati více než 3% spálených kousků a více než 3% omrzlých kousků a výhonků.
(4) Kupující je povinen odebrati na 100 kg sušené čekanky 2 kg čekankové drtě.
§ 126.
Stanovení vlhkosti sušené čekanky a čekankové drti.
Vzorek sušené čekanky a čekankové drti (nejméně 125 g) se jemně rozmělní; z tohoto množství se naváží 2—3 g k určení obsahu vody. Nejdříve se čekanka a čekanková drť 6 hodin při 60° C předsušuje a potom 4 hodiny při 100° C dosušuje. Zjištěný úbytek na váze se přepočítá na percentuální obsah vody.
§ 127.
Výtky proti jakosti.
O výtkách proti jakosti a o braní vzorků platí všeobecná ustanovení bursovních zvyklostí.
§ 128.
Řepa cukrovka.
(1) Řepou cukrovkou určenou k výrobě kávovin rozumějí se syrové kořeny řepy cukrovky (Beta vulgaris L.).
(2) Dodávky zelené cukrovky sušárnám k opracování provádějí se pouze na základě zvláštních příkazů Svazu.
§ 129.
Sušená cukrovka.
Sušenou řepou cukrovkou rozumí se čistý usušený kořen pěstěné řepy cukrovky, rozřezaný na kousky nebo řízky. Nebylo-li nic jiného sjednáno nebo Svazem určeno, může býti dodáno jen zboží z běžné kampaně.
§ 130.
Jakost.
(1) Sušená řepa musí býti čistá (před sušením dobře vypraná), z kořenů zdravých, řádně okleštěných, rozřezaná na kousky nebo řízky, ostře sušená, čistě prosetá, bez výhonků, nenamrzlá, bez drtě a prachu.
(2) Ostře sušenou řepou se rozumí sušina o vlhkosti až do 15%. Je-li vlhkost větší, a to do 18%, má odběratel nárok na přiměřenou slevu až do 10%.
(3) Je-li vlhkost řepy vyšší než 18%, má kupující právo zboží odmítnouti. Sušená řepa nesmí obsahovati více než 1% kousků, částečně nebo úplně spálených a 1% omrzlých kousků nebo výhonků.
(4) Jinak platí obdobně ustanovení pod §§ 124, 125, 126 a 127.
§ 131.
Provádění dodávky a povinnost odběru.
(1) Sušárny čekanky a řepy jsou oprávněny a povinny dodávati sušenou čekanku a řepu jen výrobcům kávovin, kterým Svaz sušenou čekanku a řepu přidělil a jen v množství uvedeném v příkazním listě Svazu.
(2) Prodávající je povinen dodati a kupující odebrati zboží ve sjednané nebo Svazem určené lhůtě, nejpozději však do 31. prosince sklizňového roku. Za skladování po 31. prosinci sklizňového roku má sušárna nárok na náhradu, která činí nejvýše Kčs 5.— u sušené čekanky a Kčs 3.20 u sušené řepy cukrovky za 100 kg čisté váhy a 30 dnů, a to od 1. ledna do dne expedice, nejpozději však do 14. dne po vydání příkazního listu Svazu, pokud pozdější expedice nebyla zaviněna kupujícím.
(3) Zboží Svazem přikázané k odběru může býti skladováno v sušárně, jestliže se strany na tom dohodly. V tomto případě zaplatí kupující sušárně náhradu za skladování, která nesmí přesáhnouti částku stanovenou v odstavci 2.
(4) Má-li sušárna dodávati zboží současně více kupujícím, je povina dodávati ze svých hotových zásob všem kupujícím postupně poměrně stejné množství až do úplného splnění dodávky.
§ 132.
Platební podmínky.
(1) Sušená čekanka a řepa se prodává za 100 kg netto, franko vagon odesílací stanice sušárny, volně ložená, nebo při dodávkách po nápravě franko sušárna.
(2) Na přání kupujícího lze dodati zboží též pytlované za příplatek 0.75% ceny. V tomto případě dodá kupující pytle franko stanice sušárny.
§ 133.
Fíky.
(1) Fíků, plodů fíkovníku (Ficus carica L.), smí se používati k výrobě kávovin, jsou-li zdravé a nezkyslé.
(2) Před zpracováním mají se fíky zbaviti přebráním cizích těles a fíků hluchých.
(3) Nákup fíků je dovolen jen na povolení udělené Svazem.
(4) Fíky smí výrobce ihned po obdržení konservovati předsušením nebo upražením.
§ 134.
Carobe.
(1) Carobe (svatojanský chléb), t. j. nepukavé luskovité plody rohovníku obecného (Uronetia siliqua), smí se zpracovati na kávoviny, pokud je zdravý, t. j. nemá zvláštní pach a není napaden plísní nebo hmyzem. Nákup carobe je dovolen jen na povolení udělené Svazem.
(2) Carobe smí výrobce ihned po obdržení konservovati předsušením nebo upražením.
§ 135.
Pomocné suroviny.
Při výrobě kávovin smí se používati těchto pomocných surovin:
a) jedlé tuky,
b) oleje rostlinné nebo živočišné (nikoliv minerální).
II. Výroba kávovin.
§ 136.
Vymezení pojmů.
(1) Kávoviny jsou výrobky z rostlinných součástí zvláštním způsobem zpracovaných a pražených, které dávají odvar kávě podobný.
(2) Kávovinami jsou:
a) obilná káva, která slouží k přípravě odvaru podobného odvaru ze zrnkové kávy nebo které se používá jako přísady k zrnkové kávě;
b) kávová přísada, která se přidává buď k obilné kávě nebo zrnkové kávě (na př. cikorka, řepovka a pod.);
c) kávovinová směs, která jest směsí obilné kávy [sub a)] a kávových přísad [sub b)];
d) výtažky a přípravky sloužící k témuž použití jako výrobky uvedené pod písm. a) až c).
§ 137.
Obilná káva.
(1) Obilnou kávou se rozumí: žitná káva, ječná káva a sladová káva ječná podle ustanovení potravinového kodexu.
(2) Pouhé upražení obilí je nepřípustné.
§ 138.
Kávové přísady.
(1) Kávovými přísadami jsou výrobky z pražené sušené čekanky, sušené řepy, fíků a carobe.
(2) Cikorkou se rozumí výrobek z kořene čekankového, který smí obsahovati jiných přípustných surovin toliko stopy, t. j. nejvýše 5%.
(3) Řepovkou se rozumí výrobek z kořene cukrovky, který smí obsahovati jiných přípustných surovin toliko stopy, t. j. nejvýše 5%.
(4) Fíkovkou se rozumí výrobek z fíků, při čemž jiných surovin smí obsahovati toliko stopy, t. j. nejvýše 5%.
(5) Plodovou nebo ovocnou cikorkou je cikorka, která obsahuje alespoň 10% skutečných plodových nebo ovocných součástek.
(6) Směsí kávových přísad se rozumějí takové výrobky, u nichž hlavní součástka tvoří alespoň 65% obsahu. Označují se jménem hlavní součástky s přídavkem „s přísadou“ (na př. fíkovka s přísadou, řepovka s přísadou).
Netvoří-li žádná ze součástek alespoň 65% obsahu směsi, jest takový výrobek označovati jen jako kávovou přísadu.
§ 139.
Kávovinové směsi.
(1) Kávovinová směs je kávovina vyrobená z obilné kávy a kávové přísady.
(2) Plodová nebo ovocná káva je kávovinová směs, která obsahuje alespoň 10% ovocných plodů.
§ 140.
Výtažky a přípravky.
Výtažky a přípravky jsou výrobky získané jakýmkoliv způsobem a sloužící k témuž účelu jako ostatní kávoviny.
§ 141.
Složení kávovin.
Složení kávové přísady (§ 138) a kávovinové směsi (§ 139), jakož i poměr jednotlivých součástí v nich schvaluje Svaz.
§ 142.
Přidělovací čísla.
(1) Kávoviny smějí vyráběti pouze podniky, kterým Svaz určil přidělovací číslo.
(2) Přidělovací čísla udávají poměr, v jakém se jednotliví výrobci účastní na celkové výrobě kávovin v jednom výrobním období (od 1. července do 30. června následujícího roku).
§ 143.
Příděl surovin a výrobní příkazy.
(1) Suroviny k výrobě kávovin přiděluje Svaz příkazními listy podle přidělovacích čísel (§ 142),
(2) Výrobce je povinen upravovati rozsah výroby tak, aby zásoba hotových výrobků k poslednímu dni každého měsíce nepřekročila množství hotových výrobků prodaných a dodaných v předchozím měsíci.
(3) Svaz může s ohledem na stav zásobování v té které době a s ohledem na hospodářské poměry z toho plynoucí naříditi výrobcům všeobecně nebo v jednotlivých případech povinnost vyrobiti kávoviny v množství určeném Svazem a stanoviti lhůtu pro splnění takového výrobního příkazu.
§ 144.
Odběr surovin a polotovarů a ztráta nároku na příděl.
(1) Výrobce je povinen odebrati přidělené suroviny ve lhůtě stanovené Svazem.
(2) Svaz může vysloviti ztrátu nároku na příděl surovin bez újmy trestního stíhání, jestliže podnik:
a) zcizil bez povolení Svazu přidělené suroviny (kromě odpadu) v nezpracovaném stavu;
b) nepodal Svazu opětovně řádně a včas hlášení;
c) bezdůvodně odepřel splniti příkaz Svazu ke zpracování nebo dodávce vyrobených kávovin a surovin Svazem obhospodařovaných;
d) nezaplatil ani po upomínce příspěvky nebo jiné částky odváděné Svazu.
(3) Přesuny surovin a polotovarů jsou dovoleny jen s předchozím souhlasem Svazu.
§ 145.
Výroba kávovin ve mzdě.
Výroba kávovin ve mzdě ze surovin dodaných zákazníkem není dovolena.
§ 146.
Skladovací povinnost.
Svaz může uložiti výrobcům kávovin povinnost udržovati stálou zásobu surovin potřebných k výrobě kávovin nebo stálou zásobu kávovin v množství stanoveném Svazem.
§ 147.
Balení.
(1) Kávoviny všeho druhu se smějí uváděti do obchodu jen v pevně uzavřeném obalu, na němž musí býti vyznačeno:
a) jméno výrobce,
b) místo výroby,
c) označení druhu zboží podle §§ 137, 138, 139 a 140,
d) netto váha,
e) návod k použití.
Na obalu všech kávovin s výjimkou obilné kávy musí býti dále vyznačeno číslo povolení ministerstva zdravotnictví, u plodové cikorky též množství plodů v ní obsažených, udáno v procentech.
(2) Balení kávovin je dovoleno jen u výrobců, a to pouze do balíčků o váze, pro kterou jsou vyhlášeny prodejní ceny.
(3) Ostatní úprava obalu nesmí obsahovati poukazování nebo porovnávání slovní ani obrazové na zdravotní účinky nebo zvláštní vlastnosti zboží, jako: „bez kyseliny mravenčí“, „zdravotní“, „homoepatické“, „s výživnými solemi“ atd. nebo přirovnávání ke kávě zrnkové slovem nebo obrazem nebo vychvalování jakosti zboží přesahující meze slušné reklamy.
(4) Označení váhy musí býti zřetelně čitelné a nejméně 5 mm vysoké.
III. Rozdělování kávovin.
§ 148.
Dodávky kávovin.
(1) Výrobci a rozdělovači kávovin jsou povinni říditi se při odbytu kávovin pokyny Svazu.
(2) Svaz může předepsati z důvodů zásobovacích a dopravních výrobcům kávovin určité odbytové oblasti.
§ 149.
Doprava.
Způsob dopravy určuje prodávající. Zvýšené výlohy dopravy jako při spěšné poštovní dopravě a pod. nese kupující, vyžádá-li si takovou dopravu. Prodávající je povinen je vyúčtovati v plné výši v účtu odděleně od ceny.
§ 150.
Obaly.
(1) Zboží se dodává v obvyklém obalu, který zvolí prodávající. Obvyklým obalem jsou bedny, obaly z neohoblovaných prken, obaly papírové a kartonové.
(2) Rozdělovači a velkospotřebitelé jsou povinni vrátiti dodavateli ze zásilek kávovin vnější trvanlivé obaly z kartonů (containers) nebo ze dřeva bez úplaty zpět, jestliže o to dodavatel při dodávce požádá; dopravné hradí výrobce.
§ 151.
Zpětné převzetí zboží.
Prodávající nesmí převzíti od kupujícího kávoviny jiného výrobce, a to ani výměnou ani za peněžitou náhradu.
IV. Prodejní ceny a prodejní podmínky.
§ 152.
Prodejní ceny.
(1) Prodejní ceny zelené čekanky, sušené čekanky a sušené řepy cukrovky, čekankové drti a drti řepy cukrovky pro výrobu kávovin jsou stanoveny v příloze č. 8.
(2) Prodejní ceny kávovin jsou stanoveny v příloze č. 9.
§ 153.
Odchylný způsob dodávky.
Z důvodů úspory při odběru kávovin přímo z továrny, ze skladu nebo pod. nesmí se poskytovati srážka s ceny. Prodávající může však v tomto případě přiznati kupujícímu přiměřenou náhradu dopravních výloh, nejvýše však do výše dovozného stanoveného železničním nákladním tarifem.
§ 154.
Poskytování přídavků a výhod.
Poskytování přídavků, jakož i jiných výhod kupujícímu ve zboží téhož druhu nebo jiného druhu se zakazuje.
§ 155.
Splatnost.
(1) Účet jest splatný do 30 dnů od data účtu. Požadovati placení předem je přípustné, jestliže je oprávněná pochybnost o platební schopnosti odběratelově. Při placení do 8 dnů je kupující oprávněn odečísti si 2% skonta a při placení předem může býti odečteno dalších 0.5%. Také není dovoleno nahrazovati dobírkovou provisi.
(2) Dnem vydání účtu je den odevzdání zboží k přepravě.
(3) Při neoprávněných srážkách s účtu nebo neúplném uhražení účtu kupující včas nesplnil svoji platební povinnost a nesmí se proto s těchto účtů povoliti skonto.
B.
Káva, čaj a rýže.
§ 156.
Úprava odběru.
Káva, čaj a rýže smějí býti dodávány a odebírány pouze na předepsané odběrní doklady (lístky na potraviny, odběrní listy, hromadné odběrní listy a pod.) a na příkazní listy Svazu.
Šestá část.
Krmiva.
I. Všeobecná ustanovení.
§ 157.
Vymezení pojmů.
Podle tohoto tržního řádu se rozumějí krmivy. veškerá krmiva rostlinného, živočišného a nerostného původu, zejména krmné obilí, krmné luštěniny a směsky, vedlejší výrobky a odpady získávané při zpracování obilí, luštěnin a olejnin, jako otruby a šroty všeho druhu, pokrutiny, sladový květ, dále sušená řepa ke krmení, řepné řízky sušené, melasa ke krmení, melasová krmiva všeho druhu, bramborové vločky ke krmení, sušené pivovarské kvasnice, sušené mláto všeho druhu, sušené výpalky všeho druhu, zlomková rýže, sušené rybky a rybí moučky, kostní moučky, vápno ke krmení, krmivové směsi, t. j. směsi vyjmenovaných krmiv a směsi těchto krmiv s jinými krmivy, dále seno a sláma všeho druhu.
§ 158.
Látky, které se nesmějí uváděti do oběhu ke krmným účelům.
(1) Ke krmným účelům se nesmějí uváděti do oběhu ať ve stavu zpracovaném i nezpracovaném nebo ve směsi s jinými krmivy, zejména tyto látky:
nečištěné odpady, vzniklé při skladování nebo čištění obilí a semen,
kůže a kožené odpadky,
rohy, paznehty a odpadky z nich,
pohankové slupky,
datlové pecky,
ořechové slupky všeho druhu,
galalit a galalitové odpadky, umělá rohovina a odpadky z ní,
pluchy a osiny všeho druhu, též rozemleté,
kávová usazenina, kávové odpadky a kávové slupky (včetně náhražek),
kakaové slupky a extrahované odpadky z kakaových slupek,
ovocná jádra, pokrutiny z ovocných jader, též extrahované,
olivové pecky,
koukol,
řepkové lusky,
rýžové pluchy,
ricinové odpady nezbavené jedu,
řepné stonky,
mořská tráva,
hořčičné pokrutiny,
plevy všeho druhu a odpadky všeho druhu při mlácení s výjimkou nerozdrcených lněných tobolek a slupek špaldy (prach a smetky),
extrakční odpad při výrobě polévkových kostek,
tabákový prach a tabákové semeno,
ořech kamenáč, mouka z ořechu kamenáče,
zkažená krmiva všeho druhu,
prach řepných řízků s vyšším obsahem popela ve vzduchosuché substanci než 10%, který vykazuje více než pouhé stopy siřičitých kyselin a sirníku.
(2) Výrobci krmivových směsí a ostatní podniky opracovávající nebo zpracovávající krmiva a rozdělovači krmiv nesmějí látky uvedené v odstavci 1 opracovávati nebo zpracovávati, skladovati nebo jich ve zpracovaném nebo opracovaném stavu nabývati a je zcizovati.
(3) Odchylkou od ustanovení v odstavcích 1 a 2 smějí některé Svazem výslovně určené podniky nabývati nečištěných odpadů, vzniklých při skladování nebo čištění obilí a semen a odpadů po aspiraci a je opracovati nebo zpracovati. Tyto odpady smějí býti po přečištění uváděny do oběhu pouze podle ustanovení Svazu.
§ 159.
Zcizování krmiv, jejich výroba ve mzdě a používání.
(1) Výrobci krmiv uvedených v § 157, jakož i osoby a podniky, které získávají tato krmiva jako vedlejší výrobky při výrobě jiného zboží nebo jako odpad při výrobě nebo při čištění, smějí pouze podle pokynů Svazu tato krmiva zcizovati a dodávati nebo používati jich ve vlastním hospodářství ať ve stavu původním nebo po dalším opracování nebo zpracování. Toto ustanovení neplatí pro zpětné dodávky melasy ke krmení a řepných řízků pěstitelům řepy, bramborových vloček pěstitelům brambor a pro dodávky melasy k technickému použití.
(2) Výroba krmiv uvedených v § 157 ve mzdě je zakázána. Toto ustanovení neplatí pro opracování a zpracování plodin pro pěstitele ve mzdě a pro výrobu ve mzdě těch výrobků, které jsou vhodné ke krmným účelům a jsou obhospodařovány podle ustanovení Svazu pro mléko a tuky, pro řepu a cukr, pro brambory a škrob a pro chmel, slad a pivo.
§ 160.
Zákaz zkrmování.
(1) Je zakázáno zkrmovati:
a) pšenici, žito a sourež (směs pšenice a žita) kromě zadiny nezpůsobilé ke zpracování na mouku,
b) olejniny,
c) přírodní obilní směsi, které obsahují alespoň 10% chlebového obilí (pšenice, žita),
d) přírodní směsky, které obsahují alespoň 10% chlebového obilí (pšenice, žita),
e) výrobky z plodin uvedených pod písm. a)—c), které jsou způsobilé k lidské výživě.
(2) Ze zákazu uvedeného v odstavci 1 jsou vyňaty zkažené plodiny a výrobky z nich, jejichž jakost neodvratnými vlivy tak utrpěla, že jejich použití k lidské výživě nebo k technickým účelům není už možné, jestliže zkrmení bylo povoleno; povolení vydává na žádost příslušný okresní národní výbor.
§ 161.
Spotřeba krmného obilí.
Pěstitelé nejsou při zkrmování krmného obilí vázáni žádným nejvyšším spotřebním množstvím; výkupní množství krmného obilí předepsané pěstiteli musí však býti bezpodmínečně splněno.
II. Krmivové směsi.
§ 162.
Povolování výroby.
(1) Krmivové směsi se smějí vyráběti a uváděti do oběhu pouze s písemným povolením Svazu a ve složení, které Svaz určuje po slyšení poradního sboru pro záležitosti krmiv.
(2) Výrobci krmivové směsi jsou povinni povolení uvedené v odstavci 1 uschovávati a předložiti na požádání kontrolním orgánům Svazu nebo jiných úředních míst.
(3) Svaz může uložiti výrobcům krmivových směsí povinnost udržovati stálou zásobu surovin potřebných k výrobě krmivových směsí v množství Svazem stanoveném k jeho disposici.
§ 163.
Žádost o povolení výroby.
(1) V žádosti o schválení výroby krmivové směsi musí býti uvedeny veškeré součásti, z nichž má býti krmivová směs vyráběna, poměr, v jakém mají býti tyto součástky dohromady smíchány, postup výroby a zamýšlené pojmenování krmivové směsi. K žádosti musí býti připojena předběžná cenová kalkulace.
(2) Veškeré údaje uvedené v žádosti musí býti úplné a pravdivé. Na vyzvání musí býti předloženy veškeré potřebné doklady.
(3) Směrnice pro stanovení prodejních cen a prodejních podmínek krmivových směsí jsou stanoveny v příloze č. 10.
§ 164.
Složení.
(1) Stanovený podíl jednotlivých součástí, z nichž je složena krmivová směs, musí býti dodržen.
(2) Svaz může u některých krmivových směsí předepsati nejnižší nebo nejvyšší obsah určitých živin.
(3) Svaz si vyhrazuje určiti přípustné výkyvy podílu jednotlivých součástí krmivových směsí, případně obsahu jednotlivých živin.
§ 165.
Změna ve složení.
(1) Změna složení krmivové směsi schválené Svazem je přípustná jen se souhlasem nebo na příkaz Svazu. Svaz rozhoduje o takové změně po slyšení poradního sboru uvedeného v § 162, odst. 1.
(2) O žádosti za schválení změny ve složení krmivové směsi platí obdobně ustanovení § 163. K žádosti musí býti připojeno původní písemné povolení Svazu ke znehodnocení. Byla-li změna ve složení krmivové směsi nařízena Svazem, musí býti původní písemné povolení Svazu zasláno Svazu ke znehodnocení na vyzvání. Znehodnocené písemné povolení se vrátí výrobci krmivové směsi, který je povinen je uschovávati a na žádost předložiti kontrolním orgánům Svazu nebo jiných úředních míst.
§ 166.
Balení a označování.
(1) Krmivové směsi smějí býti uváděny do oběhu pouze v uzavřených obalech, které jsou opatřeny plombou předepsanou Svazem, pokud Svaz neustanovil v písemném povolení k výrobě krmivové směsi jinak.
Tento předpis o balení neplatí bez újmy dalších ustanovení o označování pro tato krmiva:
a) krmivové směsi pro zpěvné a ozdobné ptactvo a pro ozdobné rybky, pokud se vydávají v množství pod 50 kg,
b) suchary pro psy, jsou-li označovány značkou výrobny nebo jestliže výrobci dal Svaz k tomu zvláštní písemné povolení.
(2) Na plombě musí býti uvedeno číslo, které přidělí výrobci krmivové směsi Svaz, pokud toto číslo není s povolením Svazu uvedeno na pytlovce (odst. 3).
(3) Pokud Svaz jinak neustanoví, musí býti na každém obalu, po případě pytlovce připevněné k obalu, vytištěno:
a) označení krmivové směsi podle písemného povolení Svazu,
b) číslo písemného povolení Svazu,
c) složení krmivové směsi uspořádané podle podílu jednotlivých součástí v předepsaném pořadí,
d) obsah živin, pokud jej Svaz předepsal podle § 164, odst. 2,
e) datum výroby krmivové směsi s udáním dne, měsíce a roku,
f) jméno a adresa výrobcova.
(4) Nejsou-li údaje uvedené v odstavci 3 vytištěny na obalu, musí býti kromě pytlovky připevněné na obalu ještě vložena do každého balení pytlovka se stejnými údaji.
§ 167.
Drobná balení.
(1) Krmivové směsi v balení pod 25 kg smějí se uvádět do oběhu pouze v drobném balení, jaké Svaz ve svém povolení schválil (§ 162).
(2) Ustanovení pod § 166 o plombování a označování platí i pro drobná balení.
§ 168.
Výdej krmivových směsí spotřebitelům.
Krmivové směsi smějí býti vydávány spotřebitelům vždy jen z jednoho otevřeného balení, vyjma případy uvedené v § 169, odstavec 1. Všechna ostatní balení musí býti skladována neporušena a v původním stavu. Pytlovky otevřeného balení musí býti připevněny na obal a na požádání předloženy kupujícímu. Jinak je bez zvláštního povolení Svazu přebalování nebo přesypávání zboží, trhání nebo otvírání původního balení, odstraňování pytlovek, plomb nebo označení vytištěného na obalu výrobci i rozdělovači zakázáno; pro výrobce platí tento zákaz teprve od okamžiku, kdy zboží bylo vyklizeno z výrobny a uvedeno do oběhu.
§ 169.
Zjištění jakosti krmivových směsí rozdělovačem krmiv.
(1) Při převzetí zboží je rozdělovač oprávněn otevříti nezbytně potřebný počet obalů za účelem zjištění složení a jakosti zboží. Rozdělovač je povinen vydávati odběratelům nejdříve krmiva z takto otevřených obalů.
(2) Rozdělovač, který při otevírání obalů zjistí, že dodané zboží neodpovídá předepsanému složení a jakosti, je povinen zboží okamžitě písemně pozastaviti výrobci, vzíti vzorky podle zvyklostí příslušné plodinové bursy, zaslati je k přezkoušení Státnímu výzkumnému ústavu pro výživu hospodářských zvířat, Praha XIX., Na cvičišti 2, nebo Rolnicko lučebnímu ústavu výzkumnému Jednotného svazu českých zemědělců, Praha X., Sokolovská 1, má-li rozdělovač bydliště (sídlo) v Čechách, a Ústavu pro zkoumání krmiv Zemských ústavů pro výrobu živočišnou, Brno, Zemědělská 3, má li rozdělovač bydliště (sídlo) na Moravě nebo ve Slezsku, a sděliti to Svazu. Výdej zboží z takové pozastavené dodávky musí býti zastaven až do vysvětlení nebo obdržení souhlasu Svazu. Rozdělovač, který jedná proti těmto ustanovením, je zodpověden za jakost zboží stejně jako výrobce.
III. Fosforečno-vápenatá krmiva.
§ 170.
Vymezení pojmů.
(1) Precipitát ke krmení (dikalciumfosfát) je střední fosforečňan vápenatý, získaný vyloužením čištěných kostí kyselinou solnou nebo kyselinou siřičitou a srážením rozpuštěné kyseliny fosforečné vápenným mlékem. Do obchodu smí býti uváděn pouze sušený a mletý, prakticky prostý sloučenin fluoru, arsenu, kyseliny siřičité a jiných látek zdraví škodlivých, jichž smí obsahovati pouze stopy.
(2) Jako kostní moučka kalcinovaná ke krmení (trikalciumfosfát) smí býti uváděn do obchodu pouze sušený a mletý výrobek bílé barvy z odtučněných, vyklížených a pálených kostí.
(3) Jako krmný kostní šrot smí býti uváděn do obchodu pouze sušený a mletý výrobek z odtučněných, nikoliv však vyklížených kostí.
(4) Jako krmná kostní moučka vyklížená smí býti uváděn do obchodu sušený a mletý výrobek z odtučněných a vyklížených kostí.
(5) Precipitát ke krmení, kostní moučka kalcinovaná ke krmení, krmný kostní šrot a krmná kostní moučka vyklížená smějí býti uváděny do obchodu jedině pod tímto přesným označením.
§ 171.
Jakostní podmínky.
(1) Precipitát ke krmení, kostní moučka kalcinovaná ke krmení, krmný kostní šrot a krmná kostní moučka vyklížená, kterých se používá k přikrmování, musí odpovídati těmto jakostním podmínkám:
a) precipitát ke krmení (dikalciumfosfát) musí obsahovati:
nejméně 38% kyseliny fosforečné veškeré, z toho musí býti
nejméně 80% rozpustno v citrátu podle Petermanna,
nejvýše 10% vody,
nejvýše 2% písku;
b) kostní moučka kalcinovaná ke krmení (trikalciumfosfát) musí obsahovati:
nejméně 38% kyseliny fosforečné veškeré,
nejvýše 10% vody,
nejvýše 2% písku;
c) kostní krmný šrot musí obsahovati:
nejméně 25% hrubého proteinu při stravitelnosti nejméně 85%,
nejméně 14.6% kyseliny fosforečné veškeré nebo
32% fosforečňanu vápenatého,
nejvýše 4% tuku,
nejvýše 10% vody,
nejvýše 2% písku;
d) krmná kostní moučka vyklížená musí obsahovati:
nejméně 30% kyseliny fosforečné veškeré nebo
65.5% fosforečňanu vápenatého,
nejvýše 1% tuku,
nejvýše 10% vody,
nejvýše 1% písku.
(2) Precipitát ke krmení, kostní moučka kalcinovaná ke krmení, kostní šrot krmný a krmná kostní moučka vyklížená musí býti bakterielně nezávadné a technicky prosty chlupů a jiných nečistot.
(3) Míchání přídavkových krmiv uvedených v § 170 navzájem je nepřípustno.
§ 172.
Výroba.
(1) Precipitát ke krmení (dikalciumfosfát), kostní moučka kalcinovaná ke krmení (trikalciumfosfát) a krmná kostní moučka vyklížená smějí býti vyráběny pouze v jemném mletí. Další označování jako „hrubá“ nebo „jemná“ není přípustno.
(2) Kostní šrot krmný smí býti vyráběn v hrubém (zrnitém) a jemném (moučka) mletí. Krmný kostní šrot hrubý nesmí při prosívání 5 milimetrovým čtyřhranným sítem zanechati žádných hrubých zbytků. Při dalším prosetí 2 milimetrovým čtyřhranným sítem nesmí odpadávati více než 2% jemných součástek. Krmný kostní šrot hrubý musí býti prost štěpin a nesmí míti ostré hrany. Krmný kostní šrot jemný smí při prosívání 1.5 milimetrovým čtyřhranným sítem zanechati nejvýše 10% zbytků, které však musí projíti sítem 2 milimetrovým beze zbytků.
§ 173.
Balení, plombování a označování.
(1) Precipitát ke krmení (dikalciumfosfát), kostní moučka kalcinovaná ke krmení (trikalciumfosfát), kostní šrot krmný a krmná kostní moučka vyklížená smějí býti uváděny do oběhu pouze v plombovaných pytlích.
(2) Každý pytel musí býti opatřen pytlovkou, která bude připevněna zevně a kromě toho vložena dovnitř naplněného pytle a musí obsahovati:
a) přesné označení zboží,
b) údaje o obsahu, jak uvedeno v § 171,
c) jméno a adresu výrobce,
d) den dodávky z výrobny.
Mimo to může býti natištěna ochranná známka výrobce. Pouze výrobce je oprávněn používati ochranné známky na zboží jím vyrobené a do oběhu uváděné.
§ 174.
Vápenatá krmiva.
(1) Jako vápenatá krmiva smějí býti kromě směsí vápenatých krmiv schválených Svazem uváděny do oběhu pouze:
a) srážený uhličitan vápenatý (CaCO3),
b) plavená křída,
c) mletý vápenec.
Obsah uhličitanu vápenatého (CaCO3) u sráženého uhličitanu vápenatého a plavené křídy musí činiti nejméně 90%, u mletého vápence musí činiti obsah uhličitanu vápenatého a hořečnatého nejméně 90%, z čehož smí činiti obsah uhličitanu hořečnatého nejvýše 15%.
Obsah písku a hlíny nesmí býti vyšší než 3% dohromady a jeho výše musí býti při prodeji uvedena kromě obsahu uhličitanu vápenatého (CaCO3).
Stupeň jemnosti mletého vápence ke krmení musí býti nejméně takový, aby moučka prošla sítem o světlosti 0.09 mm, což odpovídá 4900 ok na 1 cm čtverečný. Zbytek nesmí činiti více než 20% a musí zcela propadnouti sítem o světlosti 0.2 mm, což odpovídá 900 ok na 1 cm čtverečný.
(2) Za vápenaté krmivo ve smyslu odstavce 1 platí také vápenec pro drůbež (šrot z lastur nebo moučka z lastur) a grit.
(3) Jako chlorid vápenatý (chlorkalcium) ke krmení smí býti uváděn do oběhu jen chlorid vápenatý v pevné (suché) formě. Obsah bezvodého chloridu vápenatého musí býti nejméně 70% a musí býti prakticky prost zdraví škodlivých součástí.
(4) Krmiva uvedená v odstavcích 1 až 3 smějí býti uváděna do oběhu pouze s tímto přesným označením:
srážený uhličitan vápenatý ke krmení,
plavená křída ke krmení,
mletý vápenec ke krmení,
vápenec pro drůbež (šrot z lastur nebo moučka z lastur) a grit,
chlorid vápenatý ke krmení.
§ 175.
Balení, plombování, označování.
(1) Srážený uhličitan vápenatý, plavená křída a mletý vápenec smějí býti uváděny do oběhu ke krmným účelům pouze v plombovaných pytlích. Toto ustanovení neplatí pro otevřené zboží vydávané v prodejnách. Také obal chloridu vápenatého musí býti opatřen plombou.
(2) Každý obal musí býti opatřen pytlovkou, která bude připevněna zevně a kromě toho pytlovkou, která bude vložena dovnitř naplněného pytle a musí obsahovati tyto údaje:
a) jméno a adresu výrobce,
b) přesné označení druhu, jak uvedeno v § 174,
c) označení stupně jemnosti,
d) označení obsahu uhličitanu vápenatého,
e) označení obsahu písku a hlíny,
f) váhu.
IV. Rozdělování krmiv.
§ 176.
Příděl krmiv.
(1) Rozdělování krmiv nezemědělským držitelům tažných zvířat se děje podle pokynů ministerstva výživy na lístky na krmiva (§ 177). Jiným držitelům hospodářského zvířectva přiděluje krmiva Svaz buď přímo (odst. 2), nebo prostřednictvím okresních národních výborů (odst. 3), v jejichž obvodu mají držitelé hospodářského zvířectva bydliště (sídlo závodu).
(2) Do přídělů krmiv prováděných přímo Svazem náležejí:
a) Československá armáda,
b) sbory národní bezpečnosti a pod.,
c) státní a zemské hřebčíny a hříbárny,
d) průmyslové podniky, které používají krmiva při výrobě,
e) výzkumné ústavy a držitelé pokusných zvířat,
f) Českomoravský Jockey-club a ostatní držitelé závodních a turnajových koní,
g) Československý svaz kynologický,
h) zoologické zahrady,
i) nemocnice, sanatoria a charitativní instituce,
j) zemské skupiny chovatelů drůbeže a odborné skupiny chovatelů drobného hospodářského zvířectva při Svazu chovatelů hospodářských zvířat,
k) jiní spotřebitelé v mimořádných případech a ve zvláštních akcích.
(3) Do přídělu krmiv, prováděného prostřednictvím okresních národních výborů podle směrnic Svazu náležejí tito držitelé hospodářského zvířectva, po případě podniky:
a) držitelé hospodářského zvířectva s vlastními statkovými krmivy,
b) obchodníci dobytkem a koňmi a karanténní stanice hospodářských zvířat,
c) držitelé tažných zvířat zaměstnaných odvozem dříví.
(4) Svaz může do skupin držitelů zvířectva uvedeného v odstavcích 2 a 3 zařadit další držitele zvířectva, po případě přeřaditi držitele zvířectva ze skupiny, v níž jsou uvedeni, do skupiny jiné nebo je z přídělu krmiv vyloučiti.
(5) Příděl krmiv prováděný držitelům zvířectva způsobem uvedeným v odstavcích 2 a 3 provádí Svaz pro určitá časová období. Svaz současně určí druh a množství krmiv, jež budou v tom kterém časovém období vydána.
(6) Krmiva smějí býti dodávána a odebírána jen na předepsané odběrní doklady (lístky na krmiva, poukázky na krmiva, odběrní známky na krmiva, odběrní listy na krmiva) a na příkazní listy Svazu.
§ 177.
Výdej lístků na krmiva.
(1) Nezemědělští držitelé tažných zvířat, kterým se vydávají lístky na krmiva podle pokynů ministerstva výživy, uplatňují svůj nárok na vydání lístků na krmiva u místního národního výboru obce, ve které jsou zvířata, pro něž jsou krmiva určena. Při tom musí býti udán počet a druh zvířat, pro která se žádá o vydání lístku na krmiva, po případě jiné údaje nutné k posouzení potřeby krmiv.
(2) Nezemědělští držitelé tažných zvířat jsou povinni potvrditi místnímu národnímu výboru příjem vydaných lístků na krmiva.
§ 178.
Přidělování krmiv Svazem.
(1) Držitelé hospodářského zvířectva a podniky uvedené v 176, odst. 2 jsou povinni ohlašovati potřebu krmiv u Svazu ve lhůtách a způsobem Svazem stanoveným.
(2) Svaz určí příkazním listem druh a množství přiděleného krmiva a dodavatele; u něhož přidělené krmivo musí býti odebráno, nebo vydá poukázku na krmiva, případně odběrní známky na krmiva.
§ 179.
Rozdělování krmiv okresním národním výborem.
Příděl krmiv držitelům hospodářského zvířectva uvedeným v § 176, odst. 3 se provádí takto:
a) Svaz oznámí okresním národním výborům druh a množství krmiva, které se uvolňuje pro správní okres na určité časové období s udáním, pro které druhy hospodářského zvířectva jsou tato krmiva určena, a vydá jim zároveň příslušné množství odběrních známek;
b) okresní národní výbor rozdělí množství krmiva uvolněné pro správní okres podle písm. a) na jednotlivé obce podle návrhu zemědělské komise zřízené při okresním národním výboru a za součinnosti okresní organisace Jednotného svazu českých zemědělců, vyrozumí místní národní výbory o množství krmiva, které připadá na jednotlivé obce, a vydá jim zároveň příslušné množství odběrních známek, po případě u krmiv, která se odebírají na poukázky na krmiva vystavené okresním národním výborem, příslušné poukázky na krmiva;
c) místní národní výbor rozdělí množství krmiva připadající na obec za součinnosti místního sdružení Jednotného svazu českých zemědělců podle návrhu místní zemědělské komise na jednotlivé držitele hospodářského zvířectva a vydá jim příslušné odběrní doklady (odběrní známky na krmiva, poukázky na krmiva);
d) držitel hospodářského zvířectva je povinen potvrditi místnímu národnímu výboru příjem odběrních dokladů na krmiva;
e) okresní národní výbory a místní národní výbory oznámí vždy na úřední tabuli druh a množství krmiv, která byla přidělena jednotlivým obcím, případně jednotlivým držitelům hospodářského zvířectva.
§ 180.
Výdej krmiv.
(1) Majitel lístku na krmiva nebo poukázky na krmiva nebo odběrní známky na krmiva může odebrati krmiva u výrobce nebo oprávněného rozdělovače a je povinen odevzdati mu příslušný ústřižek lístku na krmiva nebo odběrní známku na krmiva nejpozději v době platnosti na nich vyznačené a poukázku na krmiva nejpozději do 21 dnů ode dne vydání poukázky. Majitel lístku na krmiva nebo poukázky na krmiva nebo odběrní známky na krmiva je povinen odebrati celé množství krmiv, na které zní odběrní doklad, u toho výrobce nebo rozdělovače krmiv, kterému odevzdal odběrní doklad, i když výdej krmiv se neděje najednou. Majitel poukázky je povinen při převzetí krmiv potvrditi v příslušné rubrice poukázky příjem krmiv vlastnoručním podpisem.
(2) Zní-li poukázka na krmiva na dva nebo více měsíců, má majitel poukázky v každém měsíci nárok pouze na výdej množství krmiv, které na tento měsíc připadá. Ve výjimečných případech, na př. je-li přidělené množství malé nebo vzdálenost k nejbližšímu dodavateli příliš veliká, může býti vydáno větší množství, než které na každý měsíc připadá, po případě celé přidělené množství. Předpokladem jest, že stav zásob dodavatele zaručuje nerušené zásobování ostatních majitelů poukázek.
(3) Výrobci a rozdělovači krmiv jsou povinni odevzdati do pátého dne každého měsíce ústřižky lístků na krmiva, poukázky na krmiva a odběrní známky na krmiva přijaté v předchozím měsíci okresnímu národnímu výboru za účelem vydání odběrního listu.
(4) Výrobci a rozdělovači krmiv jsou povinni znehodnotiti odběrní doklady, na které vydali krmiva, způsobem předepsaným Svazem.
§ 181.
Ztráta nároku na výdej krmiv.
(1) Majitel lístku na krmiva a odběrní známky na krmiva ztrácí nárok na výdej krmiv, jestliže
a) v době platnosti vyznačené na ústřižku lístku na krmiva nebo na odběrní známce na krmiva neodevzdal tento odběrní doklad výrobci nebo rozdělovači krmiv,
b) neodebral krmiva nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po přídělovém období, na které mu byl odběrní doklad vydán.
(2) Majitel poukázky na krmiva ztrácí nárok na výdej krmiv, jestliže
a) do 21 dnů od data vydání (§ 180, odst. 1) neodevzdal poukázku na krmiva výrobci nebo rozdělovači krmiv,
b) neodebral krmiva nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po zásobovacím období, pro které mu byla přidělena.
(3) Výrobci a rozdělovači krmiv nesmějí přijímati odběrní doklady, u nichž zanikl nárok na výdej podle odstavce 1 a 2, a vydávati krmiva na takovéto doklady.
§ 182.
Zákaz zcizení odběrních dokladů na krmiva, jakož i krmiv, která byla na ně vydána.
(1) Majitelé odběrních dokladů (lístky na krmiva, poukázky na krmiva a odběrní známky na krmiva) smějí spotřebovati krmiva převzatá na tyto doklady pouze ve vlastním hospodářství. Zcizování odběrních dokladů nebo krmiv vydaných na tyto doklady je zakázáno.
(2) Ustanovení odstavce 1 platí též pro krmiva, která obdrží zemědělci jako protidodávku nebo náhradní dodávku za plodiny jimi dodané.
§ 183.
Rozdělování krmiv z výroben.
Výrobci krmiv smějí rozdělovati pouze krmiva, která sami vyrábějí.
§ 184.
Dodávky krmiv rozdělovačům.
(1) Rozdělovači krmiv si opatřují krmiva na příkazní listy Svazu nebo na odběrní listy podle pokynů Svazu.
(2) Rozdělovati krmiva smějí pouze osoby a podniky, které Svaz pověřil rozdělováním krmiv.
V. Cenová ustanovení.
§ 185.
Prodejní ceny a prodejní podmínky.
(1) Základní prodejní ceny a prodejní podmínky některých krmiv jsou stanoveny v příloze č. 11.
(2) Přirážky k základním prodejním cenám krmiv jsou stanoveny v příloze č. 12.
§ 186.
Platební podmínky.
Ceny pro spotřebitele a pro rozdělovače se rozumějí při placení za hotové při převzetí zboží. Při dodávkách na úvěr smí býti počítán nejvýše 6% úrok. Požadovati placení předem je přípustné, jestliže je oprávněná pochybnost o platební schopnosti odběratelově. Platí-li se předem, musí býti zboží odesláno (odevzdáno) do 4 všedních dnů po dni, kdy se prodávající o zaplacení dověděl nebo dověděti musel.
§ 187.
Účet.
Na každou dodávku krmiv v množství větším než 50 kg musí býti vydán účet s označením dne a způsobu dodávky. Kupující je povinen uschovati účet a prodávající jeho průpis.
VI. Zpětná dodávka krmiv pěstitelům olejnin.
§ 188.
Nárok na zpětnou dodávku.
Pěstitelé olejnin mají podle vyhlášky ministryně výživy ze dne 26. dubna 1948, č. 768 Ú. l. I, proti zaplacení stanovené ceny nárok na zpětnou dodávku 0.50 kg pokrutin nebo extrahovaného šrotu takových druhů, které určí Svaz, za každý 1 kg řepky, řepice, máku, lněného semene, konopného semene, slunečnicového semene, světlice a soje, který dodali vykupovačům nebo jako uznané osivo, po odečtení množství osiva odebraného bez protidodávky.
§ 189.
Odběr krmiv.
(1) Pěstitelé smějí odebrati krmiva, na která mají nárok podle § 188, u vykupovače, jemuž dodali plodiny. Pěstitelé uznaného osiva jsou povinni přihlásiti se k odběru krmiv, na která mají nárok podle § 188, u vykupovače, kterého si sami zvolí, a to u řepky a řepice do 31. prosince 1948, u ostatních olejnin do 30. dubna 1949. Nebyla-li přihláška učiněna v předepsané lhůtě, zaniká nárok na výdej zboží.
(2) Krmiva, na která mají pěstitelé nárok podle § 188, musí býti odebrána do 30 dnů po vyzvání vykupovačově. Nebylo-li zboží v této lhůtě odebráno, zaniká nárok na výdej zboží.
§ 190.
Použití krmiv.
Pěstitelé smějí použíti krmiv, která jim byla dodána podle §§ 188 a 189, výlučně pro potřebu ve vlastním hospodářství a nesmějí je zcizovati.
Sedmá část.
Seno a sláma.
§ 191.
Vymezení pojmů.
Podle tohoto tržního řádu se rozumí:
a) senem luční seno, otava, vojtěškové a jetelové seno všeho druhu,
b) slámou sláma všech obilnin, luštěnin, olejnin a směsek.
§ 192.
Dodávka sena a slámy.
(1) Pěstitelé sena a slámy dodají ze sklizně 1948 oprávněným vykupovačům (§ 193) nejméně to množství sena a slámy, jež jim předepíše místní národní výbor za součinnosti místní mimořádné vyživovací komise podle vyhlášky ministryně výživy ze dne 3. června 1948, č. 1044 Ú. l. I, o dodávce sena a slámy ze sklizně 1948.
(2) Pěstitelé smějí dodávati seno a slámu podle odstavce 1 jen tomu vykupovači, který byl určen k výkupu sena a slámy v obci, ve které je zemědělský závod (sídlo) pěstitele.
(3) Pěstitelé jsou povinni ošetřovati seno a slámu určené k dodávce podle odstavce 1 s péčí řádného hospodáře a dodati je do určeného místa ve stanovené době nebo odevzdati je do úschovy do skladu určeného místním národním výborem.
§ 193.
Vykupovači.
(1) Výkup a převzetí sena a slámy dodávané podle § 192 provádějí vykupovači určení Svazem.
(2) Vykupovač smí prováděti výkup a převzetí sena a slámy pouze v těch obcích, které mu Svaz k tomu účelu přidělil.
(3) Vykupovači jsou povinni vykoupiti a převzíti seno a slámu, odpovídají-li stanoveným jakostním podmínkám.
§ 194.
Zcizování sena.
(1) Pěstitelé smějí zcizovati seno mimo předepsanou dodávku pouze s písemným svolením místního národního výboru v této době:
a) všichni pěstitelé v době před provedením rozvrhu výkupního množství u sena na jednotlivé pěstitele v obci,
b) pěstitel, jemuž byla předepsána dodávka sena, v době před úplným splněním této dodávky.
(2) Povolení podle odstavce 1 smí býti vydáno jen tehdy, není-li ohroženo splnění předepsané dodávky sena.
§ 195.
Skladiště a lisy na seno a slámu.
(1) Držitelé skladišť a lisů na seno a slámu jsou povinni přenechati je vykupovačům k používání na výzvu okresního národního výboru.
(2) Prokáží-li držitelé, že skladišť a lisů na seno a slámu sami nutně potřebují, mohou býti zbaveni povinnosti přenechati je k používání.
(3) Za přenechání skladišť a lisů na seno a slámu přísluší držitelům přiměřená náhrada, jejíž výši, nebude-li docíleno dohody, určí okresní národní výbor.
§ 196.
Používání sena.
Používati sena k jiným účelům než ke krmení se zakazuje.
§ 197.
Rozdělování sena a slámy.
Pro rozdělování sena a slámy platí ustanovení šesté části o rozdělování krmiv (§§ 176—184).
§ 198.
Cenová úprava.
Výkupní a prodejní ceny a výkupní a prodejní podmínky sena a slámy ze sklizně 1948, jsou uvedeny v příloze č. 13.
§ 199.
Vydávání účtů.
(1) Na každou dodávku sena a slámy v množství nejméně 40 kg musí být kupujícímu vydán účet. Tento účet musí obsahovati alespoň: datum dodávky, jméno prodávajícího a kupujícího, váhu, druh zboží a cenu.
(2) Ustanovení odstavce 1 neplatí pro vykupovače při výkupu sena a slámy dodávané podle § 192, jestliže byl při výkupu vydán lístek o převzetí předepsaný Svazem.
Osmá část.
A.
Vedení knih.
I. Všeobecné předpisy.
§ 200.
Vedení knih.
(1) Ve všech podnicích, které
a) obilí, rýži, luštěniny nebo soju oprácovávají nebo výrobky z obilí, rýže, luštěnin nebo soje vyrábějí, nebo toto zboží skladují,
b) chléb, jiné pečivo nebo těstoviny vyrábějí,
c) čekanku opracovávají nebo kávoviny vyrábějí nebo skladují,
d) krmiva vyrábějí, opracovávají nebo zpracovávají nebo krmiva, seno a slámu skladují,
e) obilí, rýži nebo luštěniny, mlýnské výrobky z obilí, rýže nebo luštěnin, chléb, jiné pečivo, těstoviny, olejniny, kávoviny, kávu, čaj, krmiva, seno nebo slámu rozdělují nebo koupě tohoto zboží zprostředkují,
musí býti vedeny řádně a přehledně dále uvedené knihy, z nichž musí býti kdykoliv patrny veškeré obchodní úkony podle množství a hodnoty, zejména podrobnosti nabytí, skladování (odděleně podle vlastních a cizích zásob), opracování a zpracování, přimíchávání, výroby, zcizení a zprostředkování vyjmenovaného zboží. Knihy musí býti uzavřeny sečtením na konci každého kalendářního měsíce. U skladních knih musí býti zásoby na konci každého měsíce přeneseny.
(2) Další ustanovení o vedení zvláštních knih jsou uvedena v § 201 a násl.
(3) Od povinnosti vésti zvláštní knihy jsou osvobozeny:
a) podniky se řádným obchodním a podnikovým účetnictvím, pokud z něho jsou alespoň předepsané údaje kdykoliv nesporně a přehledně patrny,
b) podniky, které prodávají zboží uvedené v odstavci 1 výhradně přímo spotřebitelům, pokud jsou povinny vésti o příjmu a výdeji zboží rovnocenné knihy a pokud je řádně vedou.
II. Zvláštní knihy.
§ 201.
Kniha o příjmu.
(1) Kdo přijímá zboží uvedené v § 200 za účelem dalšího zcizení, uskladnění, opracování nebo zpracování, je povinen vésti knihu o příjmu došlého zboží, z níž jsou patrny odděleně pro jednotlivé druhy zboží tyto údaje:
1. běžné číslo,
2. den příjmu,
3. jméno, příjmení a bydliště prodávajícího,
4. číslo a datum dokladu, na základě něhož bylo zboží přijato (příkazní list, disposice, odběrní list, hromadný odběrní list a pod.),
5. číslo dodacího listu, číslo vagonu,
6. druh a množství zboží,
7. jakostní váha (pouze u obilí),
8. způsob dodávky,
9. druh a výše srážek a příplatků za 100 kg,
10. zaplacená nákupní cena za 100 kg,
11. úhrnná cena,
12. zaplacené dovozné a vedlejší výlohy,
13. odkaz na běžnou položku skladní knihy nebo u zboží, které neprochází skladem, knihy o výdeji,
14. den sjednání koupě.
(2) Zápis údajů pod 5, 7, 8, 9, 10, 12 a 14 odstavce 1 nemusí býti proveden, jestliže tyto údaje jsou nesporně patrny z přejímacích lístků a došlých účtů. V tomto případě musí býti přejímací lístky a došlé účty opatřené pořadovými čísly uschovány ve svazcích. V knize o příjmu musí býti odkaz na číslo svazku.
(3) Zápisy do knihy o příjmu musejí býti provedeny i tehdy, když zboží neprochází skladem.
§ 202.
Kniha o výdeji.
(1) Kdo prodává zboží uvedené v § 200, je povinen vésti knihu o výdeji, z níž jsou patrny odděleně pro jednotlivé druhy zboží tyto údaje:
1. běžné číslo,
2. den výdeje,
3. jméno, příjmení a bydliště kupujícího,
4. doklady opravňující k dodávce (odběrní listy, hromadné odběrní listy, disposice, příkazní listy a pod.) s těmito údaji:
a) běžné číslo, pod nímž byl doklad přijat,
b) den převzetí dokladu,
c) den vystavení a číslo dokladu,
d) množství zboží, na které doklad zní,
5. číslo dodacího listu, číslo vagonu,
6. druh a množství vydaného zboží,
7. jakostní váha (pouze u obilí),
8. způsob dodávky,
9. druh a výše srážek a příplatků za 100 kg,
10. prodejní cena za 100 kg,
11. úhrnná cena,
12. zaplacené dovozné a vedlejší výlohy,
13. odkaz na běžnou položku skladní knihy nebo knihy o příjmu, pokud zboží neprošlo skladem,
14. den sjednání prodeje.
(2) Zápis údajů pod 5, 7, 8, 9, 10, 12 a 14 odstavce 1 nemusí býti proveden, jestliže tyto údaje jsou nesporně patrny z propisů vydaných účtů. V tomto případě musí býti tyto propisy opatřené pořadovými čísly uschovány ve svazcích. V knize o výdeji musí býti odkaz na číslo svazku.
(3) Výdeje zboží spotřebitelům v množství pod 50 kg lze zapisovati týdně jednou položkou bez uvedení jména a adresy kupujícího.
(4) Zápisy do knihy o výdeji nutno provésti bez ohledu na to, zda se zboží vydává z vlastního skladu či nikoliv.
(5) Při zápisu výdeje mlýnských výrobků zaměstnancům mlýna na jejich naturální dávky se uvede místo údajů označených v odstavci 1, č. 4, písm. a)—d) poznámka „naturální dávky“.
(6) K usnadnění skartace dokladů opravňujících k dodávce musí býti běžně na volných listech vyhotovován průpis listů knihy o výdeji. Tyto průpisy musí býti řádně očíslovány, svázány podle měsíců a uschovány spolu s příslušnými doklady opravňujícími k dodávce.
(7) Jestliže se nevydává najednou to množství zboží, na které zní odběrní doklad (odst. 1, č. 4), musí býti veden pro každého odběratele zvláštní účet odběrních dokladů podle jednotlivých druhů zboží. V tomto účtě jest uvésti:
odvolání na položku knihy o výdeji, pod kterou je odběrní doklad zapsán, množství zboží, na které odběrní doklad zní, datum výdeje, vydané množství zboží, odvolání na položky knihy o výdeji.
§ 203.
Skladní kniha.
Jestliže zboží druhů vyjmenovaných v § 200 prochází skladem, je kupující povinen zapsati příjem a výdej do skladní knihy, která musí obsahovati tyto údaje:
1. den příjmu a výdeje,
2. druh a množství zboží,
3. odkaz na běžnou položku knihy o výdeji nebo u zpracujících podniků o zpracování (§ 204).
§ 204.
Kniha o zpracování.
(1) Mlýny, které zpracovávají pšenici, žito, ječmen nebo kukuřici obchodně nebo ve mzdě, a krupárny jsou povinny vésti zámelovou knihu s těmito údaji:
1. běžné číslo zámelu,
2. den násypu a ukončení zámelu,
3. množství a bližší označení druhu obilí daného do zámelu a odkaz na skladní knihu,
4. jakost meliva (hektolitrová váha, vlhkost, teplota),
5. odpady při čištění a jejich množství,
6. množství a bližší označení druhu přimíchané mouky anebo jiné příměsi a odkaz na skladní knihu,
7. množství a bližší označení druhů z toho získaných výrobků a odkaz na skladní knihu,
8. promelek.
(2) Výrobci ovesných vloček, loupárny luštěnin a prosa, výrobci kávovin, výrobků z pohanky nebo soje, těstovin a sušárny čekanky jsou povinni vésti zvláštní knihu, z níž jsou patrny odděleně pro jednotlivé druhy výrobků tyto údaje:
1. běžné číslo,
2. den započetí a skončení výroby,
3. množství a bližší označení zboží daného do výroby s odkazem na skladní knihu,
4. množství a bližší označení druhu z toho získaných výrobků s odkazem na skladní knihu.
(3) Podniky vyrábějící krmivové směsi jsou povinny vésti knihu o míchání, z níž musejí býti patrny tyto údaje:
1. běžné číslo míchané partie,
2. označení krmivové směsi, číslo povolení Svazu a údaje o schváleném složení krmivové směsi (poměr jednotlivých součástí směsi),
3. den započetí a skončení výroby jednotlivé míchané partie,
4. množství a druh jednotlivých součástí směsi zpracovaných v míchané partii a odkaz na stránky skladních kont, z nichž byly jednotlivé součástky směsi vzaty,
5. množství získané krmivové směsi,
6. odkaz na stránku skladní knihy, na níž jest zaknihován příjem krmivové směsi.
§ 205.
Kniha o mletí ve mzdě.
(1) Mlýny, které zpracovávají obilí ve mzdě pro samozásobitele, jsou povinny zapisovati jednotlivé obchodní úkony odděleně podle druhů obilí do knihy s těmito údaji:
1. běžné číslo,
2. den dodání obilí ke zpracování ve mzdě,
3. jméno, příjmení a bydliště samozásobitele,
4. číslo mlecího výkazu nebo šrotovacího povolení,
5. druh a množství obilí odděleně ke zpracování pro lidskou výživu a odděleně ke šrotování ke krmným účelům,
6. přijatá odměna za zpracování (melné),
7. druh a množství vydaných mlýnských výrobků,
8. den výdeje mlýnských výrobků,
9. podpis samozásobitele nebo jeho zástupce.
(2) Kniha o mletí ve mzdě vedená podle odstavce 1 nahrazuje knihu o příjmu (§ 201) a skladní knihu (§ 203).
(3) Jestliže se do knihy o mletí ve mzdě zapisují kromě údajů uvedených v odstavci 1 ještě údaje, z nichž lze kdykoliv zjistiti množství obilí, které se právě zpracovává, nahrazuje takto vedená kniha o mletí ve mzdě zámelovou knihu (§ 204, odst. 1).
§ 206.
Kniha o výměně chleba a pečiva.
(1) Kdo vyměňuje chléb nebo pečivo za mouku, je povinen vésti o této výměně knihu, která musí obsahovati tyto údaje:
1. běžné číslo,
2. den provedení výměny, případně den převzetí mouky k postupné výměně,
3. jméno, příjmení a bydliště dodavatele,
4. druh a množství mouky,
5. druh a množství výrobků, které se vydávají dodavateli protidodávkou za tuto mouku,
6. výše odměny
(2) Výměnu mouky za chléb a pečivo v množství, které v jednotlivých případech nepřesahuje 10 kg, lze zapisovati týdně úhrnem bez uvedení jména a adresy dodavatelovy.
B.
Hlášení.
§ 207.
Hlášení mlýnů.
(1) Mlýny (s výjimkou mlýnů uvedených v odstavci 3) a krupárny jsou povinny doručovati Svazu v jednom vyhotovení a příslušné oblastní úřadovně Svazu a Společnosti také v jednom vyhotovení hlášení o příjmu, výdeji a zásobách obilí a mlýnských výrobků z obchodního mletí a hlášení o příjmu, výdeji a zásobách obilí určeného k mletí ve mzdě pro samozásobitele na předepsaném vzoru „O“, a to vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
(2) Mlýny, jejichž výrobní číslo pšenice a žita pro obchodní mletí činí dohromady nejméně 3000 q, jsou povinny podávati Svazu v jednom vyhotovení a příslušné oblastní úřadovně Svazu a Společnosti také v jednom vyhotovení hlášení o zásobách pšenice, žita a ječmene a mlýnských výrobků z pšenice, žita a ječmene vždy podle stavu v sobotu ve 12 hodin v poledne na předepsaném vzoru tak, aby hlášení bylo ještě v sobotu, ke které se hlášení podává, odevzdáno k poštovní dopravě.
(3) Mlýny s pouhým námezdním kontingentem a šrotovníky jsou povinny doručovati Svazu ve dvou vyhotoveních hlášení o příjmu, výdeji a zásobách obilí určeného k mletí ve mzdě pro samozásobitele a o příjmu, výdeji a zásobách mouky a mlýnských výrobků z tohoto mletí na předepsaném vzoru „N“, a to vždy do 5. července, 5. října, 5. ledna a 5. dubna za uplynulé kalendářní čtvrtletí.
(4) Výrobci ovesných vloček jsou povinni podávati Svazu v jednom vyhotovení a příslušné oblastní úřadovně Svazu a Společnosti také v jednom vyhotovení hlášení o zásobách ovsa a ovesných vloček na předepsaném vzoru „VI“, a to vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
§ 208.
Hlášení loupáren.
Loupárny luštěnin a prosa jsou povinny doručovati Svazu na předepsaném vzoru „L“ hlášení o příjmu, výdeji a zásobách luštěnin a prosa a výrobků z nich získaných, a to vždy do 5. července, 5. října, 5. ledna a 5. dubna za uplynulé kalendářní čtvrtletí.
§ 209.
Hlášení výrobců těstovin.
Výrobci těstovin jsou povinni doručovati Svazu hlášení o zásobách a odbytu mlýnských výrobků a těstovin na předepsaném vzoru „T“, a to vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
§ 210.
Hlášení výrobců kávovin.
Výrobci kávovin jsou povinni doručovati Svazu hlášení o zásobách a zpracování surovin na předepsaném vzoru „Ka“, a to vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
§ 211.
Hlášení sušáren čekanky a řepy.
Sušárny čekanky a řepy jsou v době od počátku kampaně až do vyskladnění veškerých zásob surové i sušené čekanky a řepy povinny doručovati Svazu hlášení o příjmu, zpracování, výdeji a zásobách surové i sušené čekanky a řepy na předepsaném vzoru „Su“, a to vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
§ 212.
Hlášení výrobců krmiv a krmivových směsí.
(1) Výrobci krmných mouček živočišného původu jsou povinni doručovati Svazu hlášení o výrobě, dodávkách a zásobách krmných mouček živočišného původu na předepsaném vzoru „KM“, a to vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
(2) Výrobci krmivových směsí jsou povinni doručovati Svazu hlášení o příjmu, výdeji a zásobách surovin použitých k výrobě a množství vyrobených krmivových směsí, jejich výdeji a zásobách odděleně a podle druhů vyrobených krmivových směsí na předepsaném vzoru „KS“, a to vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
§ 213.
Hlášení rozdělovačů krmiv.
Rozdělovači krmiv jsou povinni doručovati Svazu hlášení o příjmu, výdeji a zásobách krmiv na předepsaném vzoru „KR“, případně na starém vzoru „E“, a to vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
§ 214.
Hlášení velkoobchodníků.
(1) Velkoobchodníci s jedlými mlýnskými výrobky, těstovinami, jedlými luštěninami, rýží a kávovinami jsou povinni doručovati Svazu hlášení o příjmu, výdeji a zásobách tohoto zboží na předepsaném vzoru „V“, a to vždy do 5. července, 5. října, 5. ledna a 5. dubna za uplynulé kalendářní čtvrletí.
(2) Velkoobchodníci-sortimentáři, kteří byli podle § 66 pověřeni přijímáním odběrních listů na jedlé mlýnské výrobky jako sběrny, jsou bez újmy povinnosti hlášení stanovené v odstavci 1 povinni doručovati příslušné oblastní úřadovně Svazu a Společnosti hlášení o příjmu, výdeji a zásobách jedlých mlýnských výrobků, a to vždy do 20. dne každého měsíce za dobu od 1. do 15. dne téhož měsíce a do 5. dne každého měsíce za dobu od 16. do posledního dne předchozího měsíce.
§ 215.
Hlášení vykupovačů obilí, luštěnin a olejnin.
(1) a) Vykupovači obilí, luštěnin a olejnin jsou povinni doručovati vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí svému hlavnímu komisionáři dvojmo sestavení o převzetí na vzoru „KOM 2“ a sestavení o dodávkách na vzoru „KOM 4“. K sestavení o převzetí musí býti připojeny příslušné první propisy lístku o převzetí. K sestavení o dodávkách musí býti připojeny první propisy dodacího lístku a u dodávek provedených drahou ještě duplikáty nákladních listů s výjimkou drážních dodávek obilí mlýnům a výrobcům kávovin.
b) Hlavní komisionáři jsou povinni doručiti Svazu vždy do 25. dne každého měsíce za měsíc předchozí dvojmo úhrnné sestavení převzetí a dodávek na vzoru „KOM 5“, a to pro každý druh plodiny zvláště. K úhrnnému sestavení převzetí a dodávek musí býti přiloženo jedno vyhotovení sestavení o převzetí na vzoru „KOM 2“ a jedno vyhotovení sestavení o dodávkách na vzoru „KOM 4“ s propisy dodacího lístku a duplikáty nákladních listů, které byly hlavnímu komisionáři doručeny od jeho vykupovačů podle odstavce 1 a).
(2) a) Vykupovači obilí, luštěnin a olejnin jsou povinni doručovati v jednom vyhotovení
aa) hlášení zásob obilí (pšenice, žita, ječmene, ovsa, kukuřice, pohanky, prosa, obilních směsí a směsek) na vzoru „KOM 9“ v jednom vyhotovení Svazu a v jednom vyhotovení příslušné oblastní úřadovně Svazu a Společnosti,
bb) neprodaných zásob luštěnin na vzoru „KOM 12“ v jednom vyhotovení Svazu,
cc) neprodaných zásob olejnin na vzoru „KOM 13“ v jednom vyhotovení Svazu,
a to nikoliv za každý jednotlivý sklad, nýbrž za celý podnik, po případě se souhlasem Svazu odděleně pro takový sklad, který samostatně monopolně účtuje. Hlášení jest vyhotoviti jen podle konečného stavu zásob posledního dne každého měsíce a doručiti Svazu a oblastní úřadovně Svazu a Společnosti nejpozději do 5. dne měsíce následujícího. Druhé vyhotovení jest doručiti současně hlavnímu komisionáři.
b) Hlavní komisionáři jsou povinni doručovati v jednom vyhotovení hlášení o zásobách obilí, luštěnin a olejnin na odlehčovacích skladech na vzorech předepsaných pod písm. a) a místům uvedeným pod písm. a), a to za každý jednotlivý odlehčovací sklad. Hlášení jest vyhotoviti jen podle konečného stavu zásob posledního dne každého měsíce a doručiti Svazu a příslušné oblastní úřadovně Svazu a Společnosti (podle místa skladu) nejpozději do 5. dne měsíce následujícího.
(3) Podrobné pokyny a vzory pro hlášení předepsaná v odstavcích 1 a 2 vydá Společnost se souhlasem Svazu.
§ 216.
Hlášení vykupovačů sena a slámy.
Vykupovači sena a slámy jsou povinni doručiti Svazu prostřednictvím svého hlavního komisionáře hlášení o výkupu, zásobách a dodávkách sena a slámy na předepsaném vzoru „S“ v jednom vyhotovení, a to vždy do 5. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
§ 217.
Hlášení dovozců a vývozců.
(1) Osoby a podniky, které dovážejí z ciziny nebo vyvážejí do ciziny zboží, na které se vztahuje působnost Svazu, jsou povinny hlásiti neprodleně písemně Svazu:
a) uzavření koupě nebo prodeje; k hlášení jest připojiti opis příslušné uzávěrky,
b) do 3 dnů po dojití nebo předání zboží k dopravě druh a množství převzatého nebo odeslaného zboží.
(2) Povinnost hlášení podle odstavce 1 neplatí pro:
a) olejniny,
b) zboží dovážené v povoleném zušlechťovacím styku v rozsahu tomuto povolenému styku odpovídajícím s podmínkou, že výrobky zušlechtěním získané budou vyvezeny,
c) zemědělské výrobky dovážené pohraničními hospodářstvími z vlastních nebo pachtovaných pozemků v pohraničním pásmu sousedního státu, pokud jsou jako úroda osvobozeny od cla, nebo vyvážené těmito hospodářstvími z takových pozemků ležících v československém pohraničním pásmu,
d) plodiny dovážené v pohraničním styku k semletí nebo k jinému zpracování, jakož i výrobky dovážené v pohraničním styku po zpracování těchto plodin,
e) plodiny vlastní sklizně vyvážené v pohraničním styku k semletí nebo k jinému zpracování, jakož i výrobky vyvážené v pohraničním styku po zpracování těchto plodin,
f) dovážená (donesená) nebo vyvážená malá množství zboží pro vlastní potřebu pohraničního obyvatelstva,
g) malá množství zboží dopravovaná z ciziny nebo do ciziny v cestovním a poštovním styku.
(3) Dovozci zboží uvedeného v odstavci 1 s výjimkou olejnin jsou bez újmy povinnosti hlášení stanovené v odstavci 1 povinni doručovati Svazu hlášení o příjmu, výdeji a zásobách tohoto zboží na předepsaném vzoru „D“, a to vždy do 10. ledna a 10. července za uplynulé kalendářní pololetí.
(4) O hlášení olejnin dovážených z ciziny nebo vyvážených do ciziny platí zvláštní předpisy.
§ 218.
Všeobecná ustanovení o hlášeních.
(1) Kdo provozuje dva nebo více podniků, je povinen podávati předepsaná hlášení pro každý jednotlivý podnik zvláště.
(2) Předepsaná hlášení jest vyhotovovati průpisem. Prvopis a pokud je tak nařízeno, předepsaný počet průpisů, musí býti odeslán tak, aby byl doručen ve stanovených lhůtách. Jeden propis musí býti uložen v podniku po dobu pěti let ke kontrolním účelům.
(3) Předepsaná hlášení musí býti úplná a správná.
(4) Předepsaná hlášení není třeba podávati, jestliže provoz podniku, za který má býti hlášení podáno, byl zastaven na dobu delší tří měsíců, pokud zastavení podniku bylo Svazu ohlášeno a v podniku nejsou zásoby zboží, kterých se hlášení týká.
(5) Tiskopisy hlášení předepsaných v § 215 se objednávají u hlavních komisionářů, tiskopisy ostatních hlášení předepsaných v osmé části tohoto tržního řádu se objednávají u Svazu.
C.
Společná ustanovení.
§ 219.
Vydávání účtů.
(1) Podniky vyjmenované v § 200, odst. 1 jsou povinny vydati na každou dodávku zboží tam uvedeného druhu (s výjimkou výdeje při prodeji v drobném spotřebiteli a v námezdním mletí) neprodleně kupujícímu účet, pokud to není jinak předepsáno. Z účtu musí býti nesporně patrny podrobné cenové a dodací podmínky. Účty musí býti běžně číslovány. Účet musí býti uschován kupujícím a propis účtu prodávajícím.
(2) Ustanoveními odstavce 1 není dotčena platnost zvláštních ustanovení v §§ 187 a 189, v příloze č. 3, čís. 13 a v příloze č. 6, čís. 8.
§ 220.
Uschovávání dokladů.
Podniky vyjmenované v § 200, odst. 1 jsou povinny uschovávati své obchodní knihy, záznamy, doklady, jakož i závěrečné listy a dopravní doklady po dobu 5 let, pokud pro uschování není jinými ustanoveními předepsána delší doba.
§ 221.
Předkládání knih a hlášení.
Předepsané knihy a hlášení musejí býti předloženy oprávněným orgánům.
Devátá část.
Platební řád.
§ 222.
Vyrovnávání vyšších a nižších výtěžků.
(1) Podle vládního nařízení č. 196/1943 Sb., o vyrovnávání vyšších a nižších výtěžků v obilním hospodářství, jest odvésti Svazu částky, kterých členové Svazu docílili při obchodu a zpracování zboží obhospodařovaného Svazem v rámci platných cenových ustanovení nad stanovená rozpětí; částky, o které se docílí oproti pevným rozpětím stanoveným pro obchod a zpracování za stejných předpokladů méně, nahradí členům Svaz.
(2) Svaz ustanovuje podle § 1, odst. 3 vládního nařízení č. 196/1943 Sb., že platební povinnost stanovenou v odstavci 1 a tamtéž uvedený nárok na doplatek mají tito členové Svazu:
a) vykupovači obilí, luštěnin a olejnin, při činnosti, za kterou jim náležejí obchodní rozpětí stanovená v příloze č. 3, odd. A,
b) výrobci krmivových směsí při výrobě těchto směsí, za kterou jim náležejí výrobní rozpětí stanovená v příloze č. 10,
c) mlýny (krupárny, vločkárny, loupárny) při obchodním mletí (§ 50), za které jim náležejí výrobní rozpětí stanovená v příloze č. 14, odd. A.
(3) Výrobní rozpětí, která náležejí výrobcům chleba, pečiva, těstovin a kávovin, jsou stanovena v příloze č. 14, odd. B.
§ 223.
Členské příspěvky.
Členové Svazu uvedení v příloze č. 14, odd. C jsou povinni odváděti Svazu členské příspěvky uvedené v téže příloze. U ostatních členů Svazu se členské příspěvky zvláště nepředpisují a neúčtují, ježto jsou zahrnuty již v prodejních cenách plodin.
§ 224.
Kontokorenty.
(1) Vzájemné pohledávky Svazu a jeho členů budou zúčtovány kontokorentně. Kontokorentní účty vykupovačů plodin vedou hlavní komisionáři. Pro ostatní osoby, jakož i pro hlavní komisionáře vede tyto účty Svaz.
(2) Hlavní komisionáři jsou povinni ujednati se Svazem, že zaplatí členům Svazu, pro něž vedou kontokorentní účty podle odstavce 1, všechny pohledávky vyplývající z těchto účtů.
(3) Pro kontokorentní styk se Svazem platí vzájemně úroková sazba 4%.
§ 225.
Splatnost.
(1) Částky účtované se členy Svazu jsou splatné posledního dne měsíce následujícího po měsíci, za který se vyúčtování provádí. Částky, které podle ustanovení Svazu se vyúčtovávají za delší dobu než za 1 měsíc, jsou splatné posledního dne měsíce následujícího po vyúčtovacím období, za které se vyúčtování provádí.
(2) Částky příslušející členům Svazu z účtů, jež nebyly Svazu doručeny ve lhůtě k tomu stanovené nebo jež v této lhůtě jejich zaviněním nebyly doloženy předepsanými doklady, jsou splatné posledního dne měsíce následujícího po měsíci, ve kterém bylo vyúčtování nebo předepsané doklady Svazu předloženy.
(3) Kontokorentní účty se uzavírají pravidelně k 31. prosinci. Svaz je však oprávněn uzavříti kontokorentní účet i jindy. Zůstatky z kontokorentních účtů musí býti zaplaceny do 8 dnů ode dne doručení výpisu z kontokorentního účtu.
§ 226.
Příspěvky k úhradě odškodnění.
Svaz může se souhlasem ministra výživy rozvrhnouti odškodnění poskytovaná členům Svazu, kteří jeho opatřením utrpěli těžkou hospodářskou škodu, na ty členy Svazu, kteří mají z opatření, o něž jde, prospěch, a to podle míry jejich prospěchu.
§ 227.
Dávky za zvláštní úkony.
(1) Za zvláštní úkony uvedené pod 1 až 7 jest zaplatiti Svazu tyto dávky:
Kčs1.za schválení zřízení nového podniku nebo opětného uvedení do provozu takového podniku, jehož činnost nebyla jen přechodně zastavena, podle výše nákladu řízení a podle velikosti podniku, z něhož se dávka platí30.— až 3.000.—,2.za schválení rozšíření podniku, zvětšení jeho výkonnosti nebo jeho přeložení podle výše nákladů řízení a podle velikosti podniku, z něhož se dávka platí30.— až 3.000.—,3.za určení za vykupovače sena a slámy100.—,4.za povolení k výrobě zvláštních mlýnských výrobků, speciálního chleba a speciálního pečiva a k jejich uvádění do oběhu500.—,5.za povolení ke zpracování převzatého obilí v jiném mlýně50.—,6.za zařazení do seznamu podniků s centrálním přídělem krmiv100.—,7.za povolení udělená Svazem k další výrobě krmivových směsí30.— až 3.000.—.
(2) Dávku za zvláštní úkony podle odstavce 1 jest zaplatiti bez ohledu na to, zda o zvláštním úkonu podléhajícím dávce bylo vydáno písemné vyhotovení či nikoliv.
§ 228.
Náhrada hotových výloh.
(1) Vedle dávky podle § 227 jest zaplatiti Svazu výlohy třetích osob spojené s místním šetřením.
(2) Mlýny, u nichž podle vzorků tažených úředními kontrolními orgány bude zjištěno, že množství popela v sušině neodpovídá množství popela předepsanému pro ten který typ, jsou povinny bez újmy případného trestního stíhání zaplatiti Svazu za výlohy tažení vzorků a rozboru částku Kčs 75.— včetně daně z obratu za každý vzorek, v němž byla zjištěna odchylka od předepsaného množství popela se zřetelem na ustanovení třetí části.
§ 229.
Poplatky za upomínku.
V případě prodlení s placením peněžité částky dlužné Svazu jest zaplatiti Svazu za každou upomínku poplatek, který činí podle výše dlužné částky:
až doKčs1.000.—Kčs 10.—,nadKčs1.000.—do Kčs 5.000.—Kčs 15.—,nadKčs5.000.—do Kčs 10.000.—Kčs 30.—,nadKčs10.000.—Kčs 50.—.
§ 230.
Povinnost k zaplacení dávky.
(1) Dávku za zvláštní úkony podle § 227 je povinen zaplatiti podnikatel, který o zvláštní úkon podléhající dávce požádal nebo z jehož pověření taková žádost byla podána.
(2) Poplatek za upomínku podle § 229 je povinen zaplatiti dlužník z částky, která nebyla Svazu zaplacena ve stanovené lhůtě.
§ 231.
Splatnost.
(1) Dávka za zvláštní úkony je splatna do 8 dnů ode dne doručení písemného vyhotovení, které bylo vydáno o zvláštním úkonu podléhajícím dávce; nebylo-li žadateli písemné vyhotovení vydáno, je dávka za zvláštní úkony splatna do 8 dnů ode dne doručení výměru této dávky.
(2) Částka Kčs 75.— podle § 228, odstavec 2, je splatna do 8 dnů ode dne doručení nálezu o provedeném rozboru; nebyl-li mlýnu nález vydán, je částka Kčs 75.— splatna do 8 dnů ode dne doručení platebního výměru Svazu.
(3) Poplatek za upomínku je splatný do 8 dnů ode dne doručení upomínky.
§ 232.
Vymáhání plateb.
Včas nezaplacené částky vymáhá Svaz politickou exekucí.
Desátá část.
Závěrečná ustanovení.
§ 233.
Soudní příslušnost.
Osoby a podniky uvedené v § 1, písm. g) jsou povinny podrobiti se ve vzájemných sporech z dodávky zboží, na které se vztahuje působnost Svazu, a ve vzájemných sporech o nárocích z jednání nebo opominutí proti ustanovením této vyhlášky a prováděcích předpisů k nim vydaných příslušnosti rozhodčího soudu tuzemské plodinové bursy. Pokud se strany jinak nedohodnou, řídí se příslušnost tohoto soudu bydlištěm (sídlem) strany žalované, při čemž rozhodčí soud Pražské plodinové bursy je příslušný pro Čechy, rozhodčí soud Plodinové bursy v Brně pro zemi Moravskoslezskou.
§ 234.
Závaznost bursovních zvyklostí.
Pokud v této vyhlášce není jinak stanoveno, jsou pro dodávky zboží uvedeného v této vyhlášce rozhodující zvyklosti té plodinové bursy, v jejímž obvodě bylo zboží dodáno, pokud se smluvní strany nepodrobily zvyklostem jiné plodinové bursy.
§ 235.
Závaznost příloh.
Přílohy č. 1 až 14 jsou součástí této vyhlášky.
§ 236.
Výjimky.
Svaz může povoliti nebo naříditi výjimky z ustanovení této vyhlášky; pokud výjimečná úprava má nebo by mohla míti vliv na tvorbu cen, je potřebí souhlasu nejvyššího úřadu cenového.
§ 237.
Uznané osivo.
Ustanovení tržního řádu se nevztahují na uznané osivo.
§ 238.
Zvláštní cenová ustanovení.
Pokud prodejní ceny a přirážky stanovené tímto tržním řádem platí jako nejvyšší, je třeba dbáti ustanovení vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 1. října 1946, č. 1832 Ú. l. I, o některých opatřeních k zajištění cen hospodářsky odůvodněných, ve znění vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 15. března 1947, č. 251 Ú. l. I.
§ 239.
Trestní ustanovení.
Pro porušení ustanovení této vyhlášky může Svaz podle platných předpisů uložiti pořádkovou pokutu, pokud se neukládá trest správními úřady v trestním řízení správním.
§ 240.
Účinnost.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dne 1. srpna 1948.
Týmž dnem pozbývají platnosti:
příloha č. 9, odd. I., III. a IV. k vyhlášce Svazu č. 15/1945 ze dne 4. prosince 1945, č. 494 Ú. l. I,
vyhláška Svazu č. 23/1946 ze dne 30. září 1946, č. 1817 Ú. l. I, ve znění vyhlášky Svazu č. 18/1947 ze dne 31. července 1947, č. 791 Ú. l. I, kterou se vydávají ustanovení pro hospodářský rok 1947/1948,
vyhláška Svazu ze dne 15. září 1947, č. 967 Ú. l. I, o zpracování pšenice a žita ve mzdě pro samozásobitele,
vyhláška Svazu ze dne 21. února 1948, č. 304 Ú. l. I, o zpracování pšenice ve mzdě pro samozásobitele, a
vyhláška Svazu ze dne 28. dubna 1948, č. 755 Ů. l. I, o rozdělování jedlých mlýnských výrobků.


Příloha č. 1.
(K první části, § 4, odst. 2.)
Oblastní úřadovny Svazu a Společnosti, jejich sídla a obvody jejich působnosti.
Oblastní úřadovna Svazu pro hospodaření obilím a Výsadní obilní společnosti v Lounech, Benátky č. 276.
Přidělená oblast: správní okresy
Aš, Cheb, Kraslice, Sokolov nad Ohří, Nejdek, Loket, Mariánské Lázně, Planá, Tachov, Teplá, Karlovy Vary, Jáchymov, Vejprty, Kadaň, Žlutice, Kralovice, Stříbro, Horšovský Týn, Domažlice, Klatovy, Přeštice, Plzeň-město, Plzeň-venkov, Rokycany, Rakovník, Podbořany, Žatec, Louny, Chomutov, Most.
Oblastní úřadovna Svazu pro hospodaření obilím a Výsadní obilní společnosti v Lovosicích, U zdymadla č. 827.
Přidělená oblast: správní okresy
Teplice, Ústí nad Labem, Děčín, Šluknov, Rumburk, Varnsdorf, Jablonné v Podještědí, Česká Lípa, Litoměřice, Roudnice nad Labem, Dubá, Duchcov, Bílina.
Oblastní úřadovna Svazu pro hospodaření obilím a Výsadní obilní společnosti v Praze II., Bolzanova ul. č. 5.
Přidělená oblast: správní okresy
Slaný, Kralupy nad Vltavou, Mělník, Mnichovo Hradiště, Mladá Boleslav, Brandýs nad Labem, Nymburk, Praha-sever, Praha-jih, Velká Praha, Kladno, Beroun, Hořovice, Příbram, Sedlčany, Benešov, Jílové, Říčany, Český Brod, Poděbrady, Kolín, Kutná Hora, Čáslav, Vlašim, Ledeč nad Sázavou, Chotěboř, Havlíčkův Brod, Humpolec.
Oblastní úřadovna Svazu pro hospodaření obilím a Výsadní obilní společnosti v Českých Budějovicích, Husova tř. č. 5.
Přidělená oblast: správní okresy
Sušice, Blatná, Milevsko, Písek, Strakonice, Prachatice, Tábor, Týn nad Vltavou, České Budějovice, Český Krumlov, Kaplice, Pelhřimov, Kamenice nad Lipou, Jindřichův Hradec, Třeboň.
Oblastní úřadovna Svazu pro hospodaření obilím a Výsadní obilní společnosti v Hradci Králové, Máchova ul. č. 735.
Přidělená oblast: správní okresy
Frýdlant v Čechách, Liberec-město, Liberec-venkov, Jablonec nad Nisou, Turnov, Semily, Jilemnice, Vrchlabí, Trutnov, Broumov, Nová Paka, Jičín, Hořice, Nový Bydžov, Hradec Králové, Dvůr Králové nad Labem, Jaroměř, Náchod, Nové Město nad Metují, Dobruška, Rychnov nad Kněžnou, Pardubice, Chrudim, Vysoké Mýto, Žamberk, Ústí nad Orlicí, Litomyšl, Polička, Lanškroun.
Oblastní úřadovna Svazu pro hospodaření obilím a Výsadní obilní společnosti v Brně, Zámečnická ul. č. 2—6.
Přidělená oblast: správní okresy
Dačice, Jihlava, Nové Město na Moravě, Velké Meziříčí, Třebíč, Moravské Budějovice, Znojmo, Moravský Krumlov, Tišnov, Moravská Třebová, Boskovice, Brno-město, Brno-venkov, Vyškov, Hustopeče, Mikulov, Hodonín, Kyjov, Uherské Hradiště, Uherský Brod, Kroměříž, Zlín.
Oblastní úřadovna Svazu pro hospodaření obilím a Výsadní obilní společnosti v Olomouci, Mlýnská ul. č. 4.
Přidělená oblast: správní okresy
Šumperk, Zábřeh, Litovel, Olomouc-město, Olomouc-venkov, Prostějov, Rýmařov, Šternberk, Moravský Beroun, Hranice, Přerov, Holešov, Vsetín, Valašské Meziříčí.
Oblastní úřadovna Svazu pro hospodaření obilím a Výsadní obilní společnosti v Ostravě, ul. Čeňka Brandla č. 11.
Přidělená oblast: správní okresy
Jeseník, Bruntál, Krnov, Opava-město, Opava venkov, Hlučín, Bílovec, Ostrava, Nový Jičín, Místek, Fryštát, Český Těšín.

Příloha č. 2.
(K druhé části, § 13, odst. 1.)
Vykupovači Společnosti.
A.
ČECHY.
(Hlavní komisionář: KOOPERATIVA, nákupní jednota hospodářských družstev, z. s. s r. o., PRAHA).
Firma:Sídlo:Evidenční místo pro správní okres:1.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBechyně2.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBenešovBenešov3.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBerounBeroun4.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBělohrad Lázně5.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBílinaBílina, Duchcov6.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBlatnáBlatná7.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBrandýs n. L.Brandýs n. L.8.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBrod ČeskýČeský Brod9.Rolnické družstvo skladištní a výrobníBrod HavlíčkůvHavlíčkův Brod10.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBrod ŽeleznýJablonec n. N., Semily11.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní, Police n. Met., centrálaBroumovBroumov12.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBřeznice13.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBudějovice ČeskéČ. Budějovice14.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníBydžov NovýNový Bydžov15.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníČáslavČáslav16.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníČejetičkyMladá Boleslav17.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníDěčínDěčín18.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníDobruškaDobruška19.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníDomažliceDomažlice20.Družstevní závodyDražice n. Jiz.Družstevní závody Dražice n. J., filiálkaChotětovDružstevní závody Dražice n. J., filiálkaLysá n. L.Družstevní závody Dražice n. J., filiálkaStřížovice21.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníDub Český22.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníDubáDubáHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Dubá, filiálkaOknaHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Dubá, filiálkaŠtětí23.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníDvůr KrálovéDvůr Králové24.Rolnické družstvo skladištní a výrobníHabry25.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníHlinsko v Č.26.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníHora KutnáKutná Hora27.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníHořice v PodkrkonošíHořice v Podkrkonoší28.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníHradec JindřichůvJindřichův Hradec29.Rolnické družstvo skladištní a výrobníHradec KrálovéHradec Králové30.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníHradiště MnichovoMnichovo Hradiště31.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníHumpolecHumpolec32.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníHusinecPrachatice33.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníChebAš, Cheb, Kraslice, Sokolov34.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníChlumec n. C.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní, Chlumec n. C., filiálkaKáraniceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Chlumec n. C., filiálkaKončiceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Chlumec n. C., filiálkaKrakovanyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Chlumec n. C., filiálkaLužec35.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníChomutovChomutov, Vejprty36.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníChotěbořChotěboř37.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníChrudimChrudim38.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníJanovice Uhlířské39.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníJaroměřJaroměř40.Rolnické družstevní podnikyJičínJičín41.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníKadaňKadaň42.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníKamenice nad LipouKamenice nad Lipou43.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníKapliceKaplice44.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníKarlínPraha-venkov-severHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Karlín, filiálkaČakoviceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Karlín, filiálkaKarlínHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Karlín, filiálkaKlecanyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Karlín, filiálkaPočernice HorníHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Karlín, filiálkaOdolená Voda45.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníKlatovyKlatovyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Klatovy, filiálkaBěšinyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Klatovy, filiálkaJanovice n. Úhl.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní, Klatovy, filiálkaKolínecHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Klatovy, filiálkaNalžovyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Klatovy, filiálkaNýrskoHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Klatovy, filiálkaOlšanyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Klatovy, filiálkaPlániceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Klatovy, filiálkaŠvihovHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Klatovy, filiálkaTočník46.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníKolínKolín47.Rolnické družstevní podnikyKostelec n. Orl.48.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníKouřimHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Kouřim, filiálkaPečkyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Kouřim, filiálkaZásmuky49.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníKralovice u PlzněKralovice u Plzně50.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníKrumlov ČeskýČeský Krumlov51.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníLanškrounLanškroun52.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníLiberecFrýdlant, Liberec-město, Liberec-venkov53.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníLibochoviceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Libochovice, filiálkaMšené lázněHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Libochovice, filiálkaLovosice54.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníLípa ČeskáČeská Lípa55.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníLitoměřiceLitoměřice56.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníLitomyšlLitomyšl57.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníLounyLounyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Louny, filiálkaPostoloprty58.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníMělníkMělníkHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Mělník, filiálkaMšenoHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Mělník, filiálkaVraňanyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Mělník, filiálkaObříství59.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníMěstec Králové60.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníMilevskoMilevsko61.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníMimoňJablonné pod Ještědem62.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníMirovice63.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníMostMostHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Most, filiálkaPočerady64.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníMýto VysokéVysoké Mýto65.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníNasavrky66.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníNetolice67.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníNymburkNymburk68.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPacov69.Zemědělské družstevní podnikyPaka NováJilemnice, Nová Paka, Vrchlabí70.Rolnické družstvo skladištní a výrobníPardubicePardubice71.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPelhřimovPelhřimov72.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPísekPísek73.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPlaná u Mar. LázníPlaná u Mar. LázníHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Planá u Mar. Lázní, filiálkaBezdružice74.Hospodářské družstvoPlzeňPlzeň-město, Plzeň-venkovHospodářské družstvo, Plzeň, filiálkaBloviceHospodářské družstvo, Plzeň, filiálkaDobřanyHospodářské družstvo, Plzeň, filiálkaKaznějovHospodářské družstvo, Plzeň, filiálkaNepomukHospodářské družstvo, Plzeň, filiálkaNýřanyHospodářské družstvo, Plzeň, filiálkaPlasy75.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPočátky76.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPodbořanyPodbořanyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Podbořany, filiálkaJesenice77.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPoděbradyPoděbrady78.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPoličkaPolička79.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPřelouč80.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPřešticePřeštice81.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPříbramPříbram82.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníPřibyslavHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Přibyslav, filiálkaSázava83.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníRakovníkRakovník84.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníRokycanyRokycanyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rokycany, filiálkaHořoviceHořoviceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rokycany, filiálkaHostomice pod BrdyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rokycany, filiálkaLipniceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rokycany, filiálkaMlečiceHospodářské družstvo skladištní a výrobní Rokycany, filiálkaNové MitroviceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rokycany, filiálkaPříkosiceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rokycany, filiálkaRadniceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rokycany, filiálkaStrašiceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rokycany, filiálkaZbirohHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rokycany, filiálkaZdice85.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníRoudnice n. L.Roudnice n. L.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní, Roudnice n. L., filiálkaTerezínHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Roudnice n. L., filiálkaKostomlatyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Roudnice n. L., filiálkaStraškov86.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníRumburkRumburk, Šluknov, Varnsdorf87.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníRychnov n. Kn.Rychnov n. Kn.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rychnov n. Kn., filiálkaKvasinyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Rychnov n. Kn., filiálkaVamberk88.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníŘíčanyŘíčany89.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníSedlčanySedlčany90.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníSedlec91.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníSkalice ČeskáNáchod, Nové Město n. Met.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní, Česká Skalice, filiálkaČervený KostelecHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Česká Skalice, filiálkaNové Město nad MetujíHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Česká Skalice, filiálkaNáchod92.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníSkuteč93.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníSlanýSlaný94.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníSmíchovPraha-město, Praha-venkov-jih95.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníSoběslav96.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníSobotka97.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníStaňkov98.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníStrakoniceStrakoniceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Strakonice, filiálkaČkyněHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Strakonice, filiálkaHoražďoviceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Strakonice, filiálkaKatoviceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Strakonice, filiálkaRadomyšlHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Strakonice, filiálkaŠtěkeňHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Strakonice, filiálkaVolyně99.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníStříbroStříbroHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Stříbro, filiálkaKladrubyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Stříbro, filiálkaSvojšínHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Stříbro, filiálkaTrpistyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Stříbro, filiálkaHeřmanova HuťHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Stříbro, filiálkaTouškovHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Stříbro, filiálkaStod100.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníSušiceSušiceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Sušice, filiálkaHartmaniceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Sušice, filiálkaHrádek u Suš.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní, Sušice, filiálkaHory KašperskéHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Sušice, filiálkaŽichovice101.Rolnické družstvo skladištní a výrobníSvětlá n. Sáz.Ledeč n. Sáz.102.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníTáborTáborHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Tábor, filiálkaChotovinyHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Tábor, filiálkaChýnovHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Tábor, filiálkaJistebniceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Tábor, filiálkaMalšice103.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníTachovTachov104.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníTepláMar. Lázně, Teplá105.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníTepliceTeplice106.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníTrutnovTrutnovHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Trutnov, filiálkaKrálovecHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Trutnov, filiálkaSvatoňovice- ÚpiceHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Trutnov, filiálkaPilníkov107.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníTřeboňTřeboň108.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníTuchlovice109.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní, Tuchlovice, filiálkaMšecHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Tuchlovice, filiálkaNové StrašecíHospodářské družstvo skladištní a výrobníTurnovTurnov110.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníTýn HoršovskýHoršovský TýnHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Horšovský Týn, filiálkaHostouňHospodářské družstvo skladištní a výrobní, Horšovský Týn, filiálkaPoběžovice111.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníTýn nad Vlt.Týn nad Vlt.112.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníUnhošťKladno113.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníÚstí n. L.Ústí n. L.114.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníVary KarlovyJáchymov, Karlovy Vary, Loket, Nejdek115.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníVelvaryKralupy n. Vlt.116.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníVeselí n. Luž.117.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníVlašimVlašim118.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníVodňany119.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníVotice120.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníVožice Mladá121.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníVysoké n. Jiz.122.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníŽamberkŽamberk, Ústí n. Orl.123.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníŽatecŽatec124.Hospodářské družstvo skladištní a výrobníŽluticeŽlutice125.Agrasol, akciová zemědělská tržební a průmyslová společnost v Praze, filiálka Libuš, hlavní skladištěPísniceJílové
B.
MORAVA.
(Hlavní komisionář: MORAGRO, jednota hospodářských družstev, z. s. s r. o., BRNO).
Firma:Sídlo:Evidenční místo pro  správní okres1.Moravské hospodářské družstvo, z. s. s r. o.Brno-KomárovBrno-městoMoravské hospodářské družstvo, z. s. s r. o., Brno-Komárov, filiálkaModřiceMoravské hospodářské družstvo, z. s. s r. o., Brno-Komárov, filiálkaStřelice2.Hospodářské družstvo pro okres břeclavský a okolí, z. s. s o. r.BřeclavHospodářské družstvo pro okres břeclavský a okolí, z. s. s o. r., Břeclav, filiálkaMoravská Nová Ves3.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.BučoviceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Bučovice, filiálkaBrankoviceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Bučovice, filiálkaNesoviceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Bučovice, filiálkaBohdalice4.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Bystřice nad Perštýnem5.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Bystřice pod HostýnemHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Bystřice pod Hostýnem, filiálkaDřevohostice6.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.DačiceDačiceHospodářské družstvo z. s. s o. r., Dačice, filiálkaSlavonice7.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Frenštát pod Radhoštěm8.Slovácké družstvo, z. s. s r. o.HodonínHodonínSlovácké družstvo, z. s. s r. o., Hodonín, filiálkaČejčSlovácké družstvo, z. s. s r. o., Hodonín, filiálkaLužiceSlovácké družstvo, z. s. s r. o., Hodonín, filiálkaStrážnice9.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.HolešovHolešov10.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.HraniceHraniceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Hranice, filiálkaKelčHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Hranice, filiálkaBělotínHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Hranice, filiálkaPotštát11.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.HustopečeHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Hustopeče, filiálkaKlobouky u Brna12.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.IvančiceBrno-venkovHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Ivančice, filiálkaRosiceMoravská Třebová13.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Jaroměřice nad Rokytnou14.Hospodářské družstvo pro malou Hanou, z. s. s r. o.JevíčkoHospodářské družstvo pro malou Hanou, z. s. s r. o., Jevíčko, filiálkaBoskoviceHospodářské družstvo pro malou Hanou, z. s. s r. o., Jevíčko, filiálkaMěstečko TrnávkaHospodářské družstvo pro malou Hanou, z. s. s r. o., Jevíčko, filiálkaMoravská TřebováHospodářské družstvo pro malou Hanou, z. s. s r. o., Jevíčko, filiálkaTřebařov15.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní, z. s. s r. o.JihlavaJihlavaHospodářské družstvo skladištní a výrobní, z. s. s r. o., Jihlava, filiálkaLuka n. Jihl.16.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.KojetínHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kojetín, filiálkaMořiceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kojetín, filiálkaNěmčice n. H.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kojetín, filiálkaTovačov17.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Konice18.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.KroměřížKroměřížHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kroměříž, filiálkaMorkoviceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kroměříž, filiálkaZdounkyHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kroměříž, filiálkaPraskliceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kroměříž, filiálkaChropyněHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kroměříž, filiálkaHoštice19.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Kunštát na Moravě,Hospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kunštát na Moravě, filiálkaSkalice n. Svit.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r., Kunštát na Moravě, filiálkaOlešnice20.Hospodářské družstvo pro okres kyjovský, z. s. s o. r.KyjovKyjovHospodářské družstvo pro okres kyjovský, z. s. s o. r., Kyjov, filiálkaKoryčanyHospodářské družstvo pro okres kyjovský, z. s. s o. r., Kyjov, filiálkaUhřiceHospodářské družstvo pro okres kyjovský, z. s. s o. r., Kyjov, filiálkaŽdánice21.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.LetoviceBoskovice22.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Lipník n. BečvouHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Lipník nad Bečvou, filiálkaOsek n. BečvouHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Lipník nad Bečvou, filiálkaProsenice-RadvaniceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Lipník nad Bečvou, filiálkaVelký ÚjezdHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Lipník nad Bečvou, filiálkaSoběchlebyHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Lipník nad Bečvou, filiálkaLipník, Loučská ul.23.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.LitovelLitovelHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Litovel, filiálkaNáměšť na Hané24.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.MikulovMikulovHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Mikulov, filiálkaDolní DunajoviceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Mikulov, filiálkaPohořeliceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Mikulov, filiálkaNovosedly25.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.MohelniceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Mohelnice, filiálkaLoštice26.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.Moravský BerounMoravský Beroun27.Okresní hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Moravské BudějoviceMoravské BudějoviceOkresní hospodářské družstvo, z. s. s o. r., Moravské Budějovice, filiálkaGrešlovo MýtoOkresní hospodářské družstvo, z. s. s o. r., Moravské Budějovice, filiálkaJemniceOkresní hospodářské družstvo, z. s. s o. r., Moravské Budějovice, filiálkaTřebelovice28.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.Moravský KrumlovMoravský KrumlovHospodářske družstvo, z. s. s r. o., Moravský Krumlov, filiálkaMiroslav29.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Náměšť n. OslavouHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Náměšť nad Oslavou, filiálkaMohelno30.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.Nové Město na MoravěNové Město na MoravěHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Nové Město na Moravě, filiálkaNěmecké31.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Nový JičínNový JičínHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Nový Jičín, filiálkaPříborHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Nový Jičín, filiálkaFulnekHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Nový Jičín, filiálkaSuchdol n. O.32.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.OlomoucOlomouc-město, Olomouc-venkov33.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.ProstějovProstějov34.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.PřerovPřerov35.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Rájec n. Svit.36.Hospodářské družstvo pro okres hrotovský a okolí, z. s. s r. o.Rouchovany37.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Rožná nad Pernštejnem38.Hospodářské družstvo pro okres rožnovský pod Radhoštěm a okolí, z. s. s r. o.Rožnov pod Radhoštěm39.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.RýmařovRýmařovHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Rýmařov, filiálkaFrýdlant nad MoravicíHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Rýmařov, filiálkaValšov40.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Skalice41.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Slavkov u BrnaHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Slavkov u Brna, filiálkaKřenoviceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Slavkov u Brna, filiálkaPozořiceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Slavkov u Brna, filiálkaRousínovHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Slavkov u Brna, filiálkaSokolniceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Slavkov u Brna, filiálkaŠlapaniceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Slavkov u Brna, filiálkaTvarožná42.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.SvitavyHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Svitavy, filiálkaBřezová43.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.ŠumperkŠumperkHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Šumperk, filiálkaRuda nad MoravouHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Šumperk, filiálkaHanušoviceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Šumperk, filiálkaMaršíkovHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Šumperk, filiálkaHorní Libina44.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.TelčHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Telč, filiálkaJihlávkaHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Telč, filiálkaKrasoniceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Telč, filiálkaPopelínHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Telč, filiálkaStudenáHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Telč, filiálkaŽeletava45.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.TišnovHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Tišnov, filiálkaDoubravníkHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Tišnov, filiálkaKuřim46.Hospodářsko - chmelařské družstvo z. s. s r. o.Tršice47.Hospodářské družstvo a mlýn, z. s. s o. r.Třebíč — PodklášteříTřebíč48.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.TřešťHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Třešť, filiálkaBatelovHospodářské družstvo z. s. s o. r., Třešť, filiálkaCejle49.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.Uherský BrodUherský BrodHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Uherský Brod, filiálkaBojkoviceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Uherský Brod, filiálkaBylniceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Uherský Brod, filiálkaSlavičín — MladoniceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Uherský Brod, filiálkaValašské Klobouky50.Slovácké družstvo hospodářské, z. s. s o. r.Uherské HradištěUherské HradištěSlovácké družstvo hospodářské, z. s. s o. r., Uherské Hradiště, filiálkaNapajedlaSlovácké družstvo hospodářské, z. s. s o. r., Uherské Hradiště, filiálkaOstrožské PředměstíSlovácké družstvo hospodářské, z. s. s o. r., Uherské Hradiště, filiálkaVeselí nad MoravouSlovácké družstvo hospodářské, z. s. s o. r., Uherské Hradiště, filiálkaBzenecSlovácké družstvo hospodářské, z. s. s o. r., Uherské Hradiště, filiálkaHluk51.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.UničovHospodářské družstvo, z. s. s o. r. Uničov, filiálkaŠternberkŠternberk52.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Valašské MezíříčíValašské Mezíříčí53.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Velká Bíteš54.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Velké MeziříčíVelké MeziříčíHospodářské družstvo, z. s. s o Velké Meziříčí, filiálkaRudíkov55.Moravské hospodářské družstvo, z. s. s o. r., Brno, filiálkaVsetínVsetín56.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.VyškovVyškovHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Vyškov, filiálkaIvanovice na HanéHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Vyškov, filiálkaHlubočany57.Hospodářské družstvo pro severní Moravu, z. s. s r. o.ZábřehZábřeh58.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.ZlínZlínHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Zlín, filiálkaOtrokoviceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Zlín, filiálkaSazoviceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Zlín, filiálkaVizoviceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Zlín, filiálkaSlušovice59.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.ZnojmoZnojmo60.Hospodářské družstvo a mlýn, z. s. s o. r.Město Žďár61.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.ŽidlochoviceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Židlochovice, filiálkaRajhradHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Židlochovice, filiálkaTěšanyHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Židlochovice, filiálkaVranoviceHustopeče
C.
SLEZSKO.
(Hlavní komisionář: CENTRÁLNÍ HOSPODÁŘSKÉ SKLADIŠTĚ V OPAVĚ, obchodní ústředí slezských zemědělských družstev, z. s. s r. o., OPAVA).
Firma:Sídlo:Evidenční místo pro  správní okres:1.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.BílovecBílovecHospodářské družstvo z. s. s o. r., Bílovec, filiálkaSvinov2.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.BruntálBruntálHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Bruntál, filiálkaJakartoviceHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Bruntál, filiálkaRázováHospodářské družstvo, z. s. s o. r., Bruntál, filiálkaSv. Heřmanice3.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.Český TěšínČeský Těšín4.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.FrýdekMístek5.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r., FryštátNový BohumínFryštát6.Hospodářské družstvo, z. s. s o. r.HlučínHlučín7.Hospodářské družstvo skladištní a výrobní v Javorníku, z. s. s r. o.JeseníkJeseníkHospodářské družstvo skladištní a výrobní v Javorníku, z. s. s r. o., filiálkaJavorníkHospodářské družstvo skladištní a výrobní v Javorníku, z. s. s r. o., filiálkaCukmantl8.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.KrnovKrnovHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Krnov, filiálkaM. AlbrechticeHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Krnov, filiálkaJindřichovHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Krnov, filiálkaOsoblahaHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Krnov, filiálkaRudoltice9.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.OpavaOpava-město,Opava-venkovHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Opava, filiálkaOpavaHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Opava, filiálkaKobeřiceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Opava, filiálkaOdryHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Opava, filiálkaSkrochoviceHospodářské družstvo, z. s. s r. o., Opava, filiálkaVítkov10.Hospodářské družstvo, z. s. s r. o.OstravaOstrava
Příloha č. 3.
(K druhé části, § 37.)
Odměny a náhrady pro vykupovače a hlavní komisionáře.
A.
Obchodní rozpětí vykupovačů.
Obchodní rozpětí vykupovačů činí včetně daně z obratu u 100 kg:
Kčsa)obilí10.—,b)jedlých luštěnin (u jedlého hrachu, čočky a jedlých fazolí)20.—,c)krmných luštěnin (u krmného hrachu, krmných fazolí, vikve, pelušky, lupiny, koňského bobu a u směsi těchto luštěnin)17.—,d)směsky řídí se rozpětí podle plodin obsažených ve směsce,e)máku27.—,f)ostatních olejnin28.—.
V uvedených rozpětích je zahrnuta náhrada za veškeré výlohy a výkony spojené s výkupem a převzetím, prodejem a dodávkou odběrateli (na odlehčovací sklad), zprostředkování výkupu a prodeje a náhrada za výlohy a výkony spojené s vyskladněním plodin, jich dopravou ze skladu do nakládací stanice a jich uložením do vagonu v částce Kčs 4.— za 100 kg; tuto částku zúčtuje Svaz s hlavními komisionáři, kteří z tohoto příjmu uhradí svým vykupovačům vyskladnění plodin, jich dopravu ze skladu do nakládací stanice a jich uložení do vagonu částkami úměrnými skutečným vyskladňovacím nákladům jednotlivých vykupovačů.
V uvedených částkách je dále zahrnuta náhrada za skladování a opatrování včetně úroků a manka (v dalším skladovací náhrady), a to:
a) u pšenice, žita, ječmene, ovsa, kukuřice a u luštěnin za měsíc, ve kterém byly tyto plodiny vykoupeny,
b) u ostatních plodin za celou dobu od převzetí až do dodávky, při čemž rozdíl mezi skladovacími příplatky zaplacenými při výkupu olejnin a skladovacími příplatky přijatými při dodávce u těchto plodin jde ve prospěch skladujícího vykupovače nebo skladujícího hlavního komisionáře.
B.
Odměna hlavních komisionářů.
Odměna hlavních komisionářů činí u plodin uvedených v odd. A, které hlavní komisionář se Svazem zúčtoval, za každých 100 kg Kčs 1.50.
C.
Náhrada za vedení evidence.
1. Paušální náhrada za vedení evidence dodávkových povinností a jejich plnění v hospodářském roce 1948/1949 včetně spolupůsobení při rozvrhu dodávkových povinností činí Kčs 0.40 za každých vykoupených 100 kg obilí, luštěnin a olejnin ze sklizně 1948.
2. Svaz vyplatí paušální náhradu podle odstavce 1 hlavnímu komisionáři z toho množství obilí, luštěnin a olejnin ze sklizně 1948, které byly vykázány jeho prostřednictvím jako komisionářsky vykoupené na předepsaných tiskopisech; hlavní komisionář je povinen uspokojiti z vyplacené náhrady spravedlivě všechny své vykupovače a evidenční místa zapojená do vedení evidence dodávkových povinností a jejich plnění v hospodářském roce 1948/1949.
D.
Skladovací náhrady.
1. Skladovací náhrady u obilí:
a) U obilí skladovaného na vykupovačských skladech mimo pohanku a proso hradí Svaz vykupovačům skladovací náhrady ve výši Kčs 4.— za každý započatý měsíc a každých 100 kg, za dobu počínající prvním dnem měsíce následujícího po měsíci, v němž bylo obilí vykoupeno.
b) U obilí skladovaného na odlehčovacích skladech mimo pohanku a proso hradí Svaz hlavním komisionářům skladovací náhrady ve výši Kčs 4.— za každý započatý měsíc a každých 100 kg včetně měsíce, v němž bylo obilí převzato na odlehčovací sklad, a to z množství obilí v tom kterém měsíci v odlehčovacím skladě celkem uskladněného.
Ve skladovacích náhradách u obilí uskladněného na odlehčovacích skladech je zahrnuta odměna hlavního komisionáře za převzetí obilí co do množství a jakosti, za pojištění proti požáru a jiným risikům, transportní manko, za ošetřování nutné k udržení dobré jakosti obilí volně sypaného a občasné překládání zboží pytlovaného, po případě za přemístění obilí v témže odlehčovacím skladu za účelem získání prostoru a veškeré jiné práce, úkony a výlohy potřebné k tomu, aby obilí v žádném směru co do množství a jakosti neutrpělo.
c) Zúčtování skladovacích náhrad u obilí skladovaného na vykupovačských skladech provádějí hlavní komisionáři z příslušné počáteční zásoby toho kterého měsíce. Vyúčtování doručí hlavní komisionáři Svazu do 25. dne měsíce, za který se zúčtování skladovacích náhrad provádí. Částky vyplývající z vyúčtování jsou splatny podle deváté části tržního řádu, § 225, odst. 1.
Vyúčtování skladovacích náhrad u obilí skladovaného na odlehčovacích skladech se provádí na účtovací tabulce; vzor této tabulky je uveden na konci této přílohy. Toto vyúčtování jest doručiti Svazu nejdéle do 25. dne měsíce následujícího po měsíci, za který se vyúčtování podává. Skladovací náhrady jsou splatny podle deváté části tržního řádu, § 225, odst. 1.
Vyúčtování skladovacích náhrad u obilí skladovaného na vykupovačských i odlehčovacích skladech se provádí zvlášť pro každý druh obilí a zvlášť pro každou sklizeň.
2. Skladovací náhrady u luštěnin:
a) U luštěnin skladovaných na vykupovačských skladech hradí Svaz vykupovačům skladovací náhrady za každý započatý měsíc a každých 100 kg za dobu počínající prvním dnem měsíce následujícího po měsíci, v němž luštěniny byly vykoupeny, a to:
Kčsu jedlých luštěnin (jedlý hrách, čočka a jedlé fazole) v částce5.—,u krmných luštěnin (krmný hrách, krmné fazole, vikev, peluška, lupina, koňský bob a směsi těchto luštěnin) v částce4.—.
b) Ustanovení v čísle 1, písm. c) platí obdobně.
3. Náhrada za uskladnění a vyskladnění obilí na odlehčovacích skladech:
Náhrada za uskladnění obilí na odlehčovacích skladech mimo pohanku a proso a za vyskladnění tohoto obilí z odlehčovacích skladů činí za 100 kg obilí dodaného z odlehčovacího skladu Kčs 10.—.
V této částce jsou obsaženy: náhrada za veškeré úkony a výlohy spojené s převzetím a uskladněním, jakož i s dodávkou obilí z odlehčovacího skladu, zvláště také náhrada za odvoz z nádraží nebo na nádraží (vlečné), poplatky za zjištění váhy obilí, dovozné prázdných pytlů, dodání pytlů nebo záhražek na nádraží, půjčovné z pytlů, půjčovné ze záhražek, poselné, výlohy uskladnění a vyskladnění, prodejní odměny, jakož i všechny ostatní výlohy vznikající při vyložení z vagonu a uskladnění nebo při naložení do vagonu a vyskladnění, při podání nebo odeslání zásilky.
4. Náhrada za mimořádné ošetřování obilí:
Společnost může ve zvláště odůvodněných případech naříditi mimořádné fukarování nebo mimořádné přehazování obilí. V takových případech určí Společnost všechny bližší podmínky k provedení těchto mimořádných opatření, zvláště způsob použití odpadu. Svaz poskytne v takových případech vykupovači nebo hlavnímu komisionáři náhradu za provedení nařízených mimořádných opatření, která smí činiti za 100 q obilí nejvýše při fukarování Kčs 200.— a při přehazování Kčs 80.— s výjimkou případů, kdy mimořádné ošetření obilí muselo býti nařízeno pro zavinění vykupovače nebo hlavního komisionáře.
E.
Daň z obratu.
Veškeré odměny a náhrady uvedené v této příloze se rozumějí včetně daně z obratu.

Příloha č. 4.
(K druhé části, § 46.)
Prodejní ceny a prodejní podmínky pro obilí, luštěniny a olejniny ze sklizně 1948.
A.
Obilí.
1.
Pšenice a žito.
(1) Prodejní ceny pšenice činí při dodávkách mlýnským podnikům za 100 kg:
při jakostní váze 83 kg a vyššíKčs 370.36,při jakostní váze 82 kgKčs 367.36,při jakostní váze 81 kgKčs 364.36,při jakostní váze 80 kgKčs 361.36,při jakostní váze 79 kgKčs 358.36,při jakostní váze 76 kg až 78 kgKčs 353.36,při jakostní váze 75 kg a nižšíKčs 348.36.
Při náhradní dodávce pěstiteli uznaného osiva jsou prodejními cenami pšenice výkupní ceny pšenice zvýšené o Kčs 16.— při 100 kg.
(2) Prodejní ceny žita činí za 100 kg:
a)při dodávkách mlýnským podnikůmpři jakostní váze 69 kg a vyššíKčs 281.04,při jakostní váze 68 kg a nižšíKčs 276.04,b)při dodávkách ke zpracování na jiné výrobky než mlýnské výrobkypři jakostní váze 69 kg a vyššíKčs 410.—,při jakostní váze 68 kg a nižšíKčs 405.—.
Při náhradní dodávce pěstiteli uznaného osiva jsou prodejními cenami žita výkupní ceny žita zvýšené o Kčs 16.— při 100 kg a o mimořádný příplatek Kčs 20.— za 100 kg, který pěstitel obdržel při dodávce uznaného osiva.
(3) Pšenice může míti 3%, žito 2% zrůstu, přísad, zlomků, slabých a nevyvinutých zrn (včetně snětivosti). Jestliže méněcennost způsobená uvedenými vadami převyšuje u pšenice 3%, u žita 2%, smí se sraziti za každé další procento méněcennosti 1 Kčs za 100 kg. Nezávisle na tom smí množství poškozených a nahlodaných zrn u pšenice a žita činiti nejvýše 3%. Zjištění zrůstu, přísady, zlomků a slabých zrn děje se způsobem předepsaným bursovními zvyklostmi. Procenta se zjišťují u zrůstu podle počtu zrn, jinak vážením. Jakost sklizeného obilí nesmí býti měněna přimícháváním jiného druhu.
2.
Ječmen.
(1) Prodejní ceny krmného ječmene při jakostní váze 61 kg a nižší činí za 100 kg:
a)ke krmným účelůmKčs 285.—,b)k výrobě zeleného sladuKčs 305.—.
(2) Prodejní ceny průmyslového ječmene činí za 100 kg:
a)při dodávkách k výrobě kruppři jakostní váze 65 kg a vyššíKčs 298.68,při jakostní váze 62—64 kgKčs 292.68;b)při dodávkách k výrobě kávovinpři jakostní váze 65 kg a vyššíKčs 410.—,při jakostní váze 62—64 kgKčs 404.—;c)při dodávkách k jiným průmyslovým účelůmpři jakostní váze 65 kg a vyššíKčs 340.—,při jakostní váze 62—64 kgKčs 334.—.
(3) Prodejní ceny sladařského ječmene činí za 100 kg:
a)u středního sladařského ječmene o jakostní váze alespoň 66 kg s normální klíčivostí ročníku, ne více než s 1% nečistot a 2% zlomků a poškozených zrn a ½ % zrostlých zrn a s celkovým odpadem pod sítem 2.2 mm nejvýše 5%aa) při dodávkách k výrobě pro pivovarské účely, k výrobě zeleného sladu a k jiným průmyslovým účelům s výjimkou krup a kávovinKčs 351.—,bb) při dodávkách k výrobě krupKčs 301.68,cc) při dodávkách k výrobě kávovinKčs 410.—;b)u prima sladařského ječmene o jakostní váze alespoň 67 kg s normální klíčivostí ročníku, bez zrostlosti a pachu, nevykazujícího více než ½% nečistot a 1% zlomků a poškozených zrn a s celkovým odpadem pod sítem 2.2 mm, nejvýše 3%aa) při dodávkách k výrobě pro pivovarské účely, k výrobě zeleného sladu a k jiným průmyslovým účelům s výjimkou krup a kávovinKčs 371.20,bb) při dodávkách k výrobě krupKčs 301.68,cc) při dodávkách k výrobě kávovinKčs 410.—;c)u výběrového sladařského ječmene o jakostní váze alespoň 68 kg, s normální klíčivostí ročníku, bez zrostlosti a pachu, který nesmí obsahovati více než ½% nečistot a ½% zlomků a poškozených zrn a ne s větším odpadem pod sítem 2.2 mm než 1%, vyhovuje-li zvýšeným požadavkům na třídění, barvu a jemnost pluch, při dodávkách k výrobě pro pivovarské účelyKčs 390.40.
(4) Při náhradní dodávce pěstiteli uznaného osiva jsou prodejními cenami ječmene výkupní ceny ječmene té které kategorie zvýšené o Kčs 16.— při 100 kg.
3.
Oves.
Prodejní ceny ovsa činí za 100 kg:
a)při dodávkách ke krmným účelůmpři jakostní váze 50 kg a vyššíKčs 298.—,při jakostní váze 49 kg a nižšíKčs 291.—,b)při dodávkách mlýnským podnikůmpří jakostní váze 50 kg a vyššíKčs 289.12,při jakostní váze 49 kg a nižšíKčs 282.12.
Prodejní ceny se rozumějí za oves zdravý, suchý, nikoliv silně pomoklý, ne s větším množstvím přísad než 3% podle váhy (včetně znečištěnin), neobsahuje-li dále buď více než 2% ječmene nebo vikve podle váhy nebo 4% zrostlých zrn podle počtu, při čemž 2% zrostlých zrn se rovnají 1% ječmene nebo vikve. Prodejní ceny ovsa podle tohoto popisu, je-li silně pomoklý a tmavý, se slabým pachem a ne s větším množstvím spařených zrn než 1% podle počtu, jsou proti uvedeným výkupním cenám ovsa o 2 Kčs nižší. Převyšuje-li zrůst u ovsa 4% podle počtu zrn, smí se sraziti za každé další procento zrůstu Kčs 0.80 za každých 100 kg.
Při náhradní dodávce pěstiteli uznaného osiva jsou prodejními cenami ovsa výkupní ceny ovsa zvýšené o Kčs 16.— při 100 kg.
4.
Kukuřice.
(1) Prodejní ceny kukuřice vyluštěné (v zrně) činí za 100 kg:
a)žlutá velkozrnná, kulatá a FlorentinkaKčs 368.—,b)bílá a koňský zubKčs 358.—,c)Cinquantino, Pignoletto a PutyiKčs 378.—.
(2) Prodejní ceny se rozumějí za zboží zdravé, čisté, dobré jakosti, s obsahem vody 26%. Za každé procento vody pod 26% zvyšuje se cena kukuřice o Kčs 3.— za 100 kg a za každé procento vody nad 26% snižuje se cena o Kčs 3.— za 100 kg.
(3) Pří náhradní dodávce pěstiteli uznaného osiva jsou prodejními cenami kukuřice výkupní ceny kukuřice zvýšené o Kčs 16.— při 100 kg.
5.
Pohanka a proso.
(1) Prodejní cena pohanky zdravé, suché, čištěné, vyzrálé a nezrostlé činí za 100 kgKčs 318.60.(2) Prodejní cena prosa zdravého, suchého, čištěného, vyzrálého a bez snětivých zrn činí za 100 kgKčs 344.60.
6.
Obilní směsi a směsky.
Prodejní ceny směsí různých druhů obilí se řídí podle poměru jednotlivých druhů obilí obsažených ve směsi nebo směsce. Prodejní ceny jednotlivých druhů obilí, obsažených v obilní směsi nebo ve směsce, se stanoví bez ohledu na skutečnou jakostní váhu dodávané plodiny na základě těchto jakostních vah:
u pšenice76/78 kg,u žita69 kg,u ječmene61 kg,u ovsa50 kg,
při čemž ječmen v obilní směsi nebo ve směsce se hodnotí jako ječmen krmný.
7.
Prodejní podmínky.
(1) Pokud není jinak stanoveno, rozumějí se prodejní ceny za obilí vymlácené, zdravé, suché, pročištěné a dobré jakosti.
(2) Při stanovení cen se nepřihlíží ke kilogramovým zlomkům jakostní váhy.
(3) Prodejní ceny jsou pevné, ve všech stanicích stejné a rozumějí se včetně daně z obratu za zboží volně sypané, bez záhražek nebo za zboží pytlované bez pytlů, při celovagonových dodávkách naložené do vagonu v nejbližší železniční (lodní) stanici prodávajícího.
(4) Prodejní ceny pšenice, žita, ječmene, ovsa, kukuřice, pohanky a prosa ke zpracování v mlýnských podnicích na jedlé mlýnské výrobky a prodejní ceny žita a ječmene k výrobě kávovin se rozumějí: při dodávkách drahou franko vagon nakládací stanice prodávajícího, při dodávkách člunem franko člun překladiště prodávajícího.
Kupující zúčtuje zaplacené dovozné u pšenice, žita, ječmene, ovsa a kukuřice s Československými mlýny, národní podnik, podle ustanovení přílohy č. 14, odd. A, čís. 2, u pohanky a prosa se Svazem podle zvláštních pokynů Svazu.
(5) Při dodávkách pšenice, žita, ječmene, ovsa, kukuřice, pohanky a prosa ke zpracování v mlýnských podnicích na jedlé mlýnské výrobky a při dodávkách žita a ječmene k výrobě kávovin, které se provádějí povozem (autem a pod.), platí tato ustanovení:
a) Jestliže nakládací stanice kupujícího je totožná s nakládací stanici skladu, z něhož se dodávka provádí, je kupující povinen obstarati dopravu obilí, nesjednal-li a prodávajícím, že prodávající obstará dopravu sám.
b) Jestliže nakládací stanice kupujícího není totožná s nakládací stanicí skladu, z něhož se dodávka provádí, je prodávající povinen obstarati dopravu obilí, nesjednal-li s kupujícím, že si kupující obstará dopravu sám; na žádost kupujícího je prodávající povinen přistoupiti na to, že si kupující obstará dopravu sám.
c) V případech uvedených pod písm. a) jdou výlohy převozu obilí na útraty kupujícího, jestliže sklad, z něhož se obilí odebírá, neleží ve větší vzdálenosti od kupujícího než nakládací stanice kupujícího. Při převozech na větší vzdálenost obdrží kupující za tuto větší vzdálenost náhradu na dovozném Kčs 0.60 za kilometr a 100 kg; tato náhrada jde při dodávkách ze skladu vykupovače k tíži vykupovače, při dodávkách z odlehčovacího skladu k tíži hlavního komisionáře.
d) V případech uvedených pod písm. b) je kupující povinen nahraditi prodávajícímu, který obstaral dopravu, částku rovnající se drážnímu dovoznému pro 10 tunové zásilky vypočtenému podle vzdálenosti mezi kupujícím a skladem, z něhož se obilí odebírá, nejvýše však podle vzdálenosti mezi nakládací stanicí kupujícího a nakládací stanicí skladu, z něhož se obilí odebírá. Kupující súčtuje dopravní výlohy zaplacené podle předchozí věty s Československými mlýny, národní podnik, podle ustanovení přílohy č. 14, odd. A, čís. 2 a u pohanky a prosa se Svazem.
e) V případech uvedených pod písm. b), kdy dopravu obilí obstaral kupující, zúčtuje kupující dopravní výlohy, nejvýše však částkou podle písm. d) s Československými mlýny, národní podnik, podle ustanovení přílohy č. 14, odd. A, čís. 2 a u pohanky a prosa se Svazem.
(6) Prodejní ceny ječmene, ovsa a kukuřice při dodávce ke krmným účelům se rozumějí:
při dodávkách drahou franko vagon stanice kupujícího,
při dodávkách člunem franko člun překladiště kupujícího,
při dodávkách povozem (autem a pod.) franko sklad kupujícího.
Svaz nahradí prodávajícímu dopravní výlohy, a to:
při dodávkách provedených drahou nebo člunem skutečně zaplacené dovozné,
při dodávkách provedených povozem (autem a pod.) částku rovnající se drážnímu dovoznému pro 10tunové zásilky vypočtenému podle vzdálenosti mezi kupujícím a skladem, z něhož se obilí odebírá, nejvýše však podle vzdálenosti mezi nakládací stanicí kupujícího a nakládací stanicí skladu, z něhož se obilí odebírá.
Bližší pokyny pro zúčtování dopravních výloh se Svazem vydá Svaz.
(7) Pokud se při dodávkách obilí hradí dovozné podle odstavců 4 až 6, nahradí se též příslušná část dovozného připadající na taru pytlů, v nichž bylo obilí kupujícímu dodáno, při dodávkách povozem (autem a pod.) příslušné dovozné za skutečnou váhu pytlů, v nichž bylo obilí kupujícímu dodáno, nejvýše však
u pšenice1%,u žita1.10%,u ječmene1.10%,u ovsa1.50%,u kukuřice1%,u pohanky a prosa1.50%,u směsi1.10%
dovozného čisté váhy dodávaného obilí. Dovozné z prázdných pytlů zaslaných k provedení dodávky nebo vrácených po provedené dodávce se podle předchozí věty nehradí.
(8) Prodejní ceny obilí dodávaného k jiným účelům než je uvedeno v odstavcích 4 a 6 se rozumějí franko vagon nakládací stanice prodávajícího.
B.
Luštěniny.
8.
Prodejní ceny jedlých luštěnin.
(1) Nejvyšší prodejní ceny jedlých luštěnin činí:
a) při dodávce (odběru) v celku nejméně 100 q za 100 kg Kčsb) cena pro spotřebitele za 1 kg Kčs1. Hrách jedlý:a)velkozrnný (Viktoria) žlutý720.—9.—velkozrnný (Viktoria) zelený740.—9.20b)drobnozrnný žlutý640.—8.20drobnozrnný zelený680.—8.60.2. Čočka:a) b)velkozrnná820.—10.—drobnozrnná760.—9.40.3. Fazole:a) b)jedlé660.—8.40druh Flagiolette720.—9.—.
(2) Prodejní ceny se rozumějí za tyto jakosti:
hrách jedlý, žlutý a zelený:
vyzrálý, zdravý, suchý, pročištěný, jednotný, vařivý a bez mušek. Za muškovitost do 3% podle počtu zrn se sráží nejvýše Kčs 45.— za 100 kg. Hrách velkozrnný je ten, jehož zrno je kulaté a z něhož propadá sítem s kruhovitými otvory o průměru 5 mm nejvýše 20% podle váhy. Hrách, z něhož uvedeným sítem propadá více než 20% podle váhy, se považuje za drobnozrnný;
čočka:
vyzrálá, netříděná (přírodní), zdravá, suchá, pročištěná, jednotná a bez mušek. Za muškovitost do 3% podle počtu zrn se sráží nejvýše Kčs 47.— za 100 kg. Čočka velkozrnná je ta, z níž propadá sítem s kruhovitými otvory o průměru 6 mm nejvýše 20% podle váhy. Čočka, z níž uvedeným sítem propadá více než 20% podle váhy, se považuje za drobnozrnnou;
fazole jedlé a fazole druhu Flagiolette:
zdravé, suché a pročištěné.
9.
Prodejní ceny krmných luštěnin.
(1) Nejvyšší prodejní ceny krmných luštěnin činí za 100 kg:
krmný hráchKčs 522.—,krmné fazoleKčs 343.—,krmná vikevKčs 522.—,peluškaKčs 522.—,lupina:a) sladkáKčs 382.—,b) hořkáKčs 331.—,koňský bobKčs 343.—.
(2) Prodejní ceny se rozumějí za tyto jakosti:
krmný hrách:
zdravý, suchý, jenž nesmí míti větší znečištění než 6% podle váhy, z toho minerální znečištění nejvýše 1% podle váhy, při čemž poškozená zrna (zlomky) a zrna hrachu jiné barvy se nepočítají do znečištění;
krmné fazole:
zdravé, suché, jež nesmějí míti větší znečištění než 6% podle váhy, z toho minerální znečištění nejvýše 2% podle váhy, při čemž poškozená zrna (zlomky) a zrna jiné barvy se nepočítají do znečištění;
krmná vikev:
netříděná (přírodní), zdravá, suchá, jež nesmí míti větší znečištění než 6% podle váhy, z toho znečištění minerální nejvýše 1% podle váhy;
peluška:
netříděná (přírodní), zdravá, suchá, jež nesmí míti větší znečištění než 6% podle váhy, z toho znečištění minerální nejvýše 1% podle váhy. Do znečištění se nepočítají semena kulturních plodin do 10% podle váhy;
lupina:
netříděná (přírodní), zdravá, suchá, jež nesmí míti větší znečištění než 6% podle váhy, z toho znečištění minerální nejvýše 2% podle váhy; koňský bob:
netříděný (přírodní), zdravý, suchý, jenž nesmí míti větší znečištění než 6% podle váhy, z toho znečištění minerální nejvýše 1% podle váhy.
10.
Prodejní podmínky pro jedlé luštěniny.
(1) Prodejní ceny jedlých luštěnin při dodávce (odběru) v celku nejméně 100 q stanovené v čís. 8, odst. 1, písm. a) se rozumějí za vyluštěné zboží, čistou váhu, s daní z obratu, bez pytlů a bez záhražek, franko přijímací stanice, při dodávce povozem (autem a pod.) franko sklad kupujícího.
(2) a) Prodejní ceny jedlých luštěnin stanovené v čís. 8, odst. 1, písm. a) se zvyšují o tyto nejvyšší přirážky, jestliže se dodává (odebírá) najednou v celku jedlých luštěnin dohromady:
méně než100 q,avšak alespoň 50 qKčs 20.—,méně než50 q,avšak alespoň 10 qKčs 35.—,méně než10 q,avšak alespoň 1 qKčs 50.—,méně než1 qKčs 60.—.
b) Prodejní ceny při dodávce (odběru) v celku menšího množství než 100 q se rozumějí franko sklad kupujícího.
(3) Bylo-li smluvními stranami dohodnuto, že si kupující sám obstará odvoz zboží, musí mu prodávající poskytnouti se stanovených cen tyto srážky za každých 100 kg:
a) jde-li o odvoz v téže obciKčs 4.—,b) jde-li o odvoz do jiné obce, činí srážka 100% železničního dopravného pro kryté vozy, vypočítaného podle nejkratší vzdálenosti po silnici od prodávajícího ke kupujícímu, při čemž třeba bráti za základ dopravní sazby za 10tunový náklad, nejméně všakKčs 4.—.
(4) Dodávkou (odběrem) v celku se rozumí dodávka (odběr):
a) při nichž zboží objednané najednou je v jednom kalendářním dnu odebráno kupujícím v jednom místě převzetí nebo dodáno do jednoho místa převzetí;
b) při nichž je zboží objednané najednou dodáno povozem nebo autem v jednom kalendářním dnu. Jestliže je dodávka prováděna těmito dopravními prostředky bez viny smluvních stran ve více dnech, jest ji pokládati přesto za dodávku v celku;
c) při nichž dodávající dodá najednou méně než množství uvedená v odstavci 1 a 2, ačkoliv měl podle uzávěrky mezi ním a kupujícím a podle disposice kupujícího na odevzdané odběrní doklady dodati nejméně minimální množství uvedená v odstavci 1 a 2. Kupující je však povinen podati důkaz, že cena byla oprávněná, a to tím, že uschová při účtu závěrečný list a propis dopisu, kterým byla disposice potvrzena.
(5) Prodejní ceny pro spotřebitele se rozumějí brutto za netto s daní z obratu a s papírovým sáčkem.
(6) Srážky učiněné při výkupu (nákupu) za horší jakost nutno poskytnouti v plném rozsahu při dalším prodeji, pokud se zboží téže horší jakosti dodává dále.
(7) Na účtech, cenících a pod. musí být vyznačen vždy také druh jedlých luštěnin [na př. velkozrnný (Viktoria) žlutý hrách].
11.
Prodejní podmínky pro krmné luštěniny.
(1) Prodejní ceny krmných luštěnin stanovené v čís. 9 se rozumějí za vyluštěné zboží, čistou váhu, bez pytlů a záhražek, s naložením do vagonu v kterékoliv nakládací stanici.
(2) Při prodeji krmných luštěnin spotřebiteli platí ustanovení přílohy č. 12.
C.
Olejniny.
12.
Prodejní ceny.
(1) Prodejní ceny olejnin činí za 100 kg:
řepka a řepiceKčs890.—,hořčiceKčs811.—,lněné semenoKčs681.—,mákKčs1551.—,semeno slunečniceKčs551.—,konopné semenoKčs681.—,sojaKčs941.—,ohniceKčs351.—,světliceKčs546.—,lničkaKčs546.—,
(2) Ceny stanovené v odstavci 1 se zvyšují o příplatek za skladování, který činí za každých dodaných 100 kg:
a) za řepku a řepici dodanou v době od 16. srpna do 30. června Kčs 2.50 za každý započatý půlměsíc (počínajíc vždy od 16. srpna do dne dodávky),
b) za hořčici dodanou v době od 1. října do 30. června Kčs 2.50 za každý započatý půlměsíc (počínajíc vždy od 1. října až do dne dodávky),
c) za lněné semeno dodané v době od 1. prosince do 30. června Kčs 2.50 za každý započatý půlměsíc (počínajíc vždy od 1. prosince až do dne dodávky),
d) za mák dodaný v době od 1. října do 30. června Kčs 4.— za každý započatý půlměsíc (počínajíc vždy od 1. října až do dne dodávky),
e) za semeno slunečnice dodané v době od 16. září do 30. června Kčs 2.50 za každý započatý půlměsíc (počínajíc vždy od 16. září až do dne dodávky).
(3) Příplatek za skladování nahrazuje ztrátu na úrocích a výdaje za skladování a udržování zboží v dobré jakosti. Při dodávkách provedených před dobou nebo po době uvedené v odstavci 2, písm. a) až e) příplatek za skladování nepřísluší.
(4) Prodejní ceny se rozumějí vždy za tyto jakosti:
řepka a řepice:
zdravá, suchá, s obsahem vlhkosti nejvýše 12.5%, pročištěná, bez plísně a pachu, neobsahující více než 3% přísad (cizích semen, plodin a pod.). Je-li obsah vlhkosti vyšší nebo nižší než je stanoveno, učiní se s ceny srážka, po případě se poskytne k ceně příplatek. Tato srážka, po případě tento příplatek činí za každé ¼% obsahu vlhkosti Kčs 2.— za 100 kg. Ke zlomkům obsahu vlhkosti až do ¼% se nepřihlíží;
hořčice:
zdravá, suchá, s obsahem vlhkosti nejvýše 10.5%. Smí míti nejvýše 4% znečištění podle váhy, z toho ¼ % podle váhy zemin. Je-li obsah vlhkosti vyšší nebo nižší než je stanoveno, učiní se s ceny srážka, po případě se poskytne k ceně příplatek. Tato srážka, po případě tento příplatek činí za každé ¼ % obsahu vlhkosti Kčs 2.— za 100 kg. Ke zlomkům obsahu vlhkosti až do ¼ % se nepřihlíží;
lněné semeno:
zdravé, suché, s obsahem vlhkosti nejvýše 10.5%, pročištěné. Smí míti nejvýše 5% znečištění podle váhy a mimo to nejvýše 5% podle váhy mechanicky poškozených zrn a zlomků. Je-li však obsah vlhkosti vyšší nebo nižší než je stanoveno, učiní se s ceny srážka, po případě se poskytne k ceně příplatek. Tato srážka, po případě příplatek činí za každé ¼ % obsahu vlhkosti Kčs 2.— za 100 kg. Ke zlomkům obsahu vlhkosti až do ¼ % se nepřihlíží;
mák:
zdravý, suchý, pročištěný, s obsahem vlhkosti nejvýše 10.5%. Je-li obsah vlhkosti vyšší nebo nižší než je stanoveno, učiní se s ceny srážka, po případě se poskytne k ceně příplatek. Tato srážka, po případě tento příplatek činí za každé ¼ % obsahu vlhkosti Kčs 3.— za 100 kg. Ke zlomkům obsahu vlhkosti až do ¼ % se nepřihlíží;
semeno slunečnice:
zdravé, suché, pročištěné, které smí obsahovati nejvýše 5% znečištnin podle váhy, včetně hluchých zrn;
konopné semeno:
zdravé, suché, pročištěné, které smí obsahovati nejvýše 5% znečištěnin podle váhy a mimo to nejvýše 5% podle váhy mechanicky poškozených zrn a zlomků;
soja:
zdravá, suchá, pročištěná, která smí obsahovati nejvýše 3 % znečištěnin podle váhy a mimo to nejvýše 10% podle váhy mechanicky poškozených zrn a zlomků. Je-li obsah vlhkosti vyšší nebo nižší než 14 %, je nutno učiniti s ceny srážku, po případě poskytnouti k ceně příplatek. Tato srážka, po případě tento příplatek činí za každé ¼ % obsahu vlhkosti Kčs 2.— za 100 kg. Ke zlomkům obsahu vlhkosti až do ¼ % se nepřihlíží;
ohnice a světlice:
zdravá, suchá, pročištěná, která smí obsahovati nejvýše 5% znečištěnin podle váhy a mimo to nejvýše 10% podle váhy mechanicky poškozených zrn a zlomků;
lnička:
zdravá, suchá, pročištěná, která smí obsahovati nejvýše 5% znečištěnin podle váhy a mimo to nejvýše 5% podle váhy mechanicky poškozených zrn a zlomků.
(5) Vlhkost při prodeji vykupovače olejárně určí Ústav pro zkoušení semen při Jednotném svazu českých zemědělců, Praha X., Sokolovská tř. č. 1, pokud místo, v němž byly vzaty vzorky, je v Čechách, aneb Oddělení pro zkoušení semen Zemských výzkumných ústavů zemědělských, Brno, Květná ul. č. 19, pokud místo, v němž byly vzaty vzorky, je v zemi moravskoslezské, nedohodnou-li se strany o jiném způsobu zjištění vlhkosti.
Pokud nebylo nic jiného ujednáno, jest vzíti vzorky při místních obchodech v místě převzetí, při distančních obchodech ve stanici přijímací. Výlohy spojené se vzetím vzorků a se zjištěním vlhkosti platí strany na polovic.
13.
Prodejní podmínky.
Prodejní ceny stanovené v čís. 12 jsou cenami nejvyššími a rozumějí se za zboží vymlácené, způsobilé k dopravě, jakosti popsané v čís. 12, za čistou váhu, včetně daně z obratu, bez pytlů a bez záhražek, naložené do vagonu ve stanici vykupovače.
14.
Účet a závěrečný list.
Na každou dodávku podnikům zpracujícím toto zboží je vykupovač povinen vydati účet obsahující údaje o jménu a bydlišti kupujícího a o dodaném množství zboží, prodejní cenu za 100 kg a za celé dodané množství, jakož i den dodávky. Zboží s různou vlhkostí je nutno účtovat zvláštními položkami. Závěrečný list jest vyhotoviti a podepsati jen tehdy, jestliže si to některá ze smluvních stran přeje.

Příloha č. 5.
(K třetí části, § 68, odst. 5.)

Příloha č. 6.
(K třetí části, § 74.)
Prodejní ceny a prodejní podmínky pro jedlé mlýnské výrobky.
1.
Základní ceny.
(1) Základní ceny jedlých mlýnských výrobků při dodávkách rozdělovačům, velkospotřebitelům (t. j. hostincům, restauracím, uznaným závodním kuchyním, nemocnicím, zaopatřovacím ústavům a pod.) a podnikům tyto výrobky zpracujícím činí za 100 kg:
a)pšeničná krupice (typ 550)Kčs 600.—,b)pšeničná mouka hrubá (typ 550)Kčs 590.—,pšeničná mouka polohrubáKčs 550.—,c)pšeničná mouka hladká (typ 1050)Kčs 480.—,d)žitná mouka (typ 1150)Kčs 393.—,e)kroupy č. 10Kčs 480.—,f)kroupy č. 7 a krupkyKčs 500.—,g)ovesné vločky (volně sypané)Kčs 680.—,h)jáhly k jídluKčs 610.—,i)pohanková krupiceKčs 610.—,j)loupaný hrách (zrna celá i zlomky)Kčs 980.—.
(2) Ceny stanovené v odstavci 1 platí, bude-li objednáno a odebráno najednou v celku nejméně:
a)krup a krupek dohromady, ovesných vloček, jahel, pohankové krupice nebo loupaného hrachu50 q,b)jiných jedlých mlýnských výrobků dohromady100 q.
(3) Dodávkou v celku nebo odběrem v celku se rozumí dodávka nebo odběr:
a) při nichž zboží objednané najednou je v jednom kalendářním dnu odebráno kupujícím v jednom místě převzetí nebo dodáno do jednoho místa převzetí;
b) při nichž je zboží objednané najednou dodáno povozem nebo autem v jednom kalendářním dnu. Jestliže je dodávka prováděna těmito dopravními prostředky bez viny smluvních stran ve více dnech, jest ji pokládati přesto za dodávku v celku;
c) při nichž dodávající dodá najednou méně než množství uvedená v odstavci 2, ačkoliv měl podle uzávěrky mezi ním a kupujícím a podle disposice kupujícího na odevzdané odběrní doklady dodati nejméně minimální množství uvedená v odstavci 2. Kupující je však povinen podati důkaz, že cena byla oprávněna, a to tím, že uschová při účtu závěrečný list a propis dopisu, kterým byla disposice potvrzena.
(4) Ceny stanovené v odstavci 1 se rozumějí za 100 kg netto i s daní z obratu, bez pytlů, při dodávce drahou franko přijímací stanice, při dodávce povozem (autem a pod.) franko sklad kupujícího.
(5) Při dodávce franko sklad kupujícího nesmí mlýn účtovati za dovoz mlýnských výrobků k cenám stanoveným v odstavci 1 žádnou přirážku, je-li mlýn nebo sklad mlýna v témže místě, ve kterém je sklad kupujícího. Dodá-li mlýn mlýnské výrobky franko sklad kupujícího, který je mimo sídlo mlýna nebo mimo sklad mlýna, může mlýn účtovati k cenám stanoveným odstavci 1 sjednanou přirážku za dovoz, nejvýše však Kčs 4.— za 100 kg mlýnských výrobků.
(6) Ceny stanovené v odstavci 1, písm. a)—g) jsou ceny pevné. Ceny stanovené v odstavci 1, písm. h)—j) jsou ceny nejvyšší.
2.
Přirážky při odběru menších množství.
(1) Ceny stanovené v čís. 1 se zvyšují při dodávkách rozdělovačům a podnikům zpracujícím mlýnské výrobky při každých 100 kg o tyto přirážky, jestliže se dodává (odebírá) najednou v celku (čís. 1, odst. 3):
a)ovesných vloček, jahel, pohankové krupice nebo loupaného hrachuméně než 50 q až alespoň 10 qKčs 10.—,méně než 10 q až alespoň 1 qKčs 40.—,méně než 1 qKčs 60.—,b)krup a rupek dohromadyméně než 50 q až alespoň 10 qKčs 10.—,méně než 10 q až alespoň 1 qKčs 40.—,méně než 1 qKčs 50.—,c)žitné moukyméně než 100 qKčs 20.—;d)pšeničné krupice, pšeničné mouky hrubé, pšeničné mouky polohrubé a pšeničné mouky hladké dohromady méně než 100 qKčs 25.—.
S výjimkou jahel, pohankové krupice a loupaného hrachu jsou stanovené přirážky pevné, u jahel, pohankové krupice a loupaného hrachu jsou nejvyšší.
(2) Ceny stanovené v čís. 1 se zvyšují při dodávkách velkospotřebitelům (t. j. hostincům, restauracím, uznaným závodním kuchyním, nemocnicím, zaopatřovacím ústavům a pod.) při každých 100 kg o tyto nejvyšší přirážky:
a) je-li dodavatelem rozdělovač, o přirážky uvedené v odstavci 1;
b) je-li dodavatelem mlýn a velkospotřebitel odebírá mlýnské výrobky ze mlýna vlastním povozem, o přirážku Kčs 10.— bez ohledu na odebírané množství;
c) je-li dodavatelem mlýn a nejde o případy uvedené pod písm. b), jestliže se dodává (odebírá) najednou v celku (čís. 1, odst. 3):
aa)ovesných vloček, jahel, pohankové krupice nebo loupaného hrachuméně než 50 q až alespoň 10 qKčs 10.—,méně než 10 qKčs 20.—,bb)krup a krupek dohromadyméně než 50 q až alespoň 10 qKčs 10.—,méně než 10 qKčs 20.—,cc)žitné moukyméně než 100 qKčs 20.—,dd)pšeničné krupice, pšeničné mouky hrubé, pšeničné mouky polohrubé a pšeničné mouky hladké dohromady méně než 100 qaž alespoň 50 qKčs 15.—,méně než 50 qKčs 20.—.
(3) Ceny jedlých mlýnských výrobků při dodávce množství uvedených v odstavcích 1 a 2 se rozumějí franko sklad kupujícího kromě případů uvedených v odstavci 2, písm. b). Jinak platí ustanovení v čís. 1, odst. 4.
3.
Snížení přirážek.
Mlýn nebo rozdělovač, který třebas v jediném případě odmítne dodati mlýnské výrobky v množství pod 100 q bez důvodu uznávaného v řádném obchodním styku do místa, kam pravidelně dodával, je povinen odváděti Svazu bez újmy případného trestního stíhání z přirážek uvedených v čís. 2 částku nejméně Kčs 5.— za každých 100 kg mlýnských výrobků dodaných po doručení příslušného výměru Svazu. V tomto výměru stanoví Svaz výši částky a bližší podmínky pro její odvádění.
4.
Srážky za obstarávání dopravy kupujícím.
(1) Bylo-li smluvními stranami dohodnuto, že si kupující sám obstará odvoz zboží, musí mu prodávající poskytnouti se stanovených cen tyto srážky za každých 100 kg:
a) jde-li o odvoz v téže obci, Kčs 4.—,
b) jde-li o odvoz do jiné obce, činí srážka 100% železničního dopravného pro kryté vozy, vypočítaného podle nejkratší vzdálenosti po silnici od prodávajícího ke kupujícímu, při čemž třeba bráti za základ dopravní sazby za 10tunový náklad, nejméně však Kčs 4.—.
(2) Ustanovení odstavce 1 neplatí v případech uvedených v čís. 2, odst. 2, písm. b).
5.
Provise za zprostředkování.
Zprostředkovací výlohy (provise nebo jiné náhrady) platí výhradně prodávající. Zprostředkovateli se zakazuje přijímati od kupujícího jakékoliv odměny. Prodejní cena nesmí býti zvýšena o zprostředkovací výlohy.
6.
Platební podmínky.
Zaplacení dodaných jedlých mlýnských výrobků se má státi zásadně v hotovosti ihned při převzetí zboží a účtu; platí-li se peněžním ústavem nebo poštovní spořitelnou, musí býti celá částka složena u peněžního ústavu nebo u poštovního úřadu nejpozději pátého všedního dne po převzetí zboží a účtu. Jestliže kupující nezaplatí zboží ve lhůtě stanovené v předchozí větě, je prodávající povinen účtovati pevnou náhradu úroků v částce Kčs 0.80 za každých započatých 14 dnů a za 100 kg dodaných mlýnských výrobků. Požadovati placení předem je přípustné, jestliže je oprávněná pochybnost o platební schopnosti odběratelově. Platí-li se předem, musí býti zboží odesláno do 4 všedních dnů po dni, kdy se prodávající o zaplacení dozvěděl nebo dozvěděti musel.
7.
Cenové výhody.
Je zakázáno slibovati, poskytovati, žádati nebo přijímati při prodeji a dodávkách mlýnských výrobků cenové výhody odporující tržnímu řádu nebo jiné výhody jakéhokoliv druhu.
8.
Účet.
(1) Na každou dodávku s výjimkou prodeje v drobném spotřebitelům musí býti vydán účet s označením dne a způsobu dodávky. Účet může býti nahrazen dodacím lístkem. V tom případě musí dodací lístek obsahovati údaje uvedené v odstavci 3.
(2) Pokud účet za zboží dodávané prodávajícím má náležitosti dodacího lístku předepsaného v § 71, nahrazuje tento účet dodací lístek.
(3) Děje-li se prodej a dodávka téhož dne nebo ve dvou všedních dnech následujících po sjednání prodeje v menších množstvích, nahrazuje účet závěrečný list předepsaný v § 68, odst. 5, obsahuje-li alespoň tyto údaje:
a) jméno a bydliště kupujícího a prodávajícího,
b) den uzávěrky a dodávky,
c) druh a množství prodaných a dodaných mlýnských výrobků,
d) prodejní cenu za 100 kg a úhrnnou částku,
e) způsob dodávky.
9.
Ceny pro spotřebitele.
(1) Prodejní ceny pro spotřebitele činí za 1 kg:
a)pšeničné krupice (typ 550)Kčs7.20,b)pšeničné mouky hrubé (typ 550)Kčs7.—,pšeničné mouky polohrubéKčs6.50,c)pšeničné mouky hladké (typ 1050)Kčs5.80,d)žitné mouky (typ 1150)Kčs5.10,e)krup č. 10Kčs6.—,f)krup č. 7 a krupekKčs6.20,g)ovesných vloček (volně sypaných)Kčs8.40,h)jahel k jídluKčs7.50,i)pohankové krupiceKčs7.50,j)loupaného hrachu (zrna celá i zlomky)Kčs11.60.
(2) Ceny pro spotřebitele se rozumějí brutto za netto s papírovým sáčkem a s daní z obratu.
(3) Ceny pro spotřebitele jsou ceny nejvyšší.

Příloha č. 6a).
(K třetí části, § 74.)
Přehled prodejních cen jedlých mlýnských výrobků.
(Tučněji tištěné ceny jsou pevné, ostatní ceny jsou nejvyšší.)
Při dodávce (odběru) najednou v celkuBěžné čísloDruh mlýnských výrobkůnejméně 100 qpod 100 q až alespoň 50 qpod 50 q až alespoň 10 qpod 10 q až alespoň 1 qpod 1 qCelkové distribuční rozpětíNejvyšší cena pro spotřebitele za 1 kg1.pšeničná krupice (typ 550)A*Kčs600.—625.—625.—625.—625.—120.—7.20B*Kčs600.—615.—620.—620.—620.—2.pšeničná mouka hrubá (typ 550)AKčs590.—615.—615.—615.—615.—110.—7.—BKčs590.—605.—610.—610.—610.—2 a)pšeničná mouka polohrubáAKčs550.—575.—575.—575.—575.—100.—6.50BKčs550.—565.—570.—570.—570.—3.pšeničná mouka hladká (typ 1050)AKčs480.—505.—505.—505.—505.—100.—5.80BKčs480.—495.—500.—500.—500.—4.žitná mouka (typ 1150)AKčs393.—413.—413.—413.—413.—117.—5.10BKčs393.—413.—413.—413.—413.—5.kroupy č. 10AKčs480.—480.—490.—520.—530.—120.—6.—BKčs480.—480.—490.—500.—500.—6.kroupy č. 7 a krupkyAKčs500.—500.—510.—540.—550.—120.—6.20BKčs500.—500.—510.—520.—520.—7.ovesné vločky (volně sypané)AKčs680.—680.—690.—720.—740.—160.—8.40BKčs680.—680.—690.—700.—700.—8.jáhly k jídluAKčs610.—610.—620.—650.—670.—140.—7.50BKčs610.—610.—620.—630.—630.—9.pohanková krupiceAKčs610.—610.—620.—650.—670.—140.—7.50BKčs610.—610.—620.—630.—630.—10.loupaný hrách (zrna celá i zlomky)AKčs980.—980.—990.—1020.—1040.—180.—11.60BKčs980.—980.—990.—1000.—1000.—
A* — při dodávkách rozdělovačům a podnikům zpracujícím mlýnské výrobky.
B* — při dodávkách mlýna velkospotřebitelům (t, j. hostincům, restauracím, závodním kuchyním, nemocnicím a pod.).
Odebírá-li velkospotřebitel od rozdělovače, platí ceny uvedené pod A, a to vždy jako ceny nejvyšší; odváží-li si velkospotřebitel mlýnské výrobky ze mlýna vlastním povozem, platí bez ohledu na výši odebíraného množství ceny uvedené v 1. sloupci (pro množství nejméně 100 q) zvýšené o nejvyšší přirážku Kčs 10.— za 100 kg.

Příloha č. 7.
(K třetí části, § 54, odst. 1.)
Jakostní ustanovení pro jedlé mlýnské výrobky.
1.
Definice pšeničné krupice a pšeničné mouky hrubé.
(1) Za typy pro výrobu pšeničných krupic a pšeničné mouky hrubé se pokládají tyto výrobky:
1. pšeničná krupice polévková, jestliže
a) plně propadá mlýnským hedvábím na krupici č. 24,
b) zbytek (přepad) na mlýnském hedvábí na krupici č. 40 činí více než 50% celkového množství a
c) mlýnským hedvábím na mouku č. 7 +++ propadne nejvýše 10% celkového množství;
2. pšeničná krupice dětská, jestliže
a) plně propadá mlýnským hedvábím na krupici č. 40,
b) zbytek (přepad) na mlýnském hedvábí na krupici č. 54 činí více než 50% celkového množství a
c) mlýnským hedvábím na mouku č. 7 +++ propadne nejvýše 10% celkového množství;
3. pšeničná mouka hrubá, jestliže
a) plně propadá mlýnským hedvábím na krupici č. 40,
b) zbytek (přepad) na mlýnském hedvábí na krupici č. 54 je menší než 25% celkového množství,
c) mlýnským hedvábím na mouku č. 10 +++ propadne nejvýše 10% celkového množství.
(2) Prosívání se má díti jednoduchými pravoúhlými ručními síty, jejichž dřevěný rám má rozměry 22 cm délky, 15 cm šířky a 5 cm výšky a který je potažen mlýnským hedvábím na krupici nebo na mouku potřebným ke zkoušce. K zachycení přepadu při prosívání se použije podložky připevněné pod sítem.
(3) Při prosívání se uchopí síto zároveň s podložkou jednou rukou a po dobu 1 ½ minuty za stálého oklepávání o dlaň druhé ruky se jednak sítem vodorovně krouží, jednak natřásá, a to stále stejnoměrně několika zkouškami za sebou provedenými. Prosívání se provede s 50 g výrobku určeného k prozkoumání. Ke zjištění výsledku je vždy třeba zvážiti zbytek, který zůstal na zkušebním sítu.
(4) Zkouška má v každém případě začíti na sítu, které jest opatřeno nejjemnějším hedvábím, určeným pro příslušnou hrubost (zrnění). Jestliže toto prosívání souhlasí s předpisem, budiž zkoušen získaný zbytek sítem určeným pro největší hrubost (zrnění) a potom středním sítem.
(5) Údaje stanovené v definici buďtež pokládány za nejvyšší a nejnižší číselné hodnoty. Odchylky vyskytující se při každém jednotlivém prosívání jsou však jako možná chyba ještě přípustné do 1 g (= 2%).
2.
Definice žitné mouky typ 1150.
(1) Za žitnou mouku typu 1150 jest pokládati výrobek, který pokud možno plně propadá mlýnským hedvábím na krupici č. 46 a jehož propadne mlýnským hedvábím na mouku č. 5 +++ nejméně 60 %, nejvýše však 80 % celkového množství.
(2) Prosívání se má díti jednoduchými pravoúhlými ručními síty, jejichž dřevěný rám má rozměry 22 cm délky, 15 cm šířky a 5 cm výšky a jež jsou potažena mlýnským hedvábím na krupici a mouku potřebným ke zkoušce. K zachycení přepadu při prosívání se použije podložky připevněné pod sítem.
(3) Při prosívání se uchopí síto zároveň s podložkou jednou rukou a po dobu 1 ½ minuty za stálého oklepávání o dlaň druhé ruky se jednak sítem vodorovně krouží, jednak natřásá, a to stále stejnoměrně několika zkouškami za sebou provedenými. Prosívání se provede s 50 g výrobku určeného k prozkoumání. Ke zjištění výsledku je vždy třeba zvážiti zbytek, který zůstal na zkušebním sítu.
(4) Zkouška má v každém případě začíti na sítu opatřeném mlýnském hedvábím na mouku č. 5 +++. Jestliže toto prosívání souhlasí s předpisem, budiž zkoušen získaný zbytek sítem opatřeným mlýnským hedvábím na krupici č. 46.
(5) Údaje stanovené v definici buďtež pokládány za nejvyšší a nejnižší číselné hodnoty. Odchylky vyskytující se při každém jednotlivém prosívání jsou však jako možná chyba ještě přípustné do 1 g (= 2%), případně se nepokládá za závadu zbytek na zkušebním sítě opatřeném mlýnským hedvábím na krupici č. 46 až do 5 %.
3.
Jakostní podmínky pro zpracování ječmene na kroupy a krupky.
Ječmen určený k výrobě krup a krupek musí býti zdravý, suchý a prostý pachu.
Na kroupy a krupky se ječmen o hektolitrové váze 68 kg zpracuje tak, aby úhrnný měsíční podíl vedlejších výrobků (t. j. ječných otrub, které musí obsahovati všechny vedlejší výrobky vznikající při výrobě krup a krupek) činil nejméně 34%, nejvýše 38% podle váhy včetně promelku na váhu zpracovaného ječmene. Při zpracování ječmene o vyšší hektolitrové váze než 68 kg může býti výtěžek krup a krupek zvýšen o 2% za každý 1 kg, resp. může býti o 2% podíl vedlejších výrobků snížen.
4.
Vymezení pojmu krup a krupek.
(1) Kroupy jsou výrobky z ječných obilek zbavených všech znečištěnin, velmi pečlivě oloupaných a obroušených na tvar co možná zaoblený.
(2) Krupky (trhané krupky, lámanka) jsou rozřezané kroupy.
(3) Kroupy a krupky smějí obsahovati nejvýše 2% znečištěnin (příměsí) podle váhy, z čehož smí býti nejvýše 0.1% volných pluch a slupek, dále musí býti stejnoměrně dobře oloupané (nejvyšší přípustné množství nedostatečně oloupaných ječných obilek smí činiti 0.2% podle váhy) a prakticky mouky prosté, zdravé, nezávadného pachu a chuti a nesmí býti ani mastkované ani sířené nebo jinak upravené (krášlené a pod.).
5.
Velikost a číslování krup.
(1) Kroupy č. 10 nesmějí při prosévací zkoušce podle čís. 8 propadnouti síty z děrovaného plechu o průměru otvoru 3.50 mm.
(2) Kroupy č. 7 musí při prosévací zkoušce podle čís. 8 propadnouti beze zbytku síty z děrovaného plechu o průměru otvoru 3.50 mm; nesmějí naproti tomu propadnouti síty z děrovaného plechu o průměru otvoru 3.25 mm.
6.
Velikost krupek.
U krupek nesmí býti při prosévací zkoušce podle čís. 8 žádný přepad (zbytek) na sítě z děrovaného plechu o průměru otvoru 3.25 mm a obsah propadu na sítě z děrovaného plechu o průměru otvoru 2 mm smí činiti nejvýše 10% podle váhy.
7.
Znečištěniny.
Znečištěniny se stanoví jako aritmetický průměr z výsledku tří zkoušek; ke každé zkoušce se naváží 50 g krup nebo krupek. Výsledek se vyjádří v procentech váhových.
K znečištěninám (příměsím) se počítají:
a) cizí obilky,
b) plevely, luštěniny a pod.,
c) vlastní (ječné) i cizí pluchy a volné slupky, klasová vřeténka, úlomky stébel a pod.,
d) hrudky hlíny, kaménky, kovové částice a pod.
Neoloupaná (případně jen obroušená) celá zrna ječmene se k znečištěninám nepočítají a zjišťují se zvlášť. Za „nedostatečně oloupané“ ječné obilky se pokládají obilky oloupané méně než z poloviny.
8.
Prosévací zkouška.
K zjištění, zda zrnitost krup nebo krupek odpovídá předpisům, se použije prosévací zkoušky, jak je uvedeno dále pod písm. a) až c).
a) Prosévá se jednoduchými pravoúhlými síty z děrovaného plechu, jejichž dřevěný rám jest dlouhý 22 cm, 15 cm široký a 5 cm vysoký. Na tento rám jest připevněn děrovaný plech, nejlépe ocelový (na obou stranách hlazený), tloušťky 1 mm, se stejnoměrnými kruhovými otvory velikosti předepsané pro kroupy nebo krupky. K zachycení propadu při prosévání se použije podložky připevněné pod plechem.
b) Při prosévání se uchopí plechové síto zároveň s podložkou jednou rukou a po dobu 1 ½ minuty se jím za stálého oklepávání o dlaň druhé ruky jednak vodorovně krouží, jednak natřásá, a to stále stejnoměrně několika zkouškami za sebou provedenými. Prosévání se provede dvakrát s 50 g výrobku určeného k prozkoumání. K zjištění výsledku jest vždy třeba zvážiti jak zbytek (přepad), který zůstal na zkušebním sítě, tak i propad; z hodnoty takto zjištěné se potom vypočte aritmetický průměr a vyjádří se v procentech podle váhy.
c) Hodnoty v definici stanovené jest pokládati za nejvyšší a nejnižší číselné hodnoty. Při každém jednotlivém stanovení (prosévání) jsou přípustné odchylky do 2 g (4%) jako možná chyba.
9.
Ovesné vločky.
Při zachování výrobního postupu obvyklého v tomto průmyslovém odvětví, t. j. mimo jiné co nejpečlivějšího čištění, loupání, paření a sušení, musí býti ovesné vločky vyráběny a dodávány v bezvadné jakosti. Ovesné vločky musí býti prosty pluch až na nejnižší přípustné množství, jehož se při této výrobě technicky nelze vyvarovati. Nejvyšší přípustný obsah pluch smí činiti u ovesných vloček k lidské výživě 0.1 %.
10.
Jáhly.
(1) Proso, určené k výrobě jahel k lidské výživě, musí býti suché, zdravé, čisté, náležitě vyzrálé a bez snětivých zrn.
(2) Jáhly určené k lidské výživě nesmějí míti po uvaření cizí (zejména stuchlý) pach ani cizí (půdní, skladištní, zatuchlou, hořkou, palčivou a pod.) chuť. Množství znečištěnin nemá u dobrého zboží přesahovati 0.6% podle váhy a nesmí v žádném případě činiti více než 1.5% podle váhy.

Příloha č. 8.
(K páté části, § 152, odst. 1.)
Ceny čekanky a řepy.
1.
Zelená čekanka.
(1) Pevná výkupní cena zelené čekanky při prodeji pěstitelem jest Kčs 120.— za 100 kg čisté váhy, i s daní z obratu, včetně pěstitelské prémie (vyhláška nejvyššího úřadu cenového ze dne 4. června 1946, č. 1411 Ú. l. I, ve znění vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 12. dubna 1947, č. 376 Ú. l. I).
(2) Kromě výkupní ceny podle odstavce 1 zaplatí sušárna pěstiteli ještě za dovoz čekanky k váze sušárny nebo ke skládce sušárny nebo k nakládací stanici pěstitele částku Kčs 0.60 za každých 100 kg a 1 kilometr. Pro výpočet kilometrů se vzdálenost měří od středu obce pěstitele. Přesahuje-li započatý kilometr 500 m, počítá se za celý kilometr.
(3) Pěstiteli v místě sušárny nahrazuje sušárna dovoz částkou Kčs 0.60 za 100 kg čisté váhy.
(4) Náklady dopravného zelené čekanky po železnici nese sušárna. Náklady spojené s naložením do vagonu nese sušárna v místech, kde má vlastní váhu nebo skládku. V jiných místech tyto náklady hradí pěstitel. Za tuto činnost náleží pěstiteli náhrada 0.20 Kčs za 100 kg čekanky.
2.
Sušená čekanka.
Prodejní cena sušené čekanky činí Kčs 610.— za 100 kg. Tato cena je pevná a rozumí se s daní z obratu, franko vagon nakládací stanice sušárny.
3.
Sušená řepa cukrovka.
Prodejní cena sušené řepy cukrovky činí Kčs 426.— za 100 kg. Tato cena je pevná a rozumí se s daní z obratu, franko vagon nakládací stanice sušárny.
4.
Drť.
Cena za čekankovou drť a za drť řepy cukrovky činí ⅔ ceny sušené čekanky, po případě sušené řepy cukrovky.

Příloha č. 9.
(K páté části, § 152, odst. 2.)
Ceny kávovin.
1.
Základní ceny.
(1) Základní ceny kávovin činí za 100 kg:
při balení do balíčků o čisté váze500 g250 g200 gKčsKčsKčsa)kávovinová směs1.280.—1.300.——.—b)obilná káva1.185.—1.185.——.—c)lisovaná kávová přísada1.540.—1.540.——.—d)zrnitá kávová přísada1.500.—1.500.——.—e)zrnitá cikorka—.—1.810.——.—f)lisovaná cikorka—.—1.850.——.—g)lisovaná cikorka v kartonovém obalu—.——.—1.930.—h)cikorka s přísadou fíků s nejmenším obsahem fíků 10%1.960.—1.960.——.—i)fíkovka—.—3.180.——.—j)kávovinová směs s nejmenším obsahem 10% fíků neb jiných ovocných plodů (plodová káva) a nejmenším obsahem 25% čekanky v kartonovém obalu1.700.——.——.—
(2) Ceny stanovené v odstavci 1 platí, dodává-li se najednou v celku (čís. 3) nejvýše 100 kg kávovin bez ohledu na to, z jakých druhů kávovin byla zásilka sestavena.
(3) Ceny stanovené v odstavci 1 se rozumějí za čistou váhu zboží i s daní z obratu, s obalem, franko přijímací stanice, při dodávce povozem (autem a pod.) franko sklad kupujícího. Ceny stanovené v odstavci 1 jsou ceny nejvyšší.
2.
Slevy při odběru větších množství.
(1) Dodává-li se najednou v celku (čís. 3) větší množství kávovin než 100 kg bez ohledu na to, z jakých druhů kávovin byla zásilka sestavena, jest poskytnouti se stanovených cen slevy, které činí u 100 kg při dodávce
obilné kávykávovinové směsi, kávové přísady lisované nebo nelisované, cikorky lisované a zrnité, cikorky s přísadou fíků a plodové kávyfíkovkyKčsKčsKčsa)více než1 qaž do4.99 q10.—10.—20.—b)od5 qaž do9.99 q30.—35.—60.—c)od10 qaž do24.99 q60.—70.—120.—d)od25 qaž do49.99 q70.—85.—140.—e)od50 qaž do99.99 q90.—110.—180.—f)od100 q100.—120.—200.—
(2) Ustanovení v čís 1, odst. 3 platí obdobně.
3.
Dodávka v celku
(1) Dodávkou v celku se rozumí dodávka
a) při které zboží objednané najednou je v jednom kalendářním dnu odebráno kupujícím v jednom místě převzetí nebo dodáno do jednoho místa převzetí,
b) při které je zboží objednané najednou dodáno povozem nebo autem v jednom kalendářním dnu; jestliže je dodávka prováděna těmito dopravními prostředky bez viny smluvních stran ve více dnech, jest ji pokládati přesto za dodávku v celku.
(2) Jestliže prodávající dodal bez viny kupujícího najednou méně než množství, které měl dodati podle uzávěrky mezi ním a kupujícím a podle disposice kupujícího, nesmí býti poskytnuta menší sleva než je stanovena pro množství, které mělo býti dodáno.
4.
Ceny pro spotřebitele.
(1) Prodejní ceny pro spotřebitele činí za balíček o čisté váze:
500 g250 g200 gKčsKčsKčsa)kávovinová směs7.303.70—b)obilná káva6.803.40—c)lisovaná kávová přísada8.804.40—d)zrnitá kávová přísada8.604.30—e)zrnitá cikorka—5.20—f)lisovaná cikorka—5.30—g)lisovaná cikorka v kartonovém obalu——4.40h)cikorka s přísadou fíků s nejmenším obsahem fíků 10%11.205.60—i)fíkovka—9,——j)kávovinová směs s nejmenším obsahem 10% fíků neb jiných ovocných plodů (plodová káva) a nejmenším obsahem 25% čekanky v kartonovém obalu9.50——
(2) Prodejní ceny pro spotřebitele jsou ceny nejvyšší a rozumějí se i s daní z obratu.

Příloha č. 10.
(K šesté části, § 163. odst. 3.)
Směrnice pro stanovení prodejních podmínek a cen krmivových směsí.
1.
(1) Prodejní cena krmivových směsí se počítá na základě těchto položek:
a) pořizovací cena surovin,
b) výrobní rozpětí,
c) u krmivových směsí dodávaných franko vagon stanice příjemce skutečné dopravní náklady.
Pořizovací cena surovin se skládá:
a) z nákupní ceny jednotlivých krmiv, z nichž je krmivová směs vyrobena. Nákupní cenou se rozumí:
aa) u zboží (surovin) domácího původu cena účtovaná dodavatelem, která byla stanovena nebo schválena nejvyšším úřadem cenovým,
bb) u dovezeného zboží (surovin) účtovaná prodejní cena, která musí býti schválena nejvyšším úřadem cenovým nebo úřadem jím pověřeným, pokud nebylo ustanoveno, že pro dovezené zboží má platiti táž cena jako pro zboží domácí;
b) ze cla, z daně z obratu, z poplatku za úřední vážení a jiných prokazatelných skutečných a nutných výloh, pokud tyto položky nejsou již obsaženy v nákupní ceně podle písm. a);
c) z povinně zaplaceného dovozného při dodávkách drahou, při dodávkách povozem (autem a pod.) z povinně zaplaceného dovozného, nejvýše však do výše dovozného stanoveného železničním nákladním tarifem pro celovagonové zásilky 10 tunové.
(3) Výrobní rozpětí nesmí přesáhnouti za 100 kg:
a)u melasové pokrutinové směsiKčs 40.— i s daní z obratu,b)u ostatních melasových směsípři obsahu nejvýše 30% obilovin ve směsiKčs 42.— i s daní z obratu,při obsahu nad 30% obilovin ve směsiKčs 45.— i s daní z obratu,c)u bílkovitých směsí a krmivových směsí pro drůbežKčs 62.— bez daně z obratu,d)u minerálních dietetických krmných směsíKčs 62.— bez daně z obratu,e)u ostatních krmivových směsí vždy sazbu stanovenou nejvyšším úřadem cenovým.
Ve výrobním rozpětí je zahrnuta zejména náhrada za veškeré výkony a výlohy spojené s převzetím suroviny, s dopravou z přijímací stanice do výrobny, s vyložením a uskladněním suroviny, s jejím skladováním a opatrováním za celou dobu od převzetí až do zpracování, s opotřebováním obalů, s opracováním a zpracováním jednotlivých součástí (šrotování, mletí, míchání, loupání, klasňování, prosívání, pražení, pečení, lisováni atd.), případně vzniklý výtrat při opracování a zpracování a při výrobě, výlohy za míchání, plombování (návěsky v to), vážení a uzavírání obalů, výlohy za skladování hotové krmivové směsi včetně úroků a manka, dále výkony a výlohy spojené s prodejem a dodávkou, zprostředkováním prodeje, s vyklizením z výrobny, s odvozem zboží z výrobny ke dráze, s naložením do vagonu nebo na povoz.
2.
Výsledná cena vypočtená podle čís. 1 je prodejní cenou krmivové směsi za 100 kg čisté váhy bez pytlů. Jestliže však byla stanovena pro krmivovou směs jednotná cena, platí cena vypočtená podle čís. 1 jako základ pro zúčtování cenového rozdílu prostřednictvím Svazu.
3.
Použije-li se při výrobě krmivových směsí surovin různých pořizovacích cen, je dovoleno utvořiti průměrnou cenu. Tato průměrná cena musí býti zjištěna se zřetelem na množství, tedy váženým průměrem. Výpočet průměrné ceny musí býti připojen jako příloha k příslušné položce vyúčtování prodejní ceny (čís. 4).
4.
(1) Výrobci melasových směsí a bílkovitých směsí jsou povinni poříditi vyúčtování prodejní ceny podle ustanovení v čís. 1 až 3 ve trojím vyhotovení a zaslati je Svazu vždy do 15. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
(2) Výrobci ostatních krmivových směsí jsou povinni poříditi kalkulaci prodejní ceny podle ustanovení v čís. 1 až 3 ve trojím vyhotovení za účelem schválení nebo stanovení prodejní ceny a zaslati je Svazu.
(3) Veškeré údaje ve vyúčtování a kalkulacích prodejní ceny musí býti uvedeny přesně a pravdivě a musí býti doloženy nákupními účty a jinými doklady, které je výrobce povinen uschovávati. Není dovoleno předkládati vyúčtování odhadnuté nebo nedostatečně doložené.
Výrobce ručí jak za správnost vypočtené prodejní ceny tak i za složení směsi vyráběné podle schválení Svazu.
5.
Prodejní cena krmivových směsí platí při dodávce (odběru) 100 q bez pytlů a rozumí se u melasových směsí a bílkovitých směsí franko vagon stanice příjemce, při dodávkách povozem (autem a pod.) franko sklad příjemce, u ostatních krmivových směsí franko vagon nakládací stanice výrobny, při dodávkách povozem (autem a pod.) z výrobny, pokud nejvyšší úřad cenový neurčí jiné podmínky při stanovení ceny.

Příloha č. 11.
(K šesté části, § 185, odst. 1.)
Základní ceny některých krmiv
A.
Vedlejší mlýnské výrobky.
1.
(1) Základní mlýnské ceny vedlejších mlýnských výrobků činí za 100 kg i s daní z obratu nejvýše:
a)pšeničné otrubyKčs127.—,b)pšeničná mouka krmnáKčs240.—,žitná mouka krmná (typ 4800)Kčs240.—,c)žitné otrubyKčs122.—,d)ječné otrubyKčs152.—,e)ovesné otrubyKčs142.—,f)ovesné slupkyKčs40.—,g)kukuřičné otrubyKčs127.—,h)krmné jáhlyKčs340.—,ch)zadní prosoKčs200.—,i)prosné omelkyKčs70.—,j)pohanková krmná moukaKčs105.—,k)pohankové otrubyKčs70.—,l)šrotovaný hrachový odpadKčs250.—,m)sojové otrubyKčs160.—,n)sojové slupkyKčs50.—.
(2) Ceny stanovené v odstavci 1 se rozumějí při dodávce (odběru) nejméně 100 q, netto bez pytle, a to u pšeničných otrub, žitné mouky krmné (typ 4800), žitných, ječných, ovesných, kukuřičných a sojových otrub franko vagon stanice příjemce, při dodávce povozem (autem a pod.) franko sklad kupujícího, u ostatních vedlejších mlýnských výrobků ze mlýna včetně výloh naložení ve mlýně.
(3) Při dodávce v lepených papírových pytlích smí mlýn účtovati za dodané papírové pytle nejvýše jejich nákupní cenu v továrně stanovenou nejvyšším úřadem cenovým.
2.
(1) Pro klíčky, které nejsou určeny ke krmným účelům, platí tyto směrné ceny:
pšeničné, žitné a kukuřičné klíčky s nejvyšší vlhkostí 15%
s obsahem otrub nejvýše 10%Kčs 550.—,s obsahem otrub nejvýše 25%Kčs 500.—.
(2) Prodejní ceny stanovené v odstavci 1 se rozumějí za 100 kg čisté váhy, i s daní z obratu, bez pytle, ze mlýna včetně výloh naložení ve mlýně.
(3) Klíčky, které jsou určeny k získání oleje, se smějí prodávati a dodávati jen bezprostředně mezi mlýnem a olejnou zpracující klíčky; zapojení rozdělovače nebo zprostředkovatele není přípustné.
3.
(1) Nejvyšší prodejní cena pro smetenou a vyklepanou mouku činí Kčs 120.—.
(2) Prodejní cena stanovená v odstavci 1 se rozumí za 100 kg čisté váhy, i s daní z obratu, bez pytle, z domu prodávajícího.
4.
(1) Nejvyšší prodejní cena pro mouku, která se podle nálezu Zdravotního ústavu nehodí k lidskému požívání a dodává se k technickým a krmným účelům, činí:
a) u typů s předepsaným obsahem popela do 2,000Kčs 280.—,b) u typů s předepsaným obsahem popela přes 2,000Kčs 240.—.
(2) Prodejní ceny stanovené v odstavci 1 se rozumějí za 100 kg čisté váhy, i s daní z obratu, bez pytle, z domu prodávajícího.
B.
Pokrutiny a extrahované šroty.
1.
(1) Základní prodejní ceny pokrutin a extrahovaných šrotů vyrobených v tuzemsku nebo dovážených z celní ciziny činí za 100 kg:
Kčs1.babasové pokrutiny a extrahovaný šrot s obsahem nejméně 25% hrubého proteinu a tuku190.—,2.bavlníkové pokrutiny a extrahovaný šrot z loupaných semen, s obsahem nejméně 46% hrubého proteinu a tuku230.—,3.bavlníkové pokrutiny a extrahovaný šrot z neloupaných semen, s obsahem nejméně 29% hrubého proteinu a tuku150.—,4.hořčičné pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 35% hrubého proteinu a tuku130.—,5.kokosové (koprové) pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 21% hrubého proteinu a tuku190.—,6.konopné pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 34% hrubého proteinu a tuku150.—,7.lněné pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 37% hrubého proteinu a tuku230.—,8lnicové pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 36% hrubého proteinu a tuku190.—,9.makové pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 36% hrubého proteinu a tuku190.—,10.mandlové pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 40% hrubého proteinu a tuku190.—,11.palmojádrové pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 25% hrubého proteinu a tuku190.—,12.podzemnicové (arachidové) pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 54% hrubého proteinu a tuku260.—,13.řepkové a řepicové pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 34% hrubého proteinu a tuku a nejvýše 0.4% hořčičné silice190.—,14.sezamové pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 45% hrubého proteinu a tuku230.—,15.slunečnicové pokrutiny a extrahovaný šrot z loupaných jader, s obsahem nejméně 38% hrubého proteinu a tuku230.—,16.slunečnicové pokrutiny a extrahovaný šrot z neloupených jader, s obsahem nejméně 22% hrubého proteinu a tuku150.—,17.sojové pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 41% hrubého proteinu a tuku230.—,18.tukumové pokrutiny a extrahovaný šrot, s obsahem nejméně 16% hrubého proteinu a tuku150.—,19.tykvové pokrutiny a extrahovaný šrot z loupaných semen, s obsahem nejméně 50% hrubého proteinu a tuku.230.—,20.tykvové pokrutiny a extrahovaný šrot z neloupaných semen, s obsahem nejméně 34% hrubého proteinu a tuku190.—.
(2) Prodejní ceny stanovené v odstavci 1 se rozumějí za zboží o jakosti tam popsané, jinak podle zvyklostí Pražské plodinové bursy, i s daní z obratu, franko stanice rozdělovače, po případě při dalším zpracování franko stanice příjemce, bez pytlů, za 100 kg čisté váhy.
(3) Ceny mletých pokrutin se zvyšují o přirážku Kčs 8.— za 100 kg.
(4) Při dodávce v lepených papírových pytlích smí prodávající účtovati za dodané lepené papírové pytle nejvýše jejich nákupní cenu v továrně, stanovenou nejvyšším úřadem cenovým.
2.
(1) V prodejních cenách stanovených v čís. 1 je zahrnuta paušální náhrada dopravních výloh v částce Kčs 30.— u 100 kg. Výrobci pokrutin a extrahovaných šrotů odvedou tuto částku z každých dodaných 100 kg pokrutin a extrahovaných šrotů Svazu. Svaz nahradí výrobcům dopravní výlohy u dodávek pokrutin a extrahovaných šrotů provedených se souhlasem nebo na příkaz Svazu, a to při dodávkách provedených drahou nebo člunem skutečně zaplacené dovozné, při dodávkách provedených povozem (autem a pod.) částku rovnající se drážnímu dovoznému pro 10tunové zásilky, vypočtenému podle vzdáleností mezi výrobnou a skladem kupujícího, nejvýše však podle vzdálenosti mezi nakládací stanicí výrobny a nakládací stanicí skladu kupujícího.
3.
(1) Prodejní ceny stanovené v čís. 1 platí též pro pokrutiny a extrahované šroty vydávané pěstitelům olejnin na jejich nárok na zpětnou dodávku pokrutin a extrahovaných šrotů.
(2) Použije-li pěstitel olejnin při zpětné dodávce pokrutin a extrahovaných šrotů rozdělovače při odběru pokrutin nebo extrahovaných šrotů z výrobny, smí rozdělovač požadovati za takovou službu nejvýše obchodní rozpětí stanovené v příloze č. 12.
C.
Krmiva získaná při výrobě sladu a piva.
1.
(1) Základní prodejní ceny krmiv získaných při výrobě sladu a piva činí nejvýše:
a)sladový květKčs137.50,b)odpadky sladového květuKčs75.—,c)zadní a zlomkový ječmenKčs193.—,d)mokré mlátoKčs25.—,e)sušené mlátoKčs150.—,f)mokré splavkyKčs50.—,g)sušené splavkyKčs90.—,h)plevyKčs18.—,ch)lisované pivovarské kvasnice s obsahem sušiny 25%Kčs60.—,i)sušené kvasniceKčs550.—.
(2) Ceny stanovené v odstavci 1 se rozumějí za 100 kg čisté váhy, bez obalu, i s daní z obratu, a to při zásilce nebo odběru najednou nejméně 30 q podle volby kupujícího buď franko vagon nakládací stanice výrobny nebo z výrobny, při menší zásilce nebo při menším odběru než 30 q najednou z výrobny.
(3) a) Cena zadního a zlomkového ječmene uvedená v odstavci 1, písm. c) se rozumí za zboží zdravé, suché, nikoliv pod 59 kg jakostní váhy, ne s větším množstvím znečištěnin než 6% podle váhy a ne s větším množstvím porostlých zrn než 2½% podle počtu.
b) U zboží o jakostní váze pod 59 kg a při znečištění nad přípustné množství se sníží cena podle ustanovení zvyklostí té plodinové bursy, v jejímž obvodě má býti zboží dodáno. Nedocílí-li se mezi stranami dohody o výši srážky, rozhodne o ní znalecká komise plodinové bursy, v jejímž obvodě byl zadní nebo zlomkový ječmen dodán. V tomto případě je nutno postupovati podle všeobecných bursovních ustanovení o vzorkování při jakostních námitkách. Rozhodnutí znalecké komise je konečné a pro obě strany závazné.
(4) Pokud se zboží dodává v pytlích, je povinen pytle opatřiti kupující, na jehož vrub jde též dovozné za pytle, jež zaslal prodávajícímu. Pokud dodává prodávající zboží ve svých pytlích, je kupující povinen pytle neprodleně prodávajícímu vyplaceně vrátiti, nejpozději však do 30 dnů po převzetí zboží.
2.
K prodejním cenám stanoveným v čís. 1 nesmějí výrobci účtovat obchodní rozpětí stanovená v příloze č. 12, a to ani tehdy, dodávají-li zboží přímo spotřebiteli.
D.
Krmiva získaná při výrobě cukru.
1.
(1) Základní prodejní ceny krmiv získaných při výrobě cukru činí nejvýše:
a)vyloužené řízky sušenéKčs115.—,b)melasované řízky sušenéKčs92.—,c)melasované řízky sušené, lisované v drátěKčs105.—.
(2) Ceny stanovené v odstavci 1 se rozumějí za 100 kg čisté váhy, bez pytlů, i s daní z obratu a platí pro zboží jakosti podle zvyklostí tuzemské plodinové bursy, v jejímž obvodě bylo zboží dodáno, pokud se strany nepodrobily zvyklostem jiné plodinové bursy, a to při zásilkách nejméně 50 q franko vagon nakládací stanice výrobny, při prodeji v množství pod 50 q z výrobny.
2.
(1) Základní prodejní cena melasy ke krmení činí pro prvého odběratele Kčs 80.— za 100 kg čisté váhy.
(2) Cena stanovená v odstavci 1 je pevná a platí pro zboží v jakosti podle zvyklostí Pražské plodinové bursy, franko vagon nakládací stanice cukrovaru, s daní z obratu a s plněním do sudů nebo kesonů; opatření těchto nádob v upotřebitelném stavu náleží kupujícímu.
E.
Krmiva získaná při výrobě škrobu.
Základní prodejní cena kukuřičných sušených výpalků vyrobených na Slovensku činí nejvýše Kčs 250.— za 100 kg čisté váhy, bez pytlů, i s daní z obratu, franko vagon nakládací stanice výrobce.
F.
Koňské kaštany a krmné žaludy.
Nejvyšší ceny za 100 kg čisté váhy bez obalů činí při prodeji:
koňské kaštanykrmné žaludyKčsKčsa)sběračem vykupovači nebo spotřebiteli v místě sběru60.—120.—b)vykupovačem velkoobchodníkovi nebo spotřebiteli franko vagon nejbližší stanice vykupovače75.—135.—c)velkoobchodníkem spotřebiteli franko vagon nakládací stanice90.—150.—
G.
Krmná řepa a krmná mrkev.
1.
(1) Nejvyšší výkupní ceny u pěstitele za 100 kg jsou tyto:
krmná řepaKčs 45.—,krmná mrkev bíláKčs 65.—,krmná mrkev žlutáKčs 70.—.
(2) Výkupní ceny se rozumějí za zdravé a nenahnilé zboží, ne s větším množstvím hlíny než 3%, franko vagon nejbližší nakládací stanice výrobcova.
2.
(1) Při prodeji zboží uvedeného v čís. 1 smí se k pořizovací ceně, t. j. k výkupní ceně zvýšené o skutečné výlohy dopravní, které nesmí přesahovati železniční dopravní sazby, ještě účtovati toto obchodní rozpětí:
a) rozdělovač, který zboží vykoupil:
aa)prodává-li jinému rozdělovači, nejvýšeKčs 4.50za 100 kg,bb)prodává-li přímo spotřebiteli:do 100 kg nejvýšeKčs 9.—za 100 kg,přes 100 kg nejvýšeKčs 6.—za 100 kg,
b) další rozdělovač:
částky jako za bb).
(2) Obchodní rozpětí uvedená v předchozím odstavci smějí se v prodejní ceně vyskytnouti toliko jednou.
(3) Při prodeji krmné řepy nebo krmné mrkve přímo spotřebiteli smí pěstitel požadovati jen stanovenou cenu výkupní (čís. 1, odst. 1).
(4) Nemá-li rozdělovač ve své nejbližší přijímací stanici skladiště nebo vlečku, smí připočísti k prodejní ceně jako náhradu za skutečné dovozné z této přijímací stanice do svého skladiště nejvýše částku Kčs 0.60 za 100 kg a 1 km.

Příloha č. 12.
(K šesté části, § 185, odst. 2.)
Nejvyšší obchodní rozpětí a náhrady pro rozdělovače krmiv.
1.
Podle této přílohy jsou:
A. Jadrnými krmivy:
a) krmné obilí (kukuřice v to), krmné luštěniny, krmné mouky, šroty, otruby a jiné vedlejší mlýnské výrobky,
b) pokrutiny, pokrutinové šroty, sušené výpalky všeho druhu, bramborové zdrtky a vločky a bramborová válcová mouka,
c) sladový květ, odpadky sladového květu, sušené mláto a splavky,
d) sušená řepa a vyloužené řepné řízky sušené.
e) melasa ke krmení,
f) melasová krmiva všeho druhu,
g) směsi výše uvedených druhů krmiv.
B. Jinými krmivy:
a) sušené pivovarské kvasnice,
b) směsi bílkovinných a minerálních krmiv,
c) minerální krmiva,
d) krmiva živočišného původu.
2.
Při prodeji krmiv rozdělovačům, podnikům zpracujícím krmiva (výrobcům krmivových směsí), vojenským a jiným jim na roveň postaveným útvarům smí účtovati:
a) vykupovač za krmné obilí a krmné luštěniny, které vykoupil, prodejní ceny stanovené v příloze č. 4,
b) výrobce za vyrobená krmiva základná prodejní ceny stanovené v příloze č. 11,
c) dovozce za dovezená krmiva prodejní ceny uvedené pod písm. a) a b).
3.
Rozdělovač smí při prodeji krmiv spotřebitelům (držitelům hospodářského zvířectva) připočítati k prodejní ceně podle čís. 2 nejvýše:
a) u krmiv, která se podle platných cenových ustanovení nedodávají franko vagon stanice příjemce (franko sklad příjemce), nutné dopravní výlohy při dopravě drahou nebo silničními vozidly ve skutečné výši, nikoliv však vyšší částkou než by činily při dopravě drahou,
b) u všech krmiv:
obchodní rozpětí podle čís. 4,
paušální dopravní přirážku podle čís. 5,
daň z obratu z prodejní ceny.
4.
(1) Nejvyšší obchodní rozpětí činí za 100 kg:
a)u jadrných krmivKčs 14.—,b)u jiných krmivKčs 20.—.
(2) V městech s počtem obyvatel nad 10.000 smějí rozdělovači krmiv při výdeji krmiv nezemědělským držitelům zvířat účtovati k obchodnímu rozpětí podle odstavce 1 přirážku v nejvyšší částce Kčs 5.— za 100 kg.
(3) Neprošlo-li zboží dodané spotřebiteli skladem rozdělovače, snižuje se obchodní rozpětí podle odstavce 1 o částku Kčs 2.— za každých 100 kg.
(4) Stanovená obchodní rozpětí jsou nejvyšší a je proto nutné postupovati podle příslušných ustanovení vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 1. října 1946, č. 1832 Ú. l. I, o některých opatřeních k zajištění cen hospodářsky odůvodněných, ve znění vyhlášky z 15. března 1947, č. 251 Ú. l. I.
5.
(1) Paušální dopravní přirážka za dopravní výlohy spojené s dopravou krmiv z přijímací stanice nebo ústředního skladu rozdělovače do místa výdeje činí Kčs 4.— za 100 kg.
(2) Hlavní komisionáři mohou vybrati od rozdělovačů krmiv, kteří jsou u nich sdruženi, paušální dopravní přirážku podle odstavci 1 z množství jimi dodaných krmiv a uhraditi rozdělovačům z výnosu této přirážky dopravní náklady uvedené v odstavci 1 podle skutečných poměrů.
6.
(1) Výrobci krmiv smějí účtovati při prodeji jimi vyrobených krmiv přímo spotřebitelům (držitelům hospodářského zvířectva) nejvýše prodejní ceny přípustné podle čís. 3 při prodeji rozdělovačem.
(2) Výrobci jsou povinni odvésti Svazu z každých 100 kg krmiv dodaných přímo spotřebitelům (držitelům hospodářského zvířectva) polovinu obchodního rozpětí stanoveného v čís. 4 a paušální dopravní přirážku podle čís. 5, a to podle bližších pokynů vydaných Svazem.
7.
Je-li v případě hospodářsky odůvodněné nutnosti v zájmu řádného zásobování žádoucí, aby byl zapojen další rozdělovač, musí se účastníci dohodnouti o rozdělení obchodního rozpětí; stanovené obchodní rozpětí se smí v prodejní ceně projeviti toliko jednou.
8.
Prodejní ceny krmiv utvořené podle čís. 3 až 7 se rozumějí ze skladu rozdělovače (výrobce).
9.
Bylo-li zboží určené k rozdělení dodáno za různé nákupní ceny, jsou rozdělovači povinni vypočísti vážený průměr ceny a zboží prodávati spotřebitelům za tuto cenu. Dotčený výpočet ceny, který musí býti prokazatelný záznamy povinně vedenými (osmá část), třeba zaslati ke kontrolním účelům příslušnému okresnímu národnímu výboru a příslušné úřadovně cenové kontroly.
10.
Ustanovení této přílohy neplatí pro seno, slámu, koňské kaštany, krmné žaludy, krmnou řepu a krmnou mrkev.

Příloha č. 13.
(K sedmé části, § 198.)
Ceny sena a slámy domácího původu ze sklizně 1948.
1.
Výkupní ceny a výkupní podmínky.
(1) Nejvyšší výkupní ceny za 100 kg nelisovaného sena zdravého, suchého, čistého, nikoliv podkaleného a prašného, nezapařeného, sklizni přiměřené barvy, které musí míti vůni dobrého, zdravého sena a smí obsahovati nejvýše 3% senných strusek, jsou tyto:
a)seno luční sladkéKčs150.—,b)seno luční polosladkéKčs140.—,c)seno luční kyselé a seno lesníKčs130.—,d)seno jetelové a vojtěškovéKčs172.—.
Ceny uvedené pod písm. a) až c) platí též pro otavu. Sláma z vymláceného jetele a vojtěšky se nepokládá za seno jetelové a vojtěškové.
(2) Nejvyšší výkupní ceny za 100 kg nelisované slámy zdravé, suché, čisté a nezaprášené, ročníku a původu přiměřené barvy, bez zápachu a neobsahující dohromady více než 3% koukolu a jiných plevelů v obilí vyrostlých a nepromíšené plevami a ouhrabky jsou tyto:
a)sláma pšeničná a žitná strojem mlácenáKčs60.—,b)sláma ječná a ovesná strojem mlácenáKčs70.—,c)žitná dlouhá sláma strojem na široko mlácenáKčs100.—,d)sláma žitná, otýpková (cepem mlácená)Kčs120.—,c)sláma řepkováKčs50.—.
(3) Výkupní ceny sena stanovené v odstavci 1 a výkupní ceny slámy stanovené v odstavci 2, písm. a), b) a e) se zvyšují, dodává-li se zboží lisované v drátě za 100 kg
a)u ručně lisovaného zboží v drátě nejvýše oKčs25.—,b)u strojem lisovaného zboží v drátě nejvýše oKčs20.—.
(4) Ceny uvedené v odstavci 1 až 3 se rozumějí s daní z obratu, franko obec pěstitelova na tom přejímacím místě, které určí místní národní výbor. Za odvoz sena a slámy do nejbližší nakládací stanice anebo do sběrny, pokud není tato od obce pěstitelovy dále než jeho nejbližší nakládací stanice, může být účtováno dovozné, a to:
při vzdálenosti do 5 kmKčs10.—,při vzdálenosti přes 5 km do 10 kmKčs15.—,při vzdálenosti přes 10 kmKčs20.—
za 100 kg sena nebo slámy.
Tyto náhrady dovozného se nesmějí účtovati, je-li nakládací stanice nebo sběrna v místě (obci) dodávajícího pěstitele.
(5) Jestliže vykupovač vykoupí prokazatelně čerstvé (nevypařené) seno, je povinen po předchozím upozornění výrobce snížit výkupní cenu a srážku za vypaření, přiměřenou době sklizně a výkupu, nejvýše však o 15%.
2.
Prodej sena a slámy na povinné dodávky.
(1) Při prodeji sena a slámy vykupovačem možno k výkupní ceně podle čís. 1 za 100 kg zboží připočísti tyto nejvyšší přirážky:
senoslámalisovanénelisovanélisovanánelisovanáKčsKčsKčsKčs23.—21.—21.—19.—
(2) Při prodeji sena a slámy rozdělovačem možno k výkupní ceně podle čís. 1 za 100 kg zboží připočísti tyto nejvyšší přirážky:
senoslámalisovanénelisovanélisovanánelisovanáKčsKčsKčsKčs42.—40.—39.—37.—
(3) V přirážkách podle odstavce 1 a 2 je obsažena náhrada za veškeré výlohy a výkony spojené s výkupem a převzetím, prodejem a dodávkou odběrateli, s dopravou ze skladu do nakládací stanice včetně naložení do vagonů nebo na povozy, náhrada za provázky k upevnění plachet, zprostředkování výkupu a prodeje, za skladování a opatrování včetně úroků a manka do doby řádného převzetí odběratelem, s daní z obratu a odměna pro hlavního komisionáře v částce Kčs 3.50 u sena, Kčs 2.50 u slámy.
3.
Prodej sena a slámy mimo povinnou dodávku.
Pro seno a slámu dodávané mimo povinnou dodávku platí tyto prodejní ceny za 100 kg:
a) odebírá-li vykupovač, rozdělovač nebo spotřebitel zboží přímo od výrobce, platí ceny stanovené v čís. 1,
b) odebírá-li zboží rozdělovač nebo spotřebitel od vykupovače, platí ceny uvedené v čís. 1 zvýšené o tyto nejvyšší přirážky:
senoslámalisovanénelisovanélisovanánelisovanáKčsKčsKčsKčspři odebraném množství pod 2500 kg21.—22.—20.—21.—při odebraném množství od 2500 kg výše17.—18.—16.—17.—
c) odebírá-li zboží spotřebitel od rozdělovače, platí ceny uvedené v čís. 1 zvýšené o tyto nejvyšší přirážky:
senoslámalisovanénelisovanélisovanánelisovanáKčsKčsKčsKčspři odebraném množství pod 2500 kg40.—41.—39.—40.—při odebraném množství od 2500 kg výše36.—37.—35.—36.—
4.
Všeobecná ustanovení.
(1) Ceny prodejní utvořené podle čís. 2 a 3 s výjimkou ceny uvedené v čís. 3, písm. a) se rozumějí při dodávce drahou franko vagon naložený v nakládací stanici vykupovače (rozdělovače), jinak ze skladu vykupovače (rozdělovače).
(2) Rozdělovač si smí zaúčtovati k prodejní ceně utvořené podle čís. 2 a 3 skutečné, prokazatelné a hospodářsky odůvodněné dopravní výlohy, nejvýše však sazby platné pro železniční dopravu.
(3) Svaz učiní opatření k vybrání cenových rozdílů u zásob sena a slámy z dřívějších sklizní domácího původu, pokud jsou určeny k prodeji a převyšují množství 500 q.

Příloha č. 14.
(K deváté části, §§ 222 a 223.)
Výrobní rozpětí a členské příspěvky.
A.
Výrobní rozpětí mlýnů a úhrada dopravních nákladů.
1.
(1) Výrobní rozpětí mlýnů (§ 50) činí u 100 kg zboží zpracovaného na mlýnské výrobky k obchodním účelům:
a)za mletí pšeniceKčs70.—,b)za mletí žitaKčs60.—,c)výrobní rozpětí při semílání soureže se vypočítá poměrně z výrobního rozpětí u pšenice a žita,d)za zpracování ječmene na kroupy a krupkyKčs60.—,e)za zpracování ovsa na ovesné vločkyKčs84.—,f)za zpracování kukuřice na moukuKčs70.—,g)za zpracování prosa a pohankyKčs64.—,h)za šrotování obilí s výjimkou pšenice, žita a sourežeKčs16.—,ch)za mačkání obilí s výjimkou pšenice, žita a sourežeKčs12.—,i)za loupání hrachuKčs67.60.
(2) Ve výrobním rozpětí mlýnů je zahrnuta zejména náhrada za tyto výkony a výlohy:
a) výkony a výlohy spojené s převzetím suroviny od Společnosti, jejích hlavních komisionářů nebo vykupovačů,
b) výkony a výlohy spojené se skladováním a opatrováním suroviny za celou dobu od převzetí suroviny až do doby, kdy mlýnu vzniká podle tržního řádu nárok na zvláštní skladovací náhrady (u pšenice, žita, ječmene) nebo až do zpracování (u ostatních plodin),
c) výkony a výlohy spojené s opracováním a zpracováním suroviny, a to pohon, mzdy, služné, sociální náklady, technické potřeby, udržování zemních staveb, budov, strojů a jiného zařízení, udržování a provoz pytlů mimo výlohy, za které mlýn dostává zvláštní náhrady podle tržního řádu, úroky z kapitálu, věcná pojištění, daň z obratu, ostatní daně, dávky a poplatky, správní výlohy, amortisace, dopravní výlohy mimo výlohy, které se hradí mlýnům podle čís. 2, ztráty na pohledávkách a na zboží,
d) výkony a výlohy spojené s prodejem a dodávkou výrobků a zprostředkováním prodeje mimo zvláštní výkony a výlohy spojené s prodejem a dodávkou menších množství, které se uhrazují z přirážek k základním cenám,
e) výkony a výlohy spojené se skladováním a opatrováním výrobků až do jejich vyklizení z výrobny nebo ze skladu výrobny.
2.
(1) a) Dopravní výlohy vzniklé při dodávkách plodin uvedených v čís. 1, jedlých mlýnských výrobků a vedlejších mlýnských výrobků, které se dodávají franko vagon stanice příjemce, se uhrazují mlýnům podle odstavce 2 mimo dopravní výlohy uvedené pod písm. b).
b) Podle odstavce 2 se mlýnům neuhrazují dopravní výlohy vzniklé
aa) u plodin dovezených z ciziny, pokud se dodávají mlýnu franko přijímací stanice,
bb) u plodin, které mlýn převzal pro obchodní mletí přímo od zemědělců,
cc) u plodin, které byly mlýnu dodány ze skladu vykupovače Společnosti nebo z odlehčovacího skladu, jehož nakládací stanice je táž jako nakládací stanice mlýna,
dd) u plodin, které byly dodány mlýnu bez příkazu nebo bez souhlasu Svazu nebo Společnosti nebo oblastní úřadovny Svazu a Společnosti,
ee) u jedlých mlýnských výrobků a vedlejších mlýnských výrobků dodaných bez příkazu nebo bez souhlasu Svazu nebo oblastní úřadovny Svazu a Společnosti,
ff) u obilí převzatého ke zpracování nebo opracování ve mzdě a u mlýnských výrobků získaných tímto zpracováním nebo opracováním.
(2) a) Úhradu dopravních výloh uvedených v odstavci 1, písm. a), mimo dopravní výlohy u pohanky, prosa, hrachu a jedlých výrobků z nich, provádějí Československé mlýny, národní podnik, které k tomu účelu zřizují a spravují zvláštní účty, a to
účet „A - dopravní výlohy u obilí“ a
účet „B - dopravní výlohy u mlýnských výrobků“.
Podrobnosti o zřízení a spravování těchto účtů jsou upraveny ve zvláštním ujednání mezi Svazem a Československými mlýny, národní podnik. Prostředky potřebné k úhradě dopravních výloh zúčtovávaných na uvedených účtech poskytuje Československým mlýnům, národní podnik, Svaz z výnosu částek, které jsou pro tento účel započteny do prodejních cen plodin uvedených v čís. 1.
b) Úhradu dopravních výloh uvedených v odstavci 1, písm. a) při dodávkách pohanky, prosa, hrachu a jedlých výrobků z nich provádí Svaz.
c) Při dodávkách provedených drahou nebo člunem se hradí mlýnu skutečně zaplacené dovozné, při dodávkách provedených povozem (autem a pod.) se hradí mlýnům částka rovnající se drážnímu dovoznému pro 10tunové zásilky vypočtenému podle vzdálenosti mezi mlýnem a skladem, z něhož mlýn plodiny odebírá, u mlýnských výrobků podle vzdálenosti mezi mlýnem a skladem, do kterého mlýn mlýnské výrobky dodává, nejvýše však podle vzdálenosti mezi nakládací stanicí mlýna a nakládací stanicí skladu, z něhož mlýn plodiny odebírá nebo do kterého mlýnské výrobky dodává.
d) Mlýnům, kterým oblastní úřadovna určila podle § 67, odst. 4 odbytovou oblast, ve které mohou dodávati jedlé mlýnské výrobky na převzaté odběrní listy bez zvláštního příkazu oblastní úřadovny, ustanoví oblastní úřadovna podle usnesení poradního sboru při ní zřízeného (§ 64, odst. 4) přiměřené paušální náhrady za dopravní výlohy u dodávek mlýnských výrobků uvnitř odbytové oblasti, nejvýše však částkou Kčs 4.— na 100 kg mlýnských výrobků. Těmto mlýnům se uhrazují dopravní výlohy u dodávek mlýnských výrobků stanovenými paušálními částkami.
(3) a) Mlýny účtují dopravní výlohy, na jejichž úhradu mají nárok podle odstavců 1 a 2, Československým mlýnům, národní podnik a Svazu, na vzoru předepsaném Svazem, a to vždy do 10. dne každého měsíce za měsíc předchozí.
b) Bližší směrnice pro vyúčtování dopravních výloh vydá Svaz; v těchto směrnicích bude zejména určeno, jaké doklady musejí býti přiloženy k vyúčtování.
c) Částky náležející mlýnům na dopravních výlohách jsou splatné posledního dne měsíce následujícího po měsíci, za který se vyúčtování provádí.
B.
Výrobní rozpětí dalších výrobců.
(1) Výrobní rozpětí činí u 100 kg zboží zpracovaného nebo vyrobeného k obchodním účelům:
a)za výrobu pšeničného lidového pečiva (na 100 kg mouky)Kčs795.—,b)za výrobu pšeničného běžného pečiva (na 100 kg mouky)Kčs990.—,c)za výrobu žitného chleba (na 100 kg mouky)Kčs272.—,d)za výrobu těstovin vyráběných jen z pšeničné mouky hrubé nebo polohrubé podle určení Svazu na 100 kg těstovin nejvýšeu makaronů a spaghettů nebalenýchKčs533.60,u makaronů a spaghettů balenýchKčs613.60,u polévkových nudlí v závitcích a nokůKčs483.60,u ostatních těstovinKčs383.60,za výrobu těstovin vyráběných ze směsi pšeničné mouky hrubé a pšeničné mouky hladké na 100 kg těstovin nejvýšeu makaronů a spaghettů nebalenýchKčs523.50,u makaronů a spaghettů balenýchKčs603.50,u polévkových nudlí v závitcích a nokůKčs473.50,u ostatních těstovinKčs373.50,e)za výrobu obilné kávy (na 100 kg výrobku) nejvýšeKčs612.50,f)za výrobu kávové přísady (na 100 kg výrobku) nejvýšeKčs815.74,g)za výrobu kávovinové směsi (na 100 kg výrobku) nejvýšepři balení à 500 gKčs649.97.při balení à 250 gKčs669.97.
(2) Ve výrobním rozpětí je zahrnuta zejména náhrada veškeré výkony a výlohy spojené s převzetím suroviny, s jejím skladováním a opatrováním za celou dobu od převzetí až do zpracování, s jejím opracováním a zpracováním, s prodejem a dodávkou výrobků, zprostředkováním prodeje, opatřením obalů, se skladováním a opatrováním výrobků až do jejich vyklizení z výrobny a za daň z obratu.
(3) Ve výrobním rozpětí výrobců těstovin [odst. 1, písm. d)] je zahrnuta též paušální náhrada za dopravní výlohy ve výši Kčs 12.—.
(4)a) Ve výrobním rozpětí výrobců kávovin [odst. 1, písm. e), f), g)] jsou zahrnuty též slevy poskytované při odběru od 25 q kávovin výše podle přílohy č. 9, čís. 2.
b) O náhradě dopravních výloh při dodávkách obilí výrobcům kávovin platí obdobně ustanovení odd. A, čís. 2, o náhradě dopravních výloh při dodávkách obilí mlýnům; úhradu těchto výloh provádějí Československé mlýny, národní podnik.
C.
Členské příspěvky.
Členské příspěvky činí:
a)u sušáren čekanky a řepy z každých 100 kg dodané sušené čekanky a řepyKčs0.50,b)u opracovatelů a zpracovatelů sušené čekanky, sušené řepy, sušených fíků, carobe a směsí těchto plodin, jakož i jiných surovin zpracovávaných na kávoviny z každých převzatých 100 kg uvedeného zbožíKčs2.—.

Svaz pro hospodaření obilím.
Předseda:
Ing. Velkoborský v. r.