1422/1946 Ú. l. I
Směrnice ministra vnitra o ustavení obnovených národních výborů a volbě jejich složek.

1422.
Směrnice
ministra vnitra
ze dne 13. června 1946
o ustavení obnovených národních výborů a volbě jejich složek.
Podle § 13 vládního nařízení ze dne 27. května 1946, č. 120 Sb., o obnovení národních výborů na podkladě výsledků voleb do ústavodárného Národního shromáždění (v dalším „nařízení") a podle § 1, odst. 2 a 4 vládního nařízení ze dne 5. května 1945, č. 4 Sb., o volbě a pravomoci národních výborů ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1945, č. 44 Sb., vydávám tyto směrnice:

Část I.
Společná ustanovení.
§ 1.
Ustavující schůze a složení slibu.
(1) V době a na místě určeném ve vyhlášce (§ 7, odst. 2 nařízení) sejdou se bez zvláštního pozvání všichni členové obnoveného nebo nově vytvořeného národního výboru (obvodní rady) — dále jen členové — k ustavující schůzi a volbě složek. Ustavující schůzí zahajuje a řídí až do jmenování komise (§ 2, odst. 2) dosavadní předseda národního výboru (správní komise, obvodní rady).
(2) Členové skládají v ustavující schůzi slib tohoto znění: „Slibuji na svou čest a svědomí, že budu vždy věren Československé republice, že budu zachovávati všechny zákony a nařízení, že budu plniti jako člen národního výboru (obvodní rady) podle nejlepšího vědomí a svědomí své povinnosti a že se budu říditi rozhodnutími národního výboru (obvodní rady). Slibuji, že se nikdy nezpronevěřím lidu a zásadám demokracie a že budu ve všem svém jednání dbáti jen prospěchu a zájmů lidu.“
(3) Slib se skládá do rukou dosavadního předsedy národního výboru (správní komise, obvodní rady), který je povinen dostaviti se do ustavující schůze bez zvláštního pozvání. Je-li třeba, určí nadřízený národní výbor jinou osobu, která přijme slib. Dosavadní předseda národního výboru (správní komise, obvodní rady) je též povinen opatřiti pro ustavující schůzi pomocné prostředky, zejména příslušné místnosti a pomocné síly.
(4) Členové, kteří nebyli přítomni ustavující schůzi, jakož i členové složek, zvolení ve schůzích pozdějších, skládají slib do rukou nově zvoleného předsedy.
(5) Výhrady nebo dodatky ke slibu považují se za odepření slibu a za odmítnutí přijmouti funkci.
§ 2.
Volba složek.
(1) Ihned po složení slibu zvolí členové obnoveného nebo nově vytvořeného národního výboru (obvodní rady) ze sebe předsedu, jeho náměstky a ostatní členy rady (u obvodních rad se členové rady nevolí). Ostatní složky mohou býti zvoleny i ve schůzích pozdějších. O tom, zda mimo předsedu, jeho náměstky a ostatní členy rady mají býti hned v ustavující schůzi voleni též členové jiných složek a kterých (komisí a poradních sborů), rozhodne před zahájením volby bez rozpravy ustavující schůze většinou hlasů všech přítomných členů.
(2) Volbu řídí komise, jejímiž členy jsou zástupci, jmenovaní po jednom všemi stranami, zastoupenými v národním výboru. Komisi předsedá v ustavující schůzi její nejstarší člen, v dalších schůzích nově zvolený předseda národního výboru (obvodní rady). Opustí-li po zahájení volby předseda nebo některý člen komise schůzi, jmenuje za něho náhradníka ta strana, k níž patřil nepřítomný předseda nebo člen komise. Komise se platně usnáší nadpoloviční většinou hlasů (včetně hlasu předsedy), za přítomnosti aspoň poloviny všech svých členů. Při rovnosti hlasů pokládá se návrh za zamítnutý. Na začátku schůze určí komise zapisovatele. Zapisovatel nemusí býti ani členem komise, ani členem obnoveného národního výboru (obvodní rady) a může býti ustanoven též z pomocných sil, přítomných v ustavující schůzi (§ 1, odst. 3).
(3) K platnosti volby se vyžaduje, aby byla přítomna více než polovina všech členů obnoveného nebo nově vytvořeného národního výboru (obvodní rady). Není-li ustavující schůze národního výboru (obvodní rady) způsobilá provésti volbu složek, sejde se ustavující schůze bez zvláštního pozvání na stejném místě o dvě hodiny později a je schopna provésti volbu za jakéhokoliv počtu přítomných.
§ 3.
O volitelnosti.
(1) Za předsedu, náměstka a člena rady buďtež voleni zpravidla členové, kteří v den volby dokonali 21. rok svého věku.
(2) Členy téže složky nemohou býti:
a) manželé,
b) rodiče a děti vlastní i nevlastní,
c) tchán nebo tchyně se zetěm a snachou,
d) sourozenci,
e) manžel se sourozencem druhého manžela.
Byly-li zvoleny osoby zde uvedené proti tomuto ustanovení, vyjde-li dodatečně najevo nebo nastane-li později takový poměr a nevzdá-li se jeden ze zúčastněných do tří dnů dobrovolně funkce, pozbývá členství v dotčené složce člen mladší; jsou-li stejně staří, rozhodne los. Ztrátu členství v dotčené složce podle tohoto odstavce vysloví nadřízený národní výbor (ministr vnitra).
§ 4.
Zásada poměrného zastoupení.
(1) Volba složek obnoveného nebo nově vytvořeného národního výboru (obvodní rady), koná se podle zásady poměrného zastoupení.
(2) Výjimečně koná se volba nadpoloviční většinou hlasů všech přítomných členů:
a) patří-li všichni členové k jedné politické straně,
b) nemůže-li uplatniti nebo neuplatnila-li žádná strana nárok ani na prvního, ani na druhého náměstka,
c) nevykonala-li strana (skupina), ač k tomu byla vyzvána předsedou komise (§ 2, odst. 2), volbu náměstků předsedy, členů rady nebo jiných složek, příslušejících jí podle poměrného zastoupení.
§ 5.
Sdružování stran.
(1) Před zahájením volby vyzve předseda komise, která volbu řídí, strany, aby prohlásily, zda se pro volbu předsedy, jeho náměstků (předsednictva) a ostatních členů rady sdružují. Sdružené strany považují se za stranu jednu.
(2) Sdružení stran podle předchozího odstavce platí pro volbu všech složek tam uvedených, a byvši jednou prohlášeno, nemůže býti stranami ani měněno, ani nově uplatňováno.
(3) Pro volbu ostatních složek (komisí, poradních sborů) mohou se strany nově sdružovati, při čemž nejsou vázány ustanovením předcházejícího odstavce.
Část II.
Zvláštní ustanovení.
§ 6.
Volba předsedy a náměstků místního národního výboru.
(1) Členové místního národního výboru zvolí ze sebe předsedu a jeho náměstka; v obcích, kde je aspoň 24 členů místního národního výboru, zvolí dva náměstky.
(2) Po složení slibu vyzve předseda komise, která volbu řídí, strany, aby prohlásily, zda se pro volbu sdružují (§ 5) a zda si činí nárok na prvního nebo drahého náměstka.
(3) Prohlásí-li před volbou předsedy místního národního výboru strana (skupina sdružených stran — dále jen skupina), která má aspoň třetinu všech členů místního národního výboru, že si činí nárok na prvního náměstka, voli ho sama nadpoloviční většinou hlasů za přítomnosti více než poloviny všech svých členů; ostatní členové volí pak předsedu, a není-li případu v následujícím odstavci řečeného, i druhého náměstka nadpoloviční většinou hlasů.
(4) Prohlásí-li před volbou předsedy místního národního výboru strana (skupina), která má aspoň čtvrtinu všech členů místního národního výboru, že si činí nárok na drahého náměstka, volí ho sama nadpoloviční většinou hlasů za přítomnosti více než poloviny všech svých členů; ostatní členové volí pak předsedu, a není-li případu v předcházejícím odstavci řečeného, i prvního náměstka nadpoloviční většinou hlasů.
(5) Činí-li si takto nárok na prvního nebo na druhého náměstka několik stran (skupin), přiřkne se nárok ten straně (skupině) nejpočetnější; jsou-li stejně početné, straně (skupině), jíž se dostalo více hlasů; při stejném počtu hlasů rozhodne los.
(6) Nemůže-li uplatniti nebo neuplatnila-li žádná strana (skupina) nárok ani na prvního, ani na druhého náměstka, volí jak předsedu, tak i oba náměstky všichni členové obnoveného nebo nově vytvořeného místního národního výboru nadpoloviční většinou hlasů za přítomnosti více než poloviny všech členů.
(7) Neobdrží-li žádný z kandidátů při volbách, konaných podle odstavců 3, 4 a 6 nadpoloviční většinu hlasů, koná se volba užší mezi těmi dvěma kandidáty, kteří dosáhli největšího počtu hlasů; při stejném počtu hlasů rozhodne los, který z kandidátů bude pojat do užší volby. Hlasy, které připadly při volbě užší jiným kandidátům, jsou neplatné. Za zvoleného se považuje ten, na koho připadne větší počet hlasů. Při rovnosti hlasů rozhodne los.
(8) Nevykonala-li strana (skupina), ač k tomu byla předsedou komise opětovně vyzvána, volbu náměstka, jí podle odstavce 3 nebo 4 příslušejícího, koná se jeho volba nadpoloviční většinou hlasů za přítomnosti více než poloviny všech členů.
§ 7.
Volba rady místního národního výboru.
(1) Počet členů rady místního národního výboru včetně předsedy a náměstků se rovná jedné třetině počtu všech členů místního národního výboru.
(2) Po volbě předsedy místního národního výboru a jeho náměstků (§ 6) určí komise, která řídí volbu, kolik míst v radě připadá každé ze stran (skupin); při tom se předseda a jeho náměstkové včítají těm stranám (skupinám), z nichž byli zvoleni. Nastane-li případ, řečený v odstavci 7, včítá se předseda (náměstek) té straně (skupině), která volbu provedla.
(3) Počet členů rady, připadající jednotlivým stranám (skupinám), určí komise tím způsobem, že celkový počet všech členů obnoveného nebo nově vytvořeného místního národního výboru dělí počtem členů rady, zvětšeným o jednu. Celé číslo nejblíže vyšší výsledku dělení je číslem mandátním. Poněvadž počet členů rady se rovná jedné třetině počtu členů místního národního výboru, bude tímto číslem mandátním vždy číslo 3. Tímto mandátním číslem (třemi) dělí se počet členů jednotlivých stran (skupin), načež komise přidělí každé straně (skupině) tolik míst v radě (mandátů), kolikrát je mandátní číslo (tři) obsaženo v počtu členů příslušné strany (skupiny).
(4) Nebyla-li tímto způsobem přidělena všechna místa v radě (mandáty), přikáží se zbývající mandáty postupně těm stranám (skupinám), které při dělení vykázaly největší zbytek. Při tom může dostati mandát i ta strana (skupina), která nedosáhla mandátního čísla. Jsou-li zbytky dělení stejné, přidělí se mandáty straně (skupině), která má větší počet členů místního národního výboru, při stejném počtu členů straně (skupině), která dostala více hlasů, při stejném počtu hlasů rozhodne los.
(5) Nebyly-li způsobem, uvedeným v odstavcích 3 a 4 přiděleny všechny mandáty, opakuje se postup v těchto odstavcích stanovený až do úplného přidělení všech mandátů.
(6) Bylo-li tímto způsobem přiděleno o 1 mandát více než je počet členů rady místního národního výboru, odečte se mandát té straně (skupině), která dostala mandát, ač nedosáhla mandátního čísla (t. j. nemá ani 3 členy); není-li jí, té straně (skupině), která má menší počet členů místního národního výboru, při stejném počtu členů straně (skupině), která dostala méně hlasů, při stejném počtu hlasů rozhodne los.
(7) Byl-li předseda nebo náměstek zvolen ze strany (skupiny), jíž podle předchozího odstavce nenáleží zastoupeni v radě buď vůbec nebo tolika členy, kolik jich bylo za ni zvoleno, včítá se tento nadpočetný mandát té straně (skupině), která volbu provedla, a volilo-li více stran (skupin), té z nich, jíž by tento mandát připadl, kdyby se přidělil některé z nich podle zásady poměrného zastoupení (odstavec 3 až 6).
(8) Volbu zbývajících členů rady, připadajících podle odstavců 3 až 7 jednotlivým stranám (skupinám), provedou členové příslušných stran (skupin), samostatně nadpoloviční většinou hlasů za přítomnosti více než poloviny všech Svých členů. Neobdrží-li žádný z kandidátů nadpoloviční většinu, provede se užší volba podle ustanovení § 6, odst. 7.
(9) Nevykonala-li strana (skupina), ač k tomu byla předsedou komise opětovně vyzvána, volbu členů rady, jí podle předcházejícího odstavce příslušejících, zvolí je ustavující schůze místního národního výboru nadpoloviční většinou hlasů za přítomnosti více než poloviny všech členů.
§ 8.
Zřizování a volba komisí místního národního výboru.
(1) Místní národní výbor zřídí usnesením plenární schůze buď ve schůzi ustavující, nabo v některé pozdější schůzi, potřebný počet komisí, stanoví jejich obor působnosti, počet členů a zvolí pro každou komisi předsedu a ostatní členy.
(2) Týmž způsobem jest zříditi též komise, jichž zřízení je předepsáno zvláštními předpisy, jako na př. komise finanční podle § 9, zák. č. 329/1921 Sb.
(3) Za předsedy komisí mají býti voleni zpravidla členové rady; při tom je přípustno, aby jeden člen rady předsedal i více komisím. Došlo-li by tím však k přetížení členů rady, mohou býti voleni za předsedy komisí i jiní členové místního národního výboru.
(4) Za členy komisí mohou býti volení vedle členů místního národního výboru i odborníci, kteří nejsou členy místního národního výboru, jsou však do něho volitelní.
(5) Nedojde-li k dohodě všech stran o složení komise místního národního výboru, koná se volba jejího předsedy a ostatních členů podle zásady poměrného zastoupení obdobně podle předpisů o volbě členů rady.
(6) Zvláštní ustanovení o složení těchto komisí a případných právech nadřízených orgánů zůstávají tímto nedotčena.
§ 9.
Zvláštní ustanovení pro velké obce.
(1) Pro volbu předsedy a jeho náměstků (předsednictva) a ostatních členů rady místních národních výborů statutárních měst, vyjma hlavní město Prahu, platí obdobně zejména též pokud jde o počet náměstků, předpisy těchto směrnic o volbě předsedy, jeho náměstků (předsednictva) a ostatních členů rady okresních národních výborů.
(2) Totéž platí pro místní národní výbory v obcích, které měly podle posledního sčítání lidu více než 30.000 obyvatel, usnese-li se na tom před zahájením volby bez rozpravy ustavující schůze většinou hlasů všech přítomných členů.
§ 10.
Volba předsedy a náměstků zemského a okresního národního výboru.
(1) Členové zemského národního výboru v Čechách volí ze sebe v ustavující schůzi předsedu a 4 náměstky.
(2) Členové okresního národního výboru volí ze sebe v ustavující schůzi předsedu a 3 náměstky.
(3) Volba předsedy a jeho prvního a druhého náměstka se provede obdobně jako volba předsedy a náměstků místního národního výboru podle ustanovení § 6, odst. 2 až 8.
(4) Zbývajícího třetího a u zemského národního výboru v Čechách i čtvrtého náměstka přiřkne komise těm stranám (skupinám), které podle zásady poměrného zastoupení mají na ně nárok. Při tom postupuje komise takto:
Bez ohledu na výsledek provedené již volby předsedy a jeho prvního a druhého náměstka, určí komise, která volbu řídí, podle zásady poměrného zastoupení způsobem uvedeným v § 7, odst. 3 až 6 počet míst, připadající jednotlivým stranám (skupinám) v pětičlenném předsednictvu zemského národního výboru v Čechách (předseda a 4 náměstkové) a ve čtyřčlenném předsednictvu okresního národního výboru (předseda a 3 náměstkové).
Do počtu míst v předsednictvu, kterého se takto dostalo jednotlivým stranám (skupinám), včítají se místa předsedy a jeho prvního a druhého náměstka, a to té straně (skupině), za kterou byl předseda a jeho první nebo druhý náměstek zvolen.
Byl-li předseda, jeho první nebo druhý náměstek zvolen podle odstavce 3 ze strany (skupiny), jíž podle zásady poměrného zastoupení nenáleží zastoupení v předsednictvu buď vůbec nebo tolika členy, kolik jich bylo za ni podle odstavce 3 zvoleno, včítá se tento mandát té straně (skupině), jíž by tento mandát připadl, kdyby se přidělil některé z nich podle zásady poměrného zastoupení (§ 7, odst. 3 až 6).
(5) Třetí náměstek připadá bez dalšího té straně (skupině), která má sice podle předcházejícího odstavce nárok na zastoupení v předsednictvu, avšak při volbě předsedy a jeho prvního a druhého náměstka vyšla naprázdno. Činí-li si takto nárok na třetího náměstka několik stran (skupin), přiřkne se nárok straně (skupině), která má více členů národního výboru, při stejném počtu členů straně (skupině), která dostala více hlasů, při stejném počtu hlasů rozhodne los.
(6) Zbývající straně (skupině), která má ještě nárok na zastoupení v předsednictvu zemského národního výboru v Čechách, přizná komise nárok na čtvrtého náměstka.
(7) Strana (skupina), jíž podle odstavců 4 až 6, byl přiznán nárok na místo třetího nebo čtvrtého náměstka, volí ho sama nadpoloviční většinou hlasů za přítomnosti více než poloviny všech svých členů. Neobdrží-li žádný z kandidátů nadpoloviční většinu, koná se užší volba podle § 6, odst. 7.
§ 11.
Volba rady zemského a okresního národního výboru.
(1) Rada zemského národního výboru má v zemi České 28 členů, v zemi Moravskoslezské 30 členů.
Má-li okresní národní výbor 20 členů, má rada 7 členů,
má-li okresní národní výbor 24 členů, má rada 8 členů,
má-li okresní národní výbor 32 členů, má rada 11 členů a
má-li okresní národní výbor 36 členů, má rada 12 členů.
Ve všech shora uvedených případech počítají se předseda a jeho náměstkové do počtu členů rady.
(2) Pro volbu členů rady zemského a okresního národního výboru platí obdobně ustanovení o volbě členů rady místního národního výboru (§ 7, odst. 2 až 9).
§ 12.
Volba ostatních složek zemského a okresního národního výboru.
(1) Plenární schůze obnoveného zemského nebo okresního národního výboru zvolí v ustavující schůzi nebo v některé pozdější schůzi podle ustanovení prozatímního organisačního řádu zemských a okresních národních výborů členy komisí, jichž je třeba, nebo jichž zřízení je předepsáno zvláštními předpisy, jakož i členy poradních sborů.
(2) Nedojde-li k dohodě všech stran o složení těchto komisí a poradních sborů, koná se volba jejich členů podle zásady poměrného zastoupeni obdobně podle předpisů o volbě členů rady.
(3) Zvláštní ustanovení o složení těchto komisí a případných právech nadřízených orgánů zůstávají tímto nedotčena.
§ 13.
Zvláštní ustanovení pro moravskoslezský zemský národní výbor a zemskou exposituru v Moravské Ostravě.
(1) Po složení slibu v ustavující schůzi, jíž se účastní všichni členové obnoveného moravskoslezského zemského národního výboru, určí komise, sestavená podle § 2, odst. 2 (polovina členů této komise musí býti ze členů zemské expositury v Moravské Ostravě), podle zásady poměrného zastoupení obdobně podle § 7, odst. 3 až 6 počet členů rady, připadající z celkového počtu 30 na zemskou exposituru v Moravské Ostravě a na moravskoslezský zemský národní výbor v užším složení. Ustavující schůze určí také bez rozpravy prostou většinou hlasů přítomných členů, které společné komise moravskoslezského zemského národního výboru v plném složení mají býti zřízeny a kolik mají míti členů. Komise, sestavená podle § 2, odst. 2, určí, kolik členů ve společných komisích připadá na zemskou exposituru a kolik na moravskoslezský zemský národní výbor v užším složení. Při tom se řídí obdobně ustanovením § 7, odst. 3 až 6.
(2) Potom se rozestoupí dosud společně zasedající ustavující schůze do dvou samostatných schůzí, a to do schůze členů zemské expositury a do schůze členů moravskoslezského zemského národního výboru v užším složení, k volbě složek. Volhu řídí komise podle § 2, odst. 2 utvořené nově pro každou schůzi zvlášť.
(3) Členové moravskoslezského zemského národního výboru v užším složení volí předsedu, jeho tři náměstky a ostatní členy rady zemského národního výboru v užším složení v počtu, určeném podle odstavce 1. Dále zvolí ty členy komisí moravskoslezského zemského národního výboru v plném složení, kteří připadají na moravskoslezský zemský národní výbor v užším složení podle odstavce 1 a členy komisí moravskoslezského zemského národního výboru v užším složení.
(4) Členové zemské expositury volí předsedu, jeho 3 náměstky a ostatní členy rady zemské expositury v počtu, určeném podle odstavce 1. Dále zvolí ty členy komisí moravskoslezského zemského národního výboru v plném složení, kteří připadají na zemskou exposituru podle odstavce 1 a členy komisí zemské expositury.
(5) Volba složek uvedených v odstavci 3 a 4 provede se obdobně podle ustanovení §§ 10 až 12.
(6) Po volbě složek sejdou se opětovně všichni členové obnoveného moravskoslezského zemského národního výboru ke společné schůzi, aby za řízení komise, uvedené v odstavci 1, provedli volbu předsedy moravskoslezského zemského národního výboru. Za předsedu moravskoslezského zemského národního výboru může býti zvolen jen ten člen moravskoslezského zemského národního výboru, který byl již zvolen za předsedu moravskoslezského zemského národního výboru v užším složení nebo za předsedu zemské expositury. Mezi těmito dvěma kandidáty se provede užší volba podle § 6, odst. 7.
(7) Moravskoslezský zemský národní výbor v plném složení má 7 náměstků, jichž pořadí se určuje takto:
a) byl-li zvolen za předsedu moravskoslezského zemského národního výboru předseda moravskoslezského zemského národního výboru v užším složení, je prvním náměstkem předseda a třetím, pátým a sedmým náměstkem první, druhý a třetí náměstek zemské expositury. Druhým, čtvrtým a šestým náměstkem je pak první, druhý a třetí náměstek moravskoslezského zemského národního výboru v užším složení.
b) byl-li zvolen za předsedu moravskoslezského zemského národního výboru předseda zemské expositury, je jeho prvním náměstkem předseda a třetím, pátým a sedmým náměstkem první, druhý a třetí náměstek moravskoslezského zemského národního výboru v užším složení. Druhým, čtvrtým a šestým náměstkem je pak první, druhý a třetí náměstek zemské expositury.
§ 14.
Zvláštní ustanovení pro okresy, v nichž je zřízena okresní expositura.
(1) Po složení slibu provede se v ustavující schůzi za přítomnosti více než poloviny všech členů obnoveného nebo nově vytvořeného okresního národního výboru volba složek okresního národního výboru obdobně podle §§ 10 až 12. Volbu řídí komise, sestavená podle § 2, odst. 2; polovina členů této komise musí býti ze členů okresní expositury.
(2) Pokud jde o volbu složek okresního národního výboru, považují se členové uvedení na téže listině kandidátů vždy za samostatnou stranu, a to i tehdy, mají-li dvě kandidátní listiny shodné označení politické strany.
(3) Členové okresní expositury, jichž počet byl určen podle § 10, odst. 3 a 4 nařízení, volí odděleně ze sebe předsedu a referenty okresní expositury, jichž počet určí plenární schůze okresní expositury. Schůzi řídí komise, která se nově utvoří z členů okresní expositury podle § 2, odst. 2. Předseda okresní expositury volí se nadpoloviční většinou hlasů za přítomnosti více než poloviny všech členů okresní expositury; neobdrží-li žádný z kandidátů nadpoloviční většinu, koná se volba užší podle § 6, odst. 7. Referenti okresní expositury volí se podle zásady poměrného zastoupení. Při tom platí obdobně § 7, odst. 2 až 9.
(4) Plenární schůze členů okresní expositury zřídí podle potřeby v mezích rozsahu své věcné působnosti komise okresní expositury obdobně podle ustanovení § 12.
§ 15.
Zvláštní ustanovení pro hlavní město Prahu.
(1) Členové ústředního národního výboru hlavního města Prahy zvolí ze sebe v ustavující schůzi primátora, jeho 7 náměstků (předsednictvo) a ostatní členy rady. Členové komisí mohou býti zvoleni v některé z dalších schůzí ústředního národního výboru.
(2) Pro volbu primátora a jeho 7 náměstků (předsednictva) platí obdobně ustanovení § 10, odst. 3 až 7 s tou odchylkou v odstavci 6, že zbývajícím stranám (skupinám), které mají ještě nárok na zastoupení v předsednictvu, přizná komise nárok na čtvrtého až sedmého náměstka, při čemž pořadí těchto náměstků určí, nedojde-li k dohodě mezi politickými stranami, předsednictvo, přihlížejíc k počtu členů, jimiž jsou jednotlivé strany (skupiny) zastoupeny v ústředním národním výboru.
(3) Pro volbu ostatních 24 členů rady ústředního národního výboru hlavního města Prahy platí obdobně ustanovení § 7, odst. 2 až 9.
(4) Pro volbu členů komisí ústředního národního výboru platí obdobně ustanovení § 12.
(5) Členové obvodní rady volí ze sebe v ustavující schůzi předsedu a jeho tři náměstky. Pro tuto volbu platí obdobně ustanovení § 10. Pro volbu komisí obvodních rad platí obdobně ustanovení § 12.
Část III.
Ustanovení závěrečná.
§ 16.
Konec působnosti národních výborů v dosavadním složení.
(1) Podle § 12, odst. 2 nařízení končí působnost národního výboru v dosavadním složení (správní komise, obvodní rady) ustavením obnoveného nebo nově vytvořeného národního výboru. S koncem působnosti dosavadního národního výboru (správní komise, obvodní rady) končí též působnost všech jeho složek (komisí a pod.). Národní výbor (obvodní rada) jest ustaven, složila-li více než polovina všech jeho členů slib.
(2) Funkcionáři národních výborů v dosavadním složení (správních komisí, obvodních rad), zůstávají však i nadále ve svých funkcích, dokud se jich neujmou funkcionáři nově zvolení.
§ 17.
Zastupování předsedy.
(1) Předsedu zastupují náměstkové podle svého pořadí.
(2) Jsou-li zaneprázdněni jak předseda, tak i všichni jeho náměstkové, zastupují předsedu členové rady postupně věkem nejstarší.
§ 18.
Vyhlášení výsledků volby.
(1) Výsledek volby složek obnoveného nebo nově vytvořeného národního výboru (obvodní rady), provedené v ustavující schůzi, vyhlásí nově zvolený předseda u místních národních výborů a u ústředního národního výboru hlavního města Prahy způsobem v místě obvyklým a veřejnou vyhláškou, u okresních národních výborů veřejnou vyhláškou a u zemských národních výborů v Úředním listě.
(2) Nově zvolený předseda předloží nejpozději do 3 dnů ode dne ustavující schůze nadřízenému národnímu výboru (u zemských národních výborů a ústředního národního výboru hlavního města Prahy ministerstvu vnitra) jeden výpis ze zápisu o ustavující schůzi (§ 21) a jeden opis vyhlášky o výsledku volby podle předchozího odstavce.
§ 19.
Námitky proti volbě.
(1) Proti volbě složek obnoveného nebo nově vytvořeného národního výboru (obvodní rady) může podati námitky jen politická strana, která je v něm zastoupena.
(2) Námitky nutno podati písemně do 8 dnů od vyhlášení výsledku volby (§ 18) u toho národního výboru, jehož volba složek je v námitkách napadána.
(3) O námitkách rozhodne s konečnou platností nadřízený národní výbor. Jde-li o námitky proti volbě složek zemských národních výborů (zemské expositury) něho ústředního národního výboru hlavního města Prahy, rozhoduje o nich ministr vnitra taktéž s platností konečnou.
(4) Námitky nemají odkladný účinek.
§ 20.
Doplňovací volba.
(1) Uprázdní-li se později místo předsedy nebo nepotvrdí-li volbu primátora hlavního města Prahy president republiky (§ 9, odst. 6 nařízení), provede se nová volba jak předsedy (primátora), tak i jeho náměstků a kdyby novou volbou nastal přesun v zastoupení stran v radě, tedy i nová volba rady podle příslušných ustanovení těchto směrnic.
(2) Uprázdní-li se později místo náměstka, člena rady, nebo jiné složky, obsadí uprázdněné místo členové té strany (skupiny), již se včítal uprázdněný mandát podle zásady poměrného zastoupení (§ 7, odst. 3 až 7), a to volbou podle těchto směrnic.
(3) Zruší-li nadřízený národní výbor (ministr vnitra) k námitkám politické strany volbu všech nebo jen některých složek (členů složek) obnoveného nebo nově vytvořeného národního výboru (obvodní rady), provede se jejich volba znovu podle příslušných ustanovení těchto směrnic.
§ 21.
Zápis o ustavující schůzi.
O ustavující schůzi sepíše zapisovatel, ustanovený k tomu komisí, která volbu řídí (§ 2, odst. 2), zápis, který podepíší:
a) předseda a členové komise, která volbu řídí,
b) nově zvolený předseda národního výboru (obvodní rady), a
c) zapisovatel.
Část IV.
Zrušení dosavadních předpisů.
§ 22.
Ustanovení směrnic ministerstva vnitra pro národní výbory místní a okresní, schválených vládou republiky Československé dne 19. května 1945, prozatímního organisačního řádu zemských a okresních národních výborů ze dne 18. ledna 1946, Ú. l. I, částka 17, běž. č. 299 a směrnic ministra vnitra ze dne 21. ledna 1946 pro doplňování nebo obnovení okresních a zemských národních výborů, Ú. l. I, částka 17, běž. č. 300, pokud odporují předpisům těchto směrnic, pozbývají účinnosti.

Ministr vnitra:
V. Nosek v. r.