167/1954 Ú. l.
Vyhláška ministrů financí a zemědělství o státní podpoře při živelních pohromách.

167.
VYHLÁŠKA
ministrů financí a zemědělství
ze dne 30. července 1954
o státní podpoře při živelních pohromách.
Ministři financí a zemědělství stanoví v dohodě se státním úřadem plánovacím podle § 4 zákona č. 27/1950 Sb., o státní podpoře při živelních pohromách (dále jen „zákon”):

Škody, na které lze podpory poskytnout.
§ 1.
(1) Státní podporu lze poskytnout osobám, které utrpěly živelní pohromou škodu na majetku v rozsahu tak značném, že vlastními silami nejsou s to odstranit její následky, zejména ty, jež ohrožuji plnění úkolů, stanovených státním plánem rozvoje národního hospodářství.
(2) Živelní pohromou se rozumějí zejména povodně, záplavy, průtrže mračen, krupobití, vichřice, mrazy, sucho, mokro, požár, sesouvání a ssedání půdy a rozšíření živočišných nebo rostlinných škůdců.
§ 2.
Podpory se poskytují na náhradu nezaviněných škod způsobených živelními pohromami na majetku, a to movitém i nemovitém. Na poskytnutí podpory není právního nároku.
Komu lze podporu poskytnout.
§ 3.
Škody na zemědělském majetku.
(1) Při škodách na zemědělském majetku lze podporu poskytnout poškozeným jednotným zemědělským družstvům vyšších typů (III. a IV.), jejich členům, jednotným zemědělským družstvům nižších typů a jejich členům a jednotlivě hospodařícím drobným a středním rolníkům, pokud utrpěli živelní pohromou ztrátu ve výši nejméně 20% ročního výnosu zemědělského závodu a plnili výrobní a dodávkové úkoly.
(2) Za majetek zemědělský se považují všechny věci movité i nemovité, které slouží provozu zemědělského závodu a tvoří s ním hospodářský celek (obytné a hospodářské budovy a jejich zařízení, pozemky, lesy, ovocné stromoví, živý a mrtvý inventář, zásoby, zemědělské plodiny a pod.).
§ 4.
Škody na jiném než zemědělském majetku.
Při škodách na jiném než zemědělském majetku lze podporu poskytnout, je-li udělení podpory v souladu se zájmy plnění státního plánu rozvoje národního hospodářství a je-li odůvodněno hospodářskými poměry poškozených.
§ 5.
Podporu lze poskytnout zásadně tomu, kdo je pojištěn proti pojistitelným škodám, na které podporu žádá, ledaže postižený nebyl s to ze sociálních důvodů takové pojištění uzavřít, nebo jde-li o škody, které Státní pojišťovna nepojišťuje.
§ 6.
Podporu podle této vyhlášky nelze poskytnout organisacím státního socialistického sektoru (národním podnikům, komunálním podnikům, podnikům státního obchodu, strojním a traktorovým stanicím, státním statkům a pod.).
Žádost o podporu a výše podpor.
§ 7.
(1) Žádost o podporu je nutno podat nejpozději do 2 měsíců po pohromě u místního národního výboru, v jehož obvodu je poškozený majetek. Při pohromách déle trvajících (jako na př. sucho nebo mokro) stanoví zemědělská správa a finanční odbor rady krajského národního výboru den počátku této lhůty.
(2) V žádosti musí být uvedeno zejména:
místo, doba, druh živelní pohromy,
podrobný popis škody na nemovitostech i movitostech, její celková výše,
výdělkové a rodinné poměry postiženého,
zda postižený je pojištěn.
zda postižený již obdržel nebo obdrží též náhradu (pomoc) z veřejných nebo i jiných prostředků a v jaké výši,
jiné okolnosti, podle nichž lze posoudit, zda udělení podpory je v souladu se zájmy plnění státního plánu rozvoje národního hospodářství, výše a druh žádané podpory.
§ 8.
(1) Výkonný orgán místního národního výboru vyšetří škodu s největším urychlením za účasti poškozeného nebo jeho zástupce. Zjistí při tom rozsah a stupeň škody, t. j. zejména jakého druhu byla živelní pohroma, kdy nastala, jak dlouho trvala a jak se projevil její účinek; dále zjisti celkové majetkové, výdělkové a rodinné poměry poškozeného a zda obdržel nějakou náhradu nebo podporu z prostředků veřejných nebo jiných (na př. z pojištění). K vyšetření škod přibere výkonný orgán místního národního výboru znalce (odhadce).
(2) Všechny přezkoušené žádosti s návrhy na podporu předloží výkonný orgán místního národního výboru s největším urychlením zemědělskému nebo finančnímu odboru rady okresního národního výboru podle toho, zda jde o škody na zemědělském majetku nebo na jiném majetku.
§ 9.
(1) Zemědělský, po případě finanční odbor rady okresního národního výboru přezkouší škodu a podá zprávu zemědělské správě nebo finančnímu odboru rady krajského národního výboru se svým návrhem. Jde-li o hromadné škody, přiloží přehledný výkaz žadatelů podle obcí a vyčíslí úhrn škod.
(2) Při hromadných škodách zjistí zemědělská správa, po případě finanční odbor rady krajského národního výboru úhrn škod ve svém obvodu a navrhne příslušnému ministerstvu, v jakém poměru mají být podpory poskytnuty. Po obdržení finančních prostředků rozdělí přidělenou částku na jednotlivé okresy, jejichž obvody byly živelní pohromou postiženy a určí, do jaké výše mohou být podpory uděleny.
(3) Při hromadných škodách většího rozsahu podávají odbory a správy rad národních výborů návrhy podle předchozích odstavců teprve po jejich projednání v radě.
§ 10.
(1) Zemědělský, po případě finanční odbor rady okresního národního výboru, po případě po doplnění šetření rozhodne, zda a v jaké výši se poskytne na jednotlivé druhy škod postiženému podpora. Při stanovení výše podpory přihlédne k rodinným, majetkovým a výdělkovým poměrům postiženého a k tomu, zda postižený obdržel nebo obdrží jinou náhradu (na př. z důvodů pojištění), nebo podporu z veřejných nebo jiných prostředků. Zjistí-li, že podmínky pro poskytnutí podpory nejsou dány, žádost zamítne.
(2) Postiženému může být poskytnuta podpora nejvýše 4000 Kčs; je-li postiženo více spoluvlastníků (spoluprovozovatelů), považují se za jednu osobu.
(3) Jednotným zemědělským družstvům lze poskytnout podporu nejvýše do 50% zjištěné škody, která zůstala neuhrazena odškodněním pojišťovny.
(4) Podpora se poskytne zároveň s doručením výměru.
§ 11.
Druhy podpor.
(1) Podporu lze poskytnout jen v mezích plánované materiálové potřeby a jen v rámci přidělených finančních prostředků.
(2) Peněžitá podpora je určena na opatření náhradního osiva, krmiv, strojených hnojiv, na rekultivaci pozemků, na opatření náhradního živého a mrtvého inventáře, na opravy poškozených budov a na opatření jiných nezbytných potřeb.
(3) Při škodách na zemědělském majetku z peněžité podpory budou především proplaceny účty za dodaná krmivá, osiva, hnojivá, živý a mrtvý inventář a jiné nezbytné potřeby, a účty za práce provedené strojními a traktorovými stanicemi.
§ 12.
Okamžitá pomoc a záloha na podporu.
V mimořádných případech, kde je nutná okamžitá pomoc, může zemědělský, po případě finanční odbor rady okresního národního výboru, se souhlasem ministerstva příslušného podle druhu škody, vyžádaným prostřednictvím příslušného orgánu rady krajského národního výboru (na př. telefonicky) poskytnout poškozenému ihned po živelní pohromě přiměřenou zálohu na podporu.
§ 13.
Vyúčtování podpor.
Poskytnuté podpory vyúčtují odbory rady okresního národního výboru do 2 měsíců po vyplacení podpory, nejpozději však do konce roku, v němž došlo k výplatě. Byla-li poskytnuta též záloha nebo okamžitá pomoc, je třeba vždy zvlášť ve vyúčtování uvést. Vyúčtování předloží příslušný odbor rady okresního národního výboru příslušnému orgánu rady krajského národního výboru.
Závěrečná ustanovení.
§ 14.
Ministři zemědělství a financí mohou stanovit v odůvodněných případech výjimky z této vyhlášky.
§ 15.
Zrušuje se vyhláška ministerstev vnitra a zemědělství č. 672/1950 Ú. l. I., kterou se vydávají směrnice pro poskytování státní podpory při živelních pohromách.
§ 16.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. června 1954.

Ministr financí:
v z. Ing. Sucharda v. r.
Ministr zemědělství:
v z. Nepomucký v. r.