660/1950 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva zemědělství kterou se vydávají předpisy o výrobě surového dříví v lese.

660.
VYHLÁŠKA
ministerstva zemědělství
ze dne 21. listopadu 1950,
kterou se vydávájí předpisy o výrobě surového dříví v lese.
Ministerstvo zemědělství vyhlašuje v dohodě se státním úřadem plánovacím podle § 1 odst. 3 zákona č. 80/1948 Sb., kterým se ministr zemědělství zmocňuje k opatřením v zemědělské výrobě:

§ 1.
Aby při výrobě, měření a druhování dříví bylo zajištěno spotřebě co nejvíce vhodné suroviny a lesnímu hospodářství spolehlivé zhodnocení výsledků jeho činnosti, musí býti
a) kácení stromů prováděno odborně, úsporně a šetrně; při tom nesmí býti dříví znehodnocováno a sousední porosty, podsadby a přirozené podrosty mají býti pokud možno nejméně poškozovány,
b) hmota vyrobeného surového dříví měřena s největší možnou přesností; ministerstvo zemědělství může stanoviti, kterých hmotových (kubírovacích) tabulek má býti při zjišťování hmoty surového dříví používáno,
c) při druhování surového dříví sledováno roztřídění vyrobeného dříví co nejlépe podle jakosti a upotřebení,
§ 2.
Vyrobené surové dříví má býti z lesa co nejdříve vyvezeno. Jeho přibližování a vyvážení k cestám a na manipulační a jiné sklady musí býti prováděno tak, aby byly způsobeny co nejmenší škody na porostech, lesní půdě, lesních cestách, dopravních zařízeních a pod.
§ 3.
(1) Podrobné předpisy pro výrobu, měření a druhování surového dříví v lese jsou uvedeny v příloze, která tvoří nedílnou součást této vyhlášky.
(2) Výjimky z ustanovení této vyhlášky povoluje ministerstvo zemědělství.
§ 4.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle trestního zákona správního.

§ 5.
Vyhláška ministerstva zemědělství č. 255/1949 Ú. l. I (č. 140/1949 Ú. v.), ve znění vyhlášky ministerstva zemědělství č. 276/1950 Ú. l. I (č. 270/1950 Ú. v.) se zrušuje.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1951.

Ministr zemědělství:
Ďuriš v. r.


Příloha k vyhlášce ministerstva zemědělství č. 660/1950 Ú. l. I.
Předpisy pro výrobu surového dříví v lese.
(Zkratky: pr. s k. = průměr s kůrou, pr. b. k. = průměr bez kůry, plm = plnometr, prm = prostorový metr o rozměrech 1X1X1.05 m).
Část první.
Výroba, měření a druhování dříví.
I. Výroba dříví.
a) Při kácení dříví musí býti pařezy ponechány co nejnižší; postupně se má přejíti ke kácení úrovňovému.
b) Při výrobě dříví musí býti suky hladce přiseknuty a dříví na obou koncích pilou přiříznuto; vršek surových kmenů a tyčí může býti useknut.
c) Kromě druhů dříví, které lze podle dalších ustanovení vyráběti v kůře, má býti ostatní dříví odkorněno ihned při výrobě. Výjimku činí smrkové dříví určené k výrobě tříslové kůry.
d) Těžba listnatého a borového dříví má býti provedena zpravidla v době vegetačního klidu a pokud možno v zimě.
II. Měření dříví a výpočet hmoty.
Hmota všech druhů vyrobeného surového dříví se vypočítává na plnometry bez kůry (plm b. k.) bez ohledu na to, je-li dříví vyráběno v kůře nebo odkorněné. Výpočet se provádí pro jednotlivé kusy (surové kmeny, kulatina), nebo podle přepočítacích čísel (rovnané dříví, po případě tyče a tyčky).
a) Hmota surových zkrácených kmenů a kulatiny se vypočítává pro každý kus zvlášť z jejich délky a středního průměru. Hmota surových kmenů nezkrácených se zjití jako součet hmot vypočtených z jejich polovičních délek a průměrů, měřených v ¼ a ¾ jejich celkové délky. Místa, kde byly tyto průměry měřeny, se na kmenu zřetelně vyznačí.
Obsah jakostně nebo druhově rozdílných nebo nestejnoměrně spádných kusů kulatiny se může zjistiti úsekově. Takové úseky musí býti na kmenu zřetelně vyznačeny.
Hmota výřezů do 3 m délky a do 24 cm průměru b. k. se zjišťuje — kromě pilařské kulatiny — zpravidla na 3 desetinná místa, hmota ostatních druhů na 2 desetinná místa.
Délky se měří u surových kmenů a kulatiny na celé metry a poloviny metrů, pokud není u kulatiny, jako pro listnáče a jednotlivé sortimenty, stanoveno měření na decimetry. Délka se měří od nejhlubšího řezu do kmene; u kmenů s násekem se měří od středu náseku. U kmenů zakřivených se délka měří úsekově po kmenu.
Při měření průměru se u kmenů vyráběných v kůře odkorní středový pás. U buku a javoru se střed délky kmene (u surových nezkrácených kmenů střed příslušné poloviny délky kmene) pouze vyznačí črtákem nebo křídou, při čemž se odpočítá na kůru u kmenů do 29 cm průměru s k. 1 cm a u kmenů od 30 cm průměru s k. 2 cm.
Střední průměr se zjišťuje u kusů do 19 cm průměru jedním měřením, tak jak kmen leží (rovnoběžným s terénem), u tlustších kmenů dvěma k sobě kolmými měřeními, z nichž jedno jest pokud možno rovnoběžné s terénem. Připadne-li místo měření na přeslen suků nebo jinou nepravidelnost kmene, zjistí se střed z průměrů, naměřených ve stejné vzdálenosti nad a pod místem, kde mělo býti měřeno.
Při měření středních průměrů se zlomky centimetrů zaokrouhlují na celé centimetry nahoru a dolů. Zlomky centimetrů do 0.5 cm se zaokrouhlují dolů a zlomky přes 0.5 cm nahoru. Stejným způsobem se zaokrouhlují i střední hodnoty vypočtené z měření dvou k sobě kolmých průměrů u kulatiny od 20 cm středního průměru.
Při výrobě surových kmenů a kulatiny se přidává 1 cm na 1 m délky, v celku však nejvýše 10 cm; při určení středu délky kmene se k této nadmíře nepřihlíží.
b) Hmota tyčí a tyček a surových kmenů nezkrácených o rozměrech tyčí a tyček se vypočítává jednotlivě nebo hromadně z jejich délky a průměru s k. v 1 m od tlustého konce podle převodních čísel v části třetí.
c) Rovnané dříví se měří na plnometry b. k. Při výrobě se vyrovnává do prostorových metrů (prm).
Prostorový metr (prm) se vyrovnává v rozměrech 1X1X1.05 m, t. j. o stejné výšce bez rozdílu, zda dřevo jest vyráběno v kůře nebo bez kůry (loupané, křesané, do běla strouhané). Ve výšce 1.05 m jest zahrnuto výsušné (nadmíra na výšce) 5%. Při prodeji prostorových metrů musí býti alespoň plná míra bez výsušného. Užitkové válce mohou býti měřeny též jako kulatina.
d) Měření ostatních druhů dříví (klest, pařezí, kůra) se provádí způsobem, uvedeným pro každý druh zvlášť v části druhé a podle převodních čísel v části třetí.
III. Druhování dříví.
a) Podle tlouštky (průměru) se dříví třídí na hroubí a nehroubí.
Hroubí jest nadzemní dřevní hmota od 7 cm s kůrou bez hmoty části kmene, která jest ponechávána s pařezem. Do hmoty hroubí se započítává také celá hmota nezkrácených surových kmenů a tyčí.
Nehroubí jest ostatní dřevní hmota pod 7 cm průměru s kůrou. Započítává se do něj také hmota pařezí a kůra.
b) Podle upotřebení se dříví třídí na užitkové a palivové.
Přehled druhů dříví.
Dříví netříděné.
A. Surové kmeny a netříděné rovnané dříví.
A/1 Surové kmeny jehličnaté.
A/2 Surové kmeny listnaté.
A/3 Netříděné rovnané dříví jehličnaté.
A/4 Netříděné rovnané dříví listnaté.
Dříví tříděné (spotřební druhy).
B. Kulatina.
B/1Kulatina jehličnatá:Resonanční, dýhárenská, loďařská, pilařská, sloupové výřezy a dolovina.B/2Kulatina listnatá:Resonanční, dýhárenská, pilařská, kolářská a dolovina.
C. Tyčovina:
C/1Tyčovina jehličnatá:Tyče - v celých délkách, tyčové výřezy, tyčky - v celých délkách, tyčkové výřezy.C/2Tyčovina listnatá:Tyče - v celých délkách, tyčové výřezy, oje, tyčky - v celých délkách, tyčkové výřezy.
D. Rovnané dříví.
D/1Rovnané dříví jehličnaté:Rovnané dříví užitkové, vláknina, generátorové dříví, palivové dříví.D/2Rovnané dříví listnatéRovnané dříví užitkové, vláknina, generátorové dříví, dříví na suchou destilaci, palivové dříví.
E. Vánoční stromky.
Vánoční stromky I. a II. třídy.
F. Klest.
Klest užitková a palivová.
G. Kůra.
Kůra užitková na tříslo: Smrková, dubová.
Kůra palivová.
Část druhá.
Dříví netříděné.
A. Surové kmeny a netříděné rovnané dříví.
Jsou to pokácené kmeny a jejich části, nebo částí větví, ponechávané nevytříděné na jednotlivé druhy dříví za tím účelem, aby jejich konečná účelná úprava na spotřební druhy byla provedena podle zásad největší produktivity práce až na lesních a jiných manipulačních skladech.
Nejsou spotřebním druhem dříví. Mohou býti proto od výrobců surového dříví vykupovány jen Československými státními lesy, národním podnikem.
Surové kmeny a netříděné rovnané dříví, zvláště nejsou-li odkorněny, mají býti vždy co nejdříve přiblíženy (vyvezeny) na manipulační sklady a vytříděny na spotřební druhy podle této vyhlášky.
A/1 Surové kmeny jehličnaté.
Jsou-li to pokácené jehličnaté kmeny, které se ponechávají v celých délkách (prakticky až do špičky). Mohou býti z důvodů pěstebních, z důvodů ochrany lesa, po případě dopravních jednou nebo vícekráte zkráceny. Surové kmeny, které mají na tenkém konci průměr aspoň 7 cm s k., se považují za jednou zkrácené.
Při výrobě se zpravidla odkorňují. Neodkorňují se tehdy, když z nich mohou býti vyrobeny druhy dříví, které se podle této vyhlášky vyrábějí v kůře.
Hmota jejich se zjišťuje z délky a průměru podle části první, odd. II písm. a). Hmota surových kmenů o rozměrech tyčí a tyček se vypočítává podle převodních čísel platných pro tyto druhy dříví.
Celá hmota surových kmenů se započítává do hroubí, i když jest ve spojení s dřívím tenčím než 7 cm s k.
A/2 Surové kmeny listnaté.
Jsou to pokácené kmeny listnatých dřevin, jak zůstanou po odříznutí koruny nebo po odseknutí větví. Mohou to být také části korun (větve), mají-li charakter kmenů (délka, tloušťka). Podle potřeby se mohou zkracovati jako surové kmeny jehličnaté.
Ponechávají se zpravidla v kůře.
Hmota jejich se zjišťuje jako u surových kmenů jehličnatých.
Celá jejich hmota se započítává do hroubí.
A/3 Netříděné rovnané dříví jehličnaté.
Jsou to 1 nebo 2 metry dlouhé části surových kmenů nebo větví, jejichž vytřídění a konečná úprava na spotřební druhy dříví má býti provedena na lesních nebo jiných manipulačních skladech.
Netřídí se ani podle jakosti, ani podle tloušťky (průměru).
Hmota se zjišťuje na plnometry b. k. (plm b. k.).
Roztříděné rovnané dříví se rovná do prostorových metrů.
Veškerá hmota se počítá do hroubí.
A/4 Netříděné rovnané dříví listnaté.
Pro jeho výrobu a měření platí stejné předpisy jako pro netříděné rovnané dříví jehličnaté.
Netříděné rovnané dříví listnaté lze vyráběti neodkorněné.
Dříví tříděné (spotřební druhy dříví).
B. Kulatina.
Kulatina jest zpravidla kmenové dříví, které má 1 m od tlustého konce průměr nejméně 14 cm s k. Tloušťka kulatiny na tenkém konci nesmí klesnouti pod 8 cm s k.
Kulatina listnatá a z kulatiny jehličnaté kulatina resonanční a dýhárenská se vyrábí zpravidla v kůře. Ostatní jehličnatá kulatina se zpravidla ihned při výrobě odkorňuje.
Hmota kulatiny se vypočítává pro každý kus z jeho délky a středního průměru na plm b. k. podle části první, odd. II.
Na tlustém konci kmene se vyznačí na čelní řezné ploše běžně číslo kmene (kusu), jeho celková délka a střední průměr. Resonanční kulatina se označí R, dýhové výřezy D, výřezy na loupání L, loďařská kulatina Lo a pilařská kulatina I. jakostní třídy se označí I. Ve zlomku označí délka příslušného druhu dříví.
Podle středního průměru se zařazuje kulatina do těchto tloušťkových tříd:
Třída 1 a do 14 cm středního průměru b. k.
Třída 1 b od 15 cm do 19 cm středního průměru b. k.
Třída 2 a od 20 cm do 24 cm středního průměru b. k.
Třída 2 b od 25 cm do 29 cm středního průměru b. k.
Třída 3 a od 30 cm do 34 cm středního průměru b. k.
Třída 3 b od 35 cm do 39 cm středního průměru b. k.
Třída 4 od 40 cm do 49 cm středního průměru b. k.
Třída 5 od 50 cm do 59 cm středního průměru b. k.
Třída 6 od 60 cm do 69 cm středního průměru b. k. atd.
B/1. Kulatina jehličnatá.
1. Kulatina resonanční (R).
Jsou to zdravé smrkové oddénkové výřezy v kůře ze zimního kácení, které se pro svoji význačnou jakost a zvláštní vlastnosti hodí k výrobě hudebních nástrojů. Musí býti prakticky rovné, plnodřevné, bez suků, zásmolků, boulí a trhlin, soustředně rostlé, se stejně širokými letokruhy. Nesmí býti odlupčivé, točitě rostlé a poškozené hmyzem.
Vyrábí se v délkách od 1.30 m s dalším odstupňováním po 10 cm a o nejmenší střední tloušťce 40 cm b. k. Po dohodě s odběratelem jsou přípustny i výřezy kratší nebo se suky, jestliže obsahují části vhodné k výrobě hudebních nástrojů, po případě i výřezy jedlové.
2. Kulatina dýhárenská.
2 a) Dýhové výřezy (D).
Dýhové výřezy jsou oddénkové výřezy v kůře; musí býti zdravé, rovné, plnodřevné, nikoliv točitě rostlé, se stejnoměrnými letokruhy, bez suků, svalovitých kořenových náběhů, trhlin a boulí. Nesmí býti odlupčivé a poškozené hmyzem.
Dýhové výřezy se vyrábějí v délkách od 1.80 m (10% počtu kusů může býti v délce 1.60 m), s odstupňováním délek po 10 cm a o nejmenší tloušťce u modřínu a douglasky od 35 cm, u ostatních dřevin od 40 cm na tenkém konci bez kůry.
Užívá-li se dýhových výřezů na výrobů dřevěného drátu, lubů, žaluzií, jakož i k účelům řezbářským, mohou býti ve středu i vyhnilé.
2 b) Výřezy na loupání (L).
Výřezy na loupání se vyrábí v kůře; musí býti zdravé, rovné, plnodřevné, nikoliv točitě rostlé, téměř bezsuké, neodlupčivé, nepoškozené hmyzem, pokud možno kruhovitého průřezu, bez trhlin, jen s malými vadami, které nesnižují jeho technickou použitelnost.
Výřezy na loupání vyrábí se v délkách 1.30 m, 2.30 m, 2.60 m a od 3 m výše z odstupňováním délek po 10 cm a o průměru u smrku a jedle od 30 cm, u borovice, modřínu a vejmutovky od 23 cm na tenkém konci b. k. a mohou býti ve vnitřní třetině průměru vyhnilé.
3. Kulatina loďařská (Lo).
Jest to jehličnatá kulatina (dlouhé výřezy) vhodná na lodní stožáry a konstrukce lodí. Musí býti zdravá a rovná. Ojedinělé zdravé suky jsou přípustny.
Vyrábí se na objednávku, zpravidla v délkách od 15 m a o nejmenší tloušťce uprostřed 35 cm a na tenkém konci 25 cm b. k.
4. Pilařská kulatina.
Jest to kulatina vhodná především ke zpracování na pilách.
4 a) Jakostní třída I.
Pilařská kulatina jakostní třídy I musí býti zdravá, rovná, plnodřevná, neodlupčivá, nepoškozená hmyzem a nerozpraskaná; ojedinělé malé zdravé suky, nepatrně točitý růst a malé vady, nesnižující technickou použitelnost, se připouštějí. Kulatina jakostní třídy I musí míti nejmenší délku 3 m s dalším odstupňováním po 0.5 m a nejmenší střední průměr 20 cm b. k. a 18 cm b. k. na tenkém konci.
Sem patří jakostně též vybraná kulatina, vhodná na výrobu sloupových výřezů (viz pol. 5).
4 b) Jakostní třída II.
Jest to obyčejná jehličnatá kulatina, též ze souší, s běžnými vadami mimo měkkou hnilobu a zřejmou odlupčivost (přes vnitřní ⅓ průměru na tlustém konci). Běžnou vadou jest také poškození tesaříkem, jak se v praxi běžně vyskytuje.
Pro pilařskou potřebu se tato kulatina vyrábí v délkách od 3 m s dalším odstupňováním po 0.5 m a o nejmenším průměru na tenkém konci 10 cm b. k. u třídy 1a), b), u ostatních tříd 12 cm b. k.
Pro jiné účely může býti vyráběna již od 1.50 m délky s dalším odstupňováním po 0.5 m a také od 7 cm b. k. na tenkém konci
4 c) Pražcovina.
Pražcovina jsou výřezy, které jsou způsobilé k výrobě železničních a vlečkových pražců; musí býti zdravé, mohou býti i málo točitě rostlé nesmí býti odlupčivé ani hmyzem poškozené. Zdravé suky a boule jsou přípustné.
Zakřiveni smí býti nejvýš jednostranné, a to u pražcových výřezů na každých 2.50 m délky až 8 cm, u výřezů na výhybkové pražce a mostnice až 1 cm na každý běžný metr délky. Zakřivené výřezy se připouštějí jen ojediněle.
Pražcové výřezy se vyrábějí v délkách dělitelných 2.50 a o nejmenším průměru 23 cm b. k. na tenkém konci, výřezy na mostní a výhybkové pražce v délkách od 2.50 m až do 6.00 m s odstupňováním po 10 cm a o nejmenším průměru 28 cm b. k. na tenkém konci.
5. Sloupové výřezy.
5 a) Sloupové výřezy na elektrická vedení.
Jsou to zdravé, pokud možno rovné, ne příliš sukovité výřezy o nejmenší délce 6 m a o nejmenším průměru 12 cm b. k. na tenkém konci, v rozměrech předepsaných odběratelem. Výřezy nesmí býti příliš zraněné nebo ve větší míře poškozené hmyzem, nesmí býti příliš rozpukané (přípustny jsou pouze povrchové trhliny). Suky nesmí býti vyhnilé a zdravé suky musí býti zarostlé těsně do dřeva. Nejsou přípustny hlavně velké suky, seskupené věncovitě v jednom průřezu. Dříví na sloupy na elektrická vedení má býti těženo pokud možno v době od začátku října do konce dubna a musí býti ihned odkorněno.
Borové výřezy mohou býti též ze zdravých souší. Namodralost borových výřezů v celé běli je přípustná, nesmí však přecházeti v barvu nahnědlou a načervenalou.
Sloupové výřezy borové a modřínové smí býti zakřivené, avšak spojovací přímka středu čepu se středem průměru v ⅙ délky výřezu od tlustého konce nesmí jíti mimo výřez. Přípustny jsou spíše táhlé dlouhé oblouky, ne však krátká náhlá zakřivení (kolena).
Sloupové výřezy smrkové a jedlové musí býti rovné nebo jen málo jednostranně zakřivené. Přímka, spojující střed čepu se středem tlustého konce, nesmí vybočovati mimo kmen. Nesmí býti ze souší.
5 b) Chmelnicové výřezy.
Chmelnicové výřezy se vybírají ze zdravé odkorněné smrkové, borové nebo modřínové kulatiny a mohou býti i ze zdravých souší; nejméně 70% z celkového počtu musí býti s oddénkem. Nesmějí býti příliš zraněné nebo ve větší míře poškozené hmyzem. Chmelnicové výřezy smějí býti oboustranně zakřivené, avšak spojnice středu průměru na tenkém konci se středem průměru na tlustém konci se nesmí vychýliti více než o 15 cm mimo kmen. Točivý růst se připouští. Vyrábějí se v těchto rozměrech:
třídadélkaprůměr na tenkém konci19.0 m14—16 cm b. k.28.5 m12—14 cm b. k.38.0 m9—12 cm b. k.47.5 m9—11 cm b. k.
5 c) Lešeňové výřezy.
Lešeňové výřezy se vybírají z odkorněné jehličnaté kulatiny, musí býti zdravé, rovné, plnodřevné, nikoliv točitě rostlé, málo sukaté; mírná načervenalost nebo namodralost jest přípustná. Tloušťka výřezu je 10—19 cm středního průměru b. k. a od 8 cm b. k. průměru na tenkém konci.
6. Dolovina.
Dolovina je dříví odkorněné (smrk, jedle) nebo okřesané (borovice, modřín) zdravé, též ze souší; může býti sukaté i zakřivené, točitě rostlé, načervenalé nebo namodralé, musí býti ale současně plně únosné. Měří se na plnometry b. k. jako kulatina. Dolovina se třídí na dlouhou dolovinu a vzpěry.
6 a) Dlouhá dolovina jsou kmeny vyříznuté až do tloušťky 7 cm b. k. na tenkém konci, přes 7 m délky a nepřesahující 19 cm středního průměru b. k. Zařazuje se do dvou tříd:
třída 1 ado 14 cm středního průměru b. k.třída 1 b15 až 19 cm středního průměru b. k.
6 b) Vzpěry jsou výřezy do 7 m délky, o středním průměru od 10 cm do 24 cm b. k.; délky jsou odstupňovány podle potřeby dolů. Třídí se podle středního průměru bez kůry:
třída 1 a10 cm až 14 cmtřída 1 b15 cm až 19 cmtřída 2 a20 cm až 24 cm.
Vzpěry do 3 m délky se vyrábějí jen na objednávku a zpravidla v tloušťkové třídě 1 a až 2 a, výjimečně také 2 b; musí býti prakticky rovné.
B/2. Kulatina listnatá.
7. Kulatina resonanční (R).
Jest to javorová kulatina (výřezy), která se pro svoji význačnou jakost a zvláštní vlastnosti hodí k výrobě hudebních nástrojů. Rozlišují se dva druhy:
Javor klen vlnitý, očkový a pod. Jsou to výřezy znatelně vlnité struktury o nejmenší délce 1.30 m s dalším odstupňováním po 10 cm a o nejmenší střední tloušťce 35 cm b. k. Na ostatní jakostní znaky se nebere zřetel, pokud výřezy obsahují části způsobilé k výrobě hudebních nástrojů.
Javor klen normální struktury. Jsou to zdravé výřezy, dobře štípatelné, bez točivého růstu, plnodřevné, bez trhlin, boulí, odlupčivosti a jiných viditelných vad. Vyrábí se v délkách od 1.30 m s dalším odstupňováním po 10 cm a o nejmenší střední tloušťce 50 cm b. k. Výřezy do 2.50 m musí býti bez suků; na každé 2 další metry se připouští jeden suk do 8 cm průměru. Zdravé zbarvené jádro se připouští do 20% řezné plochy na tenkém konci. Letokruhy musí býti stejnoměrné a pokud možno jemnoleté, nikoliv vlnité.
8. Kulatina dýhárenská.
8 a) Dýhové výřezy (D).
Vyrábějí se v kůře, musí býti zdravé, prakticky rovné, plnodřevné, nikoliv točitě rostlé, bez suků, mrazových trhlin, dvojáků, boulí; nesmí býti odlupčivé ani poškozené hmyzem. Přímá trhlina ve středu průměru až do poloviny délky výřezu je přípustná; vyloučeny jsou však výřezy s trhlinami lomenými a křížovými. Přípustná jest odlupčivost ve středu kmene do 25% průměru, dále výsušné trhliny do hloubky 4 cm na čelné ploše, zdravé suky do 2.5 cm, nepronikající do jádra, jakož i zdravá běl a jádro.
Nejmenší rozměry:
Délka u dubů, jasanů, javorů, jilmů, topolů, osiky, vrb, lip, kaštanu koňského a ostatních listnatých dřevin od 1.80 m (přípustno jest 10% kusů v délce 1.60 m a 1.70 m). Délka u buku od 3 m (přípustno je 20% kusů v délce od 1.80 m v době od podzimu do 31. března, při pozdějších dodávkách jen po dohodě s odběratelem); u hrušky a třešně jest délka od 1.60 m a u ořechu od 1.20 m. Střední průměr b. k. u dubu cérového od 50 cm, u dubu zimního a letního, buku, topolů, osiky, vrb, lip, kaštanu koňského a ostatních listnatých dřevin od 40 cm, u ořechů, jasanů, javorů, jilmů, třešně a hrušky od 35 cm. Je-li kmen ořechu s hlavou, může býti průměr od 30 cm.
Kromě shora uvedených jakostních podmínek platí pro jednotlivé dřeviny tyto zvláštní podmínky:
Duby:
Musí míti stejnoměrné letokruhy; nepravidelné vlnovité letokruhy jsou přípustny podle dohody s odběratelem. Připouští se poškozená běl.
Javor a jasan, t. zv. bílý:
Připouští se zdravé jádro ve středu kmene do 25% průměru na tenkém konci, bez ohledu na zabarvení jádra. Nepravidelnost letokruhů nerozhoduje.
Jilmy a jasan, t. zv. horský:
Jádro musí býti stejnoměrně zabarvené, nesmí býti různobarevné; dřevo musí míti stejnoměrné letokruhy.
Buk:
Připouští se zdravé jádro bez jakéhokoliv zabarvení do 25% průměru na tenkém konci.
Ořechy:
Barevné jádro musí činiti nejméně 75% průměru na tenkém konci. Zdravé suky jsou přípustné. Oddénkové výřezy musí býti zpravidla s hlavou (pařez s odseknutými kořeny).
Třešeň:
Nazelenalé jádro není přípustné.
Hruška:
Je přípustné tmavé nezdravé jádro do 25% průměru na tenkém konci.
Topoly, osiky, vrby, lípy, kaštan koňský:
Je přípustné jádro jakéhokoliv zabarvení, jakož i zdravé suky do 2 cm průměru.
Na očkové, vlnité, květované, jakož i kořenité výřezy se nevztahují vpředu uvedené rozměrové a jakostní podmínky.
8 b) Výřezy na loupání (L).
Vyrábí se v kůře, musí býti zdravé, prakticky kruhovitého průřezu, plnodřevné, nikoliv točitě rostlé, téměř bezsuké, bez mrazových trhlin, dvojáků a boulí, neodlupčivé, nepoškozené hmyzem a bez křížových trhlin.
Připouští se:
Zdravé, pevně zarostlé nebo slepé suky do 2.5 cm průměru (jeden suk na každý běžný metr od 2 m délky počínaje), zdravé suky do 8 cm průměru na obou koncích 10 cm od řezné plochy, zdravé barevné jádro do 60% průměru na tenkém konci, vyhnilé jádro ve vnitřní třetině, odlupčivost a dvoják ve středu kmene do 8 cm průměru na obou koncích.
Výřezy na loupání musí býti prakticky rovné (t. j. dílčí kusy v nejmenších délkách 1.30 až 2.30 m musí býti rovné); nad 3 m délky u měkkých listnáčů se připouští malá točitost do ¼ obvodu) a u všech dřevin rovná trhlina do délky středního průměru na obou koncích, u kmene do 3 m na jednom konci. K průběhu letokruhů se nepřihlíží.
Výřezy na loupání se vyrábí ze všech listnatých dřevin kromě habru, akátu a dubu céru, v rozměrech od 23 cm na tenkém konci b. k., v délkách 1.30 m, 2.30 m, 2.60 m nebo podle požadavků trhu a od 3 m s decimetrovým stoupáním.
Bukové výřezy na loupání se vyrábí od 3 m délky. Jádro hvězdicovité a šedé (nezdravé) nad ⅓ průměru není přípustné. Do 3 m délky musí býti bezsuké.
9. Pilařská kulatina.
Jest to listnatá kulatina vhodná především ke zpracování na pilách.
9 a) Jakostní třída I.
Pilařská kulatina jakostní třídy I musí býti zdravá, do 2 m délky bez suků a boulí. Na každý další běžný metr jest přípustný pevně zarostlý suk do 12 cm průměru nebo boule, nevystupující 3 cm nad povrch kmene, jakož i slepé suky do 6 cm délky.
Vyrábí se od 25 cm středního průměru b. k. a v délkách od 3 m; 20% kusů od 2 m délky jest přípustno.
Dále jsou přípustny:
a) Malé suky do 4 cm průměru (i vyhnilé), pokud nepronikají do jádra, a to dva suky na třetí a každý další běžný metr, jakož i suky do 2.5 cm průměru na celé délce kmene.
b) Jeden žír tesaříkem na každý běžný metr mimo 2 m délky, nepatrná točitost do ¼ obvodu, trhliny na obou koncích do délky středního průměru, povrchové krátké mrazové trhliny, jakož i zakřivení 10 cm do 3 m délky, nad 3 m zakřivení do poloviny středního průměru kmene.
c) Povrchová poškození, pokud neznehodnocují užitkovou hodnotu kmene. Zdravé jádro do 50% průměru na tenkém konci.
Vylučují se:
Větší nahnilé boule a suky, kde hniloba vniká hlouběji do kmene než 10% středního průměru, dvojáky, odlupčivost a poškození drevokazy, které znehodnocují technickou upotřebitelnost užitkové části dřeva.
Výjimky pro:
Duby:
Tvrdá načervenalost do 20% řezné plochy jest přípustná.
Buk:
Nejmenší přípustná délka 2.50 m, která však musí býti bez suků. Jádro zubovitého tvaru, šedé (želvovité) a zkřenčelost se vylučují.
Jilmy:
Odlupčivost do 20% průměru na tlustém konci jest přípustná.
Habr, akát:
Zarůstající svalcovitost (žebrovitost) není přípustná. Pro jiné než pilařské účely se vyrábí od 18 cm středního průměru b. k. v délkách 2 m; je přípustno 20% kusů v délkách od 1.10 m.
Lípa a olše:
U olše jest přípustné zbarvené nebo vyhnilé, u lípy vyhnilé jádro do ⅛ průměru řezné plochy. Výřezy od 2 m délky mohou míti na každé 2 m jeden zdravý suk do 6 cm průměru, případně 1 věnec suků stejných rozměrů.
Pro jiné než pilařské účely se vyrábí v délkách od 1.20 m s dalším odstupňováním délek po 20 cm a o průměru na tenkém konci u lípy 11 cm b. k., u olše 15 cm b. k. Výřezy do 2 m musí býti rovné a bez suků; nesmí býti točitého růstu.
9 b) Jakostní třída II.
Jest to veškerá ostatní listnatá kulatina v délkách od 2 m, která se hodí k pilařským účelům. Vyrábí se od 14 cm b. k. na tenkém konci. Zakřivenost je přípustná, pokud nevylučuje pilařské zpracování.
Buková kulatina se připouští též s jádrem kresby mramorovité (šedé jádro) a se zubovitými výběžky. Vylučuje se hniloba jádra a vyhnilé suky nad 8 cm průměru.
Pro jiné než pilařské účely může býti kulatina jakostní třídy II vyráběna již od 1.50 m délky s odstupňováním po 0.50 m a také od 10 cm b. k. na tenkém konci.
9 c) Pražcovina:
Pro výrobu, třídění a měření listnaté pražcoviny platí stejné předpisy jako pro výrobu pražcoviny jehličnaté.
U buku připouští se zdravé červené jádro a jádro mrazové, které musí býti vzdáleno na tenkém konci v místech, kde přijde vrchní ložná plocha pražce, nejméně 5 cm b. k. od obvodu kmene. Vylučuje se jádro šedé a jádro zubovitého tvaru. U ostatních dřevin se připouští zdravé jádro neomezeně.
10. Kulatina kolářská.
Vyrábí se od 16 cm b. k. na tenkém konci a v jakosti I. třídy pilařské kulatiny.
11. Dolovina.
Vyrábí se z dubu a akátu.
Třídí se na:
a) dlouhou dolovinu,
b) vzpěry.
Pro její výrobu, třídění a měření platí stejné předpisy jako pro výrobu doloviny jehličnaté; neodkorňuje se, nýbrž se jen okřesává.
C. Tyčovina.
Tyčovina jest kmenové dříví, případně výřezy, které mají 1 m od tlustého konce průměr nejvýše 13 cm s k. Dělí se na tyče a tyčové výřezy (hroubí) a tyčky a tyčkové výřezy (nehroubí). Vyrábí se zpravidla s kůrou.
Tyčovina se třídí podle délky a průměru měřeného 1 m od tlustého konce s kůrou. Podle jakosti se netřídí. Hmota počítá se na plm b. k. podle stanovených převodních čísel. Celá hmota tyčí a tyčových výřezů se započítává do hroubí. Průměry u tyčoviny se zaokrouhlují stejným způsobem jako střední průměry podle odst. II, písm. a).
C/1. Tyčovina jehličnatá.
12. Jehličnaté tyče:
12 a) Tyče v celých délkách.
Jehličnaté tyče zařazují se podle délky a průměru v 1 m od tlustého konce do těchto tříd:
třídaprůměr s kůroudélka1od 7 cm do 8 cmod 6 m2od 9 cm do 10 cmod 8 m3od 11 cm do 13 cmod 9 m do 12 m4od 11 cm do 13 cmpřes 12 m do 15 m5od 11 cm do 13 cmpřes 15 m do 18 m6od 11 cm do 13 cmpřes 18 m.
Při odkorněných tyčích se snižují uvedené průměry o 1 cm.
Délka tyčí se měří až do tloušťky 2 cm s kůrou na tenkém konci. Tyče, které nemají potřebnou délku, patří do nejblíže nižší třídy.
12 b) Tyčové výřezy:
Jehličnaté tyčové výřezy jsou neodkorněné nebo odkorněné výřezy z jehličnatých tyčí, musí býti zdravé, prakticky rovné, v délkách od 4 m, s odstupňováním délek po 0.50 m a od 6 cm průměru b. k. na tenkém konci; tloušťky na tenkém konci jsou odstupňovány po 1 cm.
Průměr v 1 m od tlustého konce nesmí překročiti 13 cm s k.
13. Jehličnaté tyčky.
13 a) Tyčky v celých délkách:
Jehličnaté tyčky se vyrábějí bez zkracování vršků. Zařazují se podle délky a průměru v 1 m od tlustého konce do těchto tříd:
třídaprůměr s kůroudélka1do 3 cmdo 3 m2do 3 cmpřes 3 m3od 4 cm do 5 cmod 3 m do 4 m4od 4 cm do 5 cmpřes 4 m do 8 m56 cmod 5 m
Podměrné tyčky se zařazují do nejblíže nižší třídy.
13 b) Tyčkové výřezy:
Tyčkové výřezy jsou neodkorněné nebo odkorněné výřezy z jehličnatých tyček, musí býti zdravé, prakticky rovné, od 1.50 m délky a o tloušťce 2—5 cm b. k. na tenkém konci.
C/2. Tyčovina listnatá.
14. Listnaté tyče.
14 a) Tyče v celých délkách:
Listnaté tyče vyrábějí se jako tyče jehličnaté. Zařazují se podle průměru v 1 m od tlustého konce do těchto tříd:
třídaprůměr s kůroudélka1od 7 cm do 8 cmod 5 m2od 9 cm do 10 cmod 7 m3od 11 cm do 13 cmod 9 m.
U odkorněných tyčí se snižují uvedené průměry o 1 cm. Tyče, které nemají potřebnou délku, patří do nejblíže nižší třídy.
14 b) Tyčové výřezy:
Listnaté tyčové výřezy vyrábějí se z neodkorněných listnatých tyčí. Musí býti županované nebo kroužkované, zdravé, v délce od 3 m a o průměru od 6 cm na tenkém konci b. k.
Průměr v 1 m od tlustého konce nesmí překročiti 13 cm s k.
14 c) Oje:
Oje březové, bukové, jasanové, dubové a akátové jsou výřezy zdravé, prakticky rovné a plnodřevné; větší jednostranné zakřivení do 1 m od tlustého konce, menší hladce přiseknuté suky, malé slepé suky a zdravá běl jsou přípustny. Oje se vyrábějí v kůře, musí však býti županované. Vyrábějí se v délkách od 3 do 5 m a o tloušťce od 8 do 13 cm s k. na tenkém konci.
15. Listnaté tyčky.
15 a) Tyčky v celých délkách:
Listnaté tyčky se vyrábějí v celých délkách bez zkracování vršků, o tloušťce až do 6 cm s k. v 1 m od tlustého konce. Třídy mohou býti vytvořeny podle potřeby. Podměrné tyčky se zařazují do nejblíže nižší třídy.
15 b) Tyčkové výřezy jsou neodkorněné nebo odkorněné výřezy z listnatých tyček. Musí býti zdravé, prakticky rovné od 1.50 m délky a o tloušťce 2 až 5 cm b. k. na tenkém konci.
D. Rovnané dříví.
Rovnané dříví jsou 1 nebo 2 m dlouhé části kmenů nebo větví, vyráběné k technickým nebo palivovým účelům.
D/1. Rovnané dříví jehličnaté.
16. Rovnané užitkové dříví.
Rovnané užitkové dříví jest zdravé nebo jen málo nakažené dříví, použitelné k technickým účelům; podle jakosti se toto dříví netřídí. Užitkové válce mohou býti měřeny též jako kulatina. Podle tvaru a rozměrů se třídí takto:
a) Užitkové štěpiny I. třídy jsou štěpiny z oblých kusů od průměru 30 cm s k. na tenkém konci,
b) užitkové štěpiny II. třídy jsou štěpiny z oblých kusů od průměru 14 cm do 29 cm s. k. na tenkém konci,
c) užitkové válce I. třídy jsou oblé kusy od průměru 20 cm s k. na tenkém konci,
d) užitkové válce II. třídy jsou oblé kusy od průměru 14 cm do 19 cm s k. na tenkém konci,
e) užitkové kuláče jsou oblé kusy od průměru 10 cm do 13 cm s k. na tenkém konci.
17. Vláknina.
Vyrábí se zpravidla odkorněná v délkách 1 nebo 2 m, z jehličnatých dřevin způsobilých na výrobu buničiny nebo dřevoviny.
17 a) Vláknina jakostní třídy I. je rovnané užitkové dříví, zdravé, ojedinělé kusy mohou býti načervenalé, poškozené hmyzem.
Třídění podle tloušťky:
a) Vláknina třídy A: Válce o průměru od 14 cm s k. na tenkém konci, nebo z nich vyrobené štěpiny.
b) Vláknina třídy B: Kuláče o průměru od 7 do 13 cm s k. na tenkém konci.
Vlákninu třídy A a B možno vyrovnávati též společně.
c) Vláknina třídy C: Kuláčky z jehličnatých dřevin o průměru do 6 cm s k. na tlustém konci.
17 b) Vláknina jakostní třídy II. je rovnané jehličnaté dříví užitkové v rozměrech třídy A a B. Přípustné je dříví načervenalé, sukovité, odlupčivé, poškozené jmelím a ojedinělé kusy s povrchovou měkkou hnilobou po příp. s měkkou hnilobou, která nesmí přesahovati 10% řezné plochy. Nejsou přípustné kusy vyhnilé, s rakovinnými nádory se zarostlou kůrou, s nevyseknutými smolnými závaly, dvojáky a kusy kolenovitě zakřivené.
18. Dříví generátorové.
Generátorové dříví je zdravé, nepříliš sukovité rovnané dříví od 7 cm s k. na tenkém konci.
Třídí se na štěpiny a kuláče jako dříví palivové.
19. Palivové dříví.
Palivové dříví je vadné (sukaté nebo nakažené a nahnilé) dříví, které se nedá pro svoji jakost zařaditi do jiných druhů rovnaného dříví a vyrábí se v délce zpravidla 1 m.
Ponechává-li se v nezpracovaném stavu (klest, pařezy), odhaduje se na plm b. k.
Palivové dříví se třídí na štěpiny, kuláče, výmět, kuláčky a pařezí.
a) Štěpiny jsou rozštípané válce o průměru od 14 cm s k. na tenkém konci.
b) Kuláče jsou neštípané kusy o průměru od 7 cm s k. na tenkém konci.
Štěpiny a kuláče mohou býti vyrovnávány též společně.
c) Výmět jest odpadové dříví (zlomkové, zdrůbky) a dříví velmi nahnilé ze štěpin a kuláčů.
d) Kuláčky (nehroubí) jsou oblé kusy o průměru do 6cm s k. na tenkém konci.
e) Pařezí (nehroubí) jest přízemní a zemní část stromu, která zůstává po odřezání nebo odseknutí kmene.
Pařezí se buď vyklučí, přířeže, rozštípá a vyrovná do prm, nebo se nevyklučené odhaduje na plm b. k. Podle jakosti se netřídí.
D/2. Rovnané dříví listnaté.
Pro jeho výrobu a měření platí stejné předpisy jako pro rovnané dříví jehličnaté s výjimkami dále uvedenými.
20. Rovnané užitkové dříví.
Rovnané užitkové dříví je zdravé nebo jen málo nakažené, dříví prakticky bez suků, použitelné k technickým účelům. Podle jakosti se toto dříví netřídí. Rovnané užitkové dříví listnaté se vyrábí v kůře kromě válců bukových, březových a habrových, které se prokřesávají nebo odkorňují v pruzích. Užitkové válce mohou býti měřeny též jako kulatina. Podle tvarů a rozměrů se třídí takto:
a) Užitkové štěpiny I. třídy jsou štěpiny z oblých kusů o průměru od 30 cm s k. na tenkém konci. Délka obliny — měřena po obvodě s k. — nesmí klesnout pod 16 cm.
b) Užitkové štěpiny II. třídy jsou štěpiny z oblých kusů o průměru od 16 cm do 29 cm s k. na tenkém konci.
c) Užitkové válce jsou oblé kusy o průměru od 16 cm s k. na tenkém konci.
d) Užitkové kuláče jsou oblé kusy o průměru od 10 cm do 15 cm s k. na tenkém konci.
21. Vláknina.
Vyrábí se zpravidla odkorněná v délkách 1 m, z listnatých dřevin, způsobilých na výrobu buničiny nebo dřevoviny.
Vláknina jakostní třídy I. je rovnané užitkové dříví, zdravé, ojedinělé kusy mohou býti poškozeny hmyzem.
Třídění podle tloušťky:
a) Vláknina třídy A: Válce o tloušťce od 14 cm s k. na tenkém konci, nebo z nich vyrobené štěpiny.
b) Vláknina třídy B: Kuláče o průměru od 7 do 13 cm s k. na tenkém konci.
Vlákninu třídy A a B možno vyrovnávati též společně.
22. Dříví generátorové.
Generátorové dříví je zdravé, nepříliš sukovité rovnané dříví od 7 cm s k. na tenkém konci.
Vyloučeny jsou osika, vrba, topol a lípa.
Třídí se na štěpiny a kuláče jako palivové dříví.
23. Dřiví na suchou destilaci.
Dříví na suchou destilaci je zdravé, též sukovité bukové rovnané dříví, štípané z valců o průměru od 14 cm s k. na tenkém konci, po případě s přimísením nejvýše 20% válců o průměru od 14 cm s kůrou na tenkém konci.
24. Palivové dříví.
Palivové dříví je vadné (sukaté nebo nakažené a nahnilé) dříví, které se nedá pro svoji jakost zařaditi do jiných druhů rovnaného dříví. Vyrábí a měří se jako palivové dříví jehličnaté.
Třídění:
a) Štěpiny jsou rozštípané válce o průměru od 14 cm s k. na tenkém konci.
b) Kuláče jsou neštípané kusy o průměru od 7 cm s k. na tenkém konci.
Štěpiny a kuláče mohou býti vyrovnávány též společně.
c) Výmět jest odpadové dříví (zlomkové, zdrůbky) a dříví velmi nahnilé ze štěpin a kuláčů.
d) Kuláčky (nehroubí) jsou oblé kusy o průměru do 6 cm s k. na tenkém konci.
e) Pařezí (nehroubí) jest přízemní a zemní část stromu, která zůstává po odřezání nebo odseknutí kmene.
Pařezí se buď vyklučí, přiřeže, rozštípá a vyrovná do prm, nebo se nevyklučené odhaduje na plm s k. Podle jakosti se netřídí.
E. Vánoční stromky.
25. Vánoční stromky se třídí na:
25 a) Vánoční stromky jakostní třídy I. musí býti rovné, pravidelně rostlé, nepřehoustlé, u smrku nejméně se 4 větvemi v přeslenu, s přesleny nejvýše 35 cm od sebe vzdálenými; u borovic a ostatních jehličňanů nejméně se třemi větvemi v přeslenu, s přesleny nejvýše 45 cm od sebe vzdálenými.
25 b) Vánoční stromky jakostní třídy II. jsou vánoční stromky, které nevyhovují podmínkám jakostní třídy I.
Třídění podle délky (tř. I. a II.):
délková třídadélka stromku1do 0.50 m2přes 0.50 mdo 1.00 m3přes 1.00 mdo 1.50 m4přes 1.50 mdo 2.00 m5přes 2.00 mdo 2.50 m6přes 2.50 mdo 3.00 m7přes 3.00 mdo 3.50 m8přes 3.50 mdo 4.00 m9přes 4.00 mdo 4.50 m10přes 4.50 mdo 5.00 m11přes 5.00 m
F. Klest.
Klest jest dříví z části stromů nebo keřů o průměru do 6 cm s k. na tlustém konci. Jest to zpravidla rozdíl hmoty mezi hmotou hroubí a hmotou stromovou.
26. Užitková klest.
Užitková klest je dříví do 6 cm průměru s k. na tlustém konci, která se hodí pro technické účely (na př. ozdobná klest, březové proutí, hole, pruty, dříky atd.). Hmota se zjišťuje na plm b. k. po vyrovnání do prostorových metrů nebo do hromad.
27. Palivová klest.
Palivová klest je dříví o průměru do 6 cm s k. na tlustém konci, které zbude po vytřídění užitkové klesti a po zpracování kuláčků. Rovná se do prm, nebo se váže do otýpek, vyrovnává do pravidelných hromad, po př. se odhaduje nezpracovaná v plošných dílech.
G. Kůra.
Třídí se na: Užitkovou kůru, způsobilou pro technické účely, zejména na výrobu třísla a na palivovou kůru.
28. Užitková kůra jest z kmenů oloupaná kůra, způsobilá k živnostenským a průmyslovým účelům k výrobě třísla; musí býti suchá, zdravá a nesmí býti zplesnivělá a zčernalá. Stočená užitková kůra se rovná do prm, nebo se váže do svazků (otepí) a váží se.
28 a) Tříslová kůra smrková nesmí býti příliš šupinatá a borkovitá. Třídí se takto:
a) kůra ve svitcích asi 1 m dlouhých,
b) zlomková kůra,
c) kůra na výrobu tříslových výtažků, získaná strouháním nebo okřesáním dříví; nesmí býti s dřevem,
d) drcená kůra na kousky o velikosti asi 2X2 cm.
28 b) Tříslová kůra dubová. Třídí se:
I. třída: kůra hladká, loupaná z kmenů mladých stromů, málo popraskaná, bez šupin a borky s příměsí nejvýše 25% kůry II. třídy,
II. třída: z oddénkové části kmenů mladých stromů nebo ze starších stromů bez mechu, loupaná od výšky prsou,
III. třída: ze starších i oddénkových částí kmenů loupaná kůra bez mechu; šupinatost a borkovitost je přípustná.
29. Palivová kůra.
Jest to kůra nezpůsobilá pro živnostenské a průmyslové účely. Měří se na prm.
30. Surové kmeny a kulatina:
30 a) Převádí-li se u surových kmenů a kulatiny hmota hroubí b. k. na hmotu hroubí s k., připočítá se u dubu 15%, u ostatních dřevin 10% na kůru.
30 b) Převádí-li se u surových kmenů a kulatiny hmota hroubí s k. na hmotu hroubí b. k. použije se těchto převodních čísel:
DřevinyPlnometry s kůrou123456789Plnometry bez kůryDub869561739126087347834347852174608706956578261Ostatní909091818227273363644545554545636367272781818
31. Tyčovina:
31 a) Jehličnaté tyče:třída 1100 kusů s k.2.50 plm s k.2.10 plm b. k.třída 2100 kusů s k.5.50 plm s k.4.70 plm b. k.třída 3 100 kusů s k.7.00 plm s k.6.00 plm b. k.třída 4100 kusů s k.9.00 plm s k.7.80 plm b. k.třída 5100 kusu s k.12.00 plm s k.10.60 plm b. k.třída 6100 kusů s k.14.00 plm s k.12.50 plm b. k.31 b) Jehličnaté tyčky:třída 1100 kusů s k.0.10 plm s k.0.08 plm b. k.třída 2100 kusů s k.0.30 plm s k.0.24 plm b. k.třída 3100 kusů s k.0.60 plm s k.0.48 plm b. k.třída 4100 kusů s k.1.30 plm s k.1.06 plm b. k.třída 5100 kusů s k.2.00 plm s k.1.66 plm b. k.31 c) Listnaté tyčky:třída 1100 kusů s k.2.30 plm s k.1.90 plm b. k.třída 2100 kusů s k.5.30 plm s k.4.70 plm b. k.třída 3100 kusů s k.8.00 plm s k.7.10 plm b. k.31 d) Listnaté tyčky:100 kusů podle tloušťky a délky0.20—1.00 plm s k.0.17—0.85 plm b.k.
31 e) Převodní čísla pro jehličnaté tyčové a tyčkové výřezy.
Délka v m1.Kubický obsah  1 kusuTloušťka v centimetrech na tenkém konci2.počet  kusů  na plm22 - 3344 – 5567891011123.počet  bm  na plm1.51 2 3plm kusy bm0.0005 2.000 3.0000.0010 1.000 1.5000.0014 714.28 1.07150.0026 384.62 5770.0035 285.71 428.50.0043 232.55 3850.0061 163.93 2460.0081 123.46 1850.0101 99.01 148.50.0124 83.06 124.50.0145 68.97 103.50.0169 59.17 890.0194 51.55 77.521 2 3plm kusy bm0.0010 1.000 2.0000.0017 588.24 1.17650.0024 416.67 833.50.0040 250 15000.0051 196.08 3920.0061 163.93 3280.0086 116.28 232.50.0111 90.01 1800.0140 71.43 1430.0167 59.88 1200.0198 51.02 1020.028 43.86 880.0262 38.17 772,51 2 3plm kusy bm0.0016 625 1.86250.0027 370.37 9260.0038 263.16 6580.0054 185.19 468.50.0067 149.25 3730.0080 125 312.50.0109 91.74 229.50.0144 69.44 173.50.0180 55.56 1390.0214 46.73 1170.0248 40.32 1010.0289 34.60 86.50.0331 30.21 75.531 2 3plm kusy bm0.0020 500 1.5000.0034 294.12 882.50.0048 208.33 6250.0074 135.13 4000.0089 112.36 3370.0104 96.15 288.50.0140 71.43 214.50.0179 55.87 167.50.0220 45.45 136.50.0269 37.17 111.50.0304 32.89 98.50.0351 28.49 85.50.0400 25 753,51 2 3plm kusy bm0.0028 357.14 12500.0045 222.22 7780.00611 163.93 5740.0093 107.53 376.50.0111 90.09 315.50.0128 78.13 273.50.0172 58.14 203.50.0216 46.30 1620.0261 38.31 1340.0319 31.35 1100.0360 27.78 970.0416 24.04 840.0465 21.51 7541 2 3plm kusy bm0.0037 270.27 1.0810.0057 175.44 7020.0076 131.58 526.50.0116 86.21 3450.0137 73 2920.0157 63.70 2550.0208 48.08 192.50.0255 39.22 1570.0305 32.79 1310.0368 27.17 108.50.0417 23.98 960.0480 20.83 83.50.0543 18.42 73.54,51 2 3plm kusy bm0.0048 208.33 937.50.0071 140.85 6340.0093 107.53 4840.014.3 69.93 314.50.0166 60.24 2710.0189 52.91 2380.0244 40.98 184.50.0298 33.56 1510.0356 28.09 126.50.0420 23.81 1070.0480 20.83 940.0545 18.35 82.50.0623 16.05 72.551 2 3plm kusy bm0.0060 166.67 833.50.0086 116.28 581.50.0112 89.29 446.50.0169 59.17 2960.0195 51.28 256.50.0221 45.25 226.50.0284 35.21 1760.0341 29.33 146.50.0404 24.75 1240.0471 21.23 1060.0540 18.52 92.50.0612 16.34 81.500705 14.18 715.51 2 3plm kusy bm0.0073 5.14 743.50.0103 97.09 5340.0131 76.34 420070196 51.02 280.50.0223 44.84 1246.50.0250 40 2200.0324 30.86 1700.0387 25.84 1420.0456 21.93 120.50.0528 18.94 1040.0606 16.50 910.0688 14.53 800.0800 12.50 6961 2 3plm kusy bm0.0090 111.11 666.50.0122 81.97 4920.0153 65.36 3920.0224 44.64 2680.0261 38.31 2300.0298 3.56 201.50.0368 27.17 1630.0436 22.94 137.50.0508 19.69 1180.0588 17.01 1020.0668 14.97 900.0759 13.18 790.0888 11.28 67.56.51 2 3plm kusy bm0.0108 92.59 6020.0143 69.93 454.50.0178 56.18 3650.0258 38.76 12520,0298 33.56 2180.0339 29.50 1920.0413 24.21 157.50.0485 20.62 1340.0563 17.76 115.50.0648 15.43 100.50.0747 13.39 870.0852 11.74 76.50.098! 10.19 66.571 2 3plm kusy bm0.0128 78.13 5470.0164 60.98 4270.0200 50 3500.0288 34.72 2430.0334 29.94 200.50.0380 26.32 1840.0464 21.55 1510.0540 18.52 129.50.0624 16.03 1120.0712 14.04 98.50.0824 12.14 850.0930 10.75 75.50.1080 9.26 657.51 2 3plm kusy bm0.0147 68.03 510.50.0187 53.48 4010.0226 44.25 3320.0320 31.25 234.50.0370 27.03 2030.0420 23.81 178.50.0516 19.38 145.50.0600 16.67 1250.0690 14.49 108.50.0784 12.76 950.0907 11.03 830.1029 9.72 730.1186 8.43 63.581 2 3plm kusy bm0.0168 59.52 4760.0212 47.17 377.50.0255 39.21 313.50.0357 28.01 2240.0410 24.39 1950.0463 21.60 1730.0568 17.61 1410.0656 15.24 1220.0756 13.23 1060.0864 11.57 92.50.0996 10.04 80.50.1128 8.87 710.1300 7.69 61.58.51 2 3plm kusy bm0.0188 53.19 4520.0237 42.19 358.50.0286 34.97 297.50.0397 25.19 12140.0456 21.93 186.50.0508 19.69 167.50.0622 16.08 136.50.0720 13.89 1180.0828 12.08 102.50.0948 10.55 89.50.1088 9.19 780.1235 8.10 690.1416 7.06 6091 2 3plm kusy bm0.0210 47.62 428.50.0264 37.88 3410.0317 31.55 2840.0436 22.94 206.50.0491 20.12 1810.0557 17.95 161.50.0680 14.71 132,50.0785 12.74 114.50.0912 10.96 98.50.1040 9.12 820.1189 8.41 75.50.1360 7.35 660.1554 6.44 589.51 2 3plm kusy bm0.0235 42.55 4040.0293 34.13 3240.0351 28.49 270.50.047 20.96 1990.0541 18.48 178.50.0605 16.53 1570.0736 13.59 1290.0860 11.63 110.50.1000 10 950.1132 8.83 840.1300 7.69 730.1482 6.75 64—101 2 3plm kusy bm0.0261 38.32 3830.0326 30.67 306.50.0384 26.04 260.50.0520 19.23 192.50.0589 16.98 1700.0657 15.22 1520.0796 12.56 125.50.0934 10.71 11070.1040 9.62 960.1220 8.20 820.1420 7.04 70.50.1624 6.16 61.5—10.51 2 3plm kusy bm0.0288 34.72 364.50.0354 28.25 296.50.0420 23.81 2500.0564 17.73 1860.0638 15.67 164.50.0712 14.04 147.50.0856 11.68 122.50.1013 9.87 103.50.1176 8.50 89.50.1348 7.42 780.1546 6.47 680.1769 5.65 59.5—111 2 3plm kusy bm0.0320 31.25 3440.0390 25.64 3120.0460 21.74 2390.0608 16.45 1810.0686 14.58 160.50.0764 13.09 1440.0922 10.85 1119.50.1102 9.07 1000.1280 7.81 860.1475 6.78 74.50.1692 5.91 650.1932 5.18 57—11.51 2 3plm kusy bm0.0357 28.01 3220.0429 23.31 2680.0500 20 2300.0656 15.24 175.50.0739 13.53 155.50.0822 12.17 1400.1000 10 1150.1192 8.39 96.50.1390 7.19 82.50.1604 6.23 71.50.1851 5.40 62——121 2 3plm bm kusy0.0400 25 3000.0471 21.23 254.50.0542 18.45 241.50.0704 1 14.20 170.50.0794 12.59 1510.0884 11.31 135.50.1084 9.23 1110.1295 7.72 92.50.1520 6.58 790.1764 5.67 680.2020 4.95 59.5——
32. Rovnané dříví (rovnáno do prostorových metrů = prm o rozměrech 1X1X1.05 m).
32 a) Rovnané dříví užitkové.
1 prm užitkových válců a štěpin s k.0.82 plm s k.0.74 plm b. k.1 prm užitkových válců a štěpin odkorněných0.90 plm s k.0.82 plm b. k.1 prm užitkových kuláčů s k0.70 plm s k.0.64 plm b. k.1 prm užitkových kuláčů odkorněných0.78 plm s k.0.70 plm b. k.
32 b) Vláknina.
1 prm vlákniny tř. A a B s k.0.80 plm s k.0.72 plm b. k.1 prm vlákniny loupané nebo škrabané0.88 plm s k.0.80 plm b. k.1 prm vlákniny do běla strouhané0.92 plm s k.0.84 plm b. k.1 prm vlákniny tř. C s k.0.70 plm s k.0.64 plm b. k.1 prm vlákniny loupané nebo škrabané0.78 plm s k.0.70 plm b. k.1 prm vlákniny do běla strouhané0.82 plm s k.0.74 plm b. k.
32 c) Dříví palivové, generátorové a na suchou destilaci.
1 prm štěpin s k.0.80 plm s k.0.72 plm b. k.1 prm štěpin prokřesaných0.84 plm s k.0.76 plm b. k.1 prm štěpin odkorněných0.88 plm s k.0.80 plm b. k.1 prm kuláčů s k.0.70 plm s k.0.64 plm b. k.1 prm kuláčů prokřesaných0.74 plm s k.0.66 plm b. k.1 prm kuláčů odkorněných0.78 plm s k.0.70 plm b. k.1 prm výmětu s k.0.70 plm s k.0.64 plm b. k.1 prm kuláčků s k.0.60 plm s k.0.54 plm b. k.1 prm štěpin a kuláčů s k0.76 plm s k.0.68 plm b. k.1 prm štěpin a kuláčů prokřesaných0.80 plm s k.0.72 plm b. k.1 prm štěpin a kuláčů odkorněných0.84 plm s k.0.76 plm b. k.1 prm kuláčů a kuláčků s k.0.66 plm s k.0.60 plm b. k.1 prm kuláčů a kuláčků prokřesaných0.70 plm s k.0.64 plm b. k.1 prm kuláčů a kuláčků odkorněných0.74 plm s k.0.66 plm b. k.1 prm pařezí s k.0.50 plm s k.0.44 plm b. k.
32 d) Rovnané dříví netříděné.
1 prm netříděného rovnaného dříví s k.0.76 plm s k.0.68 plm b. k.1 prm netříděného rovnaného dříví prokřesaného0.80 plm s k.0.72 plm b. k.1 prm netříděného rovnaného dříví odkorněného0.84 plm s k.0.76 plm b. k.
Tato převodní čísla platí pro přepočítávání jednotlivých nebo dvojitých prostorových metrů.
33. Kůra.
1 prm kůry v lese vyschlé má obsah 0.30 plm a váží110 kg