18/2023 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí, kterým se nahrazuje sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 372/1999 Sb.

18
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí, kterým se nahrazuje sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 372/1999 Sb.

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 17. prosince 1994 byla v Lisabonu přijata Smlouva o energetické chartě.
Jménem České republiky byla Smlouva podepsána v Lisabonu dne 8. června 1995. Se Smlouvou vyslovil souhlas Parlament České republiky a prezident republiky Smlouvu ratifikoval. Ratifikační listina byla uložena u vlády Portugalské republiky, depozitáře Smlouvy, dne 17. června 1996.

Smlouva se v souladu s ustanovením jejího článku 45 odst. 1 předběžně prováděla ode dne podpisu a v České republice od 8. června 1995. Na základě svého článku 44 odst. 1 Smlouva vstoupila v platnost dne 16. dubna 1998 a tímto dnem vstoupila v platnost i pro Českou republiku.
České znění Smlouvy ve znění uveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie se vyhlašuje současně.


PŘÍLOHA 1
SMLOUVA O ENERGETICKÉ CHARTĚ
Preambule
SMLUVNÍ STRANY TÉTO SMLOUVY,
s ohledem na Pařížskou chartu pro novou Evropu, podepsanou dne 21. listopadu 1990,
s ohledem na Evropskou energetickou chartu přijatou v závěrečném dokumentu Haagské konference o Evropské energetické chartě, podepsaném v Haagu dne 17. prosince 1991,
připomínajíce, že všichni signatáři závěrečného dokumentu Haagské konference se zavázali sledovat cíle a zásady Evropské energetické charty a co nejdříve realizovat a rozšířit svou spolupráci v dobré víře sjednáním Smlouvy o energetické chartě a protokolů k ní, a přejíce si postavit závazky obsažené v této chartě na bezpečný a závazný mezinárodní právní základ;
přejíce si též vytvořit strukturální rámec potřebný pro provádění zásad formulovaných v Evropské energetické chartě;
vyslovujíce přání provádět základní koncepci iniciativy Evropské energetické charty, která má podnítit hospodářský růst pomocí opatření pro liberalizaci investic a obchodu s energií;
potvrzujíce, že smluvní strany přikládají nejvyšší význam účinnému a úplnému uplatňování režimu národního zacházení a doložky nejvyšších výhod a že tyto závazky se budou používat při investicích ve smyslu doplňkové smlouvy;
s ohledem na cíl postupné liberalizace mezinárodního obchodu a na zásadu zamezení diskriminace v mezinárodním obchodě ve smyslu Všeobecné dohody o clech a obchodu a s ní souvisejících aktů a jiných ustanovení této smlouvy;
rozhodnuty postupně odstraňovat technické, administrativní a jiné překážky obchodu s energetickými materiály a produkty a souvisejícími zařízeními, technologiemi a službami;
očekávajíce, že smluvní strany, které nejsou v současnosti členy Všeobecné dohody o clech a obchodu, se jejími smluvními stranami stanou, a s cílem stanovit předběžnou obchodní úpravu, která bude těmto smluvním stranám napomáhat a nebudou narušovat jejich přípravu na toto členství;
vědomy si práv a závazků některých smluvních stran, které jsou též stranami Všeobecné dohody o clech a obchodu a s ní souvisejících aktů;
s ohledem na pravidla hospodářské soutěže týkající se fúzí, monopolů, praktik odporujících pravidlům hospodářské soutěže a zneužívání dominantního postavení;
s ohledem též na smlouvu o nešíření jaderných zbraní, obecné zásady pro jaderné dodávky a na jiné mezinárodní závazky nebo ujednání o nešíření jaderných zbraní;
uznávajíce nezbytnost co nejúčinnějšího průzkumu, výroby, konverze, skladování, přepravy, distribuce a využívání energie;
připomínajíce Rámcovou úmluvu Spojených národů o změně klimatu, Úmluvu o dálkovém znečištění ovzduší přesahujícím hranice států a její protokoly a ostatní mezinárodní dohody v oblasti životního prostředí obsahující opatření související s energií a
uznávajíce stále naléhavější potřebu přijetí opatření na ochranu životního prostředí, včetně vyřazování energetických zařízení z provozu a nakládání s odpady, jakož i potřebu mezinárodně dohodnutých cílů a kritérií pro tyto účely,
SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:
ČÁST I
DEFINICE A ÚČEL
Článek 1
Definice
Pro účely této smlouvy:
1. „Chartou“ se rozumí Evropská energetická charta přijatá v závěrečném dokumentu Haagské konference o Evropské energetické chartě, podepsaném v Haagu dne 17. prosince 1991; podpis závěrečného dokumentu se považuje za podpis charty.
2. „Smluvní stranou“ se rozumí každý stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci, které vyslovily souhlas s tím, že budou vázány touto smlouvou, a pro něž je tato smlouva v platnosti.
3. „Organizací pro regionální hospodářskou integraci“ se rozumí organizace založená státy, na kterou tyto státy přenesly pravomoci v určitých věcech, z nichž některé se týkají této smlouvy, včetně pravomoci přijímat rozhodnutí, která jsou pro ně ve vztahu k těmto věcem závazná.
4. „Energetickými materiály a produkty“ se rozumějí položky harmonizovaného systému Rady pro celní spolupráci a kombinované nomenklatury Evropských společenství uvedené v příloze EM.
5. „Hospodářskými činnostmi v odvětví energetiky“ se rozumějí hospodářské činnosti týkající se průzkumu, těžby, rafinace, produkce, skladování, pozemní přepravy, přenosu, distribuce, obchodu, uvádění na trh nebo prodeje energetických materiálů a produktů kromě těch, které jsou uvedeny v příloze NI, nebo hospodářské činnosti týkající se distribuce tepla do více objektů.
6. „Investicí“ se rozumí každá majetková hodnota držená nebo kontrolovaná buď přímo, nebo nepřímo prostřednictvím investora, a zahrnující:
a) hmotný a nehmotný, movitý a nemovitý majetek, jakož i jakákoli majetková práva, jako jsou nájem, hypotéky, zástavy, užívací práva a podobná práva;
b) společnost nebo obchodní podnik nebo akcie, obchodní podíly nebo jiné formy kapitálové účasti v určité společnosti nebo obchodním podniku, jakož i dluhopisy, cenné papíry a jiné závazky určité společnosti nebo obchodního podniku;
c) peněžní pohledávky a nároky na jakékoli plnění podle smlouvy mající hospodářskou hodnotu a související s investicí;
d) práva k duševnímu vlastnictví;
e) výnosy;
f) jakékoli právo vyplývající ze zákona, smlouvy nebo jakýchkoli licencí a povolení udělených v souladu se zákonem k provozování hospodářské činnosti v odvětví energetiky.
Změna formy, v níž jsou hodnoty investovány, nemá vliv na jejich povahu investice, a pojem „investice“ zahrnuje všechny investice, ať existují ke dni nebo jsou učiněné po dni vstupu této smlouvy v platnost pro smluvní stranu investora nebo pro smluvní stranu, na jejíž území se tato investice provádí (dále jen „datum účinnosti“), přičemž se tato smlouva použije pouze na záležitosti, které ovlivňují takové investice po datu účinnosti.
„Investicí“ se rozumí každá investice spojená s hospodářskými činnostmi v odvětví energetiky a každá investice nebo kategorie investic, které smluvní strana na svém území definovala jako „projekty účinnosti charty“ a jako takové je oznámila sekretariátu.
7. „Investorem“ se rozumí:
a) ve vztahu ke smluvní straně:
i) každá fyzická osoba mající občanství nebo státní příslušnost dané smluvní strany nebo trvalý pobyt v ní v souladu s jejími právními předpisy;
ii) společnost nebo jiná organizace zřízená v souladu s platným právem použitelným na území dané smluvní strany;
b) ve vztahu k „třetímu státu“ fyzická osoba, společnost nebo jiná organizace splňující obdobně podmínky uvedené v písmenu a) pro smluvní stranu.
8. „Investováním“ nebo „prováděním investic“ se rozumí provádění nových investic, nabývání celých stávajících investic nebo jejich částí nebo přechod do jiných oblastí investiční činnosti.
9. „Výnosy“ se rozumějí částky plynoucí z investice nebo s ní spojené bez ohledu na formu, v jaké jsou placeny, a zahrnují zisk, dividendy, úroky, přírůstky kapitálu, licenční poplatky, poplatky za řízení a technickou pomoc nebo jiné poplatky a platby v naturáliích.
10. „Územím“ se rozumí ve vztahu ke státu, který je smluvní stranou:
a) území pod jeho svrchovaností, přičemž se rozumí, že toto území zahrnuje pevninu, vnitrozemské vody a teritoriální vod a
b) v souladu s mezinárodním mořským právem: teritoriální vody, mořské dno a jeho podloží, nad kterým daná smluvní strana vykonává svrchovaná práva a pravomoc.
Z hlediska organizace pro regionální hospodářskou integraci, která je smluvní stranou, se územím rozumí území členských států takové organizace vymezené ustanoveními v aktu o zřízení této organizace.
11. a) „GATT“ se rozumí dohoda GATT 1947 nebo GATT 1994 nebo obě, pokud jsou obě použitelné.
b) „GATT 1947“ se rozumí Všeobecná dohoda o clech a obchodu ze dne 30. října 1947, připojená k závěrečnému aktu přijatému na závěr druhého zasedání Přípravného výboru konference Spojených národů o obchodu a zaměstnanosti, ve znění pozdějších úprav, doplňků, nebo změn.
c) „GATT 1994“ se rozumí Všeobecná dohoda o clech a obchodu uvedená v příloze 1A Dohody o zřízení Světové obchodní organizace, ve znění pozdějších úprav, doplňků, nebo změn.
Strana Dohody o zřízení Světové obchodní organizace se považuje za stranu GATT 1994.
d) „Souvisejícími akty“ se rozumějí podle potřeby:
i) dohody, programy nebo jiné právní nástroje, včetně rozhodnutí, prohlášení a ujednání, uzavřené pod záštitou GATT 1947 ve znění pozdějších úprav, doplňků, nebo změn, nebo
ii) Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace, včetně její přílohy 1 (kromě GATT 1994), příloh 2, 3 a 4 a souvisejících rozhodnutí, prohlášení a ujednání ve znění pozdějších úprav, doplňků, nebo změn.
12. „Duševní vlastnictví“ zahrnuje práva autorská a práva příbuzná, práva z ochranných známek, zeměpisných označení, průmyslových vzorů, patentů, topografií integrovaných obvodů a ochrana důvěrných informací.
13. a) „Protokolem k energetické chartě“ nebo „protokolem“ se rozumí smlouva, jejíž sjednání povolí a jejíž znění schválí Konference charty a kterou uzavřou dvě nebo více smluvních stran s cílem doplnit, nahradit, rozšířit nebo podrobněji zpracovat ustanovení této smlouvy ve vztahu k jakémukoli zvláštnímu odvětví nebo kategorii činností v oblasti působnosti této smlouvy nebo v oblastech spolupráce ve smyslu hlavy III charty.
b) „Prohlášením k energetické chartě“ nebo „prohlášením“ se rozumí nezávazný akt, jehož sjednání povolí a jehož znění schválí Konference charty a který uzavřou dvě nebo více smluvních stran s cílem doplnit nebo podrobněji zpracovat ustanovení této smlouvy.
14. „Volně směnitelnou měnou“ se rozumí měna, se kterou se běžně obchoduje na mezinárodních devizových trzích a která se běžně používá v mezinárodních transakcích.
Článek 2
Účel smlouvy
Tato smlouva vytváří právní rámec pro podporu dlouhodobé spolupráce v oblasti energetiky na základě doplňkovosti a vzájemné výhodnosti v souladu s cíli a zásadami charty.
ČÁST II
OBCHOD
Článek 3
Mezinárodní trhy
Smluvní strany podporují přístup energetických materiálů a produktů na mezinárodní trhy za tržních podmínek a všeobecně rozvíjejí otevřený a konkurenční energetický trh.
Článek 4
Neodchylování se od GATT a souvisejících aktů
Žádné ustanovení této smlouvy se ve vztahu mezi smluvními stranami, které jsou stranami GATT, neodchyluje od ustanovení GATT a souvisejících aktů, jak jsou používána mezi těmito smluvními stranami.
Článek 5
Investiční opatření týkající se obchodu
1. Žádná smluvní strana nepoužije žádné investiční opatření týkající se obchodu, které je v rozporu s článkem III nebo XI GATT; tím nejsou dotčena práva a povinnosti smluvní strany vyplývající z GATT a souvisejících aktů a z článku 29.
2. Taková opatření zahrnují všechna investiční opatření, která jsou povinná nebo vymahatelná podle vnitrostátního práva nebo jejichž splnění je nezbytné pro získání nějaké výhody a která vyžadují, aby podnik
a) nakupoval nebo používal produkty domácího původu nebo z libovolného domácího zdroje, ať už jsou specifikovány konkrétní produkty, objem nebo hodnota produktů, nebo se jedná o podíl objemu nebo hodnoty místní produkce, nebo
b) omezil nákup nebo používání dovezených produktů na množství, které se vztahuje k objemu nebo hodnotě místní produkce, kterou vyváží,
nebo která podnik omezují
c) pokud jde o dovoz produktů používaných nebo souvisejících s jeho místní produkcí, všeobecně nebo v množství, které se vztahuje k objemu nebo hodnotě místní produkce, kterou vyváží;
d) pokud jde o dovoz produktů používaných nebo souvisejících s jeho místní produkcí tím, že omezí jeho přístup k devizám na množství související s přísunem deviz, který je možno připsat tomuto podniku, nebo
e) pokud jde o vývoz nebo prodej určený k vývozu produktů, ať už se jedná o konkrétní produkty, objem nebo hodnotu produktů, nebo o podíl objemu nebo hodnoty místní produkce tohoto podniku.
3. Žádná ustanovení odstavce 1 nelze vykládat tak, aby to smluvní straně bránilo v používání investičních opatření souvisících s obchodem popsaných v odst. 2 písm. a) a c) jako podmínky pro účast na programech podpory vývozu, zahraniční pomoci, veřejných zakázek nebo preferenčních celních sazeb nebo kvót.
4. Bez ohledu na odstavec 1 může smluvní strana předběžně pokračovat v uplatňování investičních opatření souvisejících s obchodem, která byla účinná více než 180 dnů před podpisem této smlouvy, pod podmínkou oznámení a přijetí opatření na jejich postupné ukončení podle přílohy TRM.
Článek 6
Hospodářská soutěž
1. Každá smluvní strana usiluje o odstranění narušení trhu a překážek hospodářské soutěže v hospodářské činnosti v odvětví energetiky.
2. Každá smluvní strana zajistí, aby v rámci své pravomoci měla a uplatňovala právní předpisy nezbytné a vhodné k reakci na každé jednostranné jednání a jednání ve vzájemné shodě narušující hospodářskou soutěž v hospodářské činnosti v odvětví energetiky.
3. Smluvní strany, které mají zkušenosti s uplatňováním pravidel hospodářské soutěže, plně zváží možnost poskytnout ostatním smluvním stranám na jejich žádost a v rámci dostupných zdrojů technickou pomoc při vypracování a provádění pravidel hospodářské soutěže.
4. Smluvní strany mohou spolupracovat při uplatňování svých pravidel hospodářské soutěže formou konzultací a výměny informací.
5. Pokud se některá smluvní strana domnívá, že důležité zájmy související s cíli uvedenými v tomto článku jsou nepříznivě ovlivňovány činností narušující hospodářskou soutěž prováděnou na území jiné smluvní strany, může uvědomit tuto smluvní stranu a žádat, aby její orgány pro hospodářskou soutěž zahájily vhodná donucovací opatření. Dožadující smluvní strana v dožádání uvede podstatné informace umožňující dožádané straně identifikovat činnost narušující hospodářskou soutěž, která je předmětem oznámení, a nabídne další informace a spolupráci, které je schopna poskytnout. Dožádaná smluvní strana popřípadě její orgány pro hospodářskou soutěž mohou konzultovat orgány pro hospodářskou soutěž dožadující smluvní strany a plně zváží žádost dožadující smluvní strany při rozhodování o tom, zda zahájit nebo nezahájit donucovací opatření ve vztahu k údajné činnosti narušující hospodářskou soutěž uvedené v dožádání. Dožádaná smluvní strana informuje dožadující smluvní stranu o svém rozhodnutí nebo o rozhodnutí jejích orgánů pro hospodářskou soutěž a může podle svého uvážení informovat dožadující smluvní stranu o důvodech tohoto rozhodnutí. V případě zahájení donucovacích opatření sdělí dožádaná smluvní strana dožadující smluvní straně jejich výsledek a v možném rozsahu ji seznámí s důležitým prozatímním vývojem.
6. Žádné ustanovení tohoto článku neukládá žádné smluvní straně, aby poskytovala informace v rozporu se svými právními předpisy o poskytování informací, důvěrnosti údajů nebo obchodním tajemství.
7. Postupy stanovené v odstavci 5 a v čl. 27 odst. 1 jsou výhradními prostředky této smlouvy pro řešení sporů, k nimž může dojít při uplatňování nebo výkladu tohoto článku.
Článek 7
Tranzit
1. Každá smluvní strana přijme nezbytná opatření pro usnadnění tranzitu energetických materiálů a produktů v souladu se zásadou volného tranzitu a bez rozlišování, pokud jde o jejich původ, místo určení nebo vlastnictví, a bez diskriminace, pokud jde o stanovení jejich cen na základě takového rozlišování, a bez jakýchkoli neodůvodněných zdržení, omezení nebo poplatků.
2. Smluvní strany podporují příslušné subjekty, aby spolupracovaly při:
a) modernizaci energetických přepravních zařízení potřebných pro tranzit energetických materiálů a produktů;
b) vývoji a provozu energetických přepravních zařízení sloužících území více než jedné smluvní strany;
c) opatřeních na zmírňování účinků přerušení dodávky energetických materiálů a produktů;
d) podpoře propojení energetických přepravních zařízení.
3. Smluvní strany se zavazují, že jejich předpis týkající se přepravy energetických materiálů a produktů a využívání energetických přepravních zařízení nebudou pro energetické materiály a produkty v tranzitu méně příznivé než pro takové materiály a produkty pocházející z jejího území nebo pro její území určené, nestanoví-li stávající mezinárodní dohoda jinak.
4. Pokud tranzit energetických materiálů a produktů nelze provést prostřednictvím energetických přepravních zařízení na základě obchodních podmínek, nebudou smluvní strany klást překážky vytváření nové kapacity, ledaže tak stanoví použitelné právní předpisy, které jsou v souladu s odstavcem 1.
5. Smluvní strana, přes jejíž území se energetické materiály a produkty mohou přepravovat, není povinna
a) povolit výstavbu nebo úpravu energetických přepravních zařízení ani
b) povolit nový nebo dodatečný tranzit prostřednictvím stávajících energetických přepravních zařízení,
pokud prokáže ostatním dotčeným smluvním stranám, že by to ohrozilo bezpečnost nebo účinnost jejích energetických soustav, včetně bezpečnosti a stability dodávek energie.
Smluvní strany jsou povinny, s výhradou odstavců 6 a 7, zabezpečit zavedené toky energetických materiálů a produktů na území druhých smluvních stran, nebo z nich, nebo mezi nimi.
6. V případě sporu kvůli jakékoli záležitosti vyplývající z uvedeného tranzitu smluvní strana, přes jejíž území jsou energetické materiály a produkty přepravovány, nepřeruší, neomezí ani nedovolí jakémukoli subjektu pod svou kontrolou přerušit nebo omezit, ani nebude od jakéhokoli subjektu podléhajícímu její pravomoci požadovat, aby přerušil nebo omezil stávající tok energetických materiálů a produktů dříve, než budou ukončeny postupy řešení sporů uvedené v odstavci 7, ledaže tak výslovně stanoví smlouva nebo jiná dohoda, která se vztahuje na takový tranzit, nebo pokud je to povoleno v souladu s rozhodnutím konciliátora.
7. Na spory podle odstavce 6 se použijí níže uvedená ustanovení, avšak pouze po vyčerpání všech smluvních nebo jiných opravných prostředků pro postupy řešení sporů dohodnutých mezi smluvními stranami vedoucími takový spor nebo dohodnutých mezi libovolným subjektem uvedeným v odstavci 6 a subjektem další smluvní strany zúčastněné na sporu:
a) Smluvní strana zúčastněná na sporu může spor předložit generálnímu tajemníkovi oznámením obsahujícím předmět sporu. Generální tajemník uvědomí o tomto předložení všechny smluvní strany.
b) Do třiceti dnů od obdržení oznámení jmenuje generální tajemník po konzultaci s účastníky sporu a s ostatními dotčenými smluvními stranami konciliátora. Tento konciliátor musí mít zkušenosti ve sporných záležitostech a nesmí mít občanství, státní příslušnost ani trvalý pobyt na území některé strany sporu nebo některé z jiných dotčených smluvních stran.
c) Konciliátor usiluje o to, aby se strany dohodly na řešení sporu nebo na postupu pro dosažení takového řešení. Jestliže se mu do 90 dnů po jmenování nepodaří dosáhnout takové dohody, doporučí řešení sporu nebo postup na dosažení řešení a rozhodne o prozatímních clech a jiných podmínkách, které se budou pro tranzit dodržovat ode dne, který určí, až do vyřešení sporu.
d) Smluvní strany se zavazují dodržovat a zabezpečit, aby subjekty pod jejich kontrolou nebo pravomocí dodržovaly každé předběžné rozhodnutí podle písmene c) v průběhu 12 měsíců následujících po rozhodnutí konciliátora nebo až do ukončení sporu, podle toho, co nastane dříve.
e) Bez ohledu na písmeno b) může generální tajemník rozhodnout, že nejmenuje konciliátora, pokud se podle jeho názoru spor týká tranzitu, který je nebo byl předmětem postupů řešení sporů uvedených v písmenech a) až d) a tyto postup nevedly k vyřešení sporu.
f) Konference charty přijme standardní ustanovení o vedení konciliace a o odměnách konciliátorů.
8. Žádné ustanovení tohoto článku nepředstavuje odchylku od práv a povinností smluvních stran vyplývajících z mezinárodního práva, včetně mezinárodních právních zvyklostí a stávajících dvoustranných a mnohostranných smluv, včetně pravidel pro podmořské kabely a potrubí.
9. Tento článek nelze vykládat jako závazek kterékoli smluvní strany, která nedisponuje určitým druhem energetických přepravních zařízení používaných pro tranzit, aby podle tohoto článku přijala jakákoli opatření vztahující se k takovému druhu energetických přepravních zařízení. Taková smluvní strana je však povinna dodržovat odstavec 4.
10. Pro účely tohoto článku:
a) „Tranzitem“ se rozumí:
i) přeprava přes území smluvní strany nebo do přístavních zařízení na jejím území nebo z nich za účelem naložení nebo vyložení energetických materiálů a produktů pocházejících z území jiného státu a určených do území třetího státu, pokud je tento jiný stát nebo třetí stát smluvní stranou, nebo
ii) přeprava přes území smluvní strany energetických materiálů a produktů pocházejících z území jiné smluvní strany a určené pro území této jiné smluvní strany, pokud se tyto dvě smluvní strany nerozhodnou jinak a své rozhodnutí nezaznamenají společným zápisem do přílohy N. Tyto dvě smluvní strany mohou zrušit své zápisy v příloze N doručením společného písemného oznámení svého záměru sekretariátu, který je předá všem ostatním smluvním stranám. Takové zrušení nabude účinku čtyři týdny po oznámení.
b) „Energetická přepravní zařízení“ se skládají z vysokotlakých potrubí na přepravu plynu, vysokonapěťových elektrických přenosových sítí a vedení, potrubí na přepravu ropy, uhelných kalů a ropných produktů a jiných pevně zabudovaných zařízení zvlášť určených na manipulaci s energetickými materiály a produkty.
Článek 8
Převod technologií
1. Smluvní strany souhlasí s tím, že budou podporovat převod energetických technologií a přístup k nim na obchodním základě bez diskriminace, s cílem napomáhat účinné obchodní výměně energetických materiálů a produktů a investicí a plnit cíle charty v souladu se svými právními předpisy a s ochranou práv k duševnímu vlastnictví.
2. V rozsahu potřebném pro uplatňování odstavce 1 odstraní smluvní strany stávající překážky a nevytvoří žádné nové pro převod technologií v oblasti energetických materiálů a produktů a souvisejících zařízení a služeb, v souladu se závazky v oblasti nešíření jaderných zbranía dalšími mezinárodními závazky.
Článek 9
Přístup na kapitálové trhy
1. Smluvní strany uznávají důležitost otevřených kapitálových trhů při podpoře kapitálových toků na financování obchodu s energetickými materiály a produkty a pro investování a podporu investování do hospodářské činnosti v odvětví energetiky na území smluvních stran, zejména stran s transformující se ekonomikou. Smluvní strany budou v tomto smyslu usilovat o vytváření podmínek pro přístup společností a státních příslušníků jiných smluvních stran na svůj kapitálový trh za účelem financování obchodu s energetickými materiály a produkty a za účelem investování do hospodářské činnosti v odvětví energetiky na území těchto smluvních stran na základě zacházení nejméně tak příznivého, jako je nejlepší ze zacházení poskytovaných za podobných okolností vlastním společnostem nebo státním příslušníkům nebo společnostem a státním příslušníkům kterékoli jiné smluvní strany nebo kteréhokoli třetího státu, přičemž se vychází z nejpříznivějšího zacházení.
2. Smluvní stana může přijmout a provádět programy zabezpečující přístup k veřejným půjčkám, subvencím, zárukám nebo pojištěním pro usnadnění obchodu nebo investování v zahraničí. Tyto možnosti zpřístupní v souladu se záměry, omezeními a kritérii takových programů (včetně jakýchkoli záměrů, omezení nebo kritérií vztahujících se k místu podnikání žadatele o tyto možnosti nebo k místu dodání zboží nebo služeb poskytnutých s využitím této možnosti) pro investice do hospodářské činnosti v odvětví energetiky jiných smluvních stran nebo pro financování obchodu s energetickými materiály a produkty s jinými smluvními stranami.
3. Při provádění programů hospodářské činnosti v odvětví energetiky za účelem posílení hospodářské stability a zlepšení investičního prostředí hledají smluvní strany vhodné způsoby podpory takových operací a využívají odborné znalosti příslušných mezinárodních finančních institucí.
4. Žádné ustanovení tohoto článku nebrání
a) finančním institucím v uplatňování jejich vlastní praxe při poskytování úvěrů a záruk vycházejících z tržních zásad a obezřetnostních ohledů, ani
b) smluvní stranám v tom, aby přijaly opatření
i) z důvodů obezřetnostního dohledu, včetně opatření na ochranu investorů, spotřebitelů, vkladatelů, pojistníků nebo osob, vůči nimž má poskytovatel finančních služeb fiduciární závazky, nebo
ii) opatření pro zajištění integrity a stability finančního systému a kapitálových trhů.
ČÁST III
PODPORA A OCHRANA INVESTIC
Článek 10
Podpora a ochrana investic a zacházení s nimi
1. Každá smluvní strana v souladu s ustanoveními této smlouvy podporuje a vytváří stabilní, přiměřené, příznivé a transparentní podmínky pro investory ostatních smluvních stran, aby investovali na jejím území. Takové podmínky zahrnují závazek trvale zajišťovat investicím investorů každé ze smluvních stran řádné, nediskriminační a spravedlivé zacházení. Tyto investice požívají co nejplnější ochrany a bezpečnosti a žádná ze smluvních stran nebude žádnými svévolnými nebo diskriminačními opatřeními omezovat řízení, provoz, udržování, používání, využívání nebo rozšiřování investice nebo možnost dispozice s ní. Těmto investicím není v žádném případě přiznáno horší zacházení, než je v souladu s mezinárodním právem včetně smluvních závazků. Každá smluvní strana dodržuje všechny závazky, kterépřijala ve vztahu k investorovi nebo investici investora kterékoli jiné smluvní strany.
2. Každá smluvní strana vyvíjí úsilí, aby zajistila investorům jiných smluvních stran zacházení podle odstavce 3 při investování na jejím území.
3. Pro účely tohoto článku se „zacházením“ rozumí zacházení poskytované smluvní stranou nejméně tak příznivé, jako je nejlepší ze zacházení vůči vlastním investorům nebo investorům kterékoli jiné smluvní strany nebo třetího státu, přičemž se vychází z nejpříznivějšího zacházení.
4. V souladu s podmínkami v ní stanovenými zaváže doplňková smlouva každou smluvní stranu k tomu, aby poskytovala investorům ostatních smluvních stran při investicích na svém území zacházení popsané v odstavci 3. Uvedená smlouva bude otevřena k podpisu pro státy a organizace pro regionální hospodářskou integraci, které podepíší tuto smlouvu nebo k ní přistoupí. Jednání o doplňkové smlouvě začnou nejpozději dne 1. ledna 1995 s cílem uzavřít ji do 1. ledna 1998.
5. Pokud jde o investování na vlastním území, každá smluvní strana usiluje, aby
a) omezila na minimum výjimky ze zacházení podle odstavce 3;
b) postupně odstranila stávající omezení dotýkající se investorů jiných smluvních stran.
6. a) Smluvní strana může ve vztahu k investování na svém území kdykoli dobrovolně oznámit Konferenci charty prostřednictvím sekretariátu svůj úmysl nezavádět nové výjimky ze zacházení podle odstavce 3.
b) Smluvní strana se může také kdykoli dobrovolně závazat, že bude poskytovat investorům jiných smluvních stran zacházení podle odstavce 3 při investování v rámci některých nebo všech hospodářských činností v odvětví energetiky na svém území. Takové závazky se oznámí sekretariátu a uvedou v příloze VC a jsou závazné v rámci této smlouvy.
7. Každá smluvní strana poskytuje na svém území investicím investorů jiných smluvních stran a souvisejícím činnostem, včetně řízení, provozu, udržování, používání, využívání a rozšiřování investice nebo možnosti dispozice s ní, zacházení nejméně tak příznivé, jako je nejlepší ze zacházení poskytovaných investicím vlastních investorů nebo investorů kterékoli jiné smluvní strany nebo kteréhokoli třetího státu a jejich souvisejícím činnostem, včetně řízení, provozu, udržování, používání, využívání a rozšiřování investice nebo možnosti dispozice s ní, přičemž se vychází z nejpříznivějšího zacházení.
8. Prováděcí pravidla k odstavci 7 ve vztahu k programům, v rámci kterých smluvní strana poskytuje subvence nebo jinou finanční pomoc nebo uzavírá smlouvy v oblasti výzkumu a vývoje energetických technologií, jsou vyhrazena pro doplňkovou smlouvu podle odstavce 4. Každá smluvní strana prostřednictvím sekretariátu průběžně informuje Konferenci charty o pravidlech, která uplatňuje na programy uvedené v tomto odstavci.
9. Každý stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci, která podepíše tuto smlouvu nebo k ní přistoupí, předloží sekretariátu v den podepsání smlouvy nebo uložení listiny o přistoupení zprávu shrnující všechny právní předpisy nebo jiná opatření týkající se
a) výjimek z odstavce 2 nebo
b) programů uvedených v odstavci 8.
Smluvní strana je povinna svou zprávu aktualizovat urychleným sdělováním změn sekretariátu. Konference charty tyto zprávy pravidelně posuzuje.
Pokud jde o písmeno a), může zpráva určovat části odvětví energetiky, ve kterých smluvní stana poskytuje investorům jiných smluvních stran zacházení podle odstavce 3.
Pokud jde o písmeno b), může Konference charty při posuzování vzít v úvahu vlivy takových programů na hospodářskou soutěž a investice.
10. Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto článku se zacházení podle odstavců 3 a 7 nevztahuje na ochranu duševního vlastnictví; toto zacházení se řídí odpovídajícími ustanoveními platných mezinárodních dohod o ochraně práv k duševnímu vlastnictví, jejichž stranami jsou dané smluvní strany.
11. Pro účely článku 26 se použití investičního opatření souvisejícího s obchodem v souladu s čl. 5 odst. 1 a 2 smluvní stranou vůči investici investora jiné smluvní strany existující v době tohoto použití považuje v souladu s čl. 5 odst. 3 a 4 za porušení závazků první smluvní strany ve smyslu této části.
12. Každá smluvní strana zabezpečí, aby její vnitrostátní právo poskytovalo účinné prostředky pro uplatňování nároků a výkon práv z hlediska investic, investičních dohod a investičních povolení.
Článek 11
Klíčový personál
1. Každá smluvní strana posuzuje v dobré víře a v souladu se svými právními předpisy týkajícími se vstupu, pobytu a práce fyzických osob, žádosti investorů jiné smluvní strany a klíčového personálu zaměstnaného těmito investory nebo v rámci investic těchto investorů o vstup a dočasný pobyt na jejím území za účelem zřízení, rozvoje, řízení, provozu, používání a využívání těchto investic nebo dispozice nimi, včetně poskytování poradenských nebo klíčových technických služeb.
2. Každá smluvní strana umožní investorům jiné smluvní strany, kteří investovali na jejím území, a investicím takových investorů zaměstnávat klíčový personál podle své volby bez ohledu na státní příslušnost nebo občanství za předpokladu, že tento klíčový personál má povolení ke vstupu, k pobytu a k práci na území první smluvní strany a že dotyčné zařazení vyhovuje podmínkám a dobám platnosti povolení uděleného tomuto klíčovému personálu.
Článek 12
Náhrada škody
1. S výjimkou případů, v nichž se použije článek 13, jestliže investice uskutečněné investory jedné smluvní strany utrpí škodu následkem války, ozbrojeného konfliktu, výjimečného stavu, vzpoury, povstání, nepokojů nebo jiných podobných událostí na území druhé smluvní strany, poskytne jim tato smluvní strana, pokud jde o uvedení do původního stavu, náhradu škody, vyrovnání nebo jiné odškodnění, zacházení tak příznivé, jako je nejlepší ze zacházení poskytovaných vlastním investorům nebo investorům kteréhokoli třetího státu, přičemž se vychází z nejpříznivějšího zacházení.
2. Aniž je dotčen odstavec 1 tohoto článku, obdrží investoři některé smluvní strany, kteří při událostech uvedených ve zmíněném odstavci utrpí na území jiné smluvní strany škodu následkem
a) zabrání jejich investice nebo její části ozbrojenými silami nebo úřady dané strany nebo
b) zničení jejich investice nebo její části ozbrojenými silami nebo úřady, které nebylo za dané situace nezbytné,
uvedené do původního stavu nebo náhradu škody, které budou v obou případech okamžité, přiměřené a účinné.
Článek 13
Vyvlastnění
1. Investice investorů některé smluvní strany na území kterékoli jiné smluvní strany nebudou vyvlastněny ani znárodněny ani podrobeny přímým či nepřímým opatřením rovnocenným vyvlastnění nebo znárodnění (dále jen „vyvlastnění“), s výjimkou vyvlastnění:
a) ve veřejného zájmu;
b) nediskriminačního;
c) provedeného zákonnými postupy a
d) za okamžitou, přiměřenou a účinnou náhradu.
Náhrada musí odpovídat spravedlivé tržní ceně vyvlastněné investice bezprostředně před vyvlastněním, nebo než se vyvlastnění stalo známým tak, že mohlo ovlivnit hodnotu investice (dále jen „den ocenění“).
Tato přiměřená tržní hodnota se na žádost investora vyjádří ve volně směnitelné měně za tržní kurs platný ke dni ocenění. Náhrada musí zahrnout úrok ode dne vyvlastnění až do dne platby podle přiměřené tržní úrokové sazby.
2. Postižený investor má právo na bezodkladné přezkoumání příslušným nezávislým soudním nebo jiným orgánem smluvní strany, jež provedla vyvlastnění, podle práva této smluvní strany, zda jsou toto vyvlastnění, ocenění investice a vyplacená náhrada v souladu s odstavcem 1.
3. V zájmu vyloučení pochybností se vyvlastněním rozumějí i situace, kdy některá smluvní strana vyvlastní aktiva společnosti nebo podniku, které působí na jejím území a v nichž má investor kterékoli jiné smluvní strany investice, včetně investic prostřednictvím držení akcií.
Článek 14
Převody vztahující se k investici
1. Každá smluvní strana zajistí pro investice uskutečněné na jejím území investory jiné smluvní strany volné převody spojené s jejich investicemi do jejího území a z něj, přičemž tyto převody zahrnují
a) počáteční kapitál a každý dodatečný kapitál k udržení nebo rozšíření investice;
b) výnosy;
c) platby prováděné v souladu se smlouvou, včetně umořování jistiny a narostlých úrokových plateb podle úvěrových smluv;
d) nespotřebované zisky a jiné odměny zaměstnanců ze zahraničí v souvislosti s touto investicí;
e) výnosy z prodeje nebo likvidace celé investice nebo její části;
f) platby vyplývající z řešení investičních sporů;
g) platby náhrad v souladu s články 12 a 13.
2. Převody plateb podle odstavce 1 se provádějí neprodleně a (kromě případu výnosu v naturáliích) ve volně směnitelné měně.
3. Převody plateb se provádějí ve volně směnitelné měně převažujícím tržním kursem platným pro běžné transakce ke dni převodu pro měnu, v níž se převod provádí. V případě neexistence devizového trhu se použije kurs nejméně tak příznivý, jako je nejlepší kurs použitý na vnitrostátní investice, nebo poslední směnný kurs použitý na převod měn na zvláštní práva čerpání, přičemž se vychází z nejpříznivějšího kursu.
4. Odchylně od odstavců 1 až 3 může každá smluvní strana chránit práva věřitelů nebo zajišťovat dodržování právních předpisů o vydávání cenných papírů a obchodování a nakládání s nimi a o výkonu rozhodnutí soudů vydaných v občanských, správních a trestních řízeních, a to spravedlivým a nediskriminačním uplatňováním svých předpisů v dobré víře.
5. Odchylně od odstavce 2 mohou smluvní strany, které byly součástí bývalého Svazu sovětských socialistických republik, v dohodách uzavřených mezi sebou stanovit, že se převody plateb budou provádět v měnách těchto smluvních stran, za podmínky, že tyto dohody neposkytují na jejich území investicím investorů ostatních smluvních stran méně příznivé zacházení než investicím investorů smluvních stran, které uzavřely tyto dohody, nebo investicím investorů kteréhokoli třetího státu.
6. Odchylně od odst. 1 písm. b) může smluvní strana omezit převod výnosu v naturáliích za okolností, v nichž je smluvní straně v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. a) nebo s ustanoveními GATT a souvisejících aktů povoleno omezit nebo zakázat vývoz nebo prodej na vývoz produktu, který představuje výnos v naturální podobě, pokud smluvní strana umožní, aby se převody naturálií prováděly podle povolení nebo upřesnění v investiční dohodě, investičním povolení nebo jiné písemné dohodě mezi touto smluvní stranou a investorem jiné smluvní strany nebo jeho investicí.
Článek 15
Postoupení práv
1. Jestliže některá smluvní strana nebo jí určený subjekt (dále jen „odškodňující strana“) provede v rámci odškodnění nebo z důvodu záruky, kterou poskytla ve vztahu k investici některého investora (dále jen „odškodňované straně“) na území jiné smluvní strany (dále jen „hostitelské strany“), hostitelská strana uzná
a) postoupení každého práva nebo nároku týkající se této investice odškodňující straně a
b) oprávnění odškodňující strany na základě postoupení práv vykonávat tato práva a uplatňovat tyto nároky.
2. Odškodňující strana má za všech okolností právo na
a) stejné zacházení, pokud jde o práva a nároky získané na základě postoupení uvedeného v odstavci 1, a
b) stejné platby splatné na základě těchto práv a těchto nároků,
k jakým byla ve vztahu k dané investici oprávněna odškodňovaná strana podle této smlouvy.
3. Při žádném řízení v souladu s článkem 26 nesmí smluvní strana pro účely své obhajoby, protinároku, práva na náhradu nebo z jakéhokoli jiného důvodu uplatňovat skutečnost, že odškodnění nebo jinou náhradu za všechny údajné škody nebo jejich část bylo nebo bude obdrženo na základě smlouvy o pojištění nebo o záruce.
Článek 16
Vztah k jiným dohodám
Pokud dvě nebo více smluvních stran již dříve uzavřely mezinárodní dohodu nebo následně uzavřou mezinárodní dohodu, jejíž podmínky se v jakémkoli případě týkají předmětu části III nebo V této smlouvy,
1. žádné ustanovení části III nebo V této smlouvy nelze vykládat jako odchylku od ustanovení této jiné dohody nebo od jakéhokoli práva požadovat řešení sporu, které se k nim podle takové dohody vztahuje, a
2. žádné ustanovení této jiné dohody nelze vykládat jako odchylku od ustanovení části III nebo V této smlouvy nebo od jakéhokoli práva požadovat řešení sporu, které se k nim vztahuje podle této smlouvy,
jsou-li tato ustanovení příznivější pro investora nebo investici.
Článek 17
Nepoužití části III za určitých okolností
Každá smluvní strana si vyhrazuje právo odepřít výhody plynoucí z této části:
1. kterékoli právnické osoby, pokud tuto osobu vlastní nebo kontrolují občané nebo státní příslušníci třetího státu anebo pokud tato osoba nevykonává žádnou významnou podnikatelskou činnost na území smluvní strany, kde sídlo, nebo
2. investici, zjistí-li odpírající smluvní strana, že tato investice je investicí investora třetího státu, s nímž odpírající smluvní strana
a) neudržuje diplomatické styky, nebo
b) přijímá nebo zachovává opatření, která
i) zakazují transakce s investory tohoto státu, nebo
ii) by byla narušována nebo obcházena, kdyby výhody této strany byly poskytnuty investorům uvedeného státu nebo jejich investicím.
ČÁST IV
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Svrchovanost nad energetickými zdroji
1. Smluvní strany uznávají státní svrchovanost a svrchovaná práva nad energetickými zdroji. Znovu potvrzují, že tato práva musí být vykonávána v souladu s pravidly mezinárodního práva a jim podřízena.
2. Aniž jsou dotčeny cíle podpory přístupu k energetickým zdrojům a jejich průzkumu a využívání na tržním základě, nedotýká se tato smlouva nijak pravidel úpravy vlastnictví energetických zdrojů uplatňovaných ve smluvních stranách.
3. Každý stát si nadále zachovává zejména právo rozhodovat o zeměpisných oblastech v rámci svého území, které mají být zpřístupněny pro průzkum a využívání jeho energetických zdrojů, o optimalizaci jejich obnovy a stupni jejich čerpání nebo jiného využívání, jakož i právo stanovit a vybírat jakékoli daně, licenční poplatky nebo jakékoli jiné finanční platby za průzkum a využívání, regulovat bezpečnostní a ekologická hlediska takového průzkumu, využívání a obnovy ve své oblasti a podílet se na průzkumu nebo využívání mimo jiné přímou účastí vládních institucí nebo státních podniků.
4. Smluvní strany se zavazují, že usnadní přístup k energetickým zdrojům mimo jiné tím, že budou nediskriminačním způsobem na základě zveřejněných kritérií přidělovat povolení, licence, koncese a smlouvy na vyhledávání, průzkum, těžbu, nebo využívání energetických zdrojů.
Článek 19
Ekologická hlediska
1. Při sledování cíle udržitelného rozvoje a s ohledem na své závazky z mezinárodních dohod o životním prostředí, jichž je smluvní stranou, se každá smluvní strana snaží hospodářsky účinným způsobem minimalizovat škodlivé dopady na životní prostředí, působící na jejím území nebo mimo ně a pocházející ze všech operací energetického cyklu na jejím území, přičemž řádně přihlédne k bezpečnostním normám. Smluvní strany jednají při této činnosti efektivně z hlediska nákladů. Ve svých politikách a opatřeních usiluje každá smluvní strana o přijímání preventivních opatření s cílem zabránit zhoršování životního prostředí nebo minimalizovat je. Smluvní strany se shodují na tom, že znečišťovatel na jejich území by měl v zásadě nést náklady za znečištění, včetně přeshraničního znečištění, s náležitým ohledem na veřejný zájem a bez narušení investic v energetickém cyklu nebo mezinárodního obchodu. Smluvní strany proto
a) berou v úvahu ekologická hlediska při formulování a provádění svých energetických politik;
b) podporují tržně orientovanou tvorbu cen a plné zohlednění nákladů a přínosů pro životní prostředí v rámci energetického cyklu;
c) s ohledem na čl. 34 odst. 4 podporují spolupráci při dosahování cílů charty v oblasti životního prostředí a spolupráci v oblasti mezinárodních ekologických norem pro energetický cyklus s přihlédnutím k rozdílům v nepříznivých účincích a nákladech na jejich snížení mezi jednotlivými smluvními stranami;
d) přihlížejí zejména ke zvyšování energetické účinnosti, vývoji a využívání obnovitelných zdrojů energie, podpoře využívání čistějších paliv a používání technologií a technických prostředků, které snižují znečištění;
e) podporují shromažďování informací, které se týkají hospodářsky účinných energetických politik příznivých pro životní prostředí a praktik a technologií efektivních z hlediska nákladů a jejich sdílení mezi smluvními stranami;
f) podporují povědomí veřejnosti o dopadech energetických systémů na životní prostředí, o důležitosti prevence nebo snížení jejich nepříznivých dopadů na životních prostředí a o nákladech spojených s různými preventivními opatřeními nebo s opatřeními na snížení nepříznivých dopadů;
g) podporují a spolupracují při výzkumu, vývoji a používání technologií, praxe a postupů, které jsou energeticky účinné a příznivé pro životní prostředí a které hospodářsky účinným způsobem sníží na minimum škodlivé dopady na životní prostředí ve všech aspektech energetického cyklu;
h) podporují vytváření příznivých podmínek pro převod a šíření technologií slučitelných s přiměřenou a účinnou ochranou práv k duševnímu vlastnictví;
i) v raných fázích a před přijetím rozhodnutí podporují transparentní hodnocení a následné sledování dopadů na životní prostředí projektů energetických investic, které mají pro životní prostředí značný význam;
j) podporují mezinárodní povědomí a výměnu informací o důležitých programech a normách smluvních stran pro životní prostředí a o jejich zavádění;
k) na požádání a v mezích svých dostupných zdrojů se podílejí na vypracovávání a zavádění vhodných programů pro životní prostředí ve smluvních stranách.
2. Na žádost jedné nebo více smluvních stran posuzuje Konference charty spory, které se týkají používání nebo výkladu tohoto článku, a pokusí se o jejich vyřešení, neexistuje-li dohoda o řešení těchto sporů na jiných mezinárodních fórech.
3. Pro účely tohoto článku se rozumí:
a) „energetickým cyklem“ celý energetický řetězec včetně činností, které se vztahují k průzkumu, těžbě, produkci, konverzi, skladování, přepravě, distribuci a spotřebě různých forem energie, nakládání s odpady a jejich likvidaci, odstavování z činnosti, zastavování nebo uzavírání těchto činností a minimalizaci škodlivých dopadů na životní prostředí;
b) „dopadem na životní prostředí“ jakýkoli účinek způsobený danou činností na životní prostředí, včetně lidského zdraví a bezpečnosti, rostlinstva, živočišstva, půdy, vzduchu, vody, podnebí, krajiny a historických památek nebo jiných fyzických struktur nebo interakcí mezi těmito faktory; tento pojem zahrnuje rovněž účinky na kulturní dědictví nebo socioekonomické podmínky vyplývající ze změn těchto faktorů;
c) „zvyšováním energetické účinnosti“ jednání, jehož cílem je zajistit stejnou jednotku výstupu (zboží nebo služeb) bez snížení kvality nebo výkonu výstupu a zároveň snížit množství energie nutné k produkci takového výstupu;
d) „efektivním z hlediska nákladů“ dosahování stanoveného cíle za nejnižší cenu nebo dosažení největšího prospěchu za daných nákladů.
Článek 20
Transparentnost
1. Právní předpisy, soudní rozhodnutí a správní opatření s obecnou působností ovlivňující obchod s energetickými materiály a produkty patří v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. a) mezi opatření, která podléhají požadavkům na transparentnost podle GATT a souvisejících aktů.
2. Právní předpisy, soudní rozhodnutí a správní opatření s obecnou působností, které v kterékoli smluvní straně nabudou účinnosti, a platné dohody mezi smluvními stranami, které ovlivňují jiné záležitosti, jež jsou předmětem této smlouvy, se neprodleně zveřejní způsobem umožňujícím smluvním stranám a investorům se s nimi obeznámit. Tento odstavec nevyžaduje od žádné smluvní strany zveřejnění důvěrných informací, pokud by to bránilo uplatňování práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem nebo na újmu legitimním obchodním zájmům kteréhokoli investora.
3. Každá smluvní strana určí jedno nebo více informačních středisek, na které se bude možné obrátit s žádostmi o informaci o výše uvedených právních předpisech, soudních rozhodnutích a správních opatřeních, a neprodleně o nich uvědomí sekretariát, který o nich na požádání kohokoli informuje.
Článek 21
Zdanění
1. Nestanoví-li tento článek jinak, nezakládá žádné ustanovení této smlouvy práva a povinnosti ve vztahu k daňovým opatřením smluvních stran. V případě neslučitelnosti mezi tímto článkem a jinými ustanoveními této smlouvy se použije tento článek v rozsahu dané neslučitelnosti.
2. Ustanovení čl. 7 odst. 3 se použije na daňová opatření jiná než daně z příjmu nebo majetku, avšak nepoužije se na
a) výhodu, kterou smluvní strana poskytuje podle daňových ustanovení jakékoli smlouvy, dohody nebo ujednání uvedených v čl. 7 písm. a) bodu ii), ani
b) žádné daňové opatření, jehož cílem je zajistit účinné vybírání daní, s výjimkou případů, kdy toto opatření smluvní strany svévolně diskriminuje energetické materiály a produkty pocházející z území jiné smluvní strany nebo pro ně určené, nebo svévolně omezuje výhody udělené v souladu s čl. 7 odst. 3.
3. Ustanovení čl. 10 odst. 2 a 7 se použijí na jiná daňová opatření smluvních stran než daně z příjmu nebo majetku, avšak nepoužijí se na
a) ukládání závazků plynoucích z doložky nejvyšších výhod ve vztahu k výhodám, které smluvní strana uděluje podle daňových ustanovení jakékoli smlouvy, dohody nebo ujednání uvedených v čl. 7 písm. a) bodu ii) nebo která vyplývají z členství v jakékoli organizaci pro regionální hospodářskou integraci, ani na
b) žádné daňové opatření, jehož cílem je zajistit účinné vybírání daní, s výjimkou případů, kdy toto opatření smluvní strany svévolně diskriminuje některého investora jiné smluvní strany nebo svévolně omezuje prospěch získávaný podle investičních ustanovení této smlouvy.
4. Na daňová opatření jiná než daně z příjmu nebo majetku se použije čl. 29 odst. 2 až 6.
5. a) Článek 13 se použije na daně.
b) Kdykoli vyvstane otázka týkající se článku 13 o tom, zda daň představuje vyvlastnění nebo zda je daň, která údajně představuje vyvlastnění, diskriminační, použijí se tato ustanovení:
i) investor nebo smluvní strana, která si stěžuje na údajné vyvlastnění, postoupí spornou otázku o tom, zda daň představuje vyvlastnění nebo zda je diskriminační, příslušnému daňovému orgánu. Pokud investor nebo smluvní strana toto neučiní, postoupí orgány povolané k řešení sporu v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. c) nebo čl. 27 odst. 2 spor příslušným daňovým orgánům;
ii) příslušné daňové orgány se do šesti měsíců od tohoto postoupení sporu snaží vyřešit postoupenou spornou otázku. Pokud jde o otázku nediskriminace, použijí příslušné daňové orgány ustanovení o nediskriminaci obsažená v odpovídající daňové smlouvě nebo, pokud v odpovídající daňové smlouvě použitelné na tuto daň není žádné ustanovení o zákazu diskriminace nebo pokud mezi dotčenými smluvními stranami neexistuje žádná taková platná smlouva, použijí se zásady nediskriminace podle vzorové daňové smlouvy o příjmu a majetku Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj;
iii) orgány povolané k řešení sporů v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. c) nebo čl. 27 odst. 2 mohou přihlížet k jakýmkoli závěrům, k nimž dospějí příslušné daňové orgány ohledně otázky, zda je dané daňové opatření vyvlastněním. Tyto orgány vezmou v úvahu jakékoli závěry, k nimž příslušné daňové orgány dospějí v průběhu doby šesti měsíců uvedené v písm. b) bodu ii) v otázce, zda je dané daňové opatření diskriminační. Mohou také přihlédnout k jakýmkoli závěrům, k nimž příslušné daňové orgány dospějí po uplynutí doby šesti měsíců;
iv) zapojení příslušných daňových orgánů po uplynutí doby šesti měsíců uvedené v písm. b) bodu ii) nesmí vést za žádných okolností k prodlení v řízeních uvedených v článcích 26 a 27.
6. V zájmu vyloučení pochybností neomezuje článek 14 právo smluvní strany ukládat nebo vybírat daně srážkami u zdroje nebo jinými prostředky.
7. Pro účely tohoto článku:
a) „Daňové opatření“ zahrnuje:
i) každé daňové ustanovení vnitrostátních právních předpisů smluvní strany nebo jejího územního správního celku nebo jejího místního správního orgánu a
ii) každé daňové ustanovení jakékoli smlouvy o zamezení dvojího zdanění nebo jakékoli jiné mezinárodní dohody nebo ujednání, která je pro smluvní stranu závazná.
b) Za daně z příjmu nebo majetku se považují všechny daně uvalené na celkový příjem, celkový majetek nebo prvky příjmu nebo prvky majetku, včetně daně ze zisku při převodu majetku, daní z nemovitostí, dědictví a darů nebo ve své podstatě podobných daní, daní z celkové částky mezd nebo platů vyplacených podniky nebo daní ze zhodnocení kapitálu.
c) „Příslušným daňovým orgánem“ se rozumí orgán příslušný podle smlouvy o dvojím zdanění platné mezi smluvními stranami, nebo pokud žádná taková dohoda není v platnosti, ministr nebo ministerstvo příslušné v oblasti daní nebo jejich zmocnění zástupci.
d) V zájmu vyloučení pochybností nezahrnují výrazy „daňová ustanovení“ a „daně“ cla.
Článek 22
Státní podniky a subjekty s výsadním postavením
1. Každá smluvní strana zajistí, aby kterýkoli státní podnik, který tyto strany provozují nebo zřizují, vykonával svou činnost ve vztahu k prodeji nebo poskytování zboží a služeb na jejich území způsobem, který je slučitelný s jejich závazky podle oddílu III této smlouvy.
2. Smluvní strany nepodporují takový státní podnik, aby své činnosti na jejich území prováděl způsobem neslučitelným se závazky smluvních stran podle ostatních ustanovení této smlouvy, ani to po něm nevyžadují.
3. Smluvní strany zabezpečí, že pokud zřídí nebo provozují určitý subjekt a pověří jej výkonem regulativní, správní nebo jiné veřejné pravomoci, vykonává tento subjekt tuto pravomoc způsobem slučitelným se závazky této smluvní strany vyplývajícími z této smlouvy.
4. Smluvní strany nepodporují žádný subjekt, kterému udělí výhradní nebo zvláštní výsady, aby své činnosti na jejich území prováděl způsobem neslučitelným se závazky smluvních stran podle této smlouvy, ani to po něm nevyžadují.
5. Pro účely tohoto článku se „subjektem“ rozumí jakýkoli podnik, instituce nebo jiná právnická nebo fyzická osoba.
Článek 23
Dodržování ustanovení smlouvy orgány na úrovni nižší než celostátní
1. Každá smluvní strana je na základě této smlouvy plně odpovědná za dodržování všech ustanovení této smlouvy a přijme veškerá vhodná opatření, která jsou v jejích možnostech, aby na svém území zajistila jejich dodržování regionálními a místními správními a jinými orgány.
2. Ustanovení částí II, IV a V této smlouvy týkajících se řešení sporů se lze dovolávat ve vztahu k opatřením, která ovlivňují dodržování smlouvy smluvní stranou a která byla přijata regionálními nebo místními správními a jinými orgány na území některé smluvní strany.
Článek 24
Výjimky
1. Tento článek se nepoužije na články 12, 13 a 29.
2. Ustanovení této smlouvy jiná než
a) ustanovení uvedená v odstavci 1 a
b) ve vztahu k písmenu i) ustanovení části III této smlouvy
nebrání žádné smluvní straně přijmout nebo uplatňovat opatření
i) nezbytná na ochranu života nebo zdraví lidí, zvířat a rostlin;
ii) zásadní pro získávání nebo distribuci energetických materiálů a produktů v podmínkách nedostatku vzniklého z důvodů ležících mimo kontrolu této smluvní strany za podmínky, že tato opatření jsou slučitelná se zásadami, podle kterých
A) všechny ostatní smluvní strany mají nárok na spravedlivý podíl na mezinárodních dodávkách takových energetických materiálů a produktů a
B) každé opatření, které není slučitelné s touto smlouvou, bude odvoláno, jakmile pominou podmínky, kvůli nimž vzniklo; nebo
iii) určená ve prospěch investorů, kteří jsou domorodými obyvateli nebo sociálně nebo hospodářsky znevýhodněnými jednotlivci nebo skupinami, nebo ve prospěch jejich investic, a jsou jako taková oznámena sekretariátu, pokud tato opatření
A) nemají významný dopad na hospodářství dané smluvní strany a
B) nerozlišují mezi investory jiných smluvních stran a investory dané smluvní strany, kteří nepatří mezi ty, pro něž je opatření určeno;
za podmínky, že žádné takové opatření nepředstavuje skryté omezení hospodářské činnosti v odvětví energetiky nebo svévolnou nebo neodůvodněnou diskriminaci mezi smluvními stranami nebo mezi investory nebo jinými zúčastněnými osobami ze smluvních stran. Opatření musí být náležitě odůvodněna a nesmějí rušit ani zhoršovat jakýkoli prospěch, který může jedna nebo více jiných smluvních stran rozumně očekávat podle této smlouvy, ve větším rozsahu, než je naprosto nezbytné pro stanovený účel.
3. Jiná ustanovení této smlouvy než uvedená v odstavci 1 nelze vykládat tak, aby kterékoli smluvní straně bránila v přijetí veškerých opatření, která považuje za nezbytná
a) pro ochranu svých zásadních bezpečnostních zájmů, včetně opatření,
i) která se vztahují k dodávkám energetických materiálů a produktů pro vojenské účely, nebo
ii) učiněných v době války, ozbrojeného konfliktu nebo jiné mimořádné události v mezinárodních vztazích;
b) k provádění vnitrostátních politik dodržujících nešíření jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení nebo nutných pro splnění závazků této strany vyplývajících ze Smlouvy o nešíření jaderných zbraní, pokynů pro dodavatele jaderných materiálů a ostatních mezinárodních závazků nebo ujednání o nešíření jaderných zbraní; nebo
c) k udržení veřejného pořádku.
Taková opatření nesmějí představovat skryté omezení tranzitu.
4. Ustanovení této smlouvy, která poskytují doložky nejvyšších výhod, nezavazují žádnou smluvní stranu, aby rozšířila na investory kterékoli jiné smluvní strany přednostní zacházení,
a) které vyplývá z jejího členství v oblasti volného obchodu nebo celní unii nebo
b) které je poskytováno podle dvoustranné nebo mnohostranné dohody o hospodářské spolupráci mezi státy, které tvořily bývalý Svaz sovětských socialistických republik, až do konečného ustavení jejich vzájemných hospodářských vztahů.
Článek 25
Dohody o hospodářské integraci
1. Ustanovení této smlouvy nelze vykládat tak, že zavazují smluvní stranu, která je stranou dohody o hospodářské integraci, aby prostřednictvím doložky nejvyšších výhod rozšířila na jinou smluvní stranu, která není stranou této dohody o hospodářské integraci, jakékoli přednostní zacházení, které se používá mezi stranami této dohody o hospodářské integraci v důsledku toho, že jsou jejími smluvními stranami.
2. Pro účely odstavce 1 se „dohodou o hospodářské integraci“ rozumí dohoda, která podstatně liberalizuje mimo jiné obchod a investice tím, že zajišťuje neexistenci nebo podstatné odstranění veškeré diskriminace mezi svými stranami pomocí odstranění stávajících diskriminačních opatření nebo zákazem nových nebo dalších diskriminačních opatření buď od vstupu uvedené dohody v platnost, nebo na základě přiměřeného časového rámce.
3. Tento článek se nedotýká uplatňování GATT a souvisejících aktů v souladu s článkem 29.
ČÁST V
ŘEŠENÍ SPORŮ
Článek 26
Řešení sporů mezi investorem a smluvní stranou
1. Spory mezi smluvní stranou a investorem jiné smluvní strany v souvislosti s investicí na území první smluvní strany, které se týkají jejího údajného porušení závazku podle části III, se pokud možno vyřeší smírně.
2. Jestliže takový spor nebude urovnán podle odstavce 1 do tří měsíců ode dne, kdy jedna ze stran sporu požádala o smírné řešení, může investor předložit spor k vyřešení, podle své volby,
a) příslušnému soudu nebo správnímu tribunálu smluvní strany, která je stranou sporu;
b) v souladu s jakýmkoli použitelným předem dohodnutým rozhodčím řízením, nebo
c) v souladu s následujícími odstavci tohoto článku.
3. a) S výhradou písmen b) a c) tímto každá smluvní strana dává svůj bezpodmínečný souhlas s předložením sporu k mezinárodnímu rozhodčímu nebo smírčímu řízení podle tohoto článku.
b) i) Smluvní strany uvedené na seznamu v příloze ID neudělují takový bezpodmínečný souhlas v případech, kdy investor dříve předložil spor k řešení podle odst. 2 písm. a) nebo b).
ii) Pro účely transparentnosti každá smluvní strana, které jsou uvedené na seznamu v příloze ID, písemně sdělí sekretariátu svou politiku, praxi a podmínky nejpozději v den uložení své ratifikační listiny, listiny o přijetí nebo listiny o schválení v souladu s článkem 39 nebo v den uložení své listiny o přistoupení v souladu s článkem 41.
c) Smluvní strany uvedené na seznamu v příloze IA neudělují takový bezpodmínečný souhlas ve vztahu ke sporům, které vzniknou podle čl. 10 odst. 1 poslední věty.
4. Pokud se investor rozhodne předložit spor k řešení podle odst. 2 písm. c), vyjádří písemně svůj souhlas s předložením sporu
a) i) Mezinárodnímu středisku pro řešení sporů z investic zřízenému Úmluvou o řešení sporů z investic mezi státy a občany jiných států, otevřené k podpisu ve Washingtonu dne 18. března 1965 (dále jen „úmluva ICSID“) v případě, že obě smluvní strany jsou stranami úmluvy ICSID, nebo
ii) Mezinárodnímu středisku pro řešení sporů z investic zřízenému úmluvou uvedené v písm. a) bodu i) podle dodatkových pravidel ICSID (dále jen „dodatkových pravidel“), jestliže buď smluvní strana, která je stranou sporu, nebo smluvní strana investora, ale nikoli obě, je stranou úmluvy ICSID;
b) jedinému rozhodci nebo rozhodčímu soudu zřízenému ad hoc, ustavenému podle rozhodčích pravidel Komise OSN pro mezinárodní právo obchodní (dále jen „UNCITRAL“), nebo
c) rozhodčímu řízení Arbitrážního institutu Stockholmské obchodní komory.
5. a) Souhlas udělený v odstavci 3 spolu s písemným souhlasem investora podle odstavce 4 se považuje za vyhovující požadavkům kladeným na
i) písemný souhlas stran sporu pro účely kapitoly III úmluvy ICSID a pro účely dodatkových pravidel;
ii) „písemnou dohodu“ pro účely článku II Úmluvy OSN o uznání a výkonu cizích rozhodčích nálezů, vyhlášené v New Yorku dne 10. června 1958 (dále jen „Newyorské úmluvy“), a
iii) „strany smlouvy, které se písemně dohodly“ pro účely článku 1 rozhodčích pravidel UNCITRAL.
b) Každá arbitráž podle tohoto článku se na žádost kterékoli strany sporu koná ve státě, který je stranou Newyorské úmluvy. Nároky předložené k arbitráži podle této smlouvy se pro účely článku I uvedené úmluvy považují za nároky, které vyplývají z obchodního vztahu nebo operace.
6. Soud zřízený v souladu s článkem 4 rozhoduje o sporných otázkách podle této smlouvy a použitelných pravidel a zásad mezinárodního práva.
7. Investor jiný než fyzická osoba, který má ke dni písemného souhlasu uvedeného v odstavci 4 státní příslušnost smluvní strany zúčastněné na sporu a který byl před vznikem sporu mezi ním a danou smluvní stranou pod kontrolou investorů jiné smluvní strany, se pro účely čl. 25 odst. 2 písm. b) Úmluvy o ICSID považuje za „občana jiného smluvního státu“ a pro účely čl. 1 odst. 6 dodatkových pravidel se považuje za „občana jiného státu“.
8. Rozhodčí nález, který může zahrnovat přiznání úroků, je pro obě strany ve sporu konečný a závazný. Rozhodčí nález, který se týká opatření správních nebo jiných orgánů na nižší než celostátní úrovni smluvní strany zúčastněné na sporu, stanoví, že smluvní strana může místo kterékoli jiné přiznané náhrady zaplatit finanční odškodnění. Každá smluvní strana provedou tyto nálezy bez prodlení a zajistí na svém území jejich účinný výkon.
Článek 27
Řešení sporů mezi smluvními stranami
1. Spory mezi smluvními stranami týkající se použití nebo výkladu této smlouvy budou, pokud to bude možné, vyřešeny diplomatickou cestou.
2. Pokud spor nemůže být takto vyřešen v přiměřené době, může kterákoli strana smlouvy po písemném oznámení druhé straně sporu předložit danou záležitost rozhodčímu soudu ustanovenému ad hoc v souladu s tímto článkem, pokud tato smlouva nestanoví jinak nebo pokud se smluvní strany písemně nedohodnou jinak, a s výjimkou sporů o použití nebo výklad článku 6 nebo článku 19, nebo v případě smluvních stran vyjmenovaných v příloze IA, čl. 10 odst. 1 poslední věty.
3. Rozhodčí soud bude ustanoven ad hoc tímto způsobem:
a) smluvní strana, která zahájí řízení, jmenuje jednoho rozhodce a informuje druhou smluvní stranu sporu o tomto jmenování ve lhůtě třiceti dnů od obdržení oznámení druhé smluvní strany uvedeného v odstavci 2;
b) ve lhůtě šedesáti dnů po obdržení písemného oznámení uvedeného v odstavci 2 jmenuje jednoho rozhodce druhá smluvní strana, která je stranou sporu. Není-li toto jmenování provedeno v předepsané lhůtě, může smluvní strana, která zahájila řízení, do 90 dnů po přijetí oznámení uvedeného v odstavci 2 požádat, aby došlo ke jmenování podle písmene d);
c) třetí rozhodce, který nesmí být státním příslušníkem ani občanem smluvní strany zúčastněné na sporu, je jmenován smluvními stranami, které jsou stranami sporu. Tento rozhodce je předsedou soudu. Jestliže se smluvní strany nedohodnou na jmenování třetího rozhodce do 150 dnů ode dne oznámení uvedeného v odstavci 2, provede se toto jmenování podle písmene d) na žádost kterékoli smluvní strany předložené do 180 dnů po obdržení uvedeného oznámení;
d) jmenování, o něž bylo požádáno v souladu s tímto písmenem, provede generální tajemník Stálého rozhodčího dvora do 30 dnů po obdržení odpovídající žádosti. Nemůže-li generální tajemník vykonat tento úkon, provede jmenování první tajemník kanceláře soudu. Nemůže-li ani první tajemník kanceláře soudu vykonat tento úkon, provede jmenování služebně nejstarší člen Stálého rozhodčího dvora;
e) jmenování provedená v souladu s písmeny a) až d) se provádějí s ohledem na kvalifikaci a zkušenost budoucích rozhodců, zejména v záležitostech, na které se vztahuje tato smlouva;
f) není-li mezi smluvními stranami dohodnuto jinak, použijí v rozsahu, který nebyl upraven smluvními stranami, jež jsou stranami sporu, nebo rozhodci jinak, rozhodčí pravidla UNCITRAL. Soud přijímá rozhodnutí většinou hlasů rozhodců;
g) soud rozhodne spor v souladu s touto smlouvou a použitelnými pravidly a zásadami mezinárodního práva;
h) rozhodčí nález je pro smluvní strany, které jsou stranami sporu, konečný a závazný;
i) pokud soud při rozhodování zjistí, že opatření regionálního nebo místního správního nebo jiného orgánu na území smluvní strany uvedené na seznamu v části I přílohy P není v souladu s touto smlouvou, může se jakákoli strana odvolat na část II přílohy P;
j) soudní náklady včetně odměn rozhodců hradí smluvní strany rovným dílem. Soud však může podle vlastního uvážení rozhodnout, aby jedna ze smluvních stran zúčastněných na sporu zaplatila větší část nákladů;
k) pokud se smluvní strany, které jsou stranami sporu, nedohodnou jinak, zasedá soud v Haagu a využívá prostory a zařízení Stálého rozhodčího dvora;
l) kopie rozhodčího nálezu bude uložena na sekretariátu, kde je každému přístupná.
Článek 28
Nepoužití článku 27 na některé spory
Spor smluvních stran o použití nebo výklad článku 5 nebo 29 se neřeší v souladu s článkem 27, pokud se tak nedohodnou smluvní strany, které jsou stranami sporu.
ČÁST VI
PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 29
Prozatímní ustanovení o záležitostech spojených s obchodem
1. Tento článek se použije na obchod s energetickými materiály a produkty, dokud alespoň jedna smluvní strana není stranou GATT a souvisejících aktů.
2. a) Obchod s energetickými materiály a produkty mezi smluvními stranami, z nichž alespoň jedna není stranou GATT nebo daného souvisejícího aktu, s výhradou písmen b) a c) a výjimek a pravidel uvedených v příloze G, se řídí ustanoveními GATT 1947 a souvisejícími akty, jak se používají ke dni 1. března 1994 a jak je vůči energetickým materiálům a produktům uplatňují strany GATT 1947 mezi sebou,jako by všechny smluvní strany byly členy GATT 1947 a souvisejících aktů.
b) Uvedený obchod smluvní strany, která byla součástí bývalého Svazu sovětských socialistických republik, se místo toho může s výhradou přílohy TFU řídit dohodou dvou nebo více těchto států až do 1. prosince 1999 nebo do přistoupení uvedené smluvní strany ke GATT, podle toho, co nastane dříve.
c) Pokud jde o obchod mezi dvěma stranami GATT, písmeno a) se nepoužije, pokud jedna z těchto stran není stranou GATT 1947.
3. Každý signatář této smlouvy a každý stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci, kteří přistoupí k této smlouvě, předá sekretariátu v den podpisu smlouvy nebo uložení své listiny o přistoupení seznam všech cel a jiných poplatků uvalovaných na energetické materiály a produkty při dovozu nebo vývozu a oznámí i úrovně cel a poplatků použitelných ke dni podpisu nebo uložení. Každá změna cel nebo poplatků se oznamuje sekretariátu, který o ní vyrozumí ostatní smluvní strany.
4. Každá smluvní strana se snaží nezvyšovat cla ani jiné poplatky ukládané při dovozu nebo vývozu
a) v případě dovozu energetických materiálů a produktů popsaných v části I programu, který se vztahuje ke smluvní straně uvedené v článku II GATT, nad úroveň stanovenou v daném programu, pokud je tato smluvní strana stranou GATT;
b) v případě vývozu energetických materiálů a produktů a jejich dovozu, pokud tao smluvní strana není stranou GATT, nad úroveň, která byla naposledy oznámena sekretariátu, kromě případů, které jsou povoleny v ustanoveních použitelných na základě odst. 2 písm. a).
5. Smluvní strana může zvýšit cla nebo jiné poplatky nad úroveň uvedenou v odstavci 4, pouze
a) pokud je takový krok v případě cla nebo jiného poplatku ukládaného při dovozu slučitelný s použitelnými ustanoveními GATT jinými než ustanoveními GATT 1947 a souvisejících aktů, která jsou vyjmenována v příloze G, a odpovídajícími ustanoveními GATT 1994 a souvisejících aktů, nebo
b) pokud v nejširším proveditelném rozsahu podle svých legislativních postupů oznámila sekretariátu svůj návrh takového zvýšení, poskytla ostatním zúčastněným smluvním stranám přiměřenou možnost konzultací k tomuto návrhu a věnovala náležitou pozornost připomínkám dotčených smluvních stran.
6. Signatáři se zavazují zahájit jednání nejpozději do 1. ledna 1995 a uzavřít nejpozději do 1. ledna 1998, případně s ohledem na jakýkoli vývoj světového obchodního systému, změnu této smlouvy, která s výhradou v ní stanovených podmínek zaváže každou smluvní stranu, aby nezvyšovala cla nebo poplatky nad úroveň určenou touto změnou.
7. Příloha D se použije na spory, které se týkají dodržování ustanovení o obchodu podle tohoto článku, a nedohodnou-li se obě smluvní strany jinak, na spory týkající se dodržování článku 5 v případě smluvních stran, z nichž alespoň jedna není stranou GATT; příloha D se však nepoužije na žádný spor mezi smluvními stranami, jehož podstata vyplývá z dohody, která
a) byla oznámena podle odst. 2 písm. b) a přílohy TFU a splňuje jejich ostatní požadavky, nebo
b) zřizuje oblast volného obchodu nebo celní unii v souladu s článkem XXIV GATT.
Článek 30
Vývoj mezinárodních obchodních ujednání
Smluvní strany se zavazují, že s ohledem na výsledky Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání, obsažené zejména v jeho závěrečném aktu vyhlášeném v Marrákeši dne 15. dubna 1994, začnou nejpozději dne 1. července 1995 nebo při vstupu této smlouvy v platnost, podle toho, k čemu dojde později, posuzovat vhodné změny této smlouvy za účelem jejich přijetí Konferencí charty.
Článek 31
Energetická zařízení
Prozatímní konference charty posoudí na svém prvním zasedání zařazení energetických zařízení do obchodních ustanovení této smlouvy.
Článek 32
Přechodný režim
1. Vzhledem k tomu, že smluvní strany vyjmenované v příloze T potřebují čas na to, aby se přizpůsobily tržnímu hospodářství, mohou předběžně pozastavit plné dodržování svých závazků podle jednoho nebo více následujících ustanovení této smlouvy za podmínek stanovených v odstavcích 3 až 6:
čl. 6 odst. 2 a 5,
čl. 7 odst. 4,
čl. 9 odst. 1,
čl. 10 odst. 7 – zvláštní opatření,
čl. 14 odst. 1 písm. d) – pouze pokud jde o převod nespotřebovaných zisků,
čl. 20 odst. 3,
čl. 22 odst. 1 a 3.
2. Ostatní smluvní strany budou nápomocny kterékoli smluvní straně, která pozastavila plné dodržování závazků podle odstavce 1, k dosažení podmínek, za nichž bude možné takové pozastavení ukončit. Tuto pomoc je možné poskytnout v jakékoli formě, kterou ostatní smluvní strany považují za nejúčinnější pro naplnění potřeb oznámených podle odst. 4 písm. c), včetně případných dvoustranných nebo mnohostranných ujednání.
3. Použitelná ustanovení, etapy směřující k plnému provádění každého ustanovení, opatření, která je třeba přijmout, a datum nebo výjimečně nejistá událost, do kterého má být každá etapa ukončena a přijata opatření, jsou pro každou stranu žádající o přechodný režim uvedena v příloze T. Každá taková smluvní strana přijme stanovená opatření do dne, který je uveden v příloze T pro dané ustanovení a etapu. Smluvní strany, které předběžně pozastavily plné dodržování podle odstavce 1, se zavazují plně splnit odpovídající závazky do dne 1. července 2001. Pokud by smluvní stana považovala kvůli výjimečným okolnostem za nezbytné požádat o prodloužení doby předběžného pozastavení nebo o zavedení jakékoli dalšího předběžného pozastavení, které nebylo uvedeno v příloze T, přijme rozhodnutí o žádosti o změnu přílohy T Konference charty.
4. Smluvní strany, které využívají přechodný režim, informují sekretariát nejméně jednou za dvanáct měsíců o
a) provedení veškerých opatření stanovených pro tuto stranu v příloze T a o svém obecném pokroku k plnému dodržování svých závazků;
b) pokroku, který podle svého očekávání učiní v následujících 12 měsících k plnému dodržování svých závazků, o veškerých obtížích, které předvídá, a o svých návrzích na jejich řešení;
c) o potřebě technické pomoci pro usnadnění dokončení etap uvedených v příloze T, jak je nezbytné pro plné uplatňování této smlouvy, nebo pro řešení obtíže oznámené podle písmene b) jakož i na podporu jiných tržně zaměřených reforem a modernizaci svého energetického odvětví;
d) případné potřebě podat žádost uvedenou v odstavci 3.
5. Sekretariát
a) předává všem smluvním stranám oznámení uvedené v odstavci 4;
b) předává a aktivně podporuje, v případě potřeby prostřednictvím ujednání s jinými mezinárodními organizacemi, propojování poptávek po technické pomoci a nabídek technické pomoci uvedené v odstavci 2 a v odst. 4 písm. c);
c) na konci každého šestiměsíčního období předává všem smluvním stranám shrnutí všech oznámení učiněných podle odst. 4 písm. a) nebo d).
6. Konference charty každoročně posoudí pokrok, který smluvní strany učinily k uplatňování tohoto článku, a propojování nabídky a poptávky týkající se technické pomoci podle odstavce 2 a odst. 4 písm. c). Při posuzování může rozhodnout o přijetí potřebných opatření.
ČÁST VII
STRUKTURA A INSTITUCE
Článek 33
Protokoly a prohlášení k energetické chartě
1. Konference charty může povolit sjednání určitého počtu protokolů nebo prohlášení k energetické chartě, které budou směřovat k uskutečnění jejích cílů a zásad.
2. Těchto jednání se může účastnit kterýkoli signatář charty.
3. Stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci se nestanou smluvní stranou protokolu nebo prohlášení, pokud nejsou nebo se zároveň nestanou signatáři charty a smluvní stranou této smlouvy.
4. S výhradou odstavce 3 a odst. 6 písm. a) se závěrečná ustanovení použitelná na protokol stanoví v daném protokolu.
5. Protokol se použije pouze na ty smluvní strany, které souhlasí, že jím budou vázány, a není na újmu právům a povinnostem smluvních stran, které nejsou jeho stranou.
6. a) Protokol může přidělit úkoly Konferenci charty a funkce sekretariátu za podmínky, že takové přidělení nemůže být provedeno změnou protokolu, pokud takovou změnu neschválí Konference charty, jejíž schválení nepodléhá žádným ustanovením protokolu, která povoluje písmeno b).
b) Protokol stanovící rozhodnutí, která má přijímat Konference charty, může s výhradou písmene a) pro taková rozhodnutí stanovit
i) hlasovací pravidla odlišná od pravidel v článku 36;
ii) že pouze strany protokolu se považují za smluvní strany pro účely článku 36 nebo jsou způsobilé hlasovat podle pravidel uvedených v protokolu.
Článek 34
Konference Energetické charty
1. Smluvní strany se pravidelně scházejí na Konferenci Energetické charty (dále jen „Konference charty“), na níž je každá smluvní strana oprávněna mít jednoho zástupce. Řádná zasedání se konají v pravidelných odstupech, které stanoví Konference charty.
2. Mimořádná zasedání Konference charty se mohou konat z rozhodnutí Konference charty nebo na písemnou žádost některé smluvní strany, pokud do šesti týdnů od doby, kdy sekretariát sdělí tento požadavek smluvním stranám, jej podpoří alespoň jedna třetina smluvních stran.
3. Konference charty má tyto úkoly:
a) plnit povinnosti, které jí přiděluje tato smlouva a protokoly;
b) sledovat a usnadňovat uplatňování zásad charty a ustanovení této smlouvy a protokolů;
c) usnadňovat v souladu s touto smlouvou a protokoly koordinaci vhodných obecných opatření pro provádění zásad charty;
d) posuzovat a přijímat pracovní programy sekretariátu;
e) posuzovat a schvalovat roční účetní závěrky a rozpočet sekretariátu;
f) posuzovat a schvalovat nebo přijímat podmínky týkající se všech dohod o sídle nebo jiných dohod, včetně výsad a imunit považovaných za nezbytné pro Konferenci charty a sekretariát;
g) podporovat úsilí o spolupráci zaměřené na usnadnění a podporování tržně orientovaných reforem a modernizaci odvětví energetiky v zemích střední a východní Evropy a v zemích bývalého Svazu sovětských socialistických republik, které procházejí hospodářskou transformací;
h) povolovat a schvalovat zmocnění pro sjednávání protokolů a posuzovat a přijímat jejich znění a úpravy;
i) povolovat sjednávání prohlášení a schvalovat jejich vydávání;
j) rozhodovat o přistoupeních k této smlouvě;
k) povolovat jednání a posuzovat a schvalovat nebo přijímat dohody o přidružení;
l) projednávat a přijímat znění změn této smlouvy;
m) projednávat a schvalovat úpravy a technické změny příloh této smlouvy;
n) jmenovat generálního tajemníka a přijímat veškerá rozhodnutí nezbytná ke zřízení a fungování sekretariátu, včetně struktury, personálních otázek a standardních podmínek zaměstnávání úředníků a jiných zaměstnanců.
4. Při plnění svých úkolů spolupracuje Konference charty prostřednictvím sekretariátu s jinými institucemi a organizacemi s uznávanou působností v záležitostech, které se týkají cílů této smlouvy, a co nejvíce, nejhospodárněji a nejúčinněji využívá jejich služby a programy.
5. Konference charty může zřídit pomocné orgány, které uzná za vhodné pro plnění svých úkolů.
6. Konference charty projedná a přijme jednací řád a finanční pravidla.
7. Konference charty v roce 1999 a potom v odstupech (nepřesahujících pět let), které stanoví, důkladně přezkoumá úkoly stanovené v této smlouvě, pokud jde o rozsah, v němž byla uplatňována ustanovení této smlouvy a protokolů. Na závěr každého přezkumu může Konference charty změnit nebo zrušit úkoly vymezené v odstavci 3 a může rozpustit sekretariát.
Článek 35
Sekretariát
1. Pro plnění svých úkolů má Konference charty k dispozici sekretariát, který je složen z generálního tajemníka a z takového minimálního počtu zaměstnanců, který je nezbytný pro účinné fungování.
2. Generálního tajemníka jmenuje Konferencí charty. První generální tajemník je jmenován na dobu nejvýše pěti let.
3. Při výkonu svých funkcí sekretariát odpovídá Konferenci charty a předkládá jí zprávy.
4. Sekretariát poskytuje Konferenci charty veškerou pomoc nezbytnou pro plnění jejích úkolů a vykonává funkce, kterými jej pověřuje tato smlouva nebo protokoly, nebo jakékoli jiné funkce, kterými jej pověří Konference charty.
5. Sekretariát může uzavírat správní a smluvní ujednání, která jsou případně nezbytná pro účinné plnění jeho funkcí.
Článek 36
Hlasování
1. Jednomyslnost smluvních stran přítomných a hlasujících na zasedání Konference charty při rozhodování o takových záležitostech se vyžaduje pro rozhodnutí Konference charty o
a) přijetí změn této smlouvy jiných než změn článků 34 a 35 a přílohy T;
b) schválení přistoupení k této smlouvě v souladu s článkem 41 státy nebo organizacemi pro regionální hospodářskou integraci, které nebyly signatáři charty ke dni 16. června 1995;
c) povolení jednání o dohodách o přidružení a schválení nebo přijetí dohod o přidružení;
d) schválení změn příloh EM, NI, G a B;
e) schválení technických změn příloh této smlouvy a
f) schválení členů poroty, které jmenuje generální tajemník podle přílohy D odstavce 7.
Smluvní strany vyvinou veškeré úsilí, aby na základě obecné shody dospěly k dohodě o každé záležitosti, která podle této smlouvy vyžaduje jejich rozhodnutí. Nelze-li dosáhnout dohody na základě obecné shody, použijí se odstavce 2 až 5.
2. Rozhodnutí o rozpočtových otázkách uvedená v čl. 34 odst. 3 písm. e) se přijímají kvalifikovanou většinou smluvních stran, jejichž určené příspěvky podle přílohy B představují dohromady nejméně tři čtvrtiny celkových tam uvedených určených příspěvků.
3. Rozhodnutí o záležitostech uvedených v čl. 34 odst. 7 se přijímají tříčtvrtinovou většinou smluvních stran.
4. S výjimkou případů uvedených v odst. 1 písm. a) až f), odstavcích 2 a 3 a s výhradou odstavce 6 se rozhodnutí stanovená touto smlouvou přijímají tříčtvrtinovou většinou smluvních stran přítomných a hlasujících na zasedání Konference charty při rozhodování o těchto záležitostech.
5. Pro účely tohoto článku se „smluvními stranami přítomnými a hlasujícími“ rozumějí smluvní strany, které jsou přítomné a odevzdají kladný nebo záporný hlas, s tím, že Konference charty může přijmout jednací řád, který umožní, aby smluvní strany přijímaly rozhodnutí korespondenčně.
6. S výjimkou případu uvedeného v odstavci 2 jsou rozhodnutí uvedená v tomto článku platná, pokud obdrží prostou většinu hlasů smluvních stran.
7. Organizace pro regionální hospodářskou integraci má při hlasování počet hlasů, který se rovná počtu jejích členských států, které jsou smluvními stranami této smlouvy, za předpokladu, že tato organizace nevyužije své hlasovací právo, pokud je využijí její členské státy, a naopak.
8. V případě trvalých nedoplatků smluvní strany při úhradě finančních závazků podle této smlouvy může Konference charty zcela nebo částečně pozastavit hlasovací práva této smluvní strany.
Článek 37
Zásady financování
1. Každá smluvní strana nese vlastní náklady na zastoupení na zasedáních Konference charty a všech pomocných orgánů.
2. Náklady na zasedání Konference charty a všech pomocných orgánů se považují za náklady na sekretariát.
3. Náklady na sekretariát hradí smluvní strany podle své platební schopnosti uvedené v příloze B, jejíž ustanovení je možné měnit v souladu s čl. 36 odst. 1 písm. d).
4. Protokol může obsahovat ustanovení pro zajištění toho, že všechny náklady na sekretariát vyplývající z daného protokolu nesou strany protokolu.
5. Konference charty může navíc přijímat dobrovolné příspěvky od jedné nebo více smluvních stran nebo z jiných zdrojů. Náklady hrazené z těchto příspěvků se nepovažují za náklady na sekretariát pro účely článku 3.
ČÁST VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Podpis
Tato smlouva bude otevřena k podpisu v Lisabonu od 17. prosince 1994 do 16. června 1995 pro státy a organizace pro regionální hospodářskou integraci, které podepíší chartu.
Článek 39
Ratifikace, přijetí nebo schválení
Tato smlouva podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení signatáři. Ratifikační listiny, listiny o přijetí nebo listiny o schválení budou uloženy u depozitáře.
Článek 40
Použití na území
1. Každý stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci může v dne podpisu, ratifikace, přijetí, schválení nebo přistoupení formou prohlášení uloženého u depozitáře prohlásit, že tato smlouva je závazná pro všechna území, za jejichž mezinárodní vztahy odpovídá, nebo je závazná pro jedno nebo více těchto území. Prohlášení nabývá účinku dnem, kdy smlouva vstoupí pro danou smluvní stranu v platnost.
2. Každá smluvní strana se může k pozdějšímu dni formou prohlášení uloženého u depozitáře zavázat k rozšíření působnosti této smlouvy na jiná území vymezená v prohlášení. Smlouva nabývá pro toto území účinku devadesátým dnem po doručení takového prohlášení depozitáři.
3. Každé prohlášení vydané podle předchozích dvou odstavců může být pro jakékoli území, které je v takovém prohlášení vymezeno, vzato zpět oznámením depozitáři. S výhradou čl. 47 odst. 3 nabývá toto zpětvzetí účinku po uplynutí jednoho roku po doručení takového oznámení depozitáři.
4. Definice „území“ v čl. 1 odst. 10 se vykládá s ohledem na jakékoli prohlášení uložené podle tohoto článku.
Článek 41
Přistoupení
Tato smlouva bude otevřena k přistoupení ode dne, kdy uplyne doba pro její otevření k podpisu, pro státy a organizace pro regionální hospodářskou integraci, které podepíší chartu, za podmínek, které schválí Konference charty. Listiny o přistoupení budou uloženy u depozitáře.
Článek 42
Změny
1. Kterákoli smluvní strana může navrhnout změny této smlouvy.
2. Znění každé navrhované změny této smlouvy se sdělí prostřednictvím sekretariátu smluvním stranám nejméně tři měsíce přede dnem, v němž je předložena k přijetí Konferenci charty.
3. Změny této smlouvy, jejichž znění přijme Konference charty, sdělí sekretariát depozitáři, jenž je předloží všem smluvním stranám k ratifikaci, přijetí nebo schválení.
4. Ratifikační listiny, listiny o přijetí nebo listiny o schválení týkající se změn této smlouvy budou uloženy u depozitáře. Změny vstupují v platnost mezi smluvními stranami, které je ratifikují, přijmou nebo schválí, devadesátým dnem po uložení ratifikačních listin, listin o přijetí nebo listin o schválení u depozitáře nejméně třemi čtvrtinami smluvních stran. Pro každou další smluvní stranu pak změny vstupují v platnost devadesátým dnem poté, co tato smluvní strana uloží svou ratifikační listinu, listinu o přijetí nebo listinu o schválení týkající se změn.
Článek 43
Dohody o přidružení
1. Konference charty může povolit sjednání dohod o přidružení se státy nebo organizacemi pro regionální hospodářskou integraci nebo s mezinárodními organizacemi s cílem rozvíjet cíle a provádět zásady charty a této smlouvy nebo jednoho nebo více protokolů.
2. Vztahy navázané s určitým státem, organizací pro regionální hospodářskou integraci nebo mezinárodní organizací a práva a povinnosti z nich vyplývající odpovídají zvláštním okolnostem přidružení a v každém případě jsou uvedeny v dohodě o přidružení.
Článek 44
Vstup v platnost
1. Tato smlouva vstoupí v platnost devadesátým dnem po dni uložení třicáté ratifikační listiny, listiny o přijetí, listiny o schválení listiny o nebo přistoupení k této smlouvě státem nebo organizací pro regionální hospodářskou integraci, které jsou signatáři charty ke dni 16. června 1995.
2. Pro každý stát nebo organizaci pro regionální hospodářskou integraci, které ratifikují, přijmou nebo schválí tuto smlouvu nebo k ní přistoupí po uložení třicáté ratifikační listiny, listiny o přijetí, listiny o schválení nebo listiny o přistoupení, vstupuje tato smlouva v platnost devadesátým dnem po dni, v němž takový stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci uloží své ratifikační listiny, listiny o přijetí, listiny o schválení nebo listiny o přistoupení.
3. Pro účely odstavce 1 se listina uložená organizací pro regionální hospodářskou integraci nepovažuje za doplňkovou k listinám, které uloží členské státy této organizace.
Článek 45
Prozatímní použití
1. Signatáři souhlasí s prozatímním použitím této smlouvy až do jejího vstupu v platnost pro tyto signatáře v souladu s článkem 44, pokud toto prozatímní použití není neslučitelné s jejich ústavami nebo právními předpisy.
2. a) Bez ohledu na odstavec 1 může každý signatář při podpisu zaslat depozitáři prohlášení, že není schopen přijmout prozatímní použití. Na signatáře, který učinil takové prohlášení, se nevztahuje závazek obsažený v odstavci 1. Každý takový signatář může své prohlášení kdykoli odvolat písemným oznámením depozitáři.
b) Signatář, který učiní prohlášení podle písmene b), ani investor takového signatáře nemohou uplatňovat nárok na prospěch z prozatímního použití podle odstavce 1.
c) Bez ohledu na písmeno a) použije každý signatář, který učiní prohlášení podle písmene a), prozatímně část VII až do doby, kdy pro takového signatáře vstoupí smlouva v platnost v souladu s článkem 44, pokud toto prozatímní použití není neslučitelné s jeho právními předpisy.
3. a) Každý signatář může ukončit prozatímní použití této smlouvy písemným oznámením depozitáři o svém záměru nestát se smluvní stranou smlouvy. Ukončení prozatímního použití nabývá pro kteréhokoli signatáře účinku po uplynutí 60 dnů ode dne, kdy depozitář obdrží písemné oznámení signatáře.
b) Pokud signatář ukončí prozatímní použití podle písmene a), zůstává závazek tohoto signatáře podle odstavce 1 o používání částí III a V na veškeré investice provedené na jeho území během prozatímního použití investory ostatních signatářů ve vztahu k těmto investicím v platnosti dalších dvacet let po skutečném dni ukončení používání, nestanoví-li písmeno c) jinak.
c) Písmeno b) se nevztahuje na žádného signatáře uvedeného v příloze PA. Signatář bude vypuštěn ze seznamu v příloze PA poté, co depozitáři podá příslušnou žádost.
4. Do vstupu této smlouvy v platnost se signatáři pravidelně scházejí na Prozatímní konferenci charty, jejíž první zasedání svolá prozatímní sekretariát uvedený v odstavci 5 nejpozději 180 dnů po dni, kdy bude smlouva otevřena k podpisu v souladu s článkem 38.
5. Funkce sekretariátu vykonává na prozatímním základě prozatímní sekretariát až do vstupu této smlouvy v platnost v souladu s článkem 44 a do zřízení sekretariátu.
6. Signatáři v souladu a s výhradou odstavce 1 nebo případně odst. 2 písm. c) přispívají na náklady prozatímního sekretariátu, jako by byli smluvními stranami v souladu s čl. 37 odst. 3. Veškeré změny přílohy B, které signatáři provedou, skončí dnem vstupu této smlouvy v platnost.
7. Stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci, které přistoupí ke smlouvě v souladu s článkem 41 ještě před jejím vstupem v platnost, má až do vstupu této smlouvy v platnost práva a závazky signatáře podle tohoto článku.
Článek 46
Výhrady
K této smlouvě nelze činit žádné výhrady.
Článek 47
Odstoupení
1. Každá smluvní strana může písemným oznámením depozitáři kdykoli odstoupit od této smlouvy po uplynutí pěti let ode dne, kdy tato smlouva vstoupí pro tuto smluvní stranu v platnost.
2. Každé takové odstoupení vstupuje v platnost po uplynutí jednoho roku po dni, kdy depozitář obdrží oznámení, nebo ke kterémukoli pozdějšímu dni stanovenému v oznámení o odstoupení.
3. Na investice, které na území smluvní strany učinili investoři jiných smluvních stran nebo které na území jiných smluvních stran učinili investoři dané smluvní strany, se ustanovení této smlouvy použijí po dobu 20 let po dni, kdy odstoupení dané smluvní strany nabude účinku.
4. Pokud smluvní strana odstoupí od této smlouvy, má se za to, že odstupuje také od všech protokolů, kterých je stranou, s účinkem ode dne, kdy nabude účinku její odstoupení od této smlouvy.
Článek 48
Postavení příloh a rozhodnutí
Přílohy této smlouvy a rozhodnutí uvedené v příloze 2 závěrečného aktu konference o Evropské energetické chartě, který byl podepsán v Lisabonu dne 17. prosince 1994, jsou nedílnou součástí této smlouvy.
Článek 49
Depozitář
Depozitářem této smlouvy je vláda Portugalské republiky
Článek 50
Závazná znění
Na důkaz čehož níže podepsaní, jsouce k tomu řádně zmocněni, podepsali tuto smlouvu v jazyce anglickém, francouzském, německém, italském, ruském a španělském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, v jediném prvopise, jenž bude uložen u vlády Portugalské republiky.
Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four.
Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.
Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig.
Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell’anno millenovecentonovantaquattro.
Совершено в Лиссабоне в семнадцатый день декабря одна тысяча девятьсот девяносто четвертого года.
Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro.
Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems.
Έγινε στη Λισαβόνα, στις δέκα επτά Δεκεμβρίου του έτους χίλια ενιακόσια ενενήντα τέσσερα.
Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig.
Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro.
Për Republikën e Shqipërisë

For Australia
Für die Republik Österreich
Азербайдан ачынчан
Pour le royaume de Belgique
Voor het Koninkrijk België
Für das Königreich Belgien
Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région de Bruxelles-Capitale.
Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
Diese Unterschrift bindet ebenso die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft Belgiens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flämische Region, die Wallonische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
Ад імя Рэспублікі Беларусь
За Република България
For Canada
Pour le Canada
za Republiku Hrvatsku
For the Republic of Cyprus
Za Českou Republiku
For Kongeriget Danmark
Eesti Vabariigi nimel
Por las Comunidades Europeas
For De Europæiske Fællesskaber
Für die Europäischen Gemeinschaften
Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
For the European Communities
Pour les Communautés européennes
Per le Comunità europee
Voor de Europese Gemeenschappen
Pelas Comunidades Europeias
Suomen tasavallan puolesta
Pour la République française

Für die Bundesrepublik Deutschland
Για την Ελληνική Δημοκρατία
A Magyar Köztársaság nevében
Fyrir hönd Lyöveldisins íslands
Thar cheann na hÉireann
For Ireland
Per la Repubblica italiana

Казахстан Республикасынын атынан
Киргиз Республикасы Учун
Latvijas Republikas varda
Für das Fürstentum Liechtenstein
Lietuvos Respublikos vardu
Pour le grand-duché de Luxembourg
For the Republic of Malta
Pentru Republica Moldova
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
For Kongeriket Norge
Za Rzeczpospolitą Polską
Pela República Portuguesa
Pentru Rômania
За Российскую Федерацию
Za Slovenskú republiku
Za Republiko Slovenijo
Por el Reino de España
För Konungariket Sverige
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
Pour la Confédération suisse
Per la Confederazione svizzera
Лз поми Тауикистои
Türkiye Cumhuriyeti adina
Туркменистан Хекуметинин адындан
За Укpaїну
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
For the United States of America
Узбекистои Республикаси Хукумати иомидан

PŘÍLOHY KE SMLOUVĚ O ENERGETICKÉ CHARTĚ
OBSAH
Strana1.Příloha EMEnergetické materiály a produkty (v souladu s čl. 1 odst. 4)2402.Příloha NIEnergetické materiály a produkty nepoužitelné na investice pro definici „hospodářské činnosti v odvětví energetiky“ (v souladu s čl. 1 odst. 5)2423.Příloha TRMOznámení a postupné ukončování (TRIM) (v souladu s čl. 5 odst. 4)2434.Příloha NSeznam smluvních stran, které požadují, aby při tranzitu byla zahrnuta nejméně tři různá území (v souladu s čl. 7 odst. 10 písm. a))2445.Příloha VCSeznam smluvních stran, které přijaly dobrovolné závazky ve vztahu k čl. 10 odst. 3 (v souladu s čl. 10 odst. 6)2456.Příloha IDSeznam smluvních stran, které nedovolují, aby investor předložil stejný spor v pozdější fázi k mezinárodní arbitráži v souladu s článkem 26 (v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. b) bodu i))2467.Příloha IASeznam smluvních stran, které nedovolují, aby investor nebo smluvní strana předložily spor, který se týká poslední věty čl. 10 odst. 1 k mezinárodní arbitráži (v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. c) a čl. 27 odst. 2)2478.Příloha PZvláštní postup při sporu na nižší než celostátní úrovni (v souladu s čl. 27 odst. 3 písm. i))2489.Příloha GVýjimky a pravidla, kterými se řídí používání ustanovení GATT a souvisejících aktů (v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. a))24910.Příloha TFUUstanovení týkající se obchodních dohod mezi státy, které tvořily Svaz sovětských socialistických republik (v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. b))25311.Příloha DPřechodná ustanovení pro řešení obchodních sporů (v souladu s čl. 29 odst. 7)25412.Příloha BVzorec na rozdělení nákladů charty (v souladu s čl. 37 odst. 3)25813.Příloha PASeznam signatářů, kteří nepřijímají závazek prozatímního použití v souladu s čl. 45 odst. 3 písm. b) (v souladu s čl. 45 odst. 3 písm. c))25914.Příloha TPřechodný režim smluvních stran (v souladu s čl. 32 odst. 1)260
1. Příloha EM
ENERGETICKÉ MATERIÁLY A PRODUKTY
(v souladu s čl. 1 odst. 4)
Jaderná energie2612Uranové nebo thoriové rudy a koncentráty.2612 10Uranové rudy a koncentráty.2612 20Thoriové rudy a koncentráty.2844Radioaktivní chemické prvky a radioaktivní isotopy (včetně štěpných nebo štěpitelných (tzv. „fertile“) chemických prvků a isotopů) a jejich sloučeniny; směsi a zbytky obsahující tyto produkty.2844 10Přírodní uran a jeho sloučeniny.2844 20Uran obohacený U235 a jeho sloučeniny; plutonium a jeho sloučeniny.2844 30Uran ochuzený o U235 a jeho sloučeniny; thorium a jeho sloučeniny.2844 40Radioaktivní prvky a isotopy a sloučeniny, jiné než položek 2844 10, 2844 20 nebo 2844 30.2844 50Vyhořelé palivové články (kazety) jaderných reaktorů.2845 10Těžká voda (deuterium oxide).
Uhlí, zemní plyn, ropa a ropné produkty, elektrická energie2701Uhlí, brikety, bulety a podobná tuhá paliva vyrobená z uhlí.2702Lignit, též aglomerovaný, kromě gagátu.2703Rašelina (včetně rašelinového steliva), též aglomerovaná.2704Koks a polokoks z uhlí, lignitu nebo rašeliny, též aglomerovaný, retortové saze.2705Svítiplyn, vodní plyn, generátorový plyn a podobné plyny, kromě ropných plynů a ostatních plynných uhlovodíků.2706Uhelný dehet, lignitový dehet nebo rašelinový dehet a jiné minerální dehty, též dehydratované, částečně destilované, včetně rekonstituovaných dehtů2707Oleje a jiné produkty destilace vysokoteplotního uhelného dehtu; podobné produkty, ve kterých hmotnost aromatických složek převažuje nad hmotností nearomatických složek (např. benzol, toluol, xylol, naftalen, ostatní směsi aromatických uhlovodíků, fenoly, kreozotové oleje a ostatní).2708Smola a smolný koks z černouhelného dehtu nebo z jiných minerálních dehtů.2709Ropné frakce a frakce ze živičných nerostů, surové.2710Ropné frakce a frakce ze živičných nerostů, jiné než surové.2711Ropné plyny a jiné plynné uhlovodíky: Zkapalněné: — zemní plyn — propan — butany — ethylen, propylen, butylen a butadien (2711 14) — ostatní. V plynném stavu: — zemní plyn — ostatní.2713Ropný koks, ropný asfalt a ostatní zbytky ropných frakcí nebo frakcí ze živičných nerostů.2714Přírodní asfalt a přírodní asfaltové směsi; živičné nebo ropné břidlice a dehtové písky; asfaltity a asfaltické horniny.2715Asfaltové směsi na bázi přírodního asfaltu, ropného asfaltu, minerálního dehtu nebo minerální dehtové smoly (např. živičné tmely, ředěné produkty).2716Elektrická energie.
Ostatní energie4401 10Palivové dřevo (špalky, polena, větve, otepi nebo podobné).4402Dřevěné uhlí (včetně uhlí ze skořápek nebo z ořechů), též aglomerované.
2. Příloha NI
ENERGETICKÉ MATERIÁLY A PRODUKTY NEPOUŽITELNÉ NA INVESTICE PRO DEFINICI „HOSPODÁŘSKÉ ČINNOSTI V ODVĚTVÍ ENERGETIKY“
(v souladu s čl. 1 odst. 5)
2707Oleje a jiné produkty destilace vysokoteplotního uhelného dehtu; podobné produkty, ve kterých hmotnost aromatických složek převažuje nad hmotností nearomatických složek (např. benzol, toluol, xylol, naftalen, ostatní směsi aromatických uhlovodíků, fenoly, kreozotové oleje a ostatní).4401 10Palivové dřevo (špalky, polena, větve, otepi nebo podobné).4402Dřevěné uhlí (včetně uhlí ze skořápek nebo z ořechů), též aglomerované.

3. Příloha TRM
OZNÁMENÍ A POSTUPNÉ UKONČOVÁNÍ (TRIM)
(v souladu s čl. 5 odst. 4)
1. Každá smluvní strana oznámí sekretariátu veškerá investiční opatření týkající se obchodu, která používá a která nejsou slučitelná s článkem 5, do
a) 90 dnů po vstupu této smlouvy v platnost, pokud je smluvní strana stranou GATT, nebo
b) 12 měsíců po vstupu této smlouvy v platnost, pokud smluvní strana není stranou GATT.
Investiční opatření týkající se obchodu, která mají obecnou nebo zvláštní působnost, se oznámí spolu s uvedením jejich základních znaků.
2. V případě investičních opatření týkajících se obchodu, která se uplatňují na základě volného uvážení, se oznamuje každé zvláštní uplatňování. Není nutné zveřejňovat informace, které by se dotýkaly legitimních obchodních zájmů konkrétních podniků.
3. Smluvní strany zruší všechna investiční opatření týkající se obchodu, která jsou oznámena podle odstavce 1, do
a) dvou let po vstupu této smlouvy v platnost, pokud je smluvní strana stranou GATT, nebo
b) tří let po vstupu této smlouvy v platnost, pokud smluvní strana není stranou GATT.
4. Během období uvedeného v odstavci 3 smluvní strana nemění podmínky žádného investičního opatření týkajícího se obchodu, které oznámí podle odstavce 1, oproti podmínkám ke dni vstupu této smlouvy v platnost, pokud by se tím zvýšil stupeň neslučitelnosti s článkem 5 této smlouvy.
5. Aby nepoškodila zavedené podniky, kterých týkají investiční opatření oznámená podle odstavce 1, může smluvní strana bez ohledu na odstavec 4 použít v období postupného ukončování totéž investiční opatření týkající se obchodu na novou investici, jestliže
a) se produkty takové investice podobají produktům zavedených podniků, a
b) toto používání je nezbytné, aby nedošlo k narušení podmínek hospodářské soutěže mezi novou investicí a zavedenými podniky.
Každé investiční opatření týkající se obchodu, které se takto použije na novou investici, se oznámí sekretariátu. Podmínky takového investičního opatření týkajícího se obchodu mají z hlediska hospodářské soutěže stejný účinek jako podmínky platné pro zavedené podniky a skončí ve stejnou dobu.
6. Pokud stát nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci přistoupí k této smlouvě po jejím vstupu v platnost,
a) učiní oznámení podle odstavců 1 a 2 ve lhůtě podle odstavce 1 nebo ke dni uložení listiny o přistoupení, podle toho, co nastane později, a
b) období postupného ukončování skončí ke dni podle odstavce 3 nebo dnem vstupu této smlouvy v platnost pro daný stát nebo organizaci pro regionální hospodářskou integraci, podle toho, co nastane později.

4. Příloha N
SEZNAM SMLUVNÍCH STRAN, KTERÉ POŽADUJÍ, ABY PŘI TRANZITU BYLA ZAHRNUTA NEJMÉNĚ TŘI RŮZNÁ ÚZEMÍ
(v souladu s čl. 7 odst. 10 písm. a))
1. Kanada a Spojené státy americké

5. Příloha VC
SEZNAM SMLUVNÍCH STRAN, KTERÉ PŘIJALY DOBROVOLNÉ ZÁVAZKY VE VZTAHU K ČL. 10 ODST. 3
(v souladu s čl. 10 odst. 6)

6. Příloha ID
SEZNAM SMLUVNÍCH STRAN, KTERÉ NEDOVOLUJÍ, ABY INVESTOR PŘEDLOŽIL STEJNÝ SPOR V POZDĚJŠÍ FÁZI K MEZINÁRODNÍ ARBITRÁŽI V SOULADU S ČLÁNKEM 26
(v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. b) bodem i))
1.Austrálie13. Itálie2.Ázerbájdžán14. Japonsko3.Bulharsko15. Kazachstán4.Kanada16. Norsko5.Chorvatsko17. Polsko6.Kypr18. Portugalsko7.Česká republika19. Rumunsko8.Evropská společenství20. Ruská federace9.Finsko21. Slovinsko10.Řecko22. Španělsko11.Maďarsko23. Švédsko12.Irsko24. Spojené státy americké

7. Příloha IA
SEZNAM SMLUVNÍCH STRAN, KTERÉ NEDOVOLUJÍ, ABY INVESTOR NEBO SMLUVNÍ STRANA PŘEDLOŽILY SPOR, KTERÝ SE TÝKÁ POSLEDNÍ VĚTY ČL. 10 ODST. 1, K MEZINÁRODNÍ ARBITRÁŽI
(v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. c) a čl. 27 odst. 2)
1. Austrálie
2. Kanada
3. Maďarsko
4. Norsko

8. Příloha P
ZVLÁŠTNÍ POSTUP ŘEŠENÍ PŘI SPORŮ NA NIŽŠÍ NEŽ CELOSTÁTNÍ ÚROVNI
(v souladu s čl. 27 odst. 3 písm. i))
ČÁST I
1. Kanada
2. Austrálie
ČÁST II
1. Pokud soud při rozhodování zjistí, že opatření regionálního nebo místního správního nebo jiného orgánu smluvní strany (dále jen „odpovědná strana“) není v souladu s některým ustanovením této smlouvy, přijme odpovědná strana taková přiměřená opatření, která má k dispozici, aby zajistila dodržování této smlouvy ve vztahu k tomuto opatření.
2. Odpovědná strana do třiceti dnů po vydání rozhodnutí poskytne sekretariátu písemné prohlášení o svém záměru zajistit dodržování smlouvy ve vztahu k danému opatření. Sekretariát předloží toto oznámení Konferenci charty při nejbližší příležitosti a nejpozději na zasedání Konference charty, které následuje po obdržení oznámení. Není-li možné zajistit dodržování okamžitě, má odpovědná strana přiměřenou lhůtu na zajištění dodržování. Na přiměřené lhůtě se dohodnou obě strany sporu. V případě, že nedosáhnou dohody, navrhne odpovědná strana přiměřenou lhůtu a předloží ji ke schválení Konferenci charty.
3. Jestliže odpovědná strana v přiměřené časové lhůtě nezajistí dodržování ve vztahu k opatření, snaží se na žádost druhé smluvní strany, která je stranou sporu (dále jen „poškozené strany“), dohodnout se s poškozenou stranou na odpovídající náhradě jakožto vzájemně uspokojivém vyřešení sporu.
4. Nedojde-li k dohodě o odpovídající náhradě do dvaceti dnů od žádosti poškozené strany, může poškozená strana se souhlasem Konference charty pozastavit své závazky z této smlouvy vůči odpovědné straně, které pokládá za rovnocenné závazkům, které byly odepřeny dotyčným opatřením, dokud smluvní strany nedospějí k dohodě o řešení svého sporu nebo dokud není neslučitelné opatření uvedeno do souladu s touto smlouvou.
5. Při zvažování toho, který závazek pozastavit, použije poškozená strana následující zásady a postupy:
a) Poškozená strana se nejprve snaží pozastavit závazky vyplývající ze stejné části smlouvy, u níž soud shledal porušení.
b) Pokud se poškozená strana domnívá, že není možné nebo účinné pozastavit závazky, které se vztahují ke stejné části smlouvy, může se snažit pozastavit závazky, které se vztahují k jiným částem smlouvy. Pokud se poškozená strana rozhodne, že požádá o svolení pozastavit závazky podle tohoto písmene, uvede v žádosti o svolení, kterou předloží Konferenci charty, důvody, které ji k tomu vedly.
6. Na základě písemné žádosti odpovědné strany doručené poškozené straně a předsedovi rozhodčího soudu, který vydal rozhodnutí, soud určí, zda není úroveň závazků pozastavených poškozenou stranou nadměrná, a pokud ano, do jaké míry. Není-li možné znovu ustavit tento soud, rozhodne jeden nebo více rozhodců jmenovaných generálním tajemníkem. Rozhodnutí učiněná podle tohoto odstavce se přijmou do 60 dnů od předložení žádosti soudu nebo od jmenování rozhodců generálním tajemníkem. Závazky se nepozastaví až do vydání rozhodnutí, které je konečné a závazné.
7. Při pozastavení závazků vůči odpovědné straně vynaloží poškozená strana veškeré úsilí na to, aby se nepříznivě nedotkla práv jakékoli jiné smluvní strany vyplývajících z této smlouvy.

9. Příloha G
VÝJIMKY A PRAVIDLA, KTERÝMI SE ŘÍDÍ POUŽÍVÁNÍ USTANOVENÍ GATT A SOUVISEJÍCÍCH AKTŮ
(v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. a))
1. Následující ustanovení GATT 1947 a souvisejících aktů nejsou použitelná na základě čl. 29 odst. 2 písm. a):
a) Všeobecná dohoda o clech a obchodu
IIListiny koncesí (a listiny, které se vztahují k Všeobecné dohodě o clech a obchodu)IVZvláštní ustanovení o kinematografických filmechXVDevizová ujednáníXVIIIUjednání v souvislosti s hospodářským rozvojemXXIIKonzultaceXXIIIOchrana koncesí a výhodXXVSpolečná činnost smluvních stranXXVIPřijetí, nabytí účinnosti a registraceXXVIISuspenze nebo odvolání koncesíXXVIIIZměna listinXXVIIIaCelně tarifní jednáníXXIXVztah této dohody k Havanské chartěXXXZměnyXXXIVystoupeníXXXIISmluvní stranyXXXIIIPřístupXXXVNeuplatnění Dohody mezi některými smluvními stranamiXXXVIZásady a cíleXXXVIIZávazkyXXXVIIISpolečná činnostPříloha HTýkající se článku XXVIPříloha IPoznámky a doplňující ustanovení (vztahující se k výše uvedeným článkům GATT)
Ochranná opatření pro účely rozvoje
Ujednání o oznamování, konzultaci, řešení sporů a dozoru.
b) Související akty
i) Dohoda o technických překážkách obchodu (Zákoník norem)
Preambule (odstavce 1, 8 a 9)
1.3Všeobecná ustanovení2.6.4Příprava, přijímání a provádění technických předpisů a norem ústředními vládními insti­tucemi10.6Informace o technických předpisech, normách a systémech vydávání osvědčení11.Technická pomoc ostatním stranám12.Zvláštní a rozdílné zacházení rozvojovým členským zemím.13.Výbor pro technické překážky obchodu14.Konzultace a řešení sporů15.Závěrečná ustanovení (vyjma 15.5 a 15.13)Příloha 2Technické skupiny expertůPříloha 3Skupiny odborníků
ii) Dohoda o zadávání vládních zakázek
iii) Dohoda o výkladu a používání článků VI, XVI a XXIII (subvence a vyrovnávací opatření)
10.Vývozní subvence na určité primární produkty12.Konzultace13.Usmíření, řešení sporů a oprávněná nápravná opatření14.Rozvojové země16.Výbor pro subvence a vyrovnávací opatření17.Usmíření18.Řešení sporů19.2.Přijímání a přístup19.4Nabytí účinnosti19.5.a)Vnitrostátní právní předpisy19.6Přezkum19.7Změny19.8Vystoupení19.9Nepoužívání této dohody mezi některými signatáři19.11Sekretariát19.12Uložení19.13Registrace
iv) Dohoda o provádění článku VII (celní hodnocení)
1.2 b) iv)Hodnota transakce11.1Celní hodnocení14.Uplatňování příloh (druhá věta)18.Instituce (Výbor pro celní hodnocení)19.Konzultace20.Řešení sporů21.Zvláštní a rozdílné zacházení s rozvojovými zeměmi22.Přijímání a přístup24.Nabytí účinnosti25.1Vnitrostátní právní předpisy26.Přezkum27.Změny28.Vystoupení29.Sekretariát30.Uložení31.RegistracePříloha IITechnický výbor pro celní hodnoceníPříloha IIISkupiny odborníků
Protokol k Dohodě o provádění článku VII (vyjma 1.7 a 1.8.; s nutnou odpovídající úvodní formulací)
v) Dohoda o dovozním licenčním řízení
1.4Všeobecná ustanovení (poslední věta)2.2Automatické dovozní licence (poznámka 2)4.Instituce, konzultace a řešení sporů5.Závěrečná ustanovení (vyjma odstavce 2)
vi) Dohoda o provádění článku VI (antidumpingový kodex)
13.Rozvojové země14.Výbor pro otázky antidumpingu15.Konzultace, usmíření a řešení sporů16.Závěrečná ustanovení (vyjma odstavce 1 a 3)
vii) Ujednání o hovězím masu
viii) Mezinárodní ujednání o mléku
ix) Dohoda o obchodě s civilními letadly
x) Deklarace o obchodních opatřeních přijímaných z důvodů platební bilance
c) Veškerá ostatní ustanovení GATT nebo souvisejících aktů, která se týkají:
i) vládní pomoci hospodářskému rozvoji rozvojových zemí a zacházení s rozvojovými zeměmi, vyjma odstavce 1 až 4 rozhodnutí ze dne 28. listopadu 1979 (L/4903) o diferencovaném a příznivějším zacházení, vzájemnosti a plnější účasti rozvojových zemí;
ii) zřizování nebo provozu odborných výborů a jiných pomocných institucí;
iii) podpisu, přistoupení, vstupu v platnost, odstoupení, uložení a registraci.
d) Veškerých dohod, ujednání, rozhodnutí, doložek o výkladu nebo jiné společné činnosti podle ustanovení uvedených v odst. 1 písm. a) až c).
2. Smluvní strany používají ustanovení „Prohlášení o obchodních opatřeních přijímaných z důvodů platební bilance“ na opatření, která přijímají smluvní strany, jež nejsou stranami GATT, v rozsahu proveditelném s ohledem na jiná ustanovení této smlouvy.
3. Pokud jde o oznámení požadovaná v ustanoveních použitelných na základě čl. 29 odst. 2 písm. a):
a) předkládají smluvní strany, které nejsou stranami GATT nebo některého souvisejícího aktu, oznámení sekretariátu. Sekretariát předá kopie oznámení všem smluvním stranám. Oznámení předkládaná sekretariátu jsou vyhotovena v jednom z jazyků této smlouvy, ve kterých je platná. Doprovodné akty mohou být celé v jazyce smluvní strany;
b) tyto požadavky se netýkají smluvních stran této smlouvy, které jsou zároveň stranami GATT a souvisejících aktů, jenž obsahují vlastní požadavky na oznamování.
4. Obchod s jadernými materiály se může řídit dohodami uvedenými v prohlášení, která se vztahují k tomuto článku a jsou součástí závěrečného aktu konference o Evropské energetické chartě.

10. Příloha TFU
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBCHODNÍCH DOHOD MEZI STÁTY, KTERÉ TVOŘILY SVAZ SOVĚTSKÝCH SOCIALISTICKÝCH REPUBLIK
(v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. b))
1. Každá dohoda uvedená v čl. 29 odst. 2 písm. b) se písemně oznamuje sekretariátu stranami nebo jménem stran, které jsou stranami takové dohody a které podepsaly tuto smlouvu nebo k ní přistoupily:
a) u dohod, jež jsou v platnosti v den následující po třech měsících ode dne, kdy první z těchto stran podepsala tuto smlouvu nebo uložila svou listinu o přistoupení, se takové oznámení učiní nejpozději šest měsíců od data podpisu nebo uložení, a
b) u dohod, které vstupují v platnost v den, který je pozdější než den uvedený v písmeni a), s dostatečným předstihem před takovým vstupem v platnost, aby ostatní státy nebo organizace pro regionální hospodářskou integraci, které podepsaly tuto smlouvu nebo k ní přistoupily (dále jen „zúčastněné strany“) měly před vstupem takové dohody v platnost přiměřenou možnost tuto dohodu posoudit a seznámit se svými připomínkami její strany a Konferenci charty.
2. Oznámení obsahuje:
a) kopie původních znění dohody ve všech jazycích, v nichž byla podepsána;
b) popis zvláštních energetických materiálů a produktů, na které se vztahuje, s odkazem na body zahrnuté v příloze EM;
c) vysvětlení okolností, kvůli nimž je pro strany dohody nemožné nebo neproveditelné plně dodržet dané ustanovení, samostatně pro každé ustanovení GATT a souvisejících aktů, které je použitelné podle čl. 29 odst. 2 písm. a);
d) zvláštní opatření, která přijme každá strana dohody k řešení okolností uvedených v písmeni c), a
e) popis programů těchto stran k dosažení postupného omezování a konečného odstranění neslučitelných ustanovení dané dohody.
3. Strany dohody oznámené podle odstavce 1 poskytnou zúčastněným stranám přiměřenou možnost konzultovat s nimi dotyčnou dohodu a musí věnovat patřičnou pozornost jejich připomínkám. Na žádost kterékoli zúčastněné strany dohodu posoudí Konference charty a může k ní přijmout doporučení.
4. Konference charty pravidelně prověřuje uplatňování dohod oznámených podle odstavce 1 a pokrok, kterého bylo dosaženo při odstraňování ustanovení těchto dohod, která nejsou slučitelná s ustanoveními GATT a souvisejících aktů, jež jsou použitelné v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. a). Na žádost kterékoli zúčastněné strany může Konference charty přijmout k takové dohodě doporučení.
5. Dohoda popsaná v čl. 29 odst. 2 písm. b) může ve výjimečně naléhavých případech vstoupit v platnost bez oznámení a konzultace stanovených v odst. 1 písm. b) a odstavcích 2 a 3 za předpokladu, že oznámení bude učiněno a příležitost pro konzultaci poskytnuta v co nejkratší době. V takovém případě strany dohody oznámí své znění podle odst. 2 písm. a) v co nejkratší době po vstupu v platnost.
6. Smluvní strany, které jsou nebo se stanou stranami dohody popsané v čl. 29 odst. 2 písm. b), se zavazují, že omezí nesoulad takové dohody s ustanoveními GATT a souvisejících aktů, které jsou použitelné v souladu s čl. 29 odst. 2 písm. a), na případy související s řešením konkrétních okolností, a že danou dohodu budou uplatňovat způsobem, který zajistí co nejmenší odchýlení od uvedených ustanovení. Vynaloží veškeré úsilí na provedení nápravných opatření podle připomínek zúčastněných stran a veškerých doporučení Konference charty.

11. Příloha D
PROZATÍMNÍ USTANOVENÍ PRO ŘEŠENÍ OBCHODNÍCH SPORŮ
(v souladu s čl. 29 odst. 7)
1. a) Ve svých vzájemných vztazích se smluvní strany snaží dospět spoluprací a konzultacemi ke vzájemně uspokojivému vyřešení každého sporu o stávajících opatřeních, který by mohl podstatně narušit dodržování ustanovení o obchodu podle článku 5 nebo 29.
b) Každá smluvní strana může písemně požádat kteroukoli jinou smluvní stranu o konzultace, které se týkají kteréhokoli stávajícího opatření oné druhé smluvní strany, o němž se žádající strana domnívá, že by mohlo podstatně ohrozit dodržování ustanovení o obchodu podle článku 5 nebo 29. Smluvní strana, která žádá o konzultace, musí co nejvíce upřesnit, na která opatření si stěžuje a která článku 5 nebo 29 a ustanovení GATT a souvisejících aktů pokládá za významná. Žádosti o konzultace podle tohoto odstavce se oznamují sekretariátu, jenž pravidelně informuje smluvní strany o nevyřízených oznámených konzultacích.
c) Smluvní strany zacházejí s kteroukoli důvěrnou nebo chráněnou informací, která byla jako taková označena a obsažena v písemné žádosti nebo získána v průběhu konzultace, stejným způsobem, jakým zachází s touto informací smluvní strana, která tuto informaci poskytuje.
d) Při hledání způsobu vyřešení záležitostí, které by podle názoru některé smluvní strany mohly narušit dodržování ustanovení o obchodu podle článku 5 nebo 29, mezi ní a jinou smluvní stranou, musí smluvní strany, jež se účastní konzultací nebo jiného řešení sporu, vynaložit veškeré úsilí na to, aby se vyhnuly rozhodnutí, které má nepříznivý vliv na obchod jiné smluvní strany.
2. a) Jestliže do 60 dnů od obdržení žádosti o konzultaci podle odst. 1 písm. b) smluvní strany nerozhodnou svůj spor ani se nedohodnou na jeho řešení formou smírčího řízení, zprostředkování, rozhodčího řízení nebo jiným způsobem, může kterákoli z obou smluvních stran podat na sekretariát písemnou žádost o zřízení poroty podle písmen b) až f). Ve své žádosti uvede žádající smluvní strana předmět sporu a sdělí, která ustanovení článku 5 nebo 29 a GATT a souvisejících aktů pokládá za významná. Sekretariát pak neprodleně předá kopie této žádosti všem smluvním stranám.
b) Při řešení každého sporu je nutné přihlížet k zájmům ostatních smluvních stran. Každá jiná smluvní strana, která má podstatný zájem na některé záležitosti, má právo být vyslechnuta porotou a předkládat jí písemná vyjádření, pokud jak strany sporu, tak sekretariát obdrží písemnou zprávu o jejím zájmu nejpozději v den zřízení poroty podle odst. 2 písm. c).
c) Porota se pokládá za zřízenou 45 dnů po doručení písemné žádosti některé smluvní strany sekretariátu podle písmene a).
d) Porota se skládá ze tří členů, které vybere generální tajemník ze seznamu uvedeného v odstavci 7. Pokud se smluvní strany, které jsou stranami sporu, nedohodnou jinak, nesmí být členové poroty občany smluvních stran, které jsou buď stranami sporu, nebo oznámily svůj zájem na předmětu sporu podle písmene b), ani občany členských států organizace pro regionální hospodářskou integraci, která je účastníkem sporu nebo oznámila svůj zájem podle písmene b).
e) Smluvní strany, které jsou stranami sporu, odpovědí do deseti pracovních dnů na jmenování členů poroty a odporují mu pouze ze závažných důvodů.
f) Členové poroty jednají jako soukromé osoby a nevyžadují ani nepřijímají pokyny žádné vlády ani jiného subjektu. Každá smluvní strana se zavazuje dodržovat tyto zásady a nesnaží se ovlivňovat členy poroty při výkonu jejich funkce. Členové poroty jsou vybíráni s cílem zajistit jejich nezávislost, dostatečnou rozdílnost jejich zázemí a šíři zkušeností.
g) Sekretariát neprodleně informuje všechny smluvní strany o zřízení poroty.
3. a) Konference charty přijme jednací řád pro jednání poroty, který je v souladu s touto přílohou. Jednací řád se co nejvíce shoduje s jednacím řádem GATT a souvisejících aktů. Porota má také právo přijmout dodatečná pravidla, která nejsou neslučitelná s jednacím řádem přijatým Konferencí charty nebo touto přílohou. Při řízení před porotou mají smluvní strany zúčastněné na sporu a kterákoli jiná smluvní strana, která oznámí svůj zájem podle odst. 2 písm. b), právo na nejméně jedno slyšení před porotou a na předložení písemného vyjádření. Smluvní strany sporu mají také právo písemně vyvracet důkazy jiné strany. Porota může vyhovět žádosti kterékoli jiné smluvní strany, která oznámila svůj zájem podle odst. 2 písm. b), o přístup k jakýmkoli písemným vyjádřením předloženým porotě, se souhlasem smluvní strany, která toto vyjádření předložila.
Jednání porotou jsou důvěrná. Porota objektivně zhodnotí jí předložené záležitosti, včetně skutkové podstaty sporu a souladu opatření s ustanoveními o obchodu podle článku 5 nebo 29. Při výkonu svých funkcí porota konzultuje se smluvními stranami, které jsou stranami sporu, a poskytuje jim dostatečnou možnost k dosažení vzájemně uspokojivého řešení. Pokud se smluvní strany sporu nedohodnou jinak, založí porota své rozhodnutí na argumentech a vyjádřeních smluvních stran sporu. Poroty se řídí výklady GATT a souvisejících aktů podávánými v rámci GATT a nezabývají se tím, zda jsou s články 5 nebo 29 slučitelné postupy používané smluvními stranami, které jsou stranami GATT, vůči jiným stranám GATT, vůči nimž GATT uplatňuje, a které tyto jiné strany nepředložily k řešení sporu podle GATT.
Pokud se smluvní strany nedohodnou jinak, mělo by být celé řízení před porotou, včetně vydání závěrečné zprávy, ukončeno do 180 dnů po zřízení poroty; nicméně nedokončení řízení v takovém období nemá vliv na platnost konečné zprávy.
b) Porota vymezí svou pravomoc; toto vymezení je konečné a závazné. Každou námitku smluvní strany sporu, že spor není v pravomoci poroty, porota zváží a rozhodne, zda se bude s námitkou zabývat jako s předběžnou otázkou nebo zda ji připojí ke skutkové podstatě sporu.
c) V případě dvou nebo více žádostí o zřízení poroty ohledně sporů, které jsou v podstatě stejné, může generální tajemník se souhlasem všech smluvních stran sporu jmenovat jedinou porotu.
4. a) Po zvážení argumentů na vyvrácení důkazů porota předloží stranám sporu popisnou část návrhu své písemné zprávy, včetně prohlášení zjištěných skutečností a shrnutí argumentů předložených smluvními stranami sporu. Smluvní strany sporu dostanou příležitost předložit písemné připomínky k popisné části ve lhůtě, kterou stanoví porota.
Po uplynutí dne stanoveného pro přijímání připomínek smluvních stran vydá porota smluvním stranám sporu předběžnou písemnou zprávu, zahrnující popisnou část i porotou navrhované nálezy a závěry. Ve lhůtě stanovené porotou může smluvní strana sporu předložit porotě písemnou žádost, aby porota před vydáním konečné zprávy přezkoumala konkrétní aspekty předběžné zprávy. Před vydáním konečné zprávy se porota podle svého uvážení může setkat se smluvními stranami sporu a projednat otázky obsažené v takové žádosti.
Závěrečná zpráva obsahuje popisnou část (včetně prohlášení zjištěných skutečností a shrnutí argumentů předložených smluvními stranami sporu), nálezy a závěry poroty a diskusi k argumentům použitým k určitým aspektům předběžné zprávy ve fázi jejího přezkumu. Závěrečná zpráva se zabývá každou podstatnou otázkou, která byla před porotou vznesena a je nezbytná pro rozhodnutí sporu, a obsahuje odůvodnění závěrů poroty.
Porota vydá svou závěrečnou zprávu tím, že ji neprodleně poskytne sekretariátu a smluvním stranám sporu. Sekretariát při nejbližší příležitosti předá závěrečnou zprávu spolu s jakýmkoli písemným stanoviskem, které si k ní smluvní strana sporu přeje přiložit, všem smluvním stranám.
b) Pokud porota dospěje k názoru, že opatření, které smluvní strana zavedla nebo zachovává, není slučitelné s článkem 5 nebo 29 nebo s některým ustanovením GATT nebo souvisejících aktů, které jsou použitelné v souladu s článkem 29, může ve své závěrečné zprávě doporučit, aby taková smluvní strana změnila nebo se vzdala takového opatření nebo jednání, aby byla v souladu s daným ustanovením.
c) Zprávu poroty přijme Konference charty. Aby měla Konference charty na zvážení zpráv poroty dostatečný čas, nepřijme Konference charty zprávu dříve než za třicet dnů ode dne, kdy ji sekretariát doručí všem smluvním stranám. Smluvní strany, které mají ke zprávě poroty námitky, předloží písemné odůvodnění svých námitek sekretariátu nejméně deset dnů přede dnem, kdy má Konference charty zvážit přijetí zprávy, a sekretariát je neprodleně poskytne všem smluvním stranám. Smluvní strany, které jsou stranami sporu, a smluvní strany, které oznámily svůj zájem podle odst. 2 písm. b), mají právo plně se účastnit posouzení zprávy poroty o daném sporu Konferencí charty a jejich hlediska se úplně zaznamenají.
d) Aby se zajistilo účinné vyřešení sporů ve prospěch všech smluvních stran, je nezbytné okamžité dodržení rozhodnutí a doporučení závěrečné zprávy poroty, kterou přijme Konference charty. Smluvní strana, která podléhá rozhodnutí nebo doporučení závěrečné zprávy poroty, kterou přijala Konference charty, informuje Konferenci charty o svých záměrech ohledně dodržování těchto rozhodnutí nebo doporučení. Pokud je okamžité dodržování neproveditelné, vysvětlí dotyčná smluvní strana Konferenci charty důvody nedodržování a ve vztahu k tomuto vysvětlení bude mít přiměřenou dobu na dosažení souladu. Cílem řešení sporu je úprava nebo odstranění neslučitelného opatření.
5. a) Jestliže smluvní strana v přiměřené době nevyhoví rozhodnutí nebo doporučení závěrečné zprávy poroty, která byla schválena Konferencí charty, může smluvní strana, která je stranou sporu a je poškozena tímto nedodržením, zaslat nedodržující smluvní straně písemnou žádost, aby nedodržující smluvní strana zahájila jednání s cílem dosáhnout vzájemně přijatelné náhrady. Nedodržující smluvní strana po takové žádosti okamžitě zahájí takové jednání.
b) Pokud nedodržující smluvní strana odmítá jednat nebo pokud smluvní strany nedosáhnou dohody do třiceti dnů po doručení žádosti o jednání, může poškozená smluvní strana písemně požádat Konferenci charty, aby jí povolila pozastavit závazky, které má vůči nedodržující straně v souladu s článkem 5 nebo 29.
c) Konference charty může poškozené straně povolit, aby pozastavila takové své závazky vůči nedodržující straně podle článku 5 nebo 29 nebo ustanovení GATT nebo souvisejících aktů, jež se použijí v souladu s článkem 29, které poškozená smluvní strana považuje za daných okolností za rovnocenné.
d) Pozastavení závazků je dočasné a použije se pouze do doby, dokud není odstraněno opatření neslučitelné s článkem 5 nebo 29 nebo dokud není dosaženo vzájemně uspokojivého řešení.
6. a) Před pozastavením závazků musí poškozená smluvní strana informovat nedodržující smluvní stranu o povaze a úrovni navrhovaného pozastavení. Jestliže nedodržující smluvní strana doručí generálnímu tajemníkovi písemnou námitku k úrovni pozastavení závazků, kterou navrhuje poškozená smluvní strana, námitka se předá k rozhodčímu řízení, jak je stanoveno níže. Navrhované pozastavení závazků se odloží až do skončení rozhodčího řízení a dokud není rozhodnutí rozhodčí poroty konečné a závazné podle písmene e).
b) Generální tajemník zřídí rozhodčí porotu podle odst. 2 písm. d) až f), která je pokud možno stejná jako porota, která přijala rozhodnutí nebo doporučení uvedené v odst. 4 písm. d), aby prozkoumala úroveň závazků, které poškozená strana navrhuje pozastavit. Pokud Konference charty nestanoví jinak, přijme se jednací řád pro jednání poroty podle odst. 3 písm. a).
c) Rozhodčí porota určí, zda je úroveň závazků, které poškozená strana navrhuje pozastavit, nadměrná vůči poškození, které utrpěla, a pokud ano, do jaké míry. Porota nepřezkoumává povahu pozastavených závazků, vyjma v míře, která je neoddělitelná od určení úrovně pozastavovaných závazků.
d) Rozhodčí porota doručí své písemné zjištění poškozené i nedodržující smluvní straně a sekretariátu do 60 dnů od zřízení poroty nebo ve lhůtě, na které se dohodnou poškozená a nedodržující strana. Sekretariát předloží zjištění poroty Konferenci charty při nejbližší příležitosti, nejpozději na zasedání Konference charty, které následuje po obdržení zjištění.
e) Zjištění rozhodčí poroty se stává konečným a závazným 30 dnů po dni, v němž bylo předloženo Konferenci charty, a poškozená smluvní strana může na jeho základě použít jakoukoli úroveň pozastavení výhody, kterou povoluje, takovým způsobem, jaký tato smluvní strana uzná za daných okolností za rovnocenný, pokud před uplynutím třicetidenního období Konference charty nerozhodne jinak.
f) Při pozastavení jakýchkoli závazků vůči nedodržující straně vynaloží poškozená smluvní strana veškeré úsilí k tomu, aby nepříznivě neovlivnila obchod s žádnou jinou smluvní stranou.
7. Každá smluvní strana, pokud je rovněž stranou GATT, může určit dvě osoby, které za předpokladu, že jsou ochotny a schopny být členy poroty podle této přílohy, se stanou členy porot způsobilými pro jmenování do skupin odborníků GATT pro řešení sporů. Generální tajemník také může se souhlasem Konference charty určit nejvýše deset osob, které jsou ochotné a schopné stát se členy poroty pro účely řešení sporů podle odstavců 2 až 4. Kromě toho může Konference charty rozhodnout, že pro stejný účel určí až 20 osob, které jsou vedeny u jiných mezinárodních subjektů na seznamech pro řešení sporů a které jsou ochotny a schopny stát se členy porot. Jména všech takto určených osob tvoří seznam členů porot pro řešení sporů. Osoby jsou jmenovány výhradně na základě své objektivity, dobré pověsti a zdravého úsudku a musí mít v co největší míře zkušenosti v mezinárodním obchodě a v energetických záležitostech, zejména ve vztahu k ustanovením, která jsou použitelná v souladu s článkem 29. Jmenované osoby nesmějí být při plnění svých funkcí podle této přílohy vázány k žádné smluvní straně ani od ní nesmějí přijímat pokyny. Funkční období jmenovaných osob činí pět let a trvá do doby, než jsou jmenováni jejich nástupci. Jmenovaná osoba, jejíž funkční období uplynue, dále plní veškeré funkce, pro něž byla vybrána podle této přílohy. V případě smrti, odstoupení nebo nezpůsobilosti jmenované osoby má smluvní strana nebo generální tajemník, podle toho, kdo ji jmenoval, právo jmenovat jinou osobu, která ji nahradí do konce jejího funkčního období, přičemž jmenování generálním tajemníkem podléhá schválení Konferencí charty.
8. Bez ohledu na ustanovení této přílohy se smluvní strany vyzývají, aby během řízení na řešení sporu prováděly konzultace s cílem spor vyřešit.
9. Konference charty může pro výkon funkcí, které jsou v této příloze vyhrazeny sekretariátu nebo generálnímu tajemníkovi, jmenovat nebo určit jiné subjekty nebo fóra.

12. Příloha B
VZOREC NA ROZDĚLENÍ NÁKLADŮ CHARTY
(v souladu s čl. 37 odst. 3)
1. Příspěvky, které mají platit smluvní strany, určuje každý rok sekretariát na základě jejich procentního příspěvku vyžadovaného podle nejnovějšího dostupného tarifu výměrů v řádném rozpočtu OSN (doplněno o informace o teoretických příspěvcích smluvních stran, které nejsou členy OSN).
2. Příspěvky se upraví podle potřeby tak, aby celkové příspěvky všech smluvních stran činily 100 %.

13. Příloha PA
SEZNAM SIGNATÁŘŮ, KTEŘÍ NEPŘIJÍMAJÍ ZÁVAZEK PROZATÍMNÍHO POUŽITÍ V SOULADU S ČL. 45 ODST. 3 PÍSM. b)
(v souladu s čl. 45 odst. 3 písm. c))
1. Česká republika
2. Německo
3. Maďarsko
4. Litva
5. Polsko
6. Slovensko

14. Příloha T
PŘECHODNÝ REŽIM SMLUVNÍCH STRAN
(v souladu s čl. 32 odst. 1)
Seznam smluvních stran, které mohou využít přechodný režim
AlbánieLotyšskoArménieLitvaÁzerbájdžánMoldávieBěloruskoPolskoBulharskoRumunskoChorvatskoRuská federaceČeská republikaSlovenskoEstonskoSlovinskoGruzieTádžikistánMaďarskoTurkmenistánKazachstánUkrajinaKyrgyzstánUzbekistán
Seznam ustanovení, která jsou předmětem přechodného režimu
UstanoveníStranaČl. 6 odst. 2261Čl. 6 odst. 5263Čl. 7 odst. 4265Čl. 9 odst. 1266Čl. 10 odst. 7267Čl. 14 odst. 1 písm. d)267Čl. 20 odst. 3268Čl. 22 odst. 3269
ČI. 6 odst. 2
„Každá smluvní strana zajistí, aby v rámci své pravomoci měla a uplatňovala právní předpisy nezbytné a vhodné k reakci na každé jednostranné jednání a jednání ve vzájemné shodě narušující hospodářskou soutěž v hospodářské činnosti v odvětví energetiky.“
ZEMĚ: ALBÁNIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Albánii neexistuje zákon na ochranu hospodářské soutěže. Zákon č. 7746 ze dne 28. července 1993 o uhlovodících a zákon č. 7796 ze dne 17. února 1994 o minerálech nezahrnují taková ustanovení. Neexistuje zákon o elektrické energii, ale připravuje se. Měl by být předložen parlamentu do konce roku 1996. Albánie hodlá do těchto právních předpisů zahrnout ustanovení o činnostech narušující hospodářskou soutěž.
Zrušení
1. ledna 1998. 
ZEMĚ: ARMÉNIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V současné době v Arménii existuje ve většině energetických odvětví státní monopol. Neexistuje žádný zákon na ochranu hospodářské soutěže, takže se pravidla pro hospodářskou soutěž ještě neprovádějí. Návrhy právních předpisů o energii by měly být předloženy parlamentu v roce 1994. Podle plánu by tyto zákony měly zahrnovat ustanovení o činnosti narušující hospodářskou soutěž, které by bylo v souladu se soutěžním právem ES.
Zrušení
31. prosince 1997.
ZEMĚ: ÁZERBÁJDŽÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní. 
Popis
Připravují se antimonopolní právní a správní předpisy.
Zrušení
1. ledna 2000.
ZEMĚ: BĚLORUSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Připravují se antimonopolní právní a správní předpisy.
Zrušení
1. ledna 2000.
ZEMĚ: GRUZIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Gruzii se v současné době připravují zákony o demonopolizaci, proto má stát dosud monopol u téměř všech zdrojů energie a energetických zásob, což omezuje hospodářskou soutěž v palivoenergetickém komplexu.
Zrušení
1. ledna 1999.
ZEMĚ: KAZACHSTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Byl sice přijat zákon o rozvoji hospodářské soutěže a o omezení monopolních činností (zákon č. 656 ze dne 11. června 1991), ale má obecnou povahu. Je nezbytné právní a správní předpisy dále rozvíjet, zejména přijímáním příslušných změn nebo nových právních a správních předpisů.
Zrušení
1. ledna 1998.
ZEMĚ: KYRGYZSTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Byl již přijat antimonopolní zákon. Přizpůsobení tohoto zákona odvětví energetiky, které je teď přísně regulované státem, však vyžaduje přechodné období.
Zrušení
1. července 2001.
ZEMĚ: MOLDÁVIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Zákon o omezení monopolních činností a rozvoji hospodářské soutěže ze dne 29. ledna 1992 poskytuje organizační a právní základ pro rozvoj hospodářské soutěže a opatření zaměřených na předcházení a omezování monopolních činností; je zaměřen na vytváření tržních podmínek. Tento zákon však neobsahuje konkrétní ustanovení týkající se činnosti narušující hospodářskou soutěž v odvětví energetiky, ani úplně nezahrnuje požadavky článku 6.
V roce 1995 bude parlamentu předložen návrh zákona o hospodářské soutěži a státním programu demonopolizace hospodářství. V roce 1995 bude také parlamentu předložen návrh zákona o energii, který upraví demonopolizaci a rozvoj hospodářské soutěže v odvětví energetiky.
Zrušení
1. ledna 1998.
ZEMĚ: RUMUNSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Rumunsku se ještě neprovádějí pravidla hospodářské soutěže. Návrh zákona o ochraně hospodářské soutěže byl předložen parlamentu a podle plánu by měl být přijat během roku 1994.
Návrh obsahuje ustanovení, která se týkají činnosti narušující hospodářskou soutěž a jsou v souladu se právními předpisy ES o hospodářské soutěži.
Zrušení
31. prosince 1996.
ZEMĚ: RUSKÁ FEDERACE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Federace.
Popis
V Ruské federaci byl vytvořen rozsáhlý rámec antimonopolních právních a správních předpisů, ale ostatní právní a organizační opatření pro předcházení, omezování nebo potlačování monopolních činností a nekalé soutěže musejí být teprve přijata, zejména v odvětví energetiky.
Zrušení
1. července 2000.
ZEMĚ: SLOVINSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Zákon na ochranu hospodářské soutěže přijatý v roce 1993 a zveřejněný v úředním věstníku č. 18/93 upravuje obecně činnost narušující hospodářskou soutěž. Stávající zákon také vytváří podmínky pro zřízení orgánů pro hospodářskou soutěž. V současné době je hlavním orgánem pro hospodářskou soutěž Úřad pro ochranu hospodářské soutěže Ministerstva hospodářských vztahů a rozvoje. S ohledem na význam odvětví energetiky se předpokládá zvláštní zákon v této oblasti, a proto je na dosažení plného souladu potřeba více času.
Zrušení
1. ledna 1998.
ZEMĚ: TÁDŽIKISTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Tádžikistán přijal v roce 1993 zákon o demonopolizaci a hospodářské soutěži. V důsledku složité hospodářské situace Tádžikistánu však byla působnost tohoto zákona předběžně pozastavena.
Zrušení
31. prosince 1997.
ZEMĚ: TURKMENISTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Podle výnosu prezidenta Turkmenistánu č. 1532 ze dne 21. října 1993 byl zřízen Výbor pro omezování monopolistických činností a v současné době již funguje, jeho funkcí je chránit podniky a jiné subjekty před monopolním jednáním a praktikami a podpořit vytváření tržních zásad na základě rozvoje hospodářské soutěže a podnikání.
Je třeba dále rozvíjet právní a správní předpisy, které by upravovaly antimonopolní jednání podniků v hospodářské činnosti v odvětví energetiky.
Zrušení
1. července 2001.
ZEMĚ: UZBEKISTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Zákon na omezení monopolních činností byl v Uzbekistánu přijat a je v platnosti od července 1992. Nicméně zákon (jak je uvedeno v čl. 1 odst. 3) neupravuje činnost podniků v odvětví energetiky.
Zrušení
1. července 2001.
Čl. 6 odst. 5
„Pokud se některá smluvní strana domnívá, že důležité zájmy související s cíli uvedenými v tomto článku jsou nepříznivě ovlivňovány činností narušující hospodářskou soutěž prováděnou na území jiné smluvní strany, může uvědomit tuto smluvní stranu a žádat, aby její orgány pro hospodářskou soutěž zahájily vhodná donucovací opatření. Dožadující smluvní strana v dožádání uvede podstatné informace umožňující dožádané straně identifikovat činnost narušující hospodářskou soutěž, která je předmětem oznámení, a nabídne další informace a spolupráci, které je schopna poskytnout. Dožádaná smluvní strana popřípadě její orgány pro hospodářskou soutěž mohou konzultovat orgány pro hospodářskou soutěž dožadující smluvní strany a plně zváží žádost dožadující smluvní strany při rozhodování o tom, zda zahájit nebo nezahájit donucovací opatření ve vztahu k údajné činnosti narušující hospodářskou soutěž uvedené v dožádání. Dožádaná smluvní strana informuje dožadující smluvní stranu o svém rozhodnutí nebo o rozhodnutí jejích orgánů pro hospodářskou soutěž a může podle svého uvážení informovat dožadující smluvní stranu o důvodech tohoto rozhodnutí. V případě zahájení donucovacích opatření sdělí dožádaná smluvní strana dožadující smluvní straně jejich výsledek a v možném rozsahu ji seznámí s důležitým prozatímním vývojem.“
ZEMĚ: ALBÁNIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Albánii nejsou zřízené žádné instituce, které by prosazovaly pravidla hospodářské soutěže. Zřízení těchto institucí bude upraveno v zákoně o ochraně hospodářské soutěže, jehož dokončení se očekává v roce 1996.
Zrušení
1. ledna 1999.
ZEMĚ: ARMÉNIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Arménii dosud nebyly zřízeny instituce pro prosazování ustanovení tohoto odstavce.
Očekává se, že ustanovení o zřízení takových institucí budou obsažena v zákonech o energii a ochraně hospodářské soutěže.
Zrušení
31. prosince 1997.
ZEMĚ: ÁZERBÁJDŽÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Antimonopolní orgány budou zřízeny po přijetí antimonopolních právních a správních předpisů.
Zrušení
1. ledna 2000.
ZEMĚ: BĚLORUSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Antimonopolní orgány budou zřízeny po přijetí antimonopolních právních a správních předpisů.
Zrušení
1. ledna 2000.
ZEMĚ: GRUZIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Gruzii se připravují antimonopolní právní a správní předpisy, proto dosud nejsou zřízeny žádné antimonopolní orgány.
Zrušení
1. ledna 1999.
ZEMĚ: KAZACHSTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Kazachstánu byl vytvořen antimonopolní výbor, ale jeho činnost je nutno zdokonalit z legislativního i organizačního hlediska, v zájmu vytvoření účinného mechanismu řešení stížností na činnost narušující hospodářskou soutěž.
Zrušení
1. ledna 1998.
ZEMĚ: KYRGYZSTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Kyrgyzstánu neexistuje žádný mechanismus na kontrolu činnosti narušující hospodářskou soutěž, ani příslušné právní a správní předpisy. Je nezbytné vytvořit příslušné antimonopolní orgány.
Zrušení
1. července 2001.
ZEMĚ: MOLDÁVIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Za kontrolu soutěžního jednání je v Moldávii odpovědné ministerstvo hospodářství. Byly přijaty příslušné změny zákona o porušování správních pravidel, který předpokládá sankce za porušování pravidel hospodářské soutěže monopolními podniky.
Návrh zákona o hospodářské soutěži, který se v současné době připravuje, upraví prosazování pravidel hospodářské soutěže.
Zrušení
1. ledna 1998.
ZEMĚ: RUMUNSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Rumunsku nebyly zřízeny instituce na prosazování ustanovení tohoto odstavce.
Instituce, které jsou pověřené prosazováním pravidel hospodářské soutěže, jsou zahrnuty v návrhu zákona o ochraně hospodářské soutěže, jehož přijetí se předpokládá během roku 1994.
Návrh také stanoví devítiměsíční lhůtu na prosazování, počínaje dnem uveřejnění.
Podle Evropské dohody zakládající přidružení mezi Rumunskem a Evropskými společenstvími bylo Rumunsku poskytnuto pět let na zavedení pravidel hospodářské soutěže.
Zrušení
1. ledna 1998.
ZEMĚ: TÁDŽIKISTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Tádžikistán přijal zákony o demonopolizaci a hospodářské soutěži, ale instituce pro prosazování pravidel hospodářské soutěže se teprve vyvíjejí.
Zrušení
31. prosince 1997.
ZEMĚ: UZBEKISTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Uzbekistánu byl přijat zákon o omezování monopolních činností a platí od července 1992. Tento zákon (jak je uvedeno v čl. 1 odst. 3) však neupravuje činnosti podniků v odvětví energetiky.
Zrušení
1. července 2001.
Čl. 7 odst. 4
„Pokud tranzit energetických materiálů a produktů nelze provést prostřednictvím energetických přepravních zařízení na základě obchodních podmínek, nebudou smluvní strany klást překážky vytváření nové kapacity, ledaže tak stanoví použitelné právní předpisy, které jsou v souladu s odstavcem 1.“
ZEMĚ: ÁZERBÁJDŽÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Je třeba přijmout soubor právních předpisů o energetice, včetně licenčních postupů pro otázky tranzitu. V průběhu přechodného období se předpokládá vybudování a modernizace elektrického vedení i výrobních kapacit, s cílem přiblížit jejich technickou úroveň světovým požadavkům a přizpůsobit podmínky tržnímu hospodářství.
Zrušení
31. prosince 1999.
ZEMĚ: BĚLORUSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V současné době se připravují zákony o energii, půdě a dalších tématech a až do jejich konečného přijetí zůstávají podmínky pro zřizování nových kapacit na přenos energie na území Běloruska nejisté.
Zrušení
31. prosince 1998.
ZEMĚ: BULHARSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Bulharsko nemá žádné zákony o tranzitu energetických materiálů a produktů. V odvětví energetiky probíhá celková restrukturalizace, včetně rozvoje institucionálního, právního a regulativního rámce.
Zrušení
Plná kompatibilita právních a správních předpisů o tranzitu energetických materiálů a produktů s tímto ustanovením si vyžádá přechodné období sedmi let.
1. července 2001.
ZEMĚ: GRUZIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Je potřeba připravit soubor právních předpisů v této oblasti. V současné době existují v Gruzii podstatně odlišné podmínky pro přepravu a tranzit různých energetických zdrojů (elektrická energie, zemní plyn, ropné produkty, uhlí).
Zrušení
1. ledna 1999.
ZEMĚ: MAĎARSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Podle stávajících právních a správních předpisů je zřizování aprovoz vedení vysokého napětí státním monopolem.
Připravuje se vytvoření nového právního a regulativního rámce pro zřizování, provozování a vlastnictví vedení vysokého napětí.
Ministerstvo průmyslu a obchodu již iniciovalo předložení nového zákona o elektrické energii, který bude mít dopad také na občanský zákoník a na zákon o koncesích. Souladu bude možné dosáhnout poté, co nový zákon a příslušné regulační předpisy vstoupí v platnost.
Zrušení
31. prosince 1996.
ZEMĚ: POLSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Polský zákon o energii, který je v poslední fázi koordinace, obsahuje ustanovení o vytvoření nových právních předpisů, které jsou obdobou předpisů používaných v zemích s tržním hospodářstvím (licence na výrobu, přenos, distribuci a obchod s energetickými nosiči). Požaduje se předběžné pozastavení závazků podle tohoto odstavce, dokud parlament daný zákon nepřijme.
Zrušení
31. prosince 1995.
Čl. 9 odst. 1
„Smluvní strany uznávají důležitost otevřených kapitálových trhů při podpoře kapitálových toků na financování obchodu s energetickými materiály a produkty a pro investování a podporu investování do hospodářské činnosti v odvětví energetiky na území smluvních stran, zejména stran s transformující se ekonomikou. Smluvní strany budou v tomto smyslu usilovat o vytváření podmínek pro přístup společností a státních příslušníků jiných smluvních stran na svůj kapitálový trh za účelem financování obchodu s energetickými materiály a produkty a za účelem investování do hospodářské činnosti v odvětví energetiky na území těchto smluvních stran na základě zacházení nejméně tak příznivého, jako je nejlepší ze zacházení poskytovaných za podobných okolností vlastním společnostem nebo státním příslušníkům nebo společnostem a státním příslušníkům kterékoli jiné smluvní strany nebo kteréhokoli třetího státu, přičemž se vychází z nejpříznivějšího zacházení.“
ZEMĚ: ÁZERBÁJDŽÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Příslušné právní a správní předpisy se připravují.
Zrušení1.
ledna 2000.
ZEMĚ: BĚLORUSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Příslušné právní a správní předpisy se připravují.
Zrušení
1. ledna 2000.
ZEMĚ: GRUZIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Příslušné právní a správní předpisy se připravují.
Zrušení
1. ledna 1997.
ZEMĚ: KAZACHSTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Návrh zákona o zahraničních investicích je ve fázi schvalování, cílem je jeho přijetí parlamentem na podzim 1994.
Zrušení
1. července 2001.
ZEMĚ: KYRGYZSTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Příslušné právní a správní předpisy se připravují.
Zrušení
1. července 2001.
Čl. 10 odst. 7 – Zvláštní opatření
„Každá smluvní strana poskytuje na svém území investicím investorů jiných smluvních stran a souvisejícím činnostem, včetně řízení, provozu, udržování, používání, využívání a rozšiřování investice nebo možnosti dispozice s ní, zacházení nejméně tak příznivé, jako je nejlepší ze zacházení poskytovaných investicím vlastních investorů nebo investorů kterékoli jiné smluvní strany nebo kteréhokoli třetího státu a jejich souvisejícím činnostem, včetně řízení, provozu, udržování, používání, využívání a rozšiřování investice nebo možnosti dispozice s ní, přičemž se vychází z nejpříznivějšího zacházení.“
ZEMĚ: BULHARSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Zahraniční osoby nesmějí nabývat vlastnické právo k pozemkům. Společnost, v níž má zahraniční osoba více než padesátiprocentní podíl, nesmí nabýt vlastnické právo k zemědělské půdě.
Cizinci a zahraniční právnické osoby nesmějí nabývat vlastnické právo k pozemkům, s výjimkou případů dědictví ze zákona. V takovém případě však musí tato práva převést.
Zahraniční osoba může nabýt vlastnického práva k budovám, ale bez vlastnického práva k pozemkům, na kterých budovy stojí.
Zahraniční osoby nebo společnosti s rozhodující zahraniční účastí musí obdržet povolení před provozováním následujících činností:
— průzkum, příprava ložisek a těžba přírodních zdrojů v teritoriálních vodách, kontinentálním šelfu nebo ve výlučné hospodářské zóně,
— nabývání nemovitého majetku v zeměpisných oblastech určených radou ministrů,
— povolení vydává rada ministrů nebo subjekt pověřený radou ministrů.
Zrušení
1. července 2001.
Čl. 14 odst. 1 písm. d)
„Každá smluvní strana zajistí pro investice uskutečněné na jejím území investory jiné smluvní strany volné převody spojené s jejich investicemi do jejího území a z něj, přičemž tyto převody zahrnují
nespotřebované zisky a jiné odměny zaměstnanců ze zahraničí v souvislosti s touto investicí.“
ZEMĚ: BULHARSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Zahraniční občané zaměstnaní u společností s více než padesátiprocentní zahraniční účastí nebo u zahraničního subjektu registrovaného jako samostatný podnikatel nebo u pobočky nebo zastoupení zahraniční společnosti v Bulharsku, kteří jsou placeni v bulharské měně, mohou za tuto měnu nakupovat zahraniční měnu až do výše 70 % svého platu, včetně sociálního zabezpečení.
Zrušení
1. července 2001.
ZEMĚ: MAĎARSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V souladu s článkem 33 zákona o investicích cizinců v Maďarsku mohou zahraniční členové vedení, výkonní ředitelé, členové dozorčí rady a zahraniční zaměstnanci převádět své příjmy až do výše 50 % svých příjmů po zdanění prostřednictvím banky, jejíchž služeb využívá jejich společnost.
Zrušení
Postupné ukončování tohoto zvláštního omezení závisí na pokroku, který je Maďarsko schopno učinit při provádění liberalizačního devizového programu, jehož konečným cílem je volná směnitelnost forintu. Toto omezení nevytváří překážku zahraničním investorům. Postupné ukončování je založeno na článku 32.
1. července 2001.
Čl. 20 odst. 3
„Každá smluvní strana určí jedno nebo více informačních středisek, na které se bude možné obrátit s žádostmi o informaci o výše uvedených právních předpisech, soudních rozhodnutích a správních opatřeních, a neprodleně o nich uvědomí sekretariát, který o nich na požádání kohokoli informuje.“
ZEMĚ: ARMÉNIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Arménii zatím neexistují žádné oficiální orgán, kterým by bylo možné adresovat žádosti o informace o příslušných zákonech a jiných předpisech. Neexistuje také žádné informační středisko. Jeho zřízení se plánuje v letech 1994 až 1995. Je potřeba technická pomoc.
Zrušení
31. prosince 1996.
ZEMĚ: ÁZERBÁJDŽÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Ázerbájdžánu zatím neexistují žádné oficiální orgány, kterým by bylo možné adresovat žádosti o informace o příslušných zákonech a jiných předpisech. Zatím jsou tyto informace shromážděny u různých organizací.
Zrušení
31. prosince 1997.
ZEMĚ: BĚLORUSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Bělorusku zatím neexistují žádné oficiální orgány, která by mohla poskytnout informace o právních a správních předpisech, soudních a správních rozhodnutích. V případě soudních a správních rozhodnutí neexistuje žádná praxe jejich zveřejňování.
Zrušení
31. prosince 1998.
ZEMĚ: KAZACHSTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Byl zahájen postup zřizování informačních míst. Soudní a správní rozhodnutí se v Kazachstánu nezveřejňují (s výjimkou některých rozhodnutí nejvyššího soudu), protože se nepovažují za zdroj práva. Změna této stávající praxe si vyžádá dlouhé přechodné období.
Zrušení
1. července 2001.
ZEMĚ: MOLDÁVIE
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Je nezbytné zřídit informační střediska.
Zrušení
31. prosince 1995.
ZEMĚ: RUSKÁ FEDERACE
ODVĚTVÍ
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Federace a republiky, které tvoří federaci.
Popis
V Ruské federaci v současné době neexistují žádné oficiální orgány, kterým by bylo možné adresovat žádosti o informace o příslušných zákonech a jiných předpisech. Soudní a správní rozhodnutí se nepovažují za zdroj práva.
Zrušení
1. prosince 2000.
ZEMĚ: SLOVINSKO
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Ve Slovinsku zatím neexistují žádné oficiální orgány, kterým by bylo možné adresovat žádosti o informace o příslušných zákonech a jiných předpisech. V současné době jsou takové informace dostupné na různých ministerstvech. Připravovaný zákon o zahraničních investicích předpokládá zřízení takových informačních středisek.
Zrušení
1. ledna 1998.
ZEMĚ: TÁDŽIKISTÁN
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V Tádžikistánu zatím neexistují žádné oficiální orgány, kterým by bylo možné adresovat žádosti o informace o příslušných zákonech a jiných předpisech. Je to pouze otázka nedostatku finančních prostředků.
Zrušení
31. prosince 1997.
ZEMĚ: UKRAJINA
Odvětví
Všechna odvětví energetiky.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
Je třeba zlepšit stávající transparentnost právních předpisů na úroveň mezinárodní praxe. Ukrajina musí zřídit informační střediska, která budou poskytovat informace o právních a správních předpisech, soudních a právních rozhodnutích a obecně platných normách.
Zrušení
1. ledna 1998.
Čl. 22 odst. 3
„Smluvní strany zabezpečí, že pokud zřídí nebo provozují určitý subjekt a pověří jej výkonem regulativní, správní nebo jiné veřejné pravomoci, vykonává tento subjekt tuto pravomoc způsobem slučitelným se závazky této smluvní strany vyplývajícími z této smlouvy“.
ZEMĚ: ČESKÁ REPUBLIKA
Odvětví
Uranový průmysl a jaderná energetika.
Úroveň vlády
Celostátní.
Popis
V zájmu spotřebování uranových zásob, které skladuje Správa státních hmotných rezerv, nebudou udíleny licence na dovoz uranové rudy a koncentrátů, včetně uranových palivových tyčí, které nejsou českého původu.
Zrušení
1. července 2001.

PŘÍLOHA 2
ROZHODNUTÍ KE SMLOUVĚ O ENERGETICKÉ CHARTĚ
Konference o Evropské energetické chartě přijala následující rozhodnutí:
1. Ke smlouvě jako celku
V případě rozporu mezi Smlouvou o Svalbardech ze dne 9. února 1920 a Smlouvou o energetické chartě se v rozsahu sporu dá přednost Smlouvě o Svalbardech, aniž jsou dotčeny postoje smluvních stran vůči Smlouvě o Svalbardech. V případě takového rozporu nebo sporu o tom, zda existuje takový rozpor nebo v jaké míře, se článek 16 a část V Smlouvy o energetické chartě nepoužije.
2. K čl. 10 odst. 7
Ruská federace může požadovat, aby společnosti se zahraniční účastí získaly legislativní schválení pro pronájem majetku ve vlastnictví federace, pokud Ruská federace bez výjimky zajistí, že tento postup se nepoužije způsobem, který by diskriminoval mezi investicemi investorů jiných smluvních stran.
3. K článku 14 (1)
1. Pojem „volný převod“ v čl. 14 odst. 1 nebrání smluvní straně (dále jen „omezující straně“), aby použila omezení na pohyb kapitálu svých vlastních investorů, pokud:
a) tato omezení nepoškodí práva udělená v souladu s čl. 14 odst. 1 investorům ostatních smluvních stran ve vztahu k jejich investicím;
b) tato omezení neovlivní běžné obchodní transakce a
c) smluvní strana zajistí, že se investicím investorů všech ostatních smluvních stran na svém území poskytuje zacházení, které je nejméně tak příznivé, jako je nejlepší ze zacházení, které tato strana poskytuje investicím kterékoli jiné smluvní strany nebo kteréhokoli třetího státu, přičemž se vychází z nejpříznivějšího zacházení.
2. Toto rozhodnutí podléhá přezkumu Konferencí charty pět let po vstupu této smlouvy v platnost, ale nejpozději dnem uvedeným v čl. 32 odst. 3.
3. Žádná ze smluvních stran není oprávněna používat taková omezení, není-li smluvní stranou, jež je byla součástí bývalého Svazu sovětských socialistických republik a jež písemně oznámila prozatímnímu sekretariátu nejpozději dne 1. července 1995, že si přeje používat omezení podle tohoto rozhodnutí.
4. Aby byly vyloučeny všechny nejasnosti, pokud jde o článek 16, žádné ustanovení této smlouvy nepředstavuje odchylku od uvedeného článku, pokud jde o práva smluvních stran, jejích investorů nebo jejich investic z něj vyplývajících nebo závazků smluvních stran.
5. Pro účely tohoto rozhodnutí se:„běžnými obchodními operacemi“ rozumějí běžné platby spojené s pohybem zboží, služeb nebo osob, prováděné v souladu s běžnými mezinárodními zvyklostmi a nezahrnující ujednání, která ve své podstatě představují spojení běžné platby a kapitálové transakce, jako jsou odklady plateb a platby předem, jejichž cílem je obcházet v této oblasti právní předpisy omezující strany.
4. K čl. 14 odst. 2
Aniž jsou dotčeny požadavky článku 14 a jiných mezinárodních závazků Rumunska, bude Rumunsko v období přechodu na plnou směnitelnost své národní měny usilovat o přijetí vhodných opatření na zlepšení účinnosti svých postupů pro převod investičních výnosů, a v každém případě zaručí takové převody ve volně směnitelné měně bez omezení nebo zdržení přesahujícího šest měsíců. Rumunsko na svém území zajistí, že se investicím investorů všech ostatních smluvních stran poskytne zacházení, které je nejméně tak příznivé, jako je nejlepší ze zacházení, poskytovaného investicím investorů kterékoli jiné smluvní strany nebo kteréhokoli třetího státu, přičemž se vychází z nejpříznivějšího zacházení.
5. K čl. 24 odst. 4 písm. a) a článku 25
Investice investora podle čl. 1 odst. 7 písm. a) bodu ii) nebo smluvní strany, která není stranou dohody o hospodářské integraci ani členem oblasti volného obchodu nebo celní unie, má nárok na zacházení poskytované podle této dohody o hospodářské integraci, oblasti volného obchodu nebo celní unie, pokud investor
a) má své sídlo, ústředí nebo hlavní provozovnu na území strany takové dohody o hospodářské integraci nebo člena dané oblasti volného obchodu nebo celní unie, nebo
b) je-li v takové oblasti pouze usazen, má skutečnou a trvalou vazbu s hospodářstvím jedné ze stran dohody o hospodářské integraci nebo člena dané oblasti volného obchodu nebo celní unie.


(1) Toto rozhodnutí bylo vypracováno za předpokladu, že smluvní strany, které ho hodlají využít a které také uzavřely dohody o partnerství a spolupráci s Evropskými společenstvími a jejich členskými státy, v nichž je obsažen článek, podle něhož má smlouva přednost před uvedenými dohodami, si vymění dopisy, jejichž právní účinek zajistí, že článek 16 smlouvy bude mezi nimi ve vztahu k tomuto rozhodnutí použitelný. Výměny dopisů se provedou včas před podpisem.