241/1949 Sb.
Vyhláška o Dohovore o režime plavby na Dunaji medzi republikou Československou, Sväzom sovietských socialistických republík, Ľudovou republikou Bulharskou, republikou Maďarskou, Ľudovou republikou Rumunskou, Sovietskou socialistickou republikou Ukrajinskou a Federatívnou ľudovou republikou Juhoslávie, podpísanom v Belehrade dňa 18. augusta 1948

241
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 2. září 1949
o Úmluvě o režimu plavby na Dunaji mezi republikou Československou, Svazem sovětských socialistických republik, Lidovou republikou Bulharskou, republikou Maďarskou, Lidovou republikou Rumunskou, Sovětskou socialistickou republikou Ukrajinskou a Federativní lidovou republikou Jugoslavií, podepsané v Bělehradě dne 18. srpna 1948.*)
Mezi republikou Československou, Svazem sovětských socialistických republik, Lidovou republikou Bulharskou, republikou Maďarskou, Lidovou republikou Rumunskou, Sovětskou socialistickou republikou Ukrajinskou a Federativní lidovou republikou Jugoslavií byla v Bělehradě dne 18. srpna 1948 sjednána Úmluva o režimu plavby na Dunaji s Přílohami I, II a Dodatkovým protokolem z téhož dne. Úmluva s Přílohami I, II a Dodatkovým protokolem byla schválena Národním shromážděním dne 2. prosince 1948 a ratifikována presidentem republiky dne 28. ledna 1949.
Ratifikační listiny uložily podle čl. 47 Úmluvy u jugoslávské vlády tyto státy:

Československo 21. února 1949, Bulharsko 22. února 1949, Jugoslavie 23. února 1949, Rumunsko 5. března 1949, Maďarsko 14. března 1949, Sovětský svaz 11. května 1949, Sovětská Ukrajina 14. května 1949.
Podle čl. 47 nabyla Úmluva platnosti dne 11. května 1949, t. j. po složení šesté ratifikační listiny.
Text Úmluvy s Přílohami I, II a s Dodatkovým protokolem a jich slovenský překlad se vyhlašuje v příloze k Sbírce zákonů.**)

Dr. Clementis v. r.


DOHOVOR
o režime plavby na Dunaji
Jménem republiky Československé!
Klement Gottwald, president republiky Československé, všem, kteří tento list čísti nebo čtouce slyšeti budou, pozdravení.
Jménem republiky Československé, Svazu Sovětských Socialistických Republik, Lidové republiky Bulharské, republiky Maďarské, Lidové republiky Rumunské, Sovětské socialistické Republiky Ukrajinské a Federativní lidové republiky Jugoslavie byla sjednána tato úmluva o režimu plavby na Dunaji s přílohami I, II, a dodatkovým protokolem:
Shlédnuvše a prozkoumavše tuto úmluvu s přílohami I, II a dodatkovým protokolem a vědouce, že národní shromáždění republiky Československé s nimi souhlasí, prohlašujeme je za schváleny, přijaty, potvrzeny a utvrzeny a mocí listu tohoto podepsaného naší rukou vlastní je schvalujeme, přijímáme, potvrzujeme a utvrzujeme, slibujíce slovem svým, jménem republiky Československé, že je pevně a neporušitelně zachováme a nedopustíme, aby proti nim jednáno bylo z jakékoli příčiny a jakýmkoli vymyšleným způsobem.
Tomu na svědomí jsme tento list vyhotoviti kázali a k němu pečeť republiky Československé přitisknouti dali.
Jenž jest dán na Hradě pražském dne 28. ledna léta tisícího devítistého čtyřicátého devátého.
President republiky Československé:
Gottwald v. r. L. S.
Ministr zahraničních věcí:
Dr. V. Clementis v. r.
Preklad
Dohovor o režime plavby na Dunaji
Sväz Sovietskych Socialistických Republík, Ľudová Republika Bulharská, Republika Maďarská, Ľudová Republika Rumunská, Ukrajinská Sovietska Socialistická Republika, Republika Československá a Federatívna Ľudová Republika Juhoslávie,
Vzhľadom na rozhodnutie Rady Ministrov Zahraničných Vecí z 12. decembra 1946, aby bola svolaná Konferencia zástupcov, v tomto rozhodnutí uvedených štátov, na vypracovanie nového Dohovoru o režime plavby na Dunaji a
V snahe zaistiť slobodnú plavbu na Dunaji v súlade so záujmami a svrchovanými právami podunajských krajín, ako aj posilniť hospodárske a kultúrne sväzky podunajských krajín medzi sebou a s inými krajinami,
Rozhodly sa uzavrieť Dohovor o režime plavby na Dunaji a za tým účelom vymenovaly podpísaných splnomocnencov, ktorí po predložení svojich plnomocenstiev, uznaných v poriadku a náležitej forme, dohodli sa o nasledujúcom:
KAPITOLA I
Všeobecné ustanovenia
Čl. 1
Plavba na Dunaji bude slobodnou a otvorenou pre občanov, obchodné lode a tovar všetkých štátov na podklade rovnosti, pokiaľ sa týka prístavných poplatkov a poplatkov plavebných, a za podmienok, ktorými je upravená obchodná plavba. Horeuvedené ustanovenia nebude však možné použiť na dopravu medzi prístavmi toho istého štátu.
Čl. 2
Režim zriadený týmto Dohovorom platí pre splavnú časť rieky Dunaja od Ulmu k Čiernemu moru cez rameno Sulinské s prístupom k Čiernemu moru Sulinským kanálom.
Čl. 3
Podunajské štáty sa zaväzujú udržiavať svoje úseky Dunaja v stave splavnom pre riečne a na patričných úsekoch pre námorné lode, vykonávať práce potrebné na zaistenie a zlepšenie podmienok plavby, ako aj nerobiť ťažkosti alebo prekážky plavbe na splavných tokoch Dunaja. Podunajské štáty budú sa radiť o veciach, uvedených v tomto článku, s Dunajskou komisiou (viď čl. 5 nižšie).
Pobrežné štáty môžu podnikať vo svojich hraniciach práce na zaistenie plavby, ktorých vykonanie je potrebné vzhľadom na to, že nastaly naliehavé a nepredvídané okolnosti. Štáty oznámia Komisii dôvody, ktoré vyvolaly tieto práce a predložia stručný opis týchto prác.
Čl. 4
V prípade, že niektorý podunajský štát nebude môcť sám podniknúť práce, spadajúce do jeho územnej kompetencie a potrebné pre zaistenie normálnej plavby, bude povinnosťou tohto štátu dať ich vykonať Dunajskou komisiou (čl. 5) za podmienok ňou určených bez práva sveriť vykonanie týchto prác inému štátu, s výnimkou tej časti riečneho toku, ktorá tvorí hranicu toho ktorého štátu. V tomto poslednom prípade Komisia určí podmienky vykonania týchto prác.
Podunajské štáty sa zaväzujú poskytnúť všemožnú pomoc Komisii alebo štátu, vykonávajúcemu zmienené práce.
KAPITOLA II
Organizačné ustanovenia
ČASŤ I
Dunajská komisia
Čl. 5
Zriaďuje sa Dunajská komisia, v ďalšom označená „Komisia“, složená zo zástupcov podunajských krajín, a to po jednom za každú krajinu.
Čl. 6
Komisia zvolí zo svojich členov predsedu, podpredsedu a tajomníka na čas troch rokov.
Čl. 7
Komisia určí čas svojich zasadaní a svoj spravovací poriadok.
Prvá schôdzka Komisie sa má konať do šiestich mesiacov odo dňa platnosti tohoto Dohovoru.
Čl. 8
Právomoc Komisie vzťahuje sa na Dunaj, ako je definovaný v článku 2.
Do právomoci Komisie patrí:
a) bdieť nad vykonávaním ustanovení tohoto Dohovoru;
b) vypracovať na základe návrhov a projektov predložených dunajskými štátmi a osobitnými riečnymi Administráciami (čl. 20 a 21) celkový plán veľkých prác v záujme plavby, ako aj sostaviť všeobecný preliminár výdavkov, spojených s týmito prácami;
c) vykonávať práce v prípadoch, predvídaných v článku 4;
d) dávať rady a odporúčania podunajským štátom ohľadom prevádzania prác, uvedených v bode „b“ tohto článku so zreteľom na technické a hospodárske záujmy, plány a možnosti príslušných štátov;
e) dávať rady a odporúčania osobitným riečnym Administráciám (čl. 20 a 21) a vykonávať výmenu informácií s týmito Administráciami;
f) vytvoriť na celom splavnom toku Dunaja jednotný systém navigačného dopravného zariadenia a určiť, so zreteľom na osobitné podmienky jednotlivých úsekov, základné predpisy pre plavbu na Dunaji, včítane služby lodivodnej;
g) sjednotiť pravidlá riečneho dozoru;
h) koordinovať hydrometeorologickú službu na Dunaji, vydávať jednotný hydrologický bulletin a krátkodobé i dlhodobé hydrologické predpovede pre Dunaj;
i) shromažďovať štatistické údaje o plavbe na Dunaji, pokiaľ ide o otázky spadajúce do právomoci Komisie;
j) vydávať pre potrebu plavby lodivodné príručky, navigačné mapy a atlasy;
k) sostavovať a schvaľovať rozpočet Komisie, ako aj ustanovovať a vyberávať poplatky, o ktorých je reč v článku 10.
Čl. 9
Aby mohla plniť úlohy, uvedené v predchádzajúcom článku, Komisia má poruke sekretariát a potrebný aparát, ktorých personál sa prijíma z občanov podunajských štátov.
Komisii samej prislúcha organizovať svoj sekretariát a svoj aparát.
Čl. 10
Komisia sostavuje svoj rozpočet a schvaľuje ho väčšinou hlasov svojich členov. Do rozpočtu majú byť pojaté výdavky potrebné na udržiavanie Komisie a jej aparátu, ktoré budú kryté príspevkami podunajských štátov, splatnými každoročne v rovnakej výške pre každý štát.
Na zaokrytie výdavkov pre vykonávanie osobitných prác, zabezpečujúcich náležitý stav plavby alebo jej zlepšenie, Komisia môže ustanoviť osobitné poplatky.
Čl. 11
Komisia rozhoduje väčšinou hlasov prítomných členov, okrem prípadov osobitne uvedených v tomto Dohovore (čl. 10, 12 a 13).
Quorum Komisie je päť členov.
Čl. 12
Rozhodnutia Komisie v otázkach, uvedených v bodoch b), c), f) a g) článku 8, musia sa stať väčšinou hlasov všetkých členov Komisie, ale bez toho, žeby bol majorizovaný štát, na území ktorého majú byť vykonané práce.
Čl. 13
Sídlom Komisie je Galac.
Komisia však môže zmeniť svoje sídlo usnesením väčšiny hlasov všetkých členov.
Čl. 14
Komisia je právnickou osobou v súlade so zákonmi štátu, v ktorom má sídlo.
Čl. 15
Ruština a francúzština sú úradnými jazykmi Komisie.
Čl. 16
Členovia Komisie a ňou splnomocnení činovníci požívajú diplomatickú imunitu. Úradné miestnosti, archívy a dokumenty každého druhu, patriace Komisii, sú nedotknuteľné.
Čl. 17
Úradníci Komisie, ktorí sú na to splnomocnení, informujú príslušné úrady podunajských štátov o porušení plavebných a zdravotných predpisov, ako aj o porušení predpisov riečneho dozoru, o ktorom sa Komisia dozvie. Príslušné úrady budú povinné so svojej strany informovať Komisiu o opatreniach, ktoré boly vykonané v súvislosti so zmienenými informáciami o porušení predpisov.
Čl. 18
Komisia má svoju pečiatku a vlajku, ktorá sa vztyčuje na jej úradovniach a jej plavidlách.
Čl. 19
Podunajské štáty sú povinné poskytnúť pomoc Komisii, ako aj jej úradníkom a jej personálu v miere potrebnej na vykonávanie záväzkov, vyplývajúcich im z tohto Dohovoru.
Títo úradníci a tento personál budú oprávnení pri vykonávaní svojho úradného poslania voľne sa pohybovať po rieke a v prístavoch v rámci právomoci Komisie s podmienkou, že budú dodržiavať zákony príslušného štátu.
ČASŤ II
Osobitné riečne Administrácie
Čl. 20
Na dolnom toku Dunaja (od ústia Sulinského kanálu do Braily včítane) zriaďuje sa osobitná riečna Administrácia na vykonávanie hydrotechnických prác a na reguláciu plavby, skladajúca sa zo zástupcov priľahlých pobrežných štátov (Ľudovej Republiky Rumunskej a Sväzu Sovietskych Socialistických Republík).
Táto Administrácia pôsobí na základe dohody medzi vládami krajín, ktoré sú jej členmi.
Sídlom Administrácie je Galac.
Čl. 21
V úseku Železnej Brány (od Vincea po Kostol na pravom brehu a od Moldova Veche po Turnu-Severin na ľavom brehu Dunaja) zriaďuje sa osobitná riečna Administrácia Železnej Brány, skladajúca sa zo zástupcov Ľudovej Republiky Rumunska a Federatívnej Ľudovej Republiky Juhoslávie, na vykonávanie hydrotechnických prác a na reguláciu plavby na tomto úseku.
Táto Administrácia pôsobí na základe dohody medzi vládami krajín, ktoré sú jej členmi.
Sídlom Administrácie je Oršova a Tekija.
Čl. 22
Dohody o osobitných riečnych Administráciách (ďalej označovaných „Administrácie“), uvedené v článku 20 a 21, predkladajú sa Komisii na vedomie.
KAPITOLA III
Plavebný režim
ČASŤ I
Plavba
Čl. 23
Plavba na dolnom toku Dunaja a v úseku Železnej Brány prevádza sa v súlade s plavebnými pravidlami, ustanovenými Administráciami príslušných úsekov. Plavba na ostatných úsekoch Dunaja prevádza sa v súlade s pravidlami ustanovenými príslušnými podunajskými krajinami, územím ktorých preteká Dunaj a v tých úsekoch, kde brehy Dunaja patria dvom rozličným štátom, v súlade s pravidlami ustanovenými dohodou medzi týmito štátmi.
Pri určení plavebných pravidiel budú pre podunajské štáty a Administrácie smerodajné základné ustanovenia o plavbe na Dunaji určené Komisiou.
Čl. 24
Lode, plávajúce po Dunaji, majú - pridržiavajúc sa pravidiel, vydaných príslušnými podunajskými štátmi - právo vstupovať do prístavov, tam vykonávať naloďovacie a vyloďovacie operácie, naloďovať a vyloďovať cestujúcich, ako i zásobovať sa palivom, doplňovať bežné potreby atď.
Čl. 25
Preprava cestujúcich a tovaru v miestnej doprave a preprava medzi prístavmi tohože štátu môže sa vykonávať loďami, plávajúcimi pod cudzou vlajkou, len, keď sa zachovávajú predpisy tohto štátu.
Čl. 26
Zdravotné a policajné predpisy na Dunaji majú sa vykonávať bez diskriminácie z dôvodov národnej príslušnosti lodí, miesta vyplávania a určenia, alebo z akéhokoľvek iného dôvodu.
Funkciu colného, zdravotného a riečneho dozoru na Dunaji vykonávajú podunajské štáty, ktoré informujú Komisiu o nimi vydaných pravidlách, aby Komisia mohla byť nápomocná na sjednotenie colných a zdravotných pravidiel a aby mohla urobiť sjednotenie pravidiel riečného dozoru (čl. 8. „g“).
Colné, zdravotné a policajné pravidlá majú byť také, aby neprekážaly plavbe.
Čl. 27
Pri prechode tranzitného tovaru úsekmi, na ktorých obidva brehy rieky Dunaja patria tomuže štátu, má dotyčný štát právo zapečatiť tranzitný tovar alebo dať tento tovar pod kontrolu colného dozoru. Pritom má dotyčný štát právo požadovať od kapitána alebo prevodzovateľa lode písomnú deklaráciu len o tom, či preváža tovar, ktorého dovoz je dotyčným štátom zakázaný, ale nemá právo zakázať tranzit tohto tovaru. Tieto formality nemôžu byť dôvodom ani prehliadky tovaru, ani spomalenia tranzitu. Za predloženie nesprávnej deklarácie zodpovedá kapitán alebo prevodzovateľ lode podľa zákonov štátu, ktorému deklarácia bola urobená.
Ak tvorí rieka Dunaj hranicu medzi dvoma štátmi, oslobodzujú sa lode, plte, cestujúci a tranzitný tovar od všetkých colných formalít pri plavbe po rieke.
Čl. 28
Plavidlá, určené podunajskými štátmi pre službu riečného dozoru (riečna polícia), sú povinné nosiť svoju štátnu vlajku a okrem toho byť označené jednotným rozpoznávacím znakom; ich opis a čísla musia sa oznámiť Komisii. Plavba týchto plavidiel po Dunaji tak isto ako colných plavidiel všetkých podunajských krajín je prípustná len v rámci hraníc krajiny, pod vlajkou ktorej plavidlo pláva, a okrem týchto hraníc len so súhlasom príslušných podunajských štátov.
Čl. 29
Lodiam, plávajúcim po Dunaji, dáva sa možnosť používať ako lodné rádiostanice, tak i pobrežné spojovacie prostriedky potrebné na navigáciu.
Čl. 30
Plavba po Dunaji je zakázaná vojnovým plavidlám všetkých nepodunajských štátov.
Plavba vojnových plavidiel podunajských štátov po Dunaji i za hranicami krajiny, pod vlajkou ktorej plavidlo pláva, môže sa uskutočniť iba na základe dohody medzi interesovanými podunajskými štátmi.
ČASŤ II
Služba lodivodná
Čl. 31
Na dolnom toku Dunaja a v úseku Železnej Brány ustanovujú sa sbory lodivodov, podriadené príslušným Administráciám (čl. 22).
Pravidlá pre lodivodnú službu určia Administrácie v súlade so základnými predpismi o plavbe na Dunaji (čl. 8 „f“) a oznamujú ich Komisii.
Čl. 32
Vedenie lodí na dolnom toku Dunaja a v úseku Železnej Brány koná sa lodivodmi, ktorí sú členmi príslušných lodivodných sborov, alebo lodivodmi, ktorí složili skúšku u orgánov príslušnej riečnej Administrácie a ktorí boli pripustení dotyčnou Administráciou na vedenie lodí.
Čl. 33
Personál lodivodných sborov sa prijíma z občanov podunajských krajin, ktoré sú členmi príslušných Administrácií. Poradie prijímania je určené osobitnými dohodami medzi vyššie uvedenými členmi týchto Administrácií (čl. 20 a 21).
KAPITOLA IV
Spôsob krytia výdavkov na zaistenie plavby
Čl. 34
Financovanie hydrotechnických prác na Dunaji, vykonávaných podunajskými krajinami podľa článku 3 tohto Dohovoru, vykonávajú príslušné podunajské krajiny.
Financovanie prác uvedených v článku 8 „c“ vykonáva Komisia.
Čl. 35
Na krytie výdavkov potrebných pre zaistenie plavby môžu podunajské štáty po dohode s Komisiou ustáliť plavebné poplatky, vyberané z plavidiel, ktorých výška sa určuje podľa udržovacích nákladov a podľa výdavkov na práce, uvedené v článku 34.
Čl. 36
Na krytie výdavkov pre zaistenie plavby a na vykonanie prác, vykonávaných Administráciami, určí Administrácia osobitné poplatky vyberané z plavidiel, plávajúcich v úsekoch medzi ústím Sulinského prieplavu a Brailou a od Vincea po Kostol na pravom brehu a od Moldava Veche po Turnu-Severin na ľavom brehu Dunaja.
Administrácie informujú Komisiu o osobitných poplatkoch, ktoré zaviedly, a o spôsobe ich vyberania.
Čl. 37
Celkové sumy špeciálnych, navigačných a osobitných poplatkov, vyberaných Komisiou, podunajskými štátmi a Administráciami, nemajú vynášať zisk.
Čl. 38
Spôsob vyberania špeciálnych, navigačných a osobitných poplatkov sa určí smernicami, vypracovanými podľa kompetencie Komisiou, podunajskými štátmi a Administráciami. Smernice vydávané podunajskými štátmi a Administráciami treba dohodnúť s Komisiou.
Výpočet poplatkov sa robí podľa tonáže plavidiel.
Čl. 39
Vykonávanie prác a rozdelenie nákladov na prevedenie týchto prác na úsekoch Dunaja, ktoré tvoria štátnu hranicu, upravuje sa dohodou medzi príslušnými pohraničnými štátmi.
Čl. 40
Prístavné poplatky z plavidiel vyberajú orgány príslušných podunajských štátov. Tu sa nepripustí žiadna diskriminácia z dôvodov národnej príslušnosti plavidla, miesta vyplávania alebo miesta určenia, alebo z akýchkoľvek dôvodov.
Čl. 41
Plavidlá, plávajúce do prístavu za účelom vykonávania naloďovacích alebo vyloďovacích prác, sú oprávnené používať mechanické zariadenia naloďovacie alebo vyloďovacie, náradia, skladištia, skladištné priestory atď., na základe dohôd s príslušnými dopravnými a zasielateľskými inštitúciami.
Pri určení výšky poplatkov za vykonané práce sa nepripustí diskriminácia.
Výhody, poskytnuté podľa obchodných zvyklostí s ohľadom na rozsah prác a povahu tovaru, nebudú sa považovať za diskrimináciu.
Čl. 42
Nebudú určené žiadne poplatky za tranzit ako taký pre lode, plte, cestujúcich a tovar.
Čl. 43
Tarify lodivodných poplatkov na dolnom toku Dunaja a v úseku Železnej Brány určia príslušné Administrácie a oznámia ich Komisii.
KAPITOLA V
Záverečné ustanovenia
Čl. 44
V tomto Dohovore výrazy „podunajský štát“ alebo „podunajská krajina“ znamenajú štát, ktorý má aspoň jeden breh Dunaja v smysle článku 2.
Čl. 45
Akýkoľvek spor medzi signatármi tohto Dohovoru o aplikácii a výklade tohto Dohovoru, ktorý by nebol urovnaný cestou priamych rokovaní, bude na žiadosť ktorejkoľvek zo sporných strán predložený na rozhodnutie smierčej komisii, skladajúcej sa z členov ustanovených po jednom za každú sporovú stranu a z jedného člena, ustanoveného predsedom Dunajskej komisie, z občanov štátov, nezúčastnených vo spore, a v prípade, že predseda Komisie je občanom štátu zúčastneného vo spore, vymenovanie vykoná Dunajská komisia.
Rozhodnutie smierčej komisie uznáva sa za konečné a závazné pre sporné strany.
Čl. 46
Tento Dohovor môže byť revidovaný na žiadosť väčšiny signatárnych štátov. Taká žiadosť sa doručí vláde Ľudovej Federatívnej Republiky Juhoslávie, ktorá v najkratšej lehote pozve na Konferenciu všetky štáty, ktoré podpísaly tento Dohovor. Zrevidované ustanovenia vstúpia do platnosti až po složení ratifikačných listín šiestich signatárnych štátov.
Čl. 47
Tento Dohovor s Prílohami, ktorého ruské a francúzske texty sú autentické, podlieha ratifikácii a vstúpi do platnosti po složení šiestich ratifikačných listín. Ratifikačné listiny odovzdajú sa do úschovy vláde Ľudovej Federatívnej Republiky Juhoslávie, v archívoch ktorej sa uloží pôvodný exemplár tohto Dohovoru.
Vláda Ľudovej Federatívnej Republiky Juhoslávie zašle všetkým signatárnym štátom po jednom overenom odpise pôvodného exemplára a bude informovať signatárov Dohovoru o ratifikačných listinách, odovzdaných do úschovy, v poradí, v akom ich dostane.

Príloha I
O prijatí Rakúska za člena Dunajskej komisie
1. Zástupca Rakúska bude prijatý za člena Dunajskej komisie po vyriešení otázky Smluvy s Rakúskom.
2. Táto Príloha vstúpi do platnosti súčasne s Dohovorom o režime plavby na Dunaji a bude integrujúcou časťou tohto Dohovoru.

Príloha II
O úseku Gabčíkovo-Gönyü
Čo sa týka prác, potrebných na zaistenie normálnych podmienok plavby v úseku Gabčíkovo-Gönyü (od km 1821 až do km 1791), Smluvné Strany shodne uznávajú, že je vo všeobecnom záujme udržovať tento úsek v dobrom stave splavnosti, a že práce, potrebné na ten účel, presahujú vysoko to, čo by bolo možné rozumne vyžadovať od príslušných pobrežných štátov.
V dôsledku toho bolo dohodnuté, že Dunajská komisia prerokuje a rozhodne otázku, či bude potrebné na dosiahnutie tohto účelu zriadiť pre tento úsek osobitnú riečnu Administráciu, obdobnú Administráciám, ktoré predvídajú články 20 a 21, alebo či by postačovalo použiť ustanovenia článkov 4 a 34 (ods. 2) tohto Dohovoru.
Ustanovenia analogické článku 20 tohto Dohovoru, ktorého integrujúcou časťou je táto príloha, použijú sa vtedy, keď sa Administrácia zriadi.
Na svedomie toho nižšie uvedení splnomocnenci podpísali tento Dohovor a pripojili k nemu svoje pečiatky.
Dané v meste Belehrade 18. augusta tisíc deväťsto štyridsať osem.
Za Sväz Sovietskych Socialistických Republík
VYŠINSKIJ
Za Ľudovú Republiku Bulharskú
KAMENOV
Za Republiku Maďarskú
MOLNÁR
Za Ľudovú Republiku Rumunskú
ANA PAUKER
Za Sovietsku Socialistickú Republiku
Ukrajinskú
BARANOVSKIJ
Za Československú republiku
CLEMENTIS
Za Federatívnu Ľudovú Republiku Juhoslávie
BEBLER

DODATKOVÝ PROTOKOL
k dohovoru o režime plavby na Dunaji podpísaný v Belehrade dňa 18. augusta 1948
1. Konštatuje sa, že režim plavby na Dunaji predtým platný, ako aj akty, odvolávajúce sa na zriadenie tohto režimu, najmä Dohovor podpísaný v Paríži dňa 23. júla 1921, stratily platnosť.
2. Všetok majetok, ktorý patril bývalej Europskej dunajskej komisii, sa prenáša na osobitnú riečnu Administráciu na dolnom toku Dunaja, utvorenú podľa článku 20 Dohovoru, ku ktorému sa vzťahuje tento Protokol.
3. Bolo dohodnuté, že všetky záväzky bývalej Europskej dunajskej komisie, týkajúce sa splatenia úverov, ktoré jej boly poskytnuté Veľkou Britániou, Francúzskom, Ruskom a inými štátmi, považujú sa za umorené.
4. Záväzky bývalej Medzinárodnej dunajskej komisie tak isto ako záväzky bývalej Administrácie Železnej Brány a Kataraktov, ako i príslušné záruky považujú sa za umorené.
5. Nelikvidovaný majetok bývalej Medzinárodnej dunajskej komisie sa prenáša na Dunajskú komisiu, predvídanú článkom 5 Dohovoru, ku ktorému sa vzťahuje tento Protokol. Časť majetku bývalej Medzinárodnej dunajskej komisie, daná k dispozícii bývalej Administrácii Železnej Brány a Kataraktov a všetok majetok bývalej Administrácie Železnej Brány a Kataraktov prenášajú sa na osobitnú riečnu Administráciu Železnej Brány, utvorenú v shode s článkom 21 Dohovoru, ku ktorému sa vzťahuje tento Protokol.
Dané v meste Belehrade 18. augusta 1948.
Za Sväz Sovietskych Socialistických Republík
VYŠINSKIJ
Za Ľudovú Republiku Bulharskú
KAMENOV
Za Republiku Maďarskú
MOLNÁR
Za Ľudovú Republiku Rumunskú
ANA PAUKER
Za Sovietsku Socialistickú Republiku
Ukrajinskú
BARANOVSKIJ
Za Československú republiku
CLEMENTIS
Za Federatívnu Ľudovú Republiku Juhoslávie
BEBLER
Tento odpis je overený súhlasne jediným exemplárom Dohovoru o režime plavby na Dunaji, spísaným v jazykoch francúzskom a ruskom a podpísaným v Belehrade dňa 18. augusta jeden tisíc deväťsto štyridsať osem, ktorý je uložený v archívu Federatívnej ľudovej republiky Juhoslávie.
Námestník ministra zahraničných vecí:
L. Mattes

*) Úřední české znění vyhlášeno v příloze Sbírky na str. 365.
**) Na straně 367.