39/1978 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o Smlouvě mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou o spolupráci a vzájemné pomoci na československo-maďarských státních hranicích

39
VYHLÁŠKA
ministra zahraničních věcí
ze dne 7. dubna 1978
o Smlouvě mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou o spolupráci a vzájemné pomoci na československo-maďarských státních hranicích

Dne 19. listopadu 1976 byla v Praze podepsána Smlouva mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou o spolupráci a vzájemné pomoci na československo-maďarských státních hranicích.
Se Smlouvou vyslovilo souhlas Federální shromáždění Československé socialistické republiky a prezident republiky ji ratifikoval. Ratifikační listiny byly vyměněny v Budapešti dne 2. března 1978.
Podle svého článku 30 Smlouva vstoupila v platnost dnem 1. dubna 1978.
Český text Smlouvy se vyhlašuje současně.

Ministr:
Ing. Chňoupek v. r.


SMLOUVA
mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou o spolupráci a vzájemné pomoci na československo-maďarských státních hranicích
Prezident Československé socialistické republiky a prezidiální rada Maďarské lidové republiky vedeni přáním posílit a dále rozvíjet spolupráci na československo-maďarských státních hranicích, při ochraně státních hranic, kontrole hraničního provozu a při stanovení pravidel pořádku na státních hranicích se rozhodli uzavřít tuto Smlouvu a za tím účelem jmenovali svými zmocněnci:
prezident Československé socialistické republiky
Karla Kropáčka,
náměstka ministra vnitra Československé socialistické republiky,
prezidiální rada Maďarské lidové republiky
Dr. Jánose Kamaru,
státního tajemníka ministerstva vnitra Maďarské lidové republiky,
kteří se po výměně svých plných mocí, jež byly shledány v dobré a náležité formě, dohodli takto:
HLAVA I
Jmenování hlavních hraničních zmocněnců a hraničních zmocněnců
Článek 1
(1) Vláda každé smluvní strany jmenuje k plnění úkolů vyplývajících z této Smlouvy hlavního hraničního zmocněnce a zástupce hlavního hraničního zmocněnce. Hlavní hraniční zmocněnci jmenují potřebný počet hraničních zmocněnců a zástupců hraničních zmocněnců.
(2) Jmenování a odvolání hlavního hraničního zmocněnce se oznamuje diplomatickou cestou. Hlavní hraniční zmocněnci si písemně oznamují jmenování a odvolání svých zástupců, jakož i hraničních zmocněnců a jejich zástupců.
(3) Osoby uvedené v odstavci 1 mohou přizvat k plnění úkolů vyplývajících z této Smlouvy potřebný počet pomocníků a expertů.
(4) Zástupci hlavního hraničního zmocněnce a zástupci hraničních zmocněnců mají stejná práva a povinnosti jako zmocněnci, které zastupují.
(5) Pomocníkům a expertům vydává podle potřeby hlavní hraniční zmocněnec nebo hraniční zmocněnci pověření, ve kterém stanoví jejich práva a povinnosti.
Článek 2
(1) Hlavní hraniční zmocněnci a jejich zástupci, hraniční zmocněnci a jejich zástupci jsou vybaveni průkazem v jazyce českém nebo slovenském a maďarském.
(2) Hlavní hraniční zmocněnci si vymění vzory průkazů uvedených v odstavci 1.
HLAVA II
Úkoly hlavních hraničních zmocněnců a hraničních zmocněnců
Článek 3
Hlavní hraniční zmocněnci zajišťují plnění úkolů vyplývajících z této Smlouvy, zejména:
a) hodnotí všeobecnou situaci v oblasti ochrany státních hranic, kontrole hraničního provozu a pořádku na státních hranicích, spolupráci a vzájemné poskytování pomoci a činí opatření k posílení spolupráce v těchto oblastech;
b) řídí a usměrňují činnost hraničních zmocněnců a jejich spolupráci v oblastech ochrany státních hranic, kontroly hraničního provozu a pořádku na státních hranicích;
c) schvalují zápisy z řádných pracovních porad hraničních zmocněnců;
d) rozhodují v případech, kdy nedošlo k dohodě mezi hraničními zmocněnci anebo tehdy, kdy řešení případu přesahuje působnost hraničních zmocněnců;
e) předávají zvlášť závažné, komplikované nebo sporné případy, na jejichž řešení se nedohodli, spolu se svým vyjádřením k vyřízení diplomatickou cestou;
f) určují způsob, formu a místo předávání osob, domácích zvířat a předmětů;
g) vydávají jednací řád pro svou společnou činnost a pro společnou činnost hraničních zmocněnců.
Článek 4
Hraniční zmocněnci plní zejména tyto úkoly:
a) hodnotí společně s hraničními zmocněnci druhé smluvní strany situaci ve spolupráci a vzájemné pomoci při ochraně státních hranic na hraničních úsecích a provádějí opatření k ujednocení činnosti pohraničních orgánů;
b) informují hraniční zmocněnce druhé smluvní strany o údajně připravovaném nebo uskutečněném přechodu státních hranic bez povolení nebo o osobách, které při pronásledování uprchly na území druhé smluvní strany;
c) informují bezodkladně hraniční zmocněnce druhé smluvní strany o přistání plavidel druhé smluvní strany bez povolení a o přeletu státních hranic letadly nebo o jejich přistání bez povolení;
d) informují bezodkladně hraniční zmocněnce druhé smluvní strany o živelních pohromách, výskytu nakažlivých a nebezpečných nemocí lidí, zvířat a chorob a škůdců rostlin, které se mohou rozšířit na území druhé smluvní strany a o prováděných opatřeních;
e) informují hraniční zmocněnce druhé smluvní strany o pracích prováděných v blízkosti státních hranic, které mohou způsobit škody na území druhé smluvní strany nebo ohrozit život nebo zdraví osob zdržujících se na jejím území, o honech prováděných ve vzdálenosti 1 km od hraniční čáry a o nočním rybolovu v hraničních vodách;
f) činí opatření k předcházení porušení pořádku na státních hranicích a pokud k porušení pořádku došlo, prošetřují tyto případy a společně s hraničními zmocněnci druhé smluvní strany je řeší;
g) projednávají společně s hraničními zmocněnci druhé smluvní strany nároky na náhradu škody vzniklé porušením pořádku na státních hranicích, jakož i nároky na náhradu nákladů uvedených v článku 13 odstavec 2, podle právních předpisů smluvní strany, na jejímž území škoda nebo náklady vznikly, pokud škoda nebo náklady nepřesáhly částku 6800 Kčs nebo 10 000 Ft a podklady k rozhodnutí v této věci předkládají příslušným orgánům. Převyšuje-li škoda nebo náklady uvedené částky, postoupí záležitost spolu se svým vyjádřením k projednání hlavním hraničním zmocněncům;
h) hlavním hraničním zmocněncům předkládají případy porušení pořádku na státních hranicích, na jejichž vyřešení se s hraničními zmocněnci druhé smluvní strany nedohodli;
i) vracejí osoby, které překročily československo-maďarské státní hranice bez povolení nebo přes ně zabloudily a byly zadrženy v jejich blízkosti (s výjimkou osob uvedených v článku 11 odstavec 1), zatoulaná domácí zvířata, předměty získané trestnou činností nebo předměty, které byly přes státní hranice zaneseny působením přírodních sil, jakož i letadla druhé smluvní strany.
HLAVA III
Činnost hlavních hraničních zmocněnců a hraničních zmocněnců
Článek 5
(1) Hlavní hraniční zmocněnci se scházejí jednou za rok, střídavě na území obou smluvních stran na řádných zasedáních, kde projednávají plnění úkolů uvedených v článku 3 písmeno a) a přijímají závěry k plnění dalších úkolů vyplývajících z této Smlouvy.
(2) Návrh programu řádného zasedání je třeba zaslat hlavnímu hraničnímu zmocněnci druhé smluvní strany alespoň patnáct dní před zasedáním.
(3) Z řádného zasedání se vyhotoví zápis v jazyce českém nebo slovenském a maďarském.
(4) Zápis podléhá schválení podle vnitrostátních předpisů smluvních stran a vstoupí v platnost dnem, kdy se hlavní hraniční zmocněnci písemně informují o tomto schválení.
Článek 6
(1) Na žádost kteréhokoliv hlavního hraničního zmocněnce se koná mimořádné zasedání. Návrh programu je třeba zaslat alespoň pět dní před zasedáním.
(2) Zápis z mimořádných zasedání se vyhotovuje, schvaluje a vstupuje v platnost podle článku 5 odstavec 3 a 4.
Článek 7
(1) Řádné pracovní porady hraničních zmocněnců se konají podle potřeby, nejméně však jednou za šest měsíců, střídavě na území obou smluvních stran.
(2) Hraniční zmocněnec té smluvní strany, na jejímž území se řádná pracovní porada bude konat, zašle hraničnímu zmocněnci druhé smluvní strany písemný návrh na její uskutečnění spolu s návrhem programu alespoň pět dní předem. Na návrh je třeba odpovědět do čtyřicetiosmi hodin od jeho převzetí. Hraniční zmocněnec druhé smluvní strany může navrhnout nový termín nebo doplnění návrhu programu řádné pracovní porady.
(3) Z řádné pracovní porady se vyhotoví zápis v jazyce českém nebo slovenském a maďarském.
(4) Zápis schvalují hlavní hraniční zmocněnci a vstoupí v platnost dnem, kdy se hraniční zmocněnci informují o tomto schválení.
(5) V naléhavých případech mohou hraniční zmocněnci učinit potřebná opatření na základě zápisu ještě před jeho schválením.
Článek 8
(1) Mimořádné pracovní porady hraničních zmocněnců se konají za účelem společného prošetřování případů porušení pořádku na státních hranicích na návrh hraničního zmocněnce jedné ze smluvních stran, zpravidla na místě samém. V souvislosti s tím mohou hraniční zmocněnci vyslýchat svědky a experty na území obou smluvních stran. Společné prošetřování nenahrazuje pravomoc soudních nebo správních orgánů smluvních stran.
(2) Z mimořádné pracovní porady se vyhotoví zápis podle článku 7 odstavec 3 a připojí se k němu dokumenty (fotografie, situační plánek, vyjádření svědků apod.). Zápis vstoupí v platnost dnem podpisu hraničními zmocněnci.
(3) Hraniční zmocněnci si na vyžádání nebo z vlastní iniciativy navzájem předají spisy a poznatky potřebné k prošetření porušení pořádku nebo jiných událostí na státních hranicích.
Článek 9
(1) Osoby, které plní úkoly vyplývající z této Smlouvy, mají při jejich plnění na území druhé smluvní strany:
a) zaručenou osobní nedotknutelnost a nedotknutelnost úředních listin, které mají u sebe;
b) právo nosit služební stejnokroj a služební zbraň;
c) právo vzít s sebou potřebné dopravní prostředky a jiné předměty bez dovozního a vývozního cla a jiných poplatků.
(2) Hraniční zmocněnci poskytnou v případě potřeby osobám uvedeným v odstavci 1 pomoc při jejich ubytování, dopravě, jakož i při zajišťování spojení s jejich vlastními orgány.
HLAVA IV
Předávání osob, domácích zvířat a předmětů
Článek 10
(1) Osoby, které překročily československo-maďarské státní hranice bez povolení a byly zadrženy na území druhé smluvní strany v jejich blízkosti, budou předány v době co nejkratší, nejpozději však do čtyřicetiosmi hodin, a to i ve dnech pracovního klidu. Současně s těmito osobami budou předány i předměty, které tyto osoby měly v okamžiku zadržení u sebe a které vyvezly z území druhé smluvní strany. Nebudou však předány předměty a platební prostředky, které pocházejí ze smluvní strany, na jejímž území byly osoby zadrženy.
(2) Osoby, které zabloudily přes státní hranice, je třeba předat co nejdříve.
Článek 11
(1) Nemusí být předány osoby, které:
a) jsou státními občany smluvní strany, na jejímž území byly zadrženy nebo bezdomovci, kteří mají na území této smluvní strany trvalý pobyt;
b) jsou státními občany druhé smluvní strany a kromě překročení státních hranic bez povolení se dopustily jiné protiprávní činnosti podle zákonů té smluvní strany, na jejímž území byly zadrženy;
c) jsou státními občany třetího státu.
(2) Ustanovení o vydávání osob podle platné smluvní úpravy právních vztahů mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou zůstávají nedotčena.
Článek 12
(1) O zaběhnutí domácích zvířat na území druhé smluvní strany je třeba uvědomit hraničního zmocněnce nebo nejbližší pohraniční orgán druhé smluvní strany, aby mohla být učiněna opatření k jejich vyhledání. Nalezená domácí zvířata se oddělí od ostatních domácích zvířat a předávají se podle veterinárních předpisů beze cla a jiných poplatků, zpravidla nejblíže místu, kde byla nalezena.
(2) Za zaběhnutá domácí zvířata, pokud jejich vyhledávání nevedlo k úspěchu, nelze požadovat náhradu.
Článek 13
(1) O předání osob, domácích zvířat nebo předmětů se vyhotoví zápis.
(2) Zápis musí obsahovat i případné náklady spojené s držením zaběhnutých domácích zvířat a s jejich veterinárním ošetřením.
HLAVA V
Provoz na hraničních vodách a na hraničních cestách
Článek 14
(1) Na hraničních vodách se mohou plavit lodi obou smluvních stran v kteroukoliv dobu nerušeně v plné šíři hlavního plavebního koryta.
(2) Služební plavidla obou smluvních stran (Pohraniční stráže, bezpečnostních sborů, celních orgánů, státního odborného dozoru v plavbě a vodohospodářských orgánů) se mohou plavit v kteroukoliv dobu v plné šíři hraničních vod.
(3) Jiná plavidla obou smluvních stran (čluny, motorové čluny, plachetnice atd.) se mohou plavit v hraničních vodách pouze po hraniční čáru od svítání do soumraku.
(4) Plavidla obou smluvních stran plavící se v hraničních vodách musí zachovávat plavební předpisy vydané v dohodě obou smluvních stran.
Článek 15
(1) Na hraničních tocích Dunaje a Tisy mohou služební plavidla Pohraniční stráže, bezpečnostních sborů a vodohospodářských orgánů obou smluvních stran ze služebních důvodů přistát u břehu ležícího na území druhé smluvní strany.
(2) Ostatní plavidla obou smluvních stran mohou přistát u břehu ležícího na území druhé smluvní strany pouze v nebezpečí (vichřice, poškození apod.). Osoba odpovědná za plavidlo je povinna tuto skutečnost okamžitě ohlásit pohraničním nebo pořádkovým orgánům druhé smluvní strany, které jí poskytnou náležitou pomoc.
(3) Přistávání plavidel na mezinárodních vodních cestách se řídí zvláštními předpisy.
Článek 16
(1) Plavidla obou smluvních stran plavící se v hraničních vodách musí být opatřena příslušnými znaky podle platných předpisů.
(2) O označení plavidel se hlavní hraniční zmocněnci navzájem informují.
Článek 17
Ustanovení Úmluvy o režimu plavby na Dunaji, podepsané v Bělehradě dne 18. srpna 1948, zůstávají nedotčena.
Článek 18
(1) Obě smluvní strany mohou nerušeně plavit dříví po celé délce hraničních vod včetně úseků, kde oba břehy patří k území druhé smluvní strany.
(2) Příslušné úřady obou smluvních stran stanoví dobu a pořadí spouštění dříví na vodu a jeho plavení, o čemž se vzájemně vyrozumí alespoň dva měsíce předem; zahájení plavení si oznámí alespoň pět dní předem.
Článek 19
(1) V zájmu zabezpečení plavení dříví příslušné úřady obou smluvních stran mohou dát na podkladě vzájemného ujednání souhlas k tomu, aby osoby mohly vystoupit na břeh druhé smluvní strany a zřizovat přechodná opatření k plavení, ke spouštění na vodu nebo k očištění břehů od plaveného dříví.
(2) O době a místě vystoupení osob na břeh druhé smluvní strany k provedení prací podle odstavce 1 se zástupci příslušných úřadů obou smluvních stran dohodnou alespoň pět dní předem.
(3) Osoby plavící dříví a dříví plavené na hraničních vodách podléhají celní kontrole.
Článek 20
(1) Každé plavené dříví se zvláštním způsobem označí. Příslušné úřady obou smluvních stran stanoví na základě vzájemného ujednání vzory označení a vzájemně si je vymění.
(2) Jestliže se stahuje kůra plaveného dříví, nesmí se dostat do koryt hraničních toků.
Článek 21
Příslušné úřady obou smluvních stran jsou povinny informovat o opatřeních provedených podle článku 18 odstavec 2, článku 19 odstavec 2 a článku 20 odstavec 1 příslušného hraničního zmocněnce své smluvní strany.
Článek 22
Na hraničních cestách je možno užívat celé jejich šířky; příslušné orgány smluvních stran mohou po předchozí dohodě nařídit omezení provozu podle svých předpisů.
HLAVA VI
Rybolov, myslivost a provádění prací v blízkosti státních hranic
Článek 23
(1) Rybolov v hraničních vodách je povolen až po hraniční čáru.
(2) Výlov ryb, zarybňování a vodohospodářská opatření na hraničních vodách upravuje zvláštní smlouva.
Článek 24
Smluvní strany zajistí, aby při výkonu myslivosti v blízkosti státních hranic nedocházelo k narušení území druhé smluvní strany, jakož i k ohrožení života nebo zdraví osob zdržujících se na území druhé smluvní strany.
Článek 25
(1) Smluvní strany zajistí, aby při provádění prací (měření, těžba, zemědělské a lesní práce apod.) v blízkosti státních hranic nedocházelo ke škodám na území druhé smluvní strany, jakož i k ohrožení života nebo zdraví osob zdržujících se na území druhé smluvní strany.
(2) Smluvní strany zajistí, aby na jejich území nebyla do vzdálenosti dvaceti metrů od státních hranic prováděna povrchová těžba, pokud zvláštní smlouva nestanoví jinak.
(3) Smluvní strany zajistí, aby nevznikla překážka odtoku velkých vod a učiní opatření k zamezení rozšíření požáru na území druhé smluvní strany.
(4) Hrozí-li nebezpečí rozšíření požáru na území druhé smluvní strany, je nutno o tom bezodkladně vyrozumět její pohraniční nebo pořádkové orgány, aby mohly učinit příslušná opatření, popřípadě poskytnout pomoc při hašení.
HLAVA VII
Mimořádné překračování státních hranic
Článek 26
(1) Při živelních pohromách, k nimž došlo na území jedné smluvní strany v blízkosti státních hranic, mohou záchranné oddíly druhé smluvní strany překročit státní hranice bez cestovních dokladů, pokud byly požádány o pomoc příslušnými orgány smluvní strany, na jejímž území k živelné pohromě došlo. Zprostředkování takové žádosti provádějí hraniční zmocněnci.
(2) Při požárech, k nimž došlo na území jedné smluvní strany v blízkosti státních hranic, mohou požární oddíly druhé smluvní strany, pokud hrozí rozšíření požáru na území druhé smluvní strany, překročit státní hranice bez cestovních dokladů a zasahovat, i když nebyly požádány o pomoc.
(3) Státní hranice mohou překročit bez cestovních dokladů také pracovníci zdravotní nebo veterinární služby, pokud byli požádáni o pomoc.
(4) Osoby uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku mohou překročit státní hranice na kterémkoliv místě a jsou oprávněny zdržovat se na území druhé smluvní strany, pokud je jich tam nezbytně třeba. Mohou s sebou vzít bez zvláštního povolení potřebný materiál a prostředky. Při návratu zpravidla použijí nejbližšího hraničního přechodu.
(5) Při živelních pohromách nebo při jiných případech ohrožení života nebo zdraví osob v blízkosti státních hranic mohou ohrožené osoby překročit státní hranice na kterémkoliv místě bez cestovních dokladů. Jsou však povinny se neprodleně hlásit u příslušných místních orgánů.
HLAVA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 27
Význam pojmů používaných v této Smlouvě je následující:
a) státní hranice – je souvislá řada svislých myšlených rovin, které oddělují území Československé socialistické republiky a Maďarské lidové republiky, jakož i svislým směrem vzdušný prostor nad zemským povrchem a prostor pod zemským povrchem;
b) hraniční čára – je průsečnice státních hranic se zemským povrchem, která je v terénu obvykle vyznačena hraničními znaky;
c) hraniční úsek – je část hraniční čáry, na níž působí hraniční zmocněnec;
d) hraniční vody – jsou úseky řek a jiných přírodních vodních toků, jakož i kanálů, jimiž probíhají státní hranice (hraniční toky), jakož i povrchové a podzemní vody v profilech, kde je přetínají státní hranice;
e) hraniční cesta – je cesta nebo úsek cesty, jejímž středem probíhá hraniční čára;
f) pohraniční orgány – jsou orgány podřízené federálnímu ministerstvu vnitra v Československé socialistické republice nebo ministerstvu vnitra Maďarské lidové republiky, které provádějí ochranu státních hranic a kontrolu hraničního provozu;
g) pořádkové orgány – jsou orgány plnící úkoly související s ochranou veřejného pořádku, dopravy a vodního režimu;
h) kontrola hraničního provozu – je kontrola, kterou provádějí pohraniční orgány při překračování státních hranic osobami a dopravními prostředky;
i) hraniční přechod – je železniční stanice, část silnice nebo přístav určený pro veřejný cestovní ruch, kde se uskutečňuje odbavování osob a dopravních prostředků při překračování státních hranic.
Článek 28
Každá smluvní strana hradí své výdaje v souvislosti s plněním úkolů vyplývajících z této Smlouvy.
Článek 29
Výši částek uvedených v článku 4 písmeno g) mohou vlády smluvních stran změnit diplomatickou cestou.
Článek 30
(1) Tato Smlouva bude ratifikována a vstoupí v platnost třicátým dnem ode dne výměny ratifikačních listin. Výměna ratifikačních listin se uskuteční v Budapešti.
(2) Tato Smlouva se sjednává na neurčitou dobu. Smluvní strany ji mohou vypovědět diplomatickou cestou, přičemž Smlouva pozbude platnosti uplynutím šesti měsíců ode dne výpovědi.
(3) Vstupem této Smlouvy v platnost pozbude platnosti Dohoda mezi vládou Československé republiky a vládou Maďarské lidové republiky o hraničních zmocněncích ze dne 13. října 1956, ustanovení článků 10–12, 16–18 a 22–24 Smlouvy mezi Československou republikou a Maďarskou lidovou republikou o úpravě režimu na státních hranicích ze dne 13. října 1956 včetně bodů VI a VII Závěrečného protokolu k této Smlouvě a ustanovení článku 15 Dohody mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Maďarské lidové republiky o úpravě pohraničního styku ze dne 16. října 1962.
Dáno v Praze dne 19. listopadu 1976 ve dvou vyhotoveních, každé v jazyce českém a maďarském, přičemž obě znění mají stejnou platnost.
Na důkaz toho zmocněnci tuto Smlouvu podepsali a opatřili ji svými pečetěmi.
Z plné moci
prezidenta Československé
socialistické republiky:
gen. Kropáček v. r.
Z plné moci
prezidiální rady
Maďarské lidové republiky:
Kamara v. r.