156/1991 Sb.
Vyhláška ministerstva životního prostředí České republiky o zřízení chráněné krajinné oblasti Železné hory

156
VYHLÁŠKA
ministerstva životního prostředí České republiky
ze dne 27. března 1991
o zřízení chráněné krajinné oblasti Železné hory
Ministerstvo životního prostředí České republiky stanoví v dohodě se zúčastněnými ústředními orgány státní správy podle § 8 odst. 2 zákona č. 40/1956 Sb., o státní ochraně přírody (dále jen „zákon“):

§ 1
Území vymezené v příloze této vyhlášky se určuje za chráněnou krajinnou oblast Železné hory (dále jen „oblast“).
§ 2
(1) Účelem vyhlášky je ochrana a postupná obnova hodnot krajiny, jejího vzhledu a jejích typických znaků a vytvoření a rozvíjení ekologicky optimálního systému všestranného využívání krajiny a jejích přírodních zdrojů v oblasti.
(2) K typickým znakům oblasti náleží zejména její povrchové utváření, včetně vodních ploch a toků, její rostlinstvo a volně žijící živočišstvo, rozvržení a využití lesního a zemědělského půdního fondu a ve vztahu k ní také rozmístění a urbanistická skladba sídlišť a místní zástavba lidového rázu.
§ 4
(1) Na celém území je zakázáno:
a) ukládat odpadky nebo odpady mimo místa k tomu určená,
b) tábořit, parkovat s motorovými vozidly a obytnými přívěsy s výjimkou služebních vozidel zajišťujících hospodářskou činnost v lesích (např. těžba dřeva) a rozdělávat ohně mimo vyhražená místa,
c) provádět horolezeckou činnost nebo výcvik vysokohorské turistiky mimo místa vyhražená ministerstvem životního prostředí České republiky (dále jen „ministerstvo“),
d) při výkonu práva myslivosti používat otrávených návnad.
(2) V zóně I a II je zakázáno zavádět geograficky nepůvodní druhy rostlin a živočichů.
(3) Jen po projednání s příslušným orgánem státní ochrany přírody lze na území oblasti:
a) pořádat veřejné, sportovní nebo jiné hromadné akce mimo intravilány obcí,
b) rozšiřovat a upravovat síť turistických cest,
c) stanovit plány chovu a lovu zvěře, jakostních tříd honiteb, únosných stavu zvěře s výjimkou vyhrazených honiteb ministerstva zemědělství České republiky.
§ 5
(1) Územní rozvoj v oblasti je řízen na základě schválené územně plánovací dokumentace,1) zejména územního plánu velkého územního celku. Územní plán velkého územního celku vymezuje ve směrnici pro uspořádání území odstupňovanou intenzitu ochrany přírody v jednotlivých zónách.
(2) Investoři a projektanti staveb na území oblasti musí dbát toho, aby architektonické řešení nových staveb nebo změn staveb bylo v souladu s charakterem oblasti z hlediska estetického a ekologického začlenění staveb do krajiny.
(3) Při zpracování návrhů na umístění staveb pro průmysl, zemědělství, lesní hospodářství, skladování, těžební práce, staveb pro dopravu, rozvod energií, vodní hospodářství, rekreačních a sportovních zařízení a pro stanovení dobývacích prostorů jsou právnické a fyzické osoby povinny navrhnout a zdůvodnit takové řešení, které je z hlediska ochrany přírody v oblasti celospolečensky nejvýhodnější. Vyhodnocují přitom předpokládané zásahy na území oblasti ve vztahu k poslání a k předpokládaným následkům pro přírodní a krajinné hodnoty oblasti, a to ve srovnání s jiným možným řešením.
(4) V zóně I je zakázáno umísťování a povolování nových staveb a změny ve využití území.
(5) V zóně II je zakázáno umísťování nových staveb a změny ve využití území mimo zastavěná území.
(6) V zóně III a IV je nutné stavební činnost sladit s posláním a zájmy oblasti.
§ 6
(1) Geologické práce, hornická činnost a činnost prováděná hornickým způsobem v oblasti se provádí podle zvláštních předpisů2) tak, aby racionální využívání nerostného bohatství bylo v souladu s účelem vyhlášky a podmínkami ochrany stanovenými touto vyhláškou.3)
(2) Geologické práce v oblasti nesmí narušit ve větší míře vegetační kryt a půdní pokryv, zejména nesmí být zasahováno do cenných lesních porostů a do biotopů chráněných a ohrožených druhů rostlin a živočichů.
(3) Hornická činnost a činnost prováděná hornickým způsobem v oblasti nesmí narušit typický relief krajiny, její vodní režim a ekologickou stabilitu, významné geologické a geomorfologické útvary ani ostatní živé a neživé složky přírody.
§ 7
(1) Lesní hospodářství v oblasti se provádí podle platných lesních hospodářských plánů zpracovávaných v souladu s účelem vyhlášky, přičemž se přihlíží k rozdílnému využití jednotlivých zón.
(2) Lesní porosty v zóně I a vybrané porosty v zóně II, III a IV se vyhlašují za lesy zvláštního určení,4) pokud svým charakterem nesplňují kritéria pro vyhlášení za lesy ochranné.
(3) V zóně I je na lesní půdě zakázáno používat pesticidy, hnojit a skladovat chemické přípravky jakéhokoliv druhu s výjimkou mimořádných okolností a nepředvídaných škod v lesích, kdy je nutné činit potřebná opatření.5)
(4) V zóně II, III a IV, mimo lesy vyhlášené za lesy zvláštního určení nebo za lesy ochranné, se hospodaří podle schválených lesních hospodářských plánů, při jejichž zpracování se zohledňují požadavky státní ochrany přírody.
(5) O výjimkách podle § 5 odst. 5 a 6 pro stavbu lesních cest rozhoduje ministerstvo souhrnně na základě generelu lesní dopravní sítě. Generel lesní dopravní sítě, který tvoří součást lesního hospodářského plánu, nelze bez udělení výjimky schválit.6)
§ 8
(1) V zóně I je
a) při zemědělské činnosti zakázáno:
1. měnit současné skladby a plochy kultur,
2. měnit stávající vodní režim,
3. hnojit, používat kejdu, silážní šťávy a ostatní tekuté odpady,
4. používat pesticidy,
5. odstraňovat stromy a keře rostoucí mimo les,
b) při výkonu práva myslivosti zakázáno zavádění intenzívních chovů zvěře (např. obory, farmové chovy, bažantnice).
(2) V zóně II
a) při zemědělském hospodaření je nutno:
1. velikost pozemkových bloků7) přizpůsobit konkrétním podmínkám z hlediska ohrožení erozí,
2. navrhovat a budovat stavby zemědělské výroby pouze v zastavěném území sídel, v případě staveb živočišné výroby navrhovat a budovat stavby odpovídající úživnosti území, přírodním a ekologickým podmínkám. Stavby musí být začleněny do prostředí vhodným architektonickým řešením i esteticky působící zelení,
3. udržovat ekologicky únosný přísun živin, zejména dusíku,
4. omezovat úpravy vodního režimu s ohledem na ekologické zájmy oblasti,
5. chránit stromy a keře rostoucí mimo les, s výjimkou náletových porostů na plochách zemědělských půd,
b) je při výkonu práva myslivosti zakázáno zavádění intenzívních chovů zvěře.
(3) V zóně III a IV při zemědělském hospodaření je nutno:
1. vytvářet pozemkové bloky s přihlédnutím ke konfiguraci terénu a s ohledem na ochranu zemědělského půdního fondu proti erozi, zachovávat a udržovat, případně obnovovat ochranná protierozní opatření (např. terasy, větrolamy, břehové porosty),
2. navrhovat a budovat stavby pro živočišnou výrobu kapacitně odpovídající úživnosti území, přírodním a ekologickým podmínkám, přitom preferovat ustájení na podestýlce,
3. udržovat ekologicky únosný přísun živin, zejména dusíku,
4. používat pesticidů jen v případech hrozícího nebezpečí přemnožení škůdců a kalamit,
5. zabezpečovat ochranu stromů a keřů rostoucích mimo les.
(4) V zóně III je při výkonu práva myslivosti zakázáno zavádění intenzívních chovů zvěře.
§ 9
Odbornou správu oblasti zajišťuje Český ústav ochrany přírody, který v dohodě s ministerstvem činí organizační opatření k zajištění odborné správy oblasti.
§ 10
(1) Na sídelní útvary, jejichž zastavěným územím prochází hranice oblasti, se hledí, jako by celé ležely v oblasti. Toto ustanovení se nevztahuje na intravilány měst Chotěboř, Ronov nad Doubravou, Slatiňany a Ždírec nad Doubravou, i když hranice oblasti jimi prochází.
(2) Mapy, v nichž je zakresleno území oblasti a její rozčlenění do zón, jsou uloženy u ministerstva, u Českého ústavu ochrany přírody v Praze, u okresních úřadů Havlíčkův Brod a Chrudim.
(3) Z ustanovení § 4 odst. 1 a 2, § 5 odst. 4 a 5, § 6, 7, § 8 odst. 1 a odst. 2 písm. b) a odst. 4 této vyhlášky lze povolit výjimky.6)
(4) Dotčeným orgánem státní ochrany přírody je při řízeních podle zvláštních předpisů8) příslušný okresní orgán státní ochrany přírody.
§ 11
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. května 1991.

Ministr:
Ing. Dejmal v. r.


Příloha 1
Popis hranice oblasti Železné hory
1. Hranice oblasti Železné hory je vedena po veřejných komunikacích nebo jiných zřetelných a v terénu identifikovatelných liniích.
2. Průběh hranice je následující:
Hranice chráněné krajinné oblasti začíná severně od Chotěboře na křižovatce silnice II. tř. směrem Golčův Jeníkov–Libice nad Doubravou, odkud vede dále na sever 1000 m po silnici II. tř. a z této odbočuje po silnici II. tř. přes Bezlejov, obec Hranice do obce Jeníkovec. Zde se stáčí na severozápad po silnici II. tř. přes obec Maleč, Čečkovice, Jeřišno, Chuchel, Běstvinu, Třemošnici do Závratce. Odtud pokračuje po silnici III. tř. 1000 m k železničnímu přejezdu trati ČSD Čáslav – Třemošnice, kde přechází na těleso trati ČSD. Po trati ČSD jde na severní okraj Ronova nad Doubravou, kde u železniční stanice Ronov nad Doubravou přechází zpět na silnici III. třídy. Po silnici III. tř. jde na sever přes Bouzov na Lipovec na křižovatku se silnicí I. tř. v Podhořanech. Na okraji Podhořan uhýbá ze silnice I. tř. na východ na komunikaci III. tř. přes obec Bílý Kámen do Březinky. Zde se po silnici III. tř. stáčí na jih přes Jetonice do Podhradí, odkud jde po silnici III. tř. do Starého Dvora. Odtud jde po silnici III. tř. na severovýchod do Skoranova. Ze Skoranova jde na východ po nové zpevněné lesní komunikaci přes lesní komplex „Bučinu“ na silnici III. tř. Vápenný Podol – Bojanov. Po této silnici jde na jihovýchod přes Hrbokov, Kovářov do Bojanova. Odtud se stáčí na východ po silnici III. tř. přes Mezisvětí do Křižanovic. Z Křižanovic jde na sever po silnici III. tř. přes Licibořice, Smrkový Týnec, Rabštejn, Rabštejnskou Lhotu k osadě Podhůra. Zde se stáčí po silnici na východ ke Slatiňanům. Na okraji Slatiňan se uhýbá po silnici III. tř. na jih přes samotu „Monaco“ do Trpišova, odkud jde po silnici III. tř. na východ do Svídnice a dále po silnici III. tř. na jih pod přehradní hráz nádrže „Práčov“. Zde se stáčí po místní zpevněné komunikaci na východ na silnici I. tř. Chrudim–Havlíčkův Brod. Po ní jde na jih přes Nasavrky do Nové Vsi, kde odbočuje na východ po silnici III. tř. přes Ctětínek, Ctětín, Strkov, Čekov do Majlantu. Zde se po silnici III. tř. stáčí na jih přes Bystřici, Petrkov na silnici Hlinsko–Trhová Kamenice. Po ní jde na severozápad do Trhové Kamenice, kde se stáčí na jih a po silnici I. tř. jde přes Dlouhý, Údavy do Ždírce nad Doubravou, kde na železničním přejezdu trati ČSD Pardubice–Havlíčkův Brod přechází na těleso tratě ČSD, po kterém jde na západ, na křížení se silnicí Ždírec nad Doubravou–Chotěboř. Zde přechází na tuto silnici a přes Sobiňov jde až k železničnímu přejezdu u zastávky Bílek, kde odbočuje zpět na těleso trati ČSD, po kterém jde na okraj Chotěboře. Z železnice před Chotěboří se stáčí severně 100 m po lesní cestě č. k. 4530 až k hájovně. Odtud na západ 80 m po polní cestě č. k. 2350 a dále severně po polní cestě č. k. 4529 až k silnici Chotěboř–Horní Sokolovec, kterou přetíná a pokračuje po silnici severozápadním směrem podél zahrádkářské osady, kaple sv. Anny a zámeckého parku na silnici Chotěboř–Nová Ves u Chotěboře, po ní vede ke křižovatce silnice Chotěboř–Golčův Jeníkov–Maleč.
Plocha oblasti činí 380 km2.

1) § 126 zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon).
2) Zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon). Zákon ČNR č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a státní báňské správě. Zákon ČNR č. 62/1988 Sb., o geologických pracích a o Českém geologickém úřadu.
3) § 71 až 74 zákona č. 50/1976 Sb.
4) § 1 odst. 2 písm. d) vyhlášky č. 13/1978 Sb., o kategorizaci lesů, způsobech hospodaření a lesním hospodářském plánování.
5) § 21 zákona ČNR č. 96/1977 Sb., o hospodaření v lesích a státní správě lesního hospodářství.
6) § 11 odst. 2 zákona č. 40/1956 Sb., o státní ochraně přírody, ve znění pozdějších předpisů.
7) Vládní nařízení č. 47/1955 Sb., o provádění hospodářskotechnických úprav pozemků.
8) Např. zákon č. 50/1976 Sb., zákon č. 44/1988 Sb., zákon č. 138/1973 Sb., o vodách (vodní zákon).