101/1996 Sb.
Vyhláška Ministerstva zemědělství, kterou se stanoví podrobnosti o opatřeních k ochraně lesa a vzor služebního odznaku a vzor průkazu lesní stráže

101
VYHLÁŠKA
Ministerstva zemědělství
ze dne 28. března 1996,
kterou se stanoví podrobnosti o opatřeních k ochraně lesa a vzor služebního odznaku a vzor průkazu lesní stráže
Ministerstvo zemědělství stanoví podle § 32 odst. 10 a § 38 odst. 7 zákona č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon):

ČÁST PRVNÍ
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
§ 1
Úkoly ochrany lesa
Ochrana lesa zahrnuje soubor opatření k vytvoření podmínek a předpokladů k omezení výskytu škodlivých činitelů,1) zmírnění následků jejich působení, ochranu a obranu proti nim.
§ 2
Zabezpečení ochrany lesa
(1) Při zabezpečení ochrany lesa se sleduje zdravotní stav lesa, identifikují škodliví činitelé a provádějí konkrétní metody kontroly a ochrany lesa proti jednotlivým škodlivým činitelům.
(2) Podle populační hustoty škůdce se rozlišuje
a) základní stav jako nízký stav populační hustoty škůdce, při němž nehrozí v témže roce nebo v následující generaci škůdce, kterou je jeden úplný cyklus jeho vývoje, jeho přemnožení, které by mělo za následek hospodářsky významné škody na lesních porostech,
b) zvýšený stav jako stav populační hustoty škůdce, při němž dosud nedochází k hospodářsky významným škodám na lesních porostech, který však dokládá možnost vzniku hospodářsky významných škod v téže nebo v následující generaci škůdce, ohrožení plnění funkcí lesa nebo rozvrácení lesních porostů,
c) kalamitní stav jako stav populační hustoty škůdce, při němž dochází k vzniku hospodářsky významných škod na lesních porostech, ohrožení plnění funkcí lesa nebo rozvrácení lesních porostů.
(3) Nastane-li zvýšený stav, informuje vlastník lesa písemně orgán státní správy lesů.
(4) Evidenci kalamitních škůdců, kteří dosáhli zvýšeného nebo kalamitního stavu, vede vlastník lesa podle porostů [§ 2 písm. s) lesního zákona]. Evidence obsahuje tyto údaje:
a) druh kalamitního škůdce,
b) lokalizace výskytu,
c) rozsah škod (m3 nebo ha),
d) datum zjištění škody,
e) datum a druh obranného zásahu proti škůdci.
(5) Vlastníci lesa, kteří hospodaří podle lesního hospodářského plánu (§ 24 odst. 2 lesního zákona), každoročně provádějí sumarizaci škod a výskytu kalamitních škůdců za lesní majetek nebo za lesní hospodářský celek,2) a to na formuláři uvedeném v příloze č. 1 této vyhlášky.
§ 3
Kalamitní škůdci
(1) Kalamitními hmyzími škůdci jsou bekyně mniška, lýkožrout smrkový, lýkožrout lesklý, lýkožrout severský, klikoroh borový, obaleč modřínový a ploskohřbetky.
(2) Hlediska pro určování základního, zvýšeného nebo kalamitního stavu kalamitních hmyzích škůdců a základní způsoby zjišťování výskytu, kontroly a obrany proti těmto škůdcům vyplývají z přílohy č. 2 této vyhlášky.
ČÁST DRUHÁ
OCHRANA LESA PROTI ŠKODÁM PŮSOBENÝM BIOTICKÝMI ČINITELI
§ 4
Ochrana lesa před hmyzími škůdci
(1) Vzniku zvýšeného stavu hmyzích škůdců se předchází na základě zjišťování výskytu snižováním populační hustoty hmyzích škůdců, a to zejména odstraňováním materiálu vhodného pro rozmnožování hmyzích škůdců, ošetřováním lesních porostů a soustavným vyhledáváním a včasným zpracováváním všech napadených stromů.
(2) Nastane-li zvýšený nebo kalamitní stav, je vlastník lesa povinen provést bezodkladně taková opatření, která povedou k redukci hmyzího škůdce pod kalamitní stav, k odstranění škod nebo k zamezení dalšího šíření škůdce.
(3) Veškeré polomy, vývraty a dříví atraktivní pro rozvoj hmyzích škůdců vzniklé do 31. března musí být zpracovány nebo asanovány nejpozději do 31. května, v lesních porostech, které alespoň částečně zasahují do polohy nad 600 m nadmořské výšky, do 30. června běžného roku.
§ 5
Ochrana lesa před škodami působenými zvěří
(1) K omezení škod působených zvěří provádí vlastník lesa následující preventivní opatření:
a) sleduje a eviduje škody způsobené zvěří na lesních porostech,
b) u lesních majetků o výměře nad 50 ha sleduje působení zvěře na nálety, nárosty a kultury pomocí kontrolních a srovnávacích ploch v počtu nejméně jedna plocha (oplocenka) na 500 ha,
c) sleduje početní stavy zvěře,
d) využívá pomocných dřevin ke zvýšení úživnosti honitby,
e) v případě potřeby navrhuje orgánu státní správy lesů snížení stavu zvěře nebo zrušení chovu toho druhu zvěře, který působí neúměrně vysoké škody,
f) ochraňuje ohrožené lesní porosty proti okusu, loupání a zimnímu ohryzu kůry v rozsahu nejméně 1 % výměry lesa vlastníka v honitbě.
(2) Způsob, rozsah a umístění ochranných opatření uvedených v odstavci 1 písm. d) a f) určuje vlastník lesa, pokud smlouva o nájmu honitby nestanoví jinak.
(3) Opatření uvedená v odstavci 1 se považují za přiměřená.3)
§ 6
Ochrana lesa před škodami působenými ostatními živočišnými škůdci
(1) Opatření proti škodám působeným ostatními živočišnými škůdci spočívají:
a) ve sledování jejich výskytu,
b) v případě jejich přemnožení ve využívání biologických metod snižování stavů nebo použití schválených pesticidů (§ 8).
(2) O výskytu škůdců, kteří působí hospodářsky významné škody, je třeba informovat orgán státní správy lesů.
§ 7
Ochrana lesa před houbovými chorobami lesních dřevin
Opatření proti houbovým chorobám spočívají zejména:
a) v udržování čistoty lesa, odstraňování zdrojů infekce, v důsledné obraně a ochraně proti původcům a přenašečům houbových a ostatních infekčních chorob,
b) ve výběru zdravého sadbového materiálu a osiva, bez škůdců a chorob a bez zjevných známek poškození,
c) v soustavné kontrole zdravotního stavu semenáčků a sazenic,
d) v používání vhodných přípravků na ochranu lesa (§ 8).
§ 8
Podmínky pro používání přípravků na ochranu rostlin
(1) V ochraně lesa smějí být použity pouze schválené přípravky na ochranu rostlin.
(2) Letecká aplikace se provádí podle zvláštních právních předpisů12).
§ 8a
Kalamita regionálního nebo celostátního rozsahu
(1) Kalamitou regionálního nebo celostátního rozsahu je ohrožení životního prostředí, spočívající v takovém rozsahu poškození nebo rozvrácení lesních porostů způsobeném abiotickými nebo biotickými činiteli, které přesahuje možnosti jednotlivých vlastníků lesů kalamitou zasažené dřevo včas zpracovat nebo účinně utlumit populaci škůdce a při kterém je ohroženo zachování lesů v regionálním nebo celostátním měřítku.
(2) Pokud kalamitu regionálního nebo celostátního rozsahu a jejich následky podle odstavce 1 nelze zvládnout běžnou činností správních úřadů, orgánů krajů a obcí, je možno využít opatření podle zvláštních právních předpisů13).
ČÁST TŘETÍ
LESNÍ STRÁŽ
Podrobnosti o předpokladech pro výkon funkce lesní stráže a jejich ověřování
§ 9
(1) Zákonem5) stanovené předpoklady pro výkon funkce lesní stráže dokládá fyzická osoba, která má být ustanovena lesní stráží, (dále jen „uchazeč“) na evidenčním listu lesní stráže (dále jen „evidenční list“), jehož vzor je uveden v příloze č. 3 této vyhlášky. Evidenční list vydá uchazeči orgán státní správy lesů, který má lesní stráž ustanovit.
(2) Skutečnost, že nebyl odsouzen pro úmyslný trestný čin, dokládá uchazeč výpisem z evidence Rejstříku trestů,6) ne starším 3 měsíců, který předkládá orgánu státní správy lesů společně s vyplněným evidenčním listem.
§ 9a
(1) Zdravotně způsobilé k výkonu funkce lesní stráže jsou osoby, jejichž zdravotní stav nevylučuje středně velkou nebo velkou fyzickou zátěž, neomezuje pobyt v přírodě, pohyb v nerovném terénu, dále osoby, které nemají sníženou schopnost orientace, zejména závažná onemocnění sluchu a zraku, netrpí kolapsovými stavy a záchvatovitými onemocněními včetně epilepsie, diabetem mellitus, závažným duševním onemocněním nebo závažnou poruchou osobnosti anebo dalšími onemocněními, které omezují nebo vylučují výkon funkce lesní stráže.
(2) Zdravotní způsobilost dokládá uchazeč posudkem o zdravotní způsobilosti (dále jen „posudek“) posuzujícího lékaře. Posuzujícím lékařem se rozumí zvolený praktický lékař, u kterého je uchazeč registrován k léčebné péči.
(3) Zdravotní způsobilost uchazeče se posuzuje při preventivních prohlídkách vstupních, periodických a mimořádných. Posudek o zdravotní způsobilosti vydává posuzující lékař na základě výsledku lékařské prohlídky, popřípadě dalších potřebných vyšetření. Při vydávání posudku se postupuje podle zvláštního právního předpisu.7)
(4) Posudek, který se vydává na evidenčním listu, musí být vždy opatřen podpisem posuzujícího lékaře, jeho jmenovkou, razítkem zdravotnického zařízení a datem vyhotovení. Posudek musí jednoznačně vyjádřit, že uchazeč je pro výkon funkce lesní stráže způsobilý, nebo nezpůsobilý, popřípadě, že je způsobilý pouze za podmínek, které se v posudku jednoznačně vyjádří.
§ 9b
(1) Znalost práv a povinností lesní stráže se prokazuje formou písemného testu a ústního pohovoru před zaměstnancem příslušného orgánu státní správy lesů, který
a) splňuje předpoklady pro výkon funkce vyžadující zvláštní odbornou způsobilost na úseku státní správy lesního hospodářství podle zvláštního právního předpisu,8) nebo
b) dosáhl úplného středoškolského vzdělání lesnického směru a nejméně 3 roky praxe v orgánu státní správy lesů, nebo
c) dosáhl vysokoškolského vzdělání lesnického směru a nejméně 1 rok praxe v orgánu státní správy lesů,
a kterého určí příslušný orgán státní správy lesů.
(2) Písemný test se skládá ze tří částí zaměřených na právní předpisy upravující práva a povinnosti lesní stráže a ochranu lesa podle lesního zákona, přestupky a řízení o přestupcích9) včetně řízení blokového, vymezení postavení a pravomoci veřejného činitele z hlediska trestního zákona10) a trestní řízení z hlediska součinnosti lesní stráže s orgány činnými v trestním řízení a oznamovací povinnosti podle trestního řádu.11) Písemný test obsahuje celkem 20 otázek, a to
a) 10 otázek z lesního zákona,
b) 5 otázek ze zákona o přestupcích, a
c) 5 otázek z trestního zákona a trestního řádu.
Rozsah jednotlivých zkušebních otázek písemného testu stanoví a podle potřeby aktualizuje Ministerstvo zemědělství.
(3) Písemný test se ohodnotí stupni „vyhověl“ nebo „nevyhověl“. Uchazeč vyhověl v písemném testu, pokud správně zodpověděl nejméně 15 otázek.
(4) Podmínkou pro konání ústního pohovoru je skutečnost, že uchazeč vyhověl v písemném testu. Ústní pohovor netrvá déle než 30 minut a uchazeč odpovídá nejméně na jednu otázku z každé části uvedené v odstavci 2 písm. a), b) a c). Doba na přípravu odpovědi činí nejméně 15 minut. Ústní pohovor se také ohodnotí stupni „vyhověl“ nebo „nevyhověl“.
(5) Znalost práv a povinností lesní stráže se má za prokázanou, pokud uchazeč vyhověl v písemném testu i v ústním pohovoru. Výsledek písemného testu a ústního pohovoru se zaznamená na evidenčním listu.
(6) Uchazeč, který neprokázal znalost práv a povinností lesní stráže, může být novému písemnému testu podroben nejdříve za tři měsíce od předchozího neúspěšného písemného testu. Nevyhoví-li uchazeč pouze v ústním pohovoru, opakuje ústní pohovor, a to nejdříve za jeden měsíc od předchozího neúspěšného ústního pohovoru. Písemný test a ústní pohovor lze opakovat nejvýše dvakrát.
§ 9c
Vzor služebního odznaku a vzor průkazu lesní stráže jsou uvedeny v příloze č. 4 této vyhlášky.
ČÁST ČTVRTÁ
ÚČINNOST
§ 10
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Ing. Lux v. r.


Příloha č. 1 k vyhlášce č. 101/1996 Sb.
Roční evidence výskytu škodlivých činitelů
Hmyzí škůdceVýskyt (m3, ha)Asanováno/ošetřeno  (m3, ha)zvýšenýkalamitníLýkožrout smrkovýLýkožrout severskýLýkožrout lesklýKlikoroh borovýPloskohřbetky na smrkuBekyně mniškaObaleč modřínový
Pozn.: U lýkožroutů se uvádí výskyt pouze v m3, a uvede se pouze jedna hodnota (buďto zvýšený, nebo kalamitní stav). Ve stejných jednotkách se vyplňuje sloupec asanováno/ošetřeno. U ostatních kalamitních škůdců se uvádí výskyt a ošetření pouze v ha.

Příloha č. 2 k vyhlášce č. 101/1996 Sb.
Hlediska pro určování základního, zvýšeného a kalamitního stavu kalamitních hmyzích škůdců a metody kontroly a ochrany proti těmto škůdcům
Lýkožrout smrkový (Ips typographus), lýkožrout severský (Ips duplicatus) a lýkožrout lesklý (Pityogenes chalcographus) (dále jen „lýkožrouti“)
Základní stav
je takový početní stav lýkožroutů, kdy objem kůrovcového dříví z předchozího roku v průměru nedosáhl 1 m3 na 5 ha smrkových porostů, a nedošlo k vytvoření ohnisek výskytu lýkožrouta.
Zvýšený stav
je takový početní stav lýkožroutů, kdy objem kůrovcového dříví z předchozího roku v průměru dosáhl nebo překročil 1 m3 na 5 ha a nedosáhl 5 m3 na 5 ha smrkových porostů, a došlo k vytvoření ohnisek výskytu lýkožrouta. Tento stav upozorňuje na možnost kalamitního přemnožení lýkožrouta.
Kalamitní stav
je takový početní stav lýkožroutů, kdy objem kůrovcového dříví z předchozího roku v průměru dosáhl nebo překročil 5 m3 na 5 ha smrkových porostů, a který způsobuje rozsáhlá poškození lesních porostů na stěnách nebo vznik ohnisek uvnitř lesních porostů až plošné napadení lesních porostů.
Kůrovcovým dřívím jsou stromy, vyrobené dříví, odpad a zbytky dřeva po těžbě, které jsou napadeny lýkožrouty a umožňují jim dokončit vývoj až do stadia brouka.
Smrkovým porostem se pro účely této vyhlášky rozumí lesní porost se zastoupením smrku nad 20 % staršího 50 let. Plocha smrkového porostu se stanoví součtem ploch porostních skupin s výše uvedeným minimálním zastoupením smrku v rámci lesního hospodářského celku jednoho vlastníka.
Základní metody kontroly a ochrany
Kontrola se provádí jednak vizuálně při pochůzkách, jednak pomocí odchytových zařízení (feromonových lapačů, lapáků nebo otrávených lapáků - ČSN 48 1000). Předmětem kontroly je zjištění výskytu škůdce a jeho vývojové fáze za účelem stanovení termínů pro ochranu.
Základem ochrany je aktivní vyhledávání stromů aktuálně lýkožroutem napadených, ale lýkožroutem ještě neopuštěných, tzv. kůrovcových stromů, a jejich včasná a účinná asanace. Výskyt kůrovcových stromů je v lesních porostech zjišťován celoročně. Za kůrovcové stromy se nepovažují suché stromy lýkožroutem zcela opuštěné, tzv. kůrovcové souše.
Ochrana spočívá rovněž v nasazení odchytových zařízení (feromonových lapačů, lapáků nebo otrávených lapáků - ČSN 48 1000). Počty aplikovaných odchytových zařízení vychází z kalamitního základu, což je objem včas zpracovaného kůrovcového dříví (v m3) za období od 1. srpna do 31. března následujícího roku.
Stromy jako lapáky se kácejí v tzv. sériích (lapáky I. série pro jarní rojení včetně sesterského rojení, a II. série pro letní rojení), dle postupu jejich napadení; k již umístěným lapačům se v závislosti na výši odchytů lýkožroutů přidávají další.
Včasnou a účinnou asanací je úkon, kterým se zamezí, aby lýkožrout v kůrovcovém dříví dokončil vývoj nebo toto dříví opustil a napadl další stromy. Včasná a účinná asanace může být provedena mechanicky, například odkorňovacím adaptérem na motorovou pilu, nebo chemicky s využitím insekticidů. Za včasnou a účinnou asanaci se nepovažuje pouhý odvoz kůrovcového dříví.
Lýkožrout smrkový (Ips typographus)
V základním stavu se kontrola tohoto lýkožrouta provádí prostřednictvím odchytových zařízení, které se umisťují v jarním a letním období, a to minimálně 1 kus na každých 20 ha smrkových porostů. Současně se celoročně sleduje výskyt kůrovcových stromů a zabezpečuje se jejich včasná a účinná asanace.
Při zvýšeném stavu se ochrana proti tomuto lýkožroutu ve smrkových porostech provádí pomocí odchytových zařízení. Počet odchytových zařízení k ochraně pro zachycení jarního (prvního) rojení lýkožrouta se stanoví podle kalamitního základu a rovná se početně ekvivalentu 1/10 objemu včas zpracovaného kůrovcového dříví. K takto určenému počtu se přidá jedno odchytové zařízení na každý započatý 1 m3 kůrovcového dříví, které je lýkožroutem nově částečně nebo zcela opuštěno.
Současně se provádí aktivní vyhledávání kůrovcových stromů a zabezpečuje jejich včasná a účinná asanace.
Při kalamitním stavu je primárním cílem zajistit aktivní vyhledávání kůrovcových stromů, jejich včasnou a účinnou asanaci v porostu nebo jejich navazující odvoz ke zpracování, přičemž včasná a účinná asanace proběhne u zpracovatele, případně na náhradních skládkách mimo les. Těžbu kůrovcových souší lze odložit.
Při kalamitním stavu se k ochraně využívá odchytových zařízení minimálně v množství, které odpovídá množství odchytových zařízení pro horní hranici zvýšeného stavu. Podle místních podmínek a s ohledem na zajištění primárního cíle lze počty odchytových zařízení snížit až na úroveň minimálně požadovanou v základním stavu pro zajištění kontroly - využití tohoto postupu lze uplatnit v případě, kdy objem kůrovcového dříví z předchozího roku v průměru překročil 50 m3 na 5 ha smrkových porostů.
Počet odchytových zařízení pro ochranu se při zvýšeném nebo kalamitním stavu stanoví pro každé ohnisko žíru zvlášť; v případě ojedinělého výskytu pouze jednotlivých kůrovcových stromů je možné jako ohnisko žíru brát všechny kůrovcové stromy na ploše 1 ha.
Lýkožrout severský (Ips duplicatus)
Kontrola výskytu se provádí jednak vizuálně při pochůzkách, jednak pomocí feromonových lapačů.
Základem ochrany je aktivní vyhledávání napadených stromů a jejich včasná a účinná asanace.
Lýkožrout lesklý (Pityogenes chalcographus)
Pro tohoto škůdce platí stejné metody určování početního stavu, kontroly a ochrany jako pro lýkožrouta smrkového s tím rozdílem, že pro lapáky se používají slabší stromy nebo vršky silnějších stromů, které tomuto druhu lýkožrouta lépe vyhovují. Možné je využít i lapáky připravené na lýkožrouta smrkového. Je nutné zejména včasné vyhledávání a včasná a účinná asanace kůrovcového dříví. Při včasné a účinné asanaci se místo odkorňování používá pálení při dodržení příslušných předpisů o požární ochraně. Prevencí přemnožení je udržování čistoty lesa odstraňováním zbytky dřeva po těžbě (štěpkováním, popř. pálením).
Bekyně mniška (Lymantria monacha), obaleč modřínový (Zeiraphera griseana), ploskohřbetky rodu Cephalcia
Základní stav
je takový početní stav škůdce, který působí neznatelné žíry, které ani na jednotlivých stromech nepřekročí defoliaci 5 %.
Zvýšený stav
je takový početní stav škůdce, kdy je patrné poškození lesních porostů, avšak ani na nejvíce poškozených stromech nepřekračuje defoliace 30 %.
Kalamitní stav
je takový početní stav škůdce, který způsobuje silné poškození lesních porostů, a na jednotlivých stromech vznikají žíry, při nichž defoliace překročila 30 %.
Základní metody zjišťování výskytu a ochrany
Bekyně mniška (Lymantria monacha)
V základním stavu se zjišťuje výskyt bekyně mnišky dvojím způsobem, a to buď sledováním opadu trusu housenek na povrchu hrabanky pod korunami stromů (na každých 20 ha ohrožených lesních porostů se zkontroluje hrabanka pod jedním stromem - tzv. trusinková metoda), nebo sledováním výskytu motýlů při namátkovém procházení kontrolovaným lesním porostem (tzv. pochůzková metoda).
Při zvýšeném nebo kalamitním stavu se tyto metody zjišťování doplňují přesným sledováním líhnoucích se housenek pod lepovými pásky na vybraných skupinách označených stromů (tzv. lepování), přesnou kontrolou množství opadlého trusu na položených rámech (tzv. trusníková metoda) a kontrolou počtu sedících samiček na bázích kmenů označených stromů (tzv. Wellensteinova metoda).
Ochrana spočívá v letecké aplikaci insekticidů, kterými se hubí nejmladší vývojová stadia larev (housenek) bekyně mnišky.
Obaleč modřínový (Zeiraphera griseana)
V základním stavu se zjišťuje výskyt smrkové formy obaleče modřínového sledováním příznaků žíru larev na letorostech smrků (tzv. pochůzková metoda) nebo pomocí odchytu motýlů samčího pohlaví do odchytových zařízení (tzv. feromonová metoda). Kontrola se provádí jedna na každých 100 ha ohrožených lesních porostů.
Při zvýšeném nebo kalamitním stavu se tyto metody zjišťování doplňují přesným sledováním počtu vykladených vajíček na větvích vzorníkových stromů (kácí se 1 vzorníkový strom na 100 ha napadené plochy).
Ochrana spočívá v letecké aplikaci insekticidů, kterými se hubí nejmladší vývojová stadia larev (housenek) obaleče modřínového.
Ploskohřbetky na smrku (Cephalcia abietis, C. arvensis, C. alpina)
V základním stavu se zjišťuje výskyt ploskohřbetky každoroční podzimní orientační kontrolou počtu zimujících larev v půdě pomocí tzv. půdních sond. V lesních porostech s opakovaným výskytem se provádí jedna sonda na 20 ha lesa. V ostatních lesních porostech se ploskohřbetky kontrolují sledováním příznaků žíru housenic v korunách stromů nebo na lesní hrabance.
Při zvýšeném nebo kalamitním stavu se tyto metody zjišťování doplňují přesným podzimním a jarním sledováním počtu zimujících larev pomocí půdních sond v minimálním počtu 20 sond o rozměru 50 x 50 cm na 50 ha lesního porostu a následnou kontrolou intenzity rojení dospělců, která se zjišťuje pochůzkou ohroženými lesními porosty. Dále se provádí zjišťování výskytu počtu a zdravotního stavu vykladených vajíček na větvích pokácených vzorníků (2 vzorníky na každých 100 ha napadené plochy).
Ochrana spočívá v letecké aplikaci insekticidů, kterými se hubí nejmladší vývojová stadia larev (housenic) ploskohřbetek.
Klikoroh borový (Hylobius abietis)
Základní stav
je takový početní stav škůdce, který nepůsobí škody. Jednotlivé slabě poškozené sazenice se vyskytují jen v jednoletých a dvouletých kulturách v počtu do 30 % z celkového počtu.
Zvýšený stav
je takový početní stav škůdce, kdy slabě poškozené sazenice se vyskytují v množství nad 30 % a objevují se silně poškozené sazenice, jejichž výskyt nepřekračuje 20 %.
Kalamitní stav
je takový početní stav škůdce, který způsobuje silné poškození sazenic z více než 20 %.
Základní metody zjišťování výskytu a ochrany
Výskyt škůdce se zjišťuje ve všech nově založených jehličnatých kulturách, a to po dobu nejméně dvou let od jejich založení. Pro posouzení stupně (stavu) výskytu klikoroha se používá především kontrola sazenic pochůzkou, přičemž na 1 ha plochy je nutno prohlédnout alespoň 50 sazenic, nejlépe v několika skupinách. Slabé poškození je charakterizováno porušením maximálně jedné čtvrtiny obvodu kmínku, silné pak rozsahem převyšujícím tuto hodnotu.
Ochrana spočívá v preventivním ošetřování sazenic insekticidy před výsadbou. Při zvýšeném nebo kalamitním stavu se doporučuje provést postřik jednotlivých sazenic insekticidy.

Příloha č. 3 k vyhlášce č. 101/1996 Sb.

Příloha č. 4 k vyhlášce č. 101/1996 Sb.
Vzor služebního odznaku a průkazu lesní stráže



1) § 2 písm. f) zákona č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon).
2) Vyhláška Ministerstva zemědělství č. 84/1996 Sb., o lesním hospodářském plánování.
3) § 34 odst. 4 zákona č. 23/1962 Sb., o myslivosti, ve znění pozdějších předpisů.
4) Zákon č. 61/1964 Sb., o rozvoji rostlinné výroby, ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška Ministerstva zemědělství, lesního a vodního hospodářství a Ministerstva spravedlnosti č. 62/1964 Sb., kterou se vydávají prováděcí předpisy k zákonu o rozvoji rostlinné výroby.
5) § 38 odst. 3 zákona č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon), ve znění pozdějších předpisů.
6) § 11 odst. 1 zákona č. 269/1994 Sb., o Rejstříku trestů.
7) § 77 zákona č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu, ve znění pozdějších předpisů.
8) Vyhláška č. 51/1998 Sb., kterou se stanoví předpoklady pro výkon funkcí vyžadujících zvláštní odbornou způsobilost v okresních úřadech a v obecních úřadech (vyhláška o zvláštní odborné způsobilosti), ve znění vyhlášky č. 121/1999 Sb.
9) Zákon č. 200/1990 Sb., o přestupcích, ve znění pozdějších předpisů.
10) Zákon č. 140/1961 Sb., trestní zákon, ve znění pozdějších předpisů.
11) Zákon č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním (trestní řád), ve znění pozdějších předpisů.
12) Zákon č. 326/2004 Sb., o rostlinolékařské péči a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů.
13) Například zákon č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých souvisejících zákonů (krizový zákon), ve znění pozdějších předpisů.