178/2006 Sb.
Zákon, kterým se mění zákon č. 219/2003 Sb., o uvádění do oběhu osiva a sadby pěstovaných rostlin a o změně některých zákonů (zákon o oběhu osiva a sadby), ve znění zákona č. 444/2005 Sb., a některé další zákony

178
ZÁKON
ze dne 29. března 2006,
kterým se mění zákon č. 219/2003 Sb., o uvádění do oběhu osiva a sadby pěstovaných rostlin a o změně některých zákonů (zákon o oběhu osiva a sadby), ve znění zákona č. 444/2005 Sb., a některé další zákony
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
Změna zákona o oběhu osiva a sadby
Čl. I
Zákon č. 219/2003 Sb., o uvádění do oběhu osiva a sadby pěstovaných rostlin a o změně některých zákonů (zákon o oběhu osiva a sadby), ve znění zákona č. 444/2005 Sb., se mění takto:
1. V § 1 odstavec 1 včetně poznámky pod čarou č. 1 zní:

„(1) Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropských společenství1) a upravuje uvádění do oběhu osiva a sadby pěstovaných rostlin, registraci odrůd druhů pěstovaných rostlin (dále jen „druhový seznam“), uvedených v příloze č. 1 k tomuto zákonu a odrůd okrasných druhů, dozor nad dodržováním povinností stanovených tímto zákonem právnickým a fyzickým osobám a sankce za jejich porušení.
1) Směrnice Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh. Směrnice Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Rady 68/193/EHS ze dne 9. dubna 1968 o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh. Směrnice Rady 69/60/EHS ze dne 18. února 1969, kterou se mění směrnice Rady ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Rady 69/63/EHS ze dne 18. února 1969, kterou se mění směrnice Rady ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh. Směrnice Rady 71/140/EHS ze dne 22. března 1971, kterou se mění směrnice 68/193/EHS o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh. Směrnice Rady 71/162/EHS ze dne 30. března 1971, kterou se mění směrnice ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin a sadby brambor na trh, směrnice ze dne 30. června 1969 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh a směrnice ze dne 29. září 1970 o uvádění osiva zeleniny na trh. Směrnice Rady 72/274/EHS ze dne 20. července 1972, kterou se mění směrnice ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin a sadby brambor na trh, směrnice ze dne 30. června 1969 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh a směrnice ze dne 29. září 1970 o uvádění osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin. Směrnice Rady 72/418/EHS ze dne 6. prosince 1972, kterou se mění směrnice ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin a sadby brambor na trh, směrnice ze dne 30. června 1969 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh a směrnice ze dne 29. srpna 1970 o uvádění osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd zemědělských rostlin. Směrnice Rady 73/438/EHS ze dne 11. prosince 1973, kterou se mění směrnice ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin a sadby brambor na trh, směrnice ze dne 30. června 1969 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh a směrnice ze dne 29. září 1970 o uvádění osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin. Směrnice Komise 74/268/EHS ze dne 2. května 1974, kterou se stanoví zvláštní požadavky pro výskyt Avena fatua v osivu pícnin a obilovin. Směrnice Rady 74/648/EHS ze dne 9. prosince 1974, kterou se mění směrnice 68/193/EHS o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh. Směrnice Rady 75/444/EHS ze dne 26. června 1975, kterou se mění směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 66/403/EHS a 69/208/EHS o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin, sadby brambor a osiva olejnin a přadných rostlin na trh. Směrnice Komise 75/502/EHS ze dne 25. července 1975, kterou se omezuje uvádění na trh osiva lipnice luční (Poa pratensis L.) na osivo, které bylo úředně certifikováno jako „základní osivo“ nebo „certifikované osivo“. Směrnice Komise 77/629/EHS ze dne 28. září 1977, kterou se mění přílohy směrnice Rady 68/193/EHS o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh. Směrnice Rady 78/55/EHS ze dne 19. prosince 1977, kterou se mění směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 69/208/EHS, 70/458/EHS a 70/457/EHS o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin, révového vegetativního množitelského materiálu, osiva olejnin a přadných rostlin a osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin. První směrnice Komise 78/386/EHS ze dne 18. dubna 1978, kterou se mění přílohy směrnice 66/401/EHS o uvádění osiva pícnin na trh. První směrnice Komise 78/387/EHS ze dne 18. dubna 1978, kterou se mění přílohy směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Komise 78/511/EHS ze dne 24. května 1978, kterou se mění směrnice 74/268/EHS, kterou se stanoví zvláštní požadavky pro výskyt Avena fatua v osivu pícnin a obilovin. Směrnice Rady 78/692/EHS ze dne 25. července 1978, kterou se mění směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 66/403/EHS, 68/193/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin, sadby brambor, révového vegetativního množitelského materiálu, osiva olejnin a přadných rostlin a osiva zeleniny na trh. Směrnice Rady 78/1020/EHS ze dne 5. prosince 1978, kterou se mění směrnice 66/401/EHS, 66/402/EHS a 69/208/EHS o uvádění osiva pícnin, osiva obilovin a osiva olejnin a přadných rostlin na trh. Směrnice Komise 79/641/EHS ze dne 27. června 1979, kterou se mění směrnice Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS o uvádění osiva pícnin, osiva obilovin, osiva olejnin a přadných rostlin a osiva zeleniny na trh. Směrnice Rady 79/692/EHS ze dne 24. července 1979, kterou se mění směrnice 66/401/EHS, 66/402/EHS, 70/458/EHS a 70/457/EHS o uvádění osiva pícnin, osiva obilovin a osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin. Směrnice Komise 80/754/EHS ze dne 17. července 1980, kterou se mění příloha II směrnice Rady 66/401/EHS o uvádění na trh osiva pícnin. Směrnice Komise 81/126/EHS ze dne 16. února 1981, kterou se mění přílohy směrnic Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS a 69/208/EHS o uvádění osiva pícnin, osiva obilovin a osiva olejnin a přadných rostlin na trh a směrnice 78/386/EHS a 78/388/EHS. Směrnice Komise 82/287/EHS ze dne 13. dubna 1982, kterou se mění přílohy směrnic Rady 66/401/EHS a 69/208/EHS o uvádění osiva pícnin a osiva olejnin a přadných rostlin na trh a směrnice 78/386/EHS a 78/388/EHS. Směrnice Komise 82/331/EHS ze dne 6. května 1982, kterou se mění směrnice Rady 68/193/EHS o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh. Směrnice Komise 85/38/EHS ze dne 14. prosince 1984, kterou se mění přílohy I a II směrnice Rady 66/401/EHS o uvádění osiva pícnin na trh. Směrnice Komise 86/109/EHS ze dne 27. února 1986 o omezení uvádění osiva některých druhů pícnin, olejnin a přadných rostlin na trh na osiva úředně uznaná jako „základní osivo“ nebo „certifikované osivo“. Směrnice Rady 86/155/EHS ze dne 22. dubna 1986, kterou se v důsledku přistoupení Španělska a Portugalska mění některé směrnice o uvádění osiva a sadby na trh. Směrnice Komise 86/320/EHS ze dne 20. června 1986, kterou se mění směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Komise 87/120/EHS ze dne 14. ledna 1987, kterou se mění některé směrnice Rady o uvádění osiva a sadby na trh. Směrnice Komise 87/480/EHS ze dne 9. září 1987, kterou se mění směrnice Rady 66/401/EHS a 69/208/EHS o uvádění osiva pícnin a osiva olejnin a přadných rostlin na trh. Směrnice Rady 88/332/EHS ze dne 13. června 1988, kterou se mění některé směrnice o uvádění osiva a sadby na trh, pokud jde o přijímání prováděcích pravidel k ustanovením o osivu a sadbě vyhovující méně přísným požadavkům. Směrnice Rady 88/380/EHS ze dne 13. června 1988, kterou se mění směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/403/EHS, 69/208/EHS, 70/457/EHS a 70/458/EHS o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin, sadby brambor, osiva olejnin a přadných rostlin a osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin. Směrnice Komise 88/506/EHS ze dne 13. září 1988, kterou se mění příloha II směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Komise 89/2/EHS ze dne 15. prosince 1988, kterou se mění směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Komise 89/14/EHS ze dne 15. prosince 1988, kterou se určují skupiny odrůd mangoldu a červené řepy, na které odkazují požadavky na nejmenší povolené vzdálenosti porostu v příloze I směrnice Rady 70/458/EHS o uvádění osiva zeleniny na trh. Směrnice Komise 89/100/EHS ze dne 20. ledna 1989, kterou se mění příloha II směrnice Rady 66/401/EHS o uvádění osiva pícnin na trh. Směrnice Komise 89/424/EHS ze dne 30. června 1989, kterou se mění směrnice 86/109/EHS o omezení uvádění osiva některých druhů pícnin, olejnin a přadných rostlin na trh na osiva úředně uznaná jako „základní osivo“ nebo „certifikované osivo“. Směrnice Komise 91/376/EHS ze dne 25. června 1991, kterou se mění směrnice 86/109/EHS o omezení uvádění osiva některých druhů pícnin, olejnin a přadných rostlin na trh na osiva úředně uznaná jako „základní osivo“ nebo „certifikované osivo“. Směrnice Komise 92/19/EHS ze dne 23. března 1992, kterou se mění směrnice 66/401/EHS o uvádění osiva pícnin na trh. Směrnice Rady 92/33/ES ze dne 28. dubna 1992 o uvádění sadby a rozmnožovacího materiálu zeleniny mimo osivo na trh. Směrnice Rady 92/34/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce. Směrnice Komise 93/2/EHS ze dne 28. ledna 1993, kterou se mění příloha II směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Komise 93/17/EHS ze dne 30. března 1993 o vymezení tříd Společenství pro základní sadbu brambor a o podmínkách a označování těchto tříd. Směrnice Komise 93/48/EHS ze dne 23. června 1993, kterou se stanoví tabulka požadavků na rozmnožovací materiál ovocných rostlin a na ovocné rostliny určené k produkci ovoce podle směrnice Rady 92/34/EHS. Směrnice Komise 93/49/EHS ze dne 23. června 1993, kterou se stanoví tabulka požadavků na rozmnožovací materiál okrasných rostlin a na okrasné rostliny podle směrnice Rady 91/682/EHS. Směrnice Komise 93/61/EHS ze dne 2. července 1993, kterou se stanoví tabulka požadavků na sadbu a rozmnožovací materiál zeleniny mimo osivo podle směrnice Rady 92/33/EHS. Směrnice Komise 93/62/EHS ze dne 5. července 1993 o prováděcích opatřeních týkajících se dohledu nad dodavateli a zařízeními a jejich kontroly v rámci směrnice Rady 92/33/EHS o uvádění na trh sadby a rozmnožovacího materiálu zeleniny mimo osivo. Směrnice Komise 93/64/EHS ze dne 5. července 1993 o prováděcích opatřeních týkajících se dohledu nad dodavateli a zařízeními a jejich kontroly v rámci směrnice Rady 92/34/EHS o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce. Směrnice Komise 93/79/EHS ze dne 21. září 1993, kterou se stanoví dodatečná prováděcí ustanovení týkající se odrůdových seznamů rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin a ovocných rostlin, které vedou dodavatelé podle směrnice Rady 92/34/EHS. Směrnice Komise 95/6/ES ze dne 20. března 1995, kterou se mění přílohy I a II směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Komise 96/18/ES ze dne 19. března 1996, kterou se mění některé směrnice Rady o uvádění osiva a sadby na trh. Směrnice Rady 96/72/ES ze dne 18. listopadu 1996, kterou se mění směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 66/403/EHS, 69/208/EHS a 70/458/EHS o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin, sadby brambor, osiva olejnin a přadných rostlin a osiva zeleniny na trh. Směrnice Rady 98/56/ES ze dne 20. července 1998 o uvádění rozmnožovacího materiálu okrasných rostlin na trh. Směrnice Rady 98/95/ES ze dne 14. prosince 1998, kterou se mění směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 66/403/EHS, 69/208/EHS, 70/457/EHS a 70/458/EHS o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin, sadby brambor, osiva olejnin a přadných rostlin a osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin, pokud se týká konsolidace vnitřního trhu, geneticky modifikovaných rostlinných odrůd a genetických zdrojů rostlin. Směrnice Rady 98/96/ES ze dne 14. prosince 1998, kterou se mění, mimo jiné ve věci neúředních inspekcí, směrnice 66/400/EHS, 66/401/EHS, 66/402/EHS, 66/403/EHS, 69/208/EHS, 70/457/EHS a 70/458/EHS o uvádění osiva řepy, osiva pícnin, osiva obilovin, sadby brambor, osiva olejnin a přadných rostlin a osiva zeleniny na trh a o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin. Směrnice Komise 1999/8/ES ze dne 18. února 1999, kterou se mění směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Komise 1999/54/ES ze dne 26. května 1999, kterou se mění směrnice Rady 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Komise 1999/66/ES ze dne 28. června 1999, kterou se stanoví požadavky na návěsku nebo jiný dokument vystavený dodavatelem na základě směrnice Rady 98/56/ES. Směrnice Komise 1999/67/ES ze dne 28. června 1999, kterou se mění směrnice 93/67/EHS, kterou se stanoví tabulka požadavků na rozmnožovací materiál okrasných rostlin a na okrasné rostliny podle směrnice Rady 91/682/EHS. Směrnice Komise 1999/68/ES ze dne 28. června 1999, kterou se stanoví dodatečná opatření pro odrůdové seznamy okrasných rostlin, které vedou dodavatelé podle směrnice Rady 98/56/ES. Směrnice Rady 2001/64/ES ze dne 31. srpna 2001, kterou se mění směrnice 66/401/EHS o uvádění osiva pícnin na trh a směrnice 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh. Směrnice Rady 2002/11/ES ze dne 14. února 2002, kterou se mění směrnice 68/193/EHS o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh a kterou se zrušuje směrnice 74/649/EHS. Směrnice Rady 2002/53/ES ze dne 13. června 2002 o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin. Směrnice Rady 2002/54/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva řepy na trh. Směrnice Rady 2002/55/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva zeleniny na trh. Směrnice Rady 2002/56/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění sadby brambor na trh. Směrnice Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh. Směrnice Rady 2002/68/ES ze dne 19. července 2002, kterou se mění směrnice 2002/57/ES o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh. Směrnice Komise 2003/45/ES ze dne 28. května 2003, kterou se mění směrnice Rady 2002/57/ES o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh. Směrnice Rady 2003/61/ES ze dne 18. června 2003, kterou se mění směrnice 66/401/EHS o uvádění osiva pícnin na trh, 66/402/EHS o uvádění osiva obilovin na trh, 68/193/EHS o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh, 92/33/EHS o uvádění rozmnožovacího materiálu a sadby zeleniny s výjimkou osiva na trh, 92/34/EHS o uvádění rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce na trh, 98/56/ES o uvádění rozmnožovacího materiálu okrasných rostlin na trh, 2002/54/ES o uvádění osiva řepy na trh, 2002/55/ES o uvádění osiva zeleniny na trh, 2002/56/ES o uvádění sadby brambor na trh a 2002/57/ES o uvádění osiva olejnatých a přadných rostlin na trh s ohledem na srovnávací zkoušky a testy Společenství. Směrnice Komise 2003/90/ES ze dne 6. října 2003, kterou se stanoví prováděcí opatření k článku 7 směrnice Rady 2002/53/ES, pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení určitých odrůd druhů zemědělských rostlin. Směrnice Komise 2003/91/ES ze dne 6. října 2003, kterou se stanoví prováděcí opatření k článku 7 směrnice Rady 2002/55/ES, pokud jde o minimum znaků, na které se zkoušky vztahují, a minimální podmínky pro zkoušení určitých odrůd druhů zeleniny. Směrnice Komise 2003/111/ES ze dne 26. listopadu 2003, kterou se mění příloha II směrnice 92/34/EHS o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce. Směrnice Komise 2004/29/ES ze dne 4. března 2004 o stanovení charakteristických znaků a minimálních požadavků pro zkoušení odrůd révy vinné. Směrnice Komise 2004/55/ES ze dne 20. dubna 2004, kterou se mění směrnice Rady 66/401/EHS o uvádění osiva pícnin na trh. Směrnice Rady 2004/117/ES ze dne 22. prosince 2004, kterou se mění směrnice Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES a 2002/57/ES, pokud jde o zkoušky pod úředním dohledem a rovnocennost osiva vyprodukovaného ve třetích zemích.“.
2. V § 1 odst. 2 se ve větě první za slovy „genetické rozmanitosti rostlin“ tečka nahrazuje čárkou a vkládají se slova „s výjimkou rozmnožovacího materiálu révy.“.
3. § 2 včetně nadpisu a poznámek pod čarou č. 1a, 2, 2a a 3 zní:

„§ 2
Vymezení pojmů
(1) V tomto zákoně se rozumí
a) odrůdou soubor rostlin náležející k nejnižšímu stupni botanického třídění, vymezitelný projevem znaků vyplývajících z určitého genotypu nebo kombinace genotypů, odlišitelný od každého jiného souboru rostlin projevem nejméně jednoho z těchto znaků, a považovaný za jednotku rozmnožovatelnou beze změny,
b) rozmnožovacím materiálem osivo a sadba pěstovaných rostlin,
c) osivem semena k rozmnožování nebo pěstování rostlin; za osivo se považuje i sadba brambor a ustanovení písmene d) se pro ni nepoužije,
d) sadbou rostliny nebo části rostlin sloužící k rozmnožování nebo k pěstování,
e) komponentami odrůdy linie, klony nebo jiné odrůdy, z nichž se daná odrůda skládá anebo z nichž se vyrábí rozmnožovací materiál dané odrůdy,
f) geneticky modifikovanou odrůdou odrůda, která zahrnuje geneticky modifikované rostliny1a),
g) udržovacím šlechtěním odrůdy postup podle obecně uznávané praxe, zajišťující zachování uniformity a stálosti odrůdy2),
h) udržovatelem odrůdy osoba odpovědná za udržovací šlechtění odrůdy,
i) uváděním do oběhu obchodní skladování, prodej, nebo jiný způsob převodu nebo přechodu rozmnožovacího materiálu na jinou osobu, pokud jsou tyto činnosti prováděny za účelem jeho obchodního využití, přičemž za uvádění do oběhu se považuje rovněž nabízení k prodeji; za uvádění do oběhu se nepovažuje výroba nebo úprava rozmnožovacího materiálu u jiné osoby, která není spojena s převodem nebo přechodem rozmnožovacího materiálu, a poskytnutí rozmnožovacího materiálu pro šlechtitelské, výzkumné a pokusné účely,
j) uznávacím řízením proces úředního zkoušení množitelských porostů a rozmnožovacího materiálu; formou uznávacího řízení je rovněž osvědčování vlastností rozmnožovacího materiálu pro účely vývozu s vydáváním mezinárodně platných certifikátů,
k) sazenicemi zeleniny mladé rostliny vyrobené z osiva, sadby nebo části rostlin k výsadbě pro pěstování zeleniny ke konečné spotřebě,
l) podnoží výpěstek rodu nebo druhu včetně jejich kříženců a odrůd vhodných pro štěpování odrůd révy, ovocných rodů a druhů, okrasných druhů nebo zeleniny,
m) úředním popisem odrůdy popis odrůdy sestavený na základě úředních zkoušek odlišnosti, uniformity a stálosti odrůdy, zahrnující znaky, jimiž je odrůda vymezena, vztahující se na rostliny vypěstované z uznaného nebo standardního osiva anebo sadby,
n) kategorií rozmnožovacího materiálu šlechtitelský rozmnožovací materiál, rozmnožovací materiál předstupňů, základní rozmnožovací materiál, certifikovaný rozmnožovací materiál, standardní osivo zeleniny, standardní sadba révy, konformní rozmnožovací materiál ovocných rodů a druhů nebo obchodní osivo, kterým je rozlišena biologická hodnota a rozsah sledování vlastností příslušného rozmnožovacího materiálu,
o) šlechtitelským rozmnožovacím materiálem rozmnožovací materiál odpovídající úřednímu popisu odrůdy v péči udržovatele odrůdy, který slouží k výrobě rozmnožovacího materiálu předstupňů a nepodléhá uznávacímu řízení, pokud není uváděn do oběhu nebo využíván pro výrobu certifikovaného rozmnožovacího materiálu,
p) rozmnožovacím materiálem předstupňů rozmnožovací materiál vyráběný nebo zajišťovaný udržovatelem odrůdy jako kategorie předcházející základnímu rozmnožovacímu materiálu,
q) základním rozmnožovacím materiálem rozmnožovací materiál vyrobený udržovatelem nebo pod jeho dohledem přímo ze šlechtitelského rozmnožovacího materiálu nebo z rozmnožovacího materiálu předstupňů anebo sloužící k výrobě certifikovaného rozmnožovacího materiálu,
r) certifikovaným rozmnožovacím materiálem rozmnožovací materiál vyrobený přímo z uznaného šlechtitelského rozmnožovacího materiálu, z rozmnožovacího materiálu předstupňů nebo ze základního rozmnožovacího materiálu, anebo z certifikovaného rozmnožovacího materiálu,
s) standardním osivem osivo registrované odrůdy zeleniny nebo odrůdy zeleniny zapsané ve společném katalogu odrůd, které nepodléhá uznávacímu řízení a které je určeno zejména k produkci zeleniny,
t) standardním rozmnožovacím materiálem révy sadba, která je odrůdově pravá a odrůdově čistá, určená k produkci hroznů anebo k produkci rostlin nebo částí těchto rostlin, určených k produkci hroznů, která splňuje požadavky stanovené tímto zákonem, a u níž bylo úřední zkouškou ověřeno splnění těchto požadavků,
u) konformním rozmnožovacím materiálem rozmnožovací materiál odrůdy ovocného rodu a druhu, který nepodléhá uznávacímu řízení,
v) obchodním osivem osivo vyjmenovaných zemědělských druhů, které splňuje požadavky na vlastnosti certifikovaného rozmnožovacího materiálu, s výjimkou požadavků na odrůdovou pravost a odrůdovou čistotu,
w) generací ročník nebo pořadí následného množení v rámci jedné kategorie rozmnožovacího materiálu používané u rozmnožovacího materiálu předstupňů a certifikovaného rozmnožovacího materiálu,
x) množitelským porostem rostlinný porost k výrobě rozmnožovacího materiálu,
y) dodavatelem právnická nebo fyzická osoba, která uvádí do oběhu, nebo která vyrábí, popřípadě dováží ze třetích zemí rozmnožovací materiál za účelem jeho uvedení do oběhu,
z) klonem vegetativně množené potomstvo odrůdy, vybrané na základě odrůdové pravosti znaků jeho fenotypu a jeho zdravotního stavu.
(2) V tomto zákoně se dále rozumí
a) partií rozmnožovacího materiálu množství vyjádřené hmotností nebo počtem kusů stejnorodého rozmnožovacího materiálu,
b) Státní odrůdovou knihou úřední seznam odrůd rostlin, které jsou v České republice zaregistrovány pro uznávání a uvádění do oběhu,
c) uzavřenou pěstební oblastí katastrální území, v němž je uplatňován režim ochrany rozmnožovacího materiálu,
d) zdravotní třídou označení rozmnožovacího materiálu révy, chmele, ovocného rodu a druhu, který je viru prostý nebo testovaný na viry,
e) společným katalogem odrůd Společný katalog odrůd druhů zemědělských rostlin nebo Společný katalog odrůd druhů zeleniny sestavený příslušným orgánem Evropských společenství na základě seznamů odrůd členských států, zveřejněný v Úředním věstníku Evropské unie,
f) úřední zkouškou odborné a zkušební úkony provedené Ústředním kontrolním a zkušebním ústavem zemědělským (dále jen „Ústav“) nebo pověřenou osobou podle tohoto zákona a podle zvláštního zákona3),
g) registrovanou odrůdou odrůda zapsaná do Státní odrůdové knihy,
h) rovnocenností pro přehlídky množitelských porostů schválení udělené třetí zemi2a), zaručující, že přehlídky množitelských porostů, prováděné v dané třetí zemi jsou rovnocenné přehlídkám množitelských porostů prováděným podle tohoto zákona,
i) rovnocenností pro osivo schválení udělené třetí zemi2a), zaručující, že osivo vyprodukované v dané třetí zemi je rovnocenné osivu vyprodukovanému v souladu s tímto zákonem,
j) úředním dozorem soubor kontrolních opatření prováděných Ústavem,
k) rozmnožovacím materiálem rychle rostoucích dřevin materiál pěstovaný na zemědělské půdě, sloužící k zakládání produkčních porostů rychle rostoucích dřevin,
l) osivem s neukončenou certifikací osivo, které bylo sklizeno v jiném členském státě Evropských společenství (dále jen „členský stát“) nebo ve třetí zemi z množitelského porostu vyhovujícího požadavkům srovnatelným s požadavky stanovenými tímto zákonem nebo které bylo sklizeno v České republice z množitelského porostu vyhovujícího požadavkům tohoto zákona, pokud je určeno k uznání v jiném členském státě, u kterého dosud nebylo ukončeno uznávací řízení,
m) okrasnými druhy okrasné rostliny bez rozlišení stupně jejich botanického třídění.
1a) Zákon č. 78/2004 Sb., o nakládání s geneticky modifikovanými organismy a genetickými produkty.
2) Zákon č. 408/2000 Sb., o ochraně práv k odrůdám rostlin a o změně zákona č. 92/1996 Sb., o odrůdách, osivu a sadbě pěstovaných rostlin, ve znění pozdějších předpisů, (zákon o ochraně práv k odrůdám), ve znění zákona č. 147/2002 Sb., zákona č. 149/2002 Sb. a zákona č. 219/2003 Sb. 
2a) Rozhodnutí Rady 2003/17/ES ze dne 16. prosince 2002 o rovnocennosti inspekcí v terénu prováděných ve třetích zemích u množitelského porostu pro produkci osiva a o rovnocennosti osiva vyprodukovaného ve třetích zemích, ve znění Rozhodnutí Rady 2003/403/ES ze dne 26. května 2003. 
3) Zákon č. 147/2002 Sb., o Ústředním kontrolním a zkušebním ústavu zemědělském a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o Ústředním kontrolním a zkušebním ústavu zemědělském), ve znění zákona č. 309/2002 Sb., zákona č. 21/2004 Sb., zákona č. 317/2004 Sb. a zákona č. 321/2004 Sb.“.
4. § 3 zní:

„§ 3
Uvádění rozmnožovacího materiálu do oběhu
(1) Rozmnožovací materiál se smí uvádět do oběhu pouze
a) je-li uznán v kategoriích šlechtitelský rozmnožovací materiál, rozmnožovací materiál předstupňů, základní rozmnožovací materiál, certifikovaný rozmnožovací materiál zemědělských druhů, zeleniny, chmele, révy a ovocných rodů a druhů,
b) jako standardní osivo zeleniny,
c) jako standardní rozmnožovací materiál révy,
d) jako konformní rozmnožovací materiál ovocných rodů a druhů,
e) je-li povolen Ústavem jako obchodní osivo, nebo
f) jako směs osiv zemědělských druhů, zeleniny, popřípadě rostlinných druhů neuvedených v druhovém seznamu.
(2) Rozmnožovací materiál podle odstavce 1 lze uvádět do oběhu za předpokladu, že jsou splněny požadavky na jeho kvalitu, pravost druhu a odrůdy a další vlastnosti významné pro použití rozmnožovacího materiálu (dále jen „vlastnosti“), které stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Rozmnožovací materiál okrasných druhů, osivo zemědělských druhů a zeleniny pro okrasné účely a rozmnožovací materiál odrůd révy a ovocných rodů a druhů, na který se nevztahují § 10, 23 nebo 24, lze uvádět do oběhu podle § 25.
(4) Druhy, jejichž rozmnožovací materiál předstupňů, základní rozmnožovací materiál nebo certifikovaný rozmnožovací materiál smí být uváděn do oběhu jen mořený nebo je u nich stanovena mezní hodnota výskytu škodlivých organismů, na základě které je stanovena povinnost moření, stanoví prováděcí právní předpis.
(5) Rozmnožovací materiál předstupňů může být vyráběn i z rozmnožovacího materiálu předstupňů po vymezený počet generací. Prováděcí právní předpis stanoví počty generací u jednotlivých druhů rostlin.
(6) Certifikovaný rozmnožovací materiál může být vyráběn i z certifikovaného rozmnožovacího materiálu pocházejícího přímo z uznaného šlechtitelského rozmnožovacího materiálu s výjimkou révy, z rozmnožovacího materiálu předstupňů a ze základního rozmnožovacího materiálu u druhů, které stanoví prováděcí právní předpis.
(7) Dodavatel, který uvádí do oběhu rozmnožovací materiál ovocných rodů a druhů, chmele a rozmnožovací materiál révy jiným než konečným spotřebitelům, je povinen k tomuto rozmnožovacímu materiálu doložit doklad, který musí obsahovat tyto údaje o rozmnožovacím materiálu:
a) označení země produkce,
b) označení úředního orgánu odpovědného za certifikaci,
c) jméno a adresu osoby odpovědné za označení a balení,
d) název a registrační číslo dodavatele,
e) název druhu,
f) název odrůdy, popřípadě klonu; v případě podnože název odrůdy nebo její označení,
g) kategorii a stupeň množení,
h) zdravotní třídu,
i) číslo uznávacího listu; u konformního rozmnožovacího materiálu číslo partie,
j) množství,
k) rok sklizně,
l) v případě dovozu ze třetích zemí zemi původu,
m) označení „jakost ES“.
(8) Ministerstvo zemědělství (dále jen „ministerstvo“) stanoví vyhláškou podrobnosti uvádění rozmnožovacího materiálu do oběhu podle odstavců 2 a 4 až 7 a počty generací u jednotlivých druhů rostlin a vzor dokladu podle odstavce 7.“.
5. Za § 3 se vkládá nový § 3a, který včetně poznámek pod čarou č. 4 a 4a zní:

„§ 3a
Uvádění do oběhu osiva úředně nezapsaných odrůd
(1) Na základě povolení Ústavu lze uvádět do oběhu osivo odrůdy zemědělského druhu, pro kterou byla Ústavu předložena žádost o registraci odrůdy, nebo osivo odrůdy zeleninového druhu, pro kterou byla předložena žádost o registraci odrůdy nebo o zapsání odrůdy do seznamu odrůd jiného členského státu. Povolení se uděluje pouze pro testy a hodnocení v zemědělských podnicích s cílem získat informace o pěstování, popřípadě použití odrůdy.
(2) Žádost o povolení uvádět do oběhu osivo úředně nezapsané odrůdy Ústavu podává
a) dodavatel se sídlem na území České republiky nebo jeho zmocněný zástupce u odrůdy zemědělského druhu, pro kterou byla podána žádost o registraci odrůdy,
b) osoba nebo její zmocněný zástupce, která podala žádost o registraci odrůdy nebo o zápis odrůdy do seznamu odrůd jiného členského státu v případě zeleninového druhu.
(3) Žádost podle odstavce 2 musí obsahovat
a) u fyzické osoby jméno, příjmení, popřípadě obchodní firmu4), identifikační číslo, místo trvalého pobytu nebo pobytu4a) a místo podnikání dodavatele, liší-li se od místa trvalého pobytu nebo pobytu4a), u právnické osoby obchodní firmu, identifikační číslo a sídlo a popřípadě umístění organizační složky na území České republiky, včetně přiděleného registračního nebo evidenčního čísla podle § 16,
b) název druhu a návrh názvu odrůdy,
c) popis odrůdy,
d) plánované zkoušky a hodnocení včetně označení státu nebo států, kde budou provedeny a hodnoceny,
e) údaj o udržovateli odrůdy.
(4) Osivo uváděné do oběhu podle odstavce 1 musí splňovat požadavky na vlastnosti certifikovaného osiva první nebo druhé generace. Požadavky na vlastnosti certifikovaného osiva první nebo druhé generace u jednotlivých druhů stanoví prováděcí právní předpis.
(5) Vlastnosti osiva se ověří úředními zkouškami nebo zkouškami pod úředním dozorem, u sadby brambor pouze úředními zkouškami. V případě zeleninových druhů podléhá osivo následné kontrole odrůdové pravosti a čistoty; obdobný postup se užije u odběru vzorků.
(6) Obaly osiva musí být zabaleny a uzavřeny v souladu s § 19 a označeny úřední návěskou u zemědělských druhů nebo návěskou dodavatele u zeleninových druhů. Návěska je oranžové barvy a musí obsahovat následující údaje:
a) označení orgánu odpovědného za certifikaci osiva, s výjimkou zeleninových druhů,
b) číslo partie,
c) měsíc a rok uzavření obalu osiva,
d) název druhu, název odrůdy nebo návrh názvu odrůdy,
e) označení „úředně nezapsaná odrůda“,
f) označení „pouze pro zkoušky a hodnocení“, s výjimkou zeleninových druhů,
g) označení „geneticky modifikovaná odrůda“, v případě geneticky modifikovaných odrůd,
h) u sadby brambor velikostní třídění,
i) hmotnost balení, popřípadě množství čistých semen,
j) při použití obalovací látky či granulovaných pesticidů se uvede hmotnost doplňkových látek a poměr mezi nimi a čistými semeny.
(7) Povolení je platné po dobu nejdéle 1 roku. Povolení je možné obnovit vždy na dobu 1 roku na základě žádosti, ke které musí být přiloženy doklady, které stanoví prováděcí právní předpis.
(8) Veškerá povolení pozbudou platnosti, pokud je žádost o zapsání do Státní odrůdové knihy u zemědělského druhu nebo žádost o zapsání do Státní odrůdové knihy nebo obdobného seznamu jiného členského státu u zeleninového druhu vzata zpět nebo zamítnuta.
(9) Ústav oznámí Komisi a příslušným úřadům členských států obdržení žádosti, udělení, obnovení nebo pozbytí platnosti povolení, popřípadě zamítnutí žádosti.
(10) Ústav omezí nebo zakáže používání odrůdy na území České republiky, pokud
a) se prokáže nevhodnost pěstování takové odrůdy z rostlinolékařského hlediska,
b) se prokáže, že odrůda není vhodná k pěstování na daném území nebo nepřináší požadované výsledky,
c) se vyskytne důvodné podezření, že odrůda může ohrozit lidské zdraví nebo životní prostředí.
(11) Ministerstvo stanoví vyhláškou požadavky na vlastnosti osiva, maximální hmotnost partií a vzorků osiva, postup při určení množství, které lze povolit u jednotlivých odrůd a druhů osiva, vzor dokladu pro podání žádosti o povolení nebo o obnovení povolení, druh, způsob a rozsah kontroly oběhu osiva a kontroly udržovacího šlechtění.
4) Zákon č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů.
4a) Zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů.“.
6. § 4 včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 3b zní:

„§ 4
Uznávací řízení
(1) Uznávací řízení zahrnuje
a) řízení o uznání množitelského porostu,
b) řízení o uznání rozmnožovacího materiálu.
(2) U rozmnožovacího materiálu chmele, révy, ovocných rodů a druhů se řízení o uznání množitelského porostu a řízení o uznání rozmnožovacího materiálu konají společně, s výjimkou osiva ovocných rodů a druhů. Uznávací řízení podle věty první upravuje § 24a.
(3) Uznávacímu řízení podléhají tyto kategorie rozmnožovacího materiálu:
a) šlechtitelský rozmnožovací materiál, je-li uváděn do oběhu nebo využíván pro výrobu certifikovaného rozmnožovacího materiálu,
b) rozmnožovací materiál předstupňů, je-li uváděn do oběhu,
c) základní rozmnožovací materiál,
d) certifikovaný rozmnožovací materiál.
(4) Předpokladem pro uznání rozmnožovacího materiálu je, že
a) odrůda
1. je registrovaná,
2. jejíž registrace skončila, avšak lhůta podle § 37 odst. 4 dosud běží,
3. je zapsána ve společném katalogu odrůd nebo v případě ovocných rodů a druhů a révy také alespoň v jednom z úředních seznamů odrůd členských států, nebo
4. není registrovaná a není zapsána ve společném katalogu odrůd, ale množená dodavatelem jen pro zahraničního odběratele, jejíž dovoz byl Ústavem povolen podle § 18 odst. 4, a která je uvedena v seznamu odrůd vhodných pro certifikaci v mezinárodním obchodu podle schémat systému Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj, a u které existuje úřední popis,
b) množitelský porost byl uznán podle § 5,
c) vzorek je odebrán v souladu s technologickým postupem, který stanoví ministerstvo vyhláškou,
d) byly provedeny úřední zkoušky nebo zkoušky pod úředním dozorem potřebné ke zjištění vlastností osiva uvedených v § 3 odst. 3; tyto zkoušky musí být provedeny v souladu s platnými mezinárodními metodami, pokud takové metody existují.
(5) Uznávací řízení se může provést i u odrůdy přihlášené k registraci podle § 28, u níž existuje úřední popis odrůdy.
(6) Uznávací řízení provádí Ústav nebo jím pověřená osoba na základě žádosti dodavatele o uznání množitelského porostu a na základě žádosti o uznání rozmnožovacího materiálu, která se podává po skončeném řízení o uznání množitelského porostu.
(7) Dodavatel, který vyrábí rozmnožovací materiál podléhající uznávacímu řízení podle odstavce 3, je povinen Ústavu
a) podat žádost o uznání množitelského porostu v termínu, který stanoví ministerstvo vyhláškou,
b) podat žádost o uznání rozmnožovacího materiálu.
(8) O uznání množitelských porostů a rozmnožovacího materiálu vydá Ústav nebo jím pověřená osoba uznávací list, který je osvědčením podle zvláštního právního předpisu3b).
(9) Pokud bylo v uznávacím řízení zjištěno, že nejsou splněny podmínky pro vydání uznávacího listu, Ústav rozhodne o zamítnutí žádosti. Pokud nesplnění podmínek zjistila pověřená osoba, předá Ústavu dokumentaci k dalšímu řízení. Jestliže Ústav zjistí, že podmínky pro vydání uznávacího listu byly splněny, žádosti vyhoví. V opačném případě rozhodne o zamítnutí žádosti.
(10) Osivo sklizené v jiném členském státě je na žádost úředně uznáno, pokud
a) pochází přímo z osiva kategorií základní rozmnožovací materiál nebo certifikovaný rozmnožovací materiál úředně uznaného v jiném členském státě nebo v jiných členských státech nebo ve třetí zemi, jíž byla udělena rovnocennost pro osivo pro daný druh, nebo s výjimkou řepy z křížení osiva kategorie základní rozmnožovací materiál úředně uznaného v jednom členském státě s osivem kategorie základní rozmnožovací materiál úředně uznaným ve třetí zemi, jíž byla udělena rovnocennost pro osivo pro daný druh,
b) byly provedeny přehlídky množitelského porostu vyhovující požadavkům pro danou kategorii, které ministerstvo stanoví vyhláškou,
c) úředními zkouškami bylo ověřeno, že splňuje požadavky na vlastnosti osiva pro danou kategorii, které ministerstvo stanoví vyhláškou.
(11) Osivo, které pochází přímo z osiva kategorie rozmnožovací materiál předstupňů, může Ústav v souladu s odstavcem 10 uznat jako základní rozmnožovací materiál, jsou-li splněny požadavky stanovené tímto zákonem pro základní rozmnožovací materiál.
(12) Osivo, které má být uznáno podle odstavce 10, musí splňovat požadavky na označování a balení podle § 19.
(13) Osivo sklizené ve třetí zemi je na žádost úředně uznáno, pokud
a) pochází přímo z osiva kategorií základní rozmnožovací materiál nebo certifikovaný rozmnožovací materiál úředně uznaného v jiném členském státě nebo v jiných členských státech nebo ve třetí zemi, jíž byla udělena rovnocennost pro osivo pro daný druh, nebo s výjimkou řepy z křížení osiva kategorie základní rozmnožovací materiál úředně uznaného v jednom členském státě s osivem kategorie základní rozmnožovací materiál úředně uznaným ve třetí zemi, jíž byla udělena rovnocennost pro osivo pro daný druh,
b) byly provedeny přehlídky množitelského porostu vyhovující požadavkům na rovnocennost pro přehlídky množitelských porostů pro daný druh,
c) úředními zkouškami bylo zjištěno, že splňuje požadavky na vlastnosti osiva pro danou kategorii, které ministerstvo stanoví vyhláškou.
(14) Kategorie a generace osiva u jednotlivých druhů, které lze uznávat podle odstavců 10 a 13, stanoví ministerstvo vyhláškou.
(15) Ministerstvo stanoví vyhláškou technologický postup a způsob odběru vzorků, postup při kontrole průvodních dokladů partie rozmnožovacího materiálu a závazné pokyny pro opětovné uzavírání a označování obalů po provedené kontrole.
3b) § 154 a násl. zákona č. 500/2004 Sb., správní řád.“.
7. § 5 včetně nadpisu a poznámek pod čarou č. 4b a 5 zní:

„§ 5
Uznávání množitelských porostů
(1) Žádost o uznání množitelského porostu podává dodavatel Ústavu. Žádost obsahuje
a) u fyzické osoby jméno, příjmení, popřípadě obchodní firmu4), identifikační číslo, místo trvalého pobytu nebo pobytu4a), a místo podnikání dodavatele, liší-li se od místa trvalého pobytu nebo pobytu4a); u právnické osoby obchodní firmu, identifikační číslo a sídlo, popřípadě umístění organizační složky na území České republiky, včetně přiděleného registračního nebo evidenčního čísla podle § 16,
b) název druhu a název odrůdy rozmnožovacího materiálu,
c) kategorii rozmnožovacího materiálu a generaci, která má být vyrobena,
d) jméno, příjmení, popřípadě obchodní firmu, místo trvalého pobytu nebo pobytu4a), místo podnikání, liší-li se od místa trvalého pobytu nebo pobytu4a), a identifikační číslo osoby, která s dodavatelem uzavřela písemnou smlouvu o výrobě rozmnožovacího materiálu, jde-li o fyzickou osobu, nebo obchodní firmu, identifikační číslo a sídlo, popřípadě umístění organizační složky na území České republiky, jde-li o právnickou osobu,
e) výměru množitelského porostu a jeho umístění v příslušném katastrálním území,
f) původ a množství osiva nebo sadby použité k založení porostu,
g) sled předplodin na pozemku v předcházejících letech podle požadavků stanovených prováděcím právním předpisem,
h) souhlas držitele šlechtitelských práv, je-li odrůda chráněna podle zvláštního právního předpisu2) nebo podle přímo použitelného předpisu Evropských společenství4b),
i) doklady potřebné k ověření původu rozmnožovacího materiálu, které stanoví prováděcí právní předpis,
j) označení pověřené osoby v případě, že tato osoba provede uznávací řízení množitelského porostu,
k) číslo množitelského porostu, které stanoví prováděcí právní předpis.
(2) Dodavatel, který žádá o uznání množitelského porostu, je povinen podle pokynů Ústavu zřetelně označit pozemek číslem množitelského porostu. Na vyžádání Ústavu nebo pověřené osoby je dodavatel povinen předložit doklad o sledu předplodin.
(3) Ústav řízení o uznání množitelského porostu zastaví, nejsou-li splněny podmínky stanovené v odstavcích 1 a 2, a to ani ve lhůtě uvedené ve výzvě k doplnění žádosti.
(4) Ústav nebo pověřená osoba provede přehlídku množitelského porostu a o jejím výsledku vyhotoví záznam, který zašle dodavateli, jenž podal žádost o uznání množitelského porostu.
(5) Ústav nebo pověřená osoba vydá uznávací list, jestliže
a) vlastnosti množitelského porostu a výsledky úředních zkoušek vyhovují požadavkům stanoveným prováděcím právním předpisem,
b) množitelský porost splňuje podmínku minimální vzdálenosti od porostu stejného nebo příbuzného druhu, který by mohl cizosprášením, přenosem chorob nebo jiným způsobem ohrozit množitelský porost,
c) množitelský porost splňuje požadavky na předplodiny množitelských porostů vymezených druhů v předcházejících letech, stanovené prováděcím právním předpisem.
(6) Množitelský porost se neuzná, nejsou-li splněny podmínky podle odstavce 5 nebo vyskytují-li se v něm škodlivé organismy, které je zakázáno zavlékat a rozšiřovat na území Evropských společenství5).
(7) Uznávací list o uznání množitelského porostu obsahuje
a) název druhu a název odrůdy,
b) údaj o výměře množitelského porostu,
c) výsledek přehlídky množitelského porostu, popřípadě dalších předepsaných úředních zkoušek,
d) kategorii rozmnožovacího materiálu a generaci,
e) označení dodavatele podle odstavce 1 písm. a),
f) označení osoby, která s dodavatelem uzavřela písemnou smlouvu o výrobě rozmnožovacího materiálu podle odstavce 1 písm. d),
g) datum vydání a číslo uznávacího listu,
h) podpis osoby, která uznávací list vydala.
(8) Uznávací list množitelského porostu vydaný pověřenou osobou obsahuje kromě náležitostí uvedených v odstavci 7 rovněž údaj o oprávnění vydat tento uznávací list.
(9) Ministerstvo stanoví vyhláškou vzor žádosti o uznání množitelského porostu, výčet dokladů potřebných k ověření rozmnožovacího materiálu a číslo množitelského porostu podle odstavce 1, požadavky na předplodiny množitelských porostů vymezených druhů v předcházejících letech podle odstavce 5 a vzor uznávacího listu podle odstavců 7 a 8.
4b) Nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství v platném znění.
5) Zákon č. 326/2004 Sb., o rostlinolékařské péči a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů.“.
8. V § 6 odst. 1 písm. a) se slova „s výjimkou vegetativně množených odrůd révy, chmele, ovocných a okrasných druhů,“ zrušují.
9. V § 6 odst. 1 písm. g) se slovo „, která“ nahrazuje slovy „v případě, že tato osoba“.
10. V § 6 odst. 1 písm. g) se na konci čárka nahrazuje tečkou a písmeno h) se zrušuje.
11. V § 6 odst. 4 se za větu první vkládá věta „Odběr vzorků sadby brambor provádí Ústav.“.
12. V § 6 odst. 5 se slovo „karanténní“ zrušuje a za slovo „organismy“ se vkládají slova „, které je zakázáno zavlékat a rozšiřovat na území Evropských společenství5)“.
13. V § 6 odst. 7 písm. f) se za slovo „ovocných“ vkládá slovo „rodů“ a slovo „okrasných“ se zrušuje.
14. V § 6 odst. 7 se písmeno h) zrušuje.
15. V § 6 odst. 7 se za písmeno g) doplňují písmena h) až k), která znějí:

„h) údaj o kategorii a generaci rozmnožovacího materiálu,
i) číslo uznávacího listu,
j) datum vydání uznávacího listu,
k) podpis osoby, která uznávací list vydala.“.
16. V § 7 odst. 1 písmeno c) zní:

„c) hmotnosti nebo počtu kusů rozmnožovacího materiálu uvedeného do oběhu.“.
17. V § 7 odstavec 4 zní:

„(4) Seznam katastrálních území uzavřených pěstebních oblastí pro výrobu rozmnožovacího materiálu předstupňů a základního rozmnožovacího materiálu brambor, mimo které není sadba brambor z přehlížených množitelských porostů určených k její výrobě uznávána a ve kterých smí být pěstovány brambory výhradně z rozmnožovacího materiálu předstupňů, ze základního rozmnožovacího materiálu nebo certifikovaného rozmnožovacího materiálu, stanoví příloha č. 2 k tomuto zákonu.“.
18. V § 7 odst. 6 se na konci písmene r) tečka nahrazuje čárkou a doplňují se písmena s) až u), která znějí:

„s) specifikaci kategorií rozmnožovacího materiálu u jednotlivých druhů pěstovaných rostlin,
t) kategorie a generace osiva u jednotlivých druhů, které lze uznávat podle § 4 odst. 10 a 13,
u) podrobnosti o uvádění do oběhu rozmnožovacího materiálu chmele, révy, ovocných rodů a druhů, okrasných druhů a rychlerostoucích dřevin.“.
19. § 8 až 13 včetně nadpisů a poznámek pod čarou č. 6, 7 a 7a znějí:

„§ 8
Uvádění osiva do oběhu před ukončením úřední zkoušky klíčivosti
(1) Osivo lze uvést do oběhu před ukončením úřední zkoušky klíčivosti za předpokladu, že dodavatel
a) podá žádost o uznání osiva podle § 6,
b) zajistí provedení zkoušek stanovených vyhláškou,
c) písemně nebo prostřednictvím dálkového přenosu dat oznámí odběrateli hodnoty zjištěné zkouškou podle písmene b) a na zvláštní návěsce obalu, nebo v případě balení určených k prodeji na území České republiky konečnému spotřebiteli v doprovodném dokladu uvede jméno a příjmení, popřípadě obchodní firmu, místo trvalého pobytu nebo pobytu4a), místo podnikání, liší-li se od místa trvalého pobytu nebo pobytu4a), identifikační číslo dodavatele, číslo partie, výsledek předběžné zkoušky klíčivosti a text „dodáno do oběhu před ukončením úřední zkoušky klíčivosti“,
d) vede evidenci o osivu uvedeném do oběhu před ukončením úřední zkoušky klíčivosti včetně údajů o prvním odběrateli tohoto materiálu; evidenci vede v písemné nebo elektronické podobě,
e) předložil Ústavu doklad o předběžném zjištění vlastností osiva a uvede jméno, příjmení a místo trvalého pobytu prvního odběratele osiva.
(2) Nesplnil-li dodavatel předpoklady podle odstavce 1 nebo osivo nesplňuje požadavky na jeho vlastnosti [§ 7 odst. 6 písm. d)], nesmí uvést osivo do oběhu před ukončením úřední zkoušky klíčivosti.
(3) Ministerstvo stanoví vyhláškou zkoušky podle odstavce 1 písm. b), podrobnosti vedení evidence podle odstavce 1 písm. d) a požadavky na vlastnosti osiva pro jednotlivé druhy podle odstavce 2 a druhy, jejichž osivo je možné uvádět do oběhu před ukončením úřední zkoušky klíčivosti.
(4) Ustanovení odstavců 1 až 3 se nevztahují na osivo dovážené ze třetích zemí, s výjimkou osiva uznávaného podle § 4 odst. 13.
§ 9
Standardní osivo
(1) Standardní osivo uváděné do oběhu musí být druhově a odrůdově pravé, odrůdově čisté a musí splňovat požadavky na vlastnosti, které ministerstvo stanoví vyhláškou. Za tyto vlastnosti osiva odpovídá dodavatel, který je povinen odběrateli písemně oznámit skutečně zjištěné vlastnosti osiva uváděného do oběhu.
(2) Dodavatel, který vyrábí standardní osivo, je povinen
a) odebírat vzorky z každé vyrobené partie osiva a uchovávat je pro účely následné kontroly po dobu 2 let,
b) vést a uchovávat po dobu 3 let záznamy o
1. původu, hmotnosti nebo počtu kusů osiva použitého k výrobě,
2. stavu množitelského porostu k výrobě osiva, které ministerstvo stanoví vyhláškou,
3. hmotnosti nebo počtu kusů vyrobeného osiva a o osobě, jíž byl předán,
4. hmotnosti nebo počtu kusů osiva použitého ve vlastním podniku,
5. vlastnostech vyrobeného osiva,
c) předkládat na vyžádání Ústavu záznamy podle písmene b) ke kontrole.
(3) Ústav provádí následnou kontrolu vyrobeného standardního osiva a namátkovou kontrolu dodržování povinností uvedených v odstavci 2.
§ 10
Konformní rozmnožovací materiál
(1) V kategorii konformní rozmnožovací materiál může být uváděn do oběhu jen rozmnožovací materiál odrůd ovocných rodů a druhů.
(2) Konformní rozmnožovací materiál musí být rodově, druhově a odrůdově pravý a čistý, s výjimkou podnoží nepatřících žádné odrůdě, musí být alespoň při vizuální kontrole prostý škodlivých organizmů, nesmí vykazovat příznaky napadení škodlivými organizmy nebo vykazovat vlastnosti snižující způsobilost jeho použití. Konformní rozmnožovací materiál se označuje zkratkou „CAC“.
(3) Dodavatel konformního rozmnožovacího materiálu je povinen
a) vypracovat kritické body výrobních postupů na základě použitých výrobních metod,
b) stanovit metody sledování kritických bodů,
c) vést záznamy o skutečnostech uvedených v písmenech a) a b) a záznamy o výrobě a uvádění konformního rozmnožovacího materiálu do oběhu po dobu 3 let.
(4) Povinnosti stanovené v odstavci 3 se nevztahují na osoby, které konformní rozmnožovací materiál pouze uvádí do oběhu. Tyto osoby jsou však povinny vést záznamy o nákupu a prodeji konformního rozmnožovacího materiálu.
(5) Dodavatel konformního rozmnožovacího materiálu odpovídá za vlastnosti tohoto materiálu.
(6) Množitelský porost musí svými vlastnostmi splňovat požadavky stanovené prováděcím právním předpisem.
(7) Konformní rozmnožovací materiál uváděný do oběhu musí svými vlastnostmi, balením a označením odpovídat požadavkům, které stanoví prováděcí právní předpis.
(8) Konformní rozmnožovací materiál uváděný do oběhu musí být označen názvem druhu a odrůdy.
(9) Konformní rozmnožovací materiál lze uvádět do oběhu jen za podmínek, že se jedná o odrůdu
a) chráněnou podle zvláštního zákona2),
b) registrovanou, nebo
c) zapsanou v seznamu odrůd vedeném dodavatelem a jejíž popis je u dodavatele uložen.
(10) Množitelský porost a rozmnožovací materiál v kategorii konformní rozmnožovací materiál podléhají namátkové kontrole Ústavu nejméně jedenkrát za kalendářní rok; namátkovou kontrolu provede Ústav u každého dodavatele, který konformní rozmnožovací materiál vyrábí.
(11) Ministerstvo stanoví vyhláškou požadavky na vlastnosti konformního rozmnožovacího materiálu a jeho uvádění do oběhu podle odstavců 1 až 10.
§ 11
Obchodní osivo
(1) Ústav povolí uvádět do oběhu obchodní osivo, pokud
a) se jedná o zemědělský druh stanovený prováděcím právním předpisem,
b) je vzorek obchodního osiva odebrán v souladu s technologickým postupem, který stanoví prováděcí právní předpis,
c) byly provedeny všechny zkoušky podle § 7 odst. 6 písm. n) potřebné ke zjištění vlastností obchodního osiva uvedených v § 3 odst. 2, které musí být provedeny podle obvyklých mezinárodních metod, pokud takové metody existují,
d) obchodní osivo splňuje požadavky na pravost druhu a na vlastnosti, stanovené prováděcím právním předpisem,
e) je označeno, zda jde o formu jarní nebo ozimou nebo jiné zvláštní použití osiva,
f) jsou splněny požadavky na označování a balení podle § 19.
(2) Dodavatel je povinen vést evidenci o vyrobeném a do oběhu uvedeném obchodním osivu v písemné nebo elektronické podobě.
(3) Ministerstvo stanoví vyhláškou
a) výčet zemědělských druhů, u nichž je možno uvádět do oběhu osivo v kategorii obchodní osivo,
b) technologický postup odběru vzorků,
c) požadavky na pravost druhu a jeho vlastnosti,
d) podrobnosti vedení evidence o vyrobeném a do oběhu uvedeném obchodním osivu.
§ 12
Směs osiv
(1) Směs osiv odrůd jednoho nebo více druhů se smí uvádět do oběhu, pokud jednotlivé složky směsi osiva, které náleží k druhům uvedeným v druhovém seznamu, splňují podmínky pro uvádění do oběhu samostatně.
(2) Do oběhu se smí uvádět směs
a) osiv k využití pro zemědělskou výrobu, která smí obsahovat pouze osivo zemědělských druhů a zeleninových druhů uvedených v druhovém seznamu, s výjimkou osiva řepy a odrůd trav, které nejsou určeny k využití jako pícnina,
b) osiv k využití mimo zemědělskou výrobu, která smí obsahovat osivo krmných plodin a osivo jiných rostlinných druhů, včetně druhů neuvedených v druhovém seznamu,
c) osiv odrůd jednoho nebo více druhů obilnin,
d) standardních osiv odrůd jednoho druhu zeleniny v malém balení, jehož nejvyšší povolenou hmotnost stanoví prováděcí právní předpis,
e) osiv určená pro použití při ochraně přirozeného prostředí nebo ve spojení se zachováním genetických zdrojů; tato směs osiva smí obsahovat osivo krmných plodin a osivo jiných rostlinných druhů, včetně druhů neuvedených v druhovém seznamu.
(3) Kdo hodlá vyrábět směs osiva k uvádění do oběhu, je povinen sdělit Ústavu předem podíl jednotlivých druhů a názvy odrůd ve směsi osiva a případný obchodní název směsi osiv.
(4) Ústav
a) eviduje směs osiva podle odstavce 3 a přidělí každé směsi osiva před uvedením do oběhu registrační číslo,
b) odebere úřední vzorek a uchová jej pro případ následné kontroly po dobu 5 let.
(5) Způsob přidělení registračního čísla, odběr vzorku a údaje o způsobu míchání a evidence stanoví prováděcí právní předpis.
(6) Směs osiva uváděná do oběhu musí být zřetelně označená jako směs osiva a musí být označena údaji a způsobem podle § 19.
(7) Ministerstvo stanoví vyhláškou
a) nejvyšší povolenou hmotnost malého balení směsi standardního osiva odrůd jednoho druhu zeleniny,
b) způsob přidělení registračního čísla směsi osiva,
c) technologický postup odběru vzorků směsí osiv,
d) náležitosti vedení evidence o míchání směsí osiv a jejich uvádění do oběhu.
§ 13
Rozmnožovací materiál v ekologickém zemědělství
(1) Výrobu rozmnožovacího materiálu pro ekologické zemědělství upravuje zvláštní právní předpis6).
(2) Obal7) rozmnožovacího materiálu pro ekologické zemědělství musí být označen podle zvláštního právního předpisu6).
(3) Pro ekologické zemědělství lze použít pouze rozmnožovací materiál, který nevyžaduje moření podle § 3 odst. 4. Dodavatel je povinen vést evidenci o vyrobeném a do oběhu uvedeném rozmnožovacím materiálu pro ekologické zemědělství v písemné nebo elektronické podobě.
(4) Ústav je povinen vést a aktualizovat elektronickou databázi7a) odrůd, jejichž rozmnožovací materiál získaný z ekologického zemědělství je dostupný na území České republiky.
(5) Dodavatelé rozmnožovacího materiálu pro ekologické zemědělství jsou povinni poskytovat informace pro aktualizaci databáze vedené Ústavem podle odstavce 4.
(6) Ministerstvo stanoví vyhláškou podrobnosti vedení evidence podle odstavce 3 a způsob poskytování informací podle odstavce 5.
6) Zákon č. 242/2000 Sb., o ekologickém zemědělství.
7) § 2 písm. a) zákona č. 477/2001 Sb., o obalech a o změně některých zákonů (zákon o obalech).  Nařízení Rady (EHS) č. 2092/1991 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin. 
7a) Článek 6 nařízení Komise (ES) č. 1452/2003 ze dne 14. srpna 2003, kterým se zachovává odchylka podle čl. 6 odst. 3 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 s ohledem na určité druhy osiva a vegetativního rozmnožovacího materiálu a kterým se stanoví prováděcí pravidla a kritéria pro uvedenou odchylku.“.
20. V § 14 odst. 1 se slovo „zákona1)“ nahrazuje slovy „právního předpisu1a)“.
21. V § 14 odst. 2 se slovo „zákona1)“ nahrazuje slovy „právního předpisu1a)“.
22. V § 14 odst. 3 se slovo „zákona1)“ nahrazuje slovy „právního předpisu1a)“.
23. V § 14 se za odstavec 4 vkládá nový odstavec 5, který zní:

„(5) Dodavatel je povinen vést evidenci o vyrobeném a do oběhu uvedeném rozmnožovacím materiálu geneticky modifikovaných odrůd v písemné nebo elektronické podobě.“.
Dosavadní odstavec 5 se označuje jako odstavec 6.
24. V § 14 odst. 6 se za slovo „oběhu“ doplňují slova „a podrobnosti vedení evidence podle odstavce 5.“.
25. V § 15 odst. 1 písm. a) se za slovo „odrůdy“ vkládají slova „nebo odrůdy zapsané ve společném katalogu odrůd“ a slova „standardní rozmnožovací materiál“ se nahrazují slovy „standardní osivo“.
26. V § 15 odstavce 2 a 3 zní:

„(2) Dodavatel, který vyrábí sazenice zeleniny a uvádí je do oběhu musí
a) být pro tuto činnost registrován (§ 16),
b) informovat o výskytu škodlivých organizmů Státní rostlinolékařskou správu5) a Ústav,
c) splnit podmínky pro
1. popis, sledování a kontrolu kritických bodů výrobního procesu,
2. odběr vzorků, prováděný Ústavem nebo pověřenou osobou,
d) zabezpečit čistotu a pravost druhu nebo odrůdy sazenic zeleniny a kontrolovat jejich zdravotní stav,
e) vést záznamy o kontrole kritických bodů a kontrolách provedených správními úřady a tyto uchovávat po dobu alespoň 1 roku.
(3) Ustanovení odstavců 1 a 2 se vztahují rovněž na česnek, sazečku cibule a sazečku šalotky.“.
27. § 16 včetně nadpisu a poznámek pod čarou č. 7b, 8 a 8a zní:

„§ 16
Registrace a ohlašovací povinnost dodavatele
(1) Dodavatel, který uvádí do oběhu, dováží ze třetích zemí nebo vyrábí rozmnožovací materiál révy, chmele, ovocných rodů a druhů, popřípadě okrasných druhů pro jiného než konečného spotřebitele, musí být pro tuto činnost registrován u Ústavu. Povinnost registrace se vztahuje rovněž na dodavatele, který vyrábí nebo dováží sazenice zeleniny. Ústav registruje na základě písemné žádosti osobu4), která
a) prokáže odbornou způsobilost; při uznávání odborné způsobilosti nebo jiné způsobilosti státních příslušníků členských států se postupuje podle zvláštního právního předpisu7b),
b) uhradí správní poplatek8).
(2) Žadatel o registraci prokáže odbornou způsobilost
a) předložením originálu nebo úředně ověřené kopie
1. výučního listu nebo maturitního vysvědčení v oboru zahradník, nebo v příbuzném zemědělském oboru, nebo
2. vysokoškolského diplomu v oblasti zemědělství8a), nebo
b) předložením písemného prohlášení o zastupující osobě, která prokáže svoji odbornou způsobilost podle písmene a).
(3) Neprokáže-li žadatel o registraci odbornou způsobilost podle odstavce 2 písm. a), avšak prokáže-li předložením originálu nebo úředně ověřené kopie dokladu o tom, že dosáhl minimálně středoškolského vzdělání, a to i jiného zaměření, může mu Ústav po absolvování teoretického a praktického proškolení v Ústavu rovněž udělit registraci; postup proškolení zveřejní Ústav ve Věstníku Ústředního kontrolního a zkušebního ústavu zemědělského (dále jen „Věstník“).
(4) Žádost o registraci obsahuje
a) u fyzické osoby jméno, příjmení, popřípadě obchodní firmu, identifikační číslo, místo trvalého pobytu nebo pobytu4a), místo podnikání, liší-li se toto od místa trvalého pobytu nebo pobytu4a), u právnické osoby obchodní firmu, identifikační číslo a sídlo, popřípadě umístění organizační složky na území České republiky,
b) druh a rozsah činnosti, na niž je žádána registrace,
c) jméno a příjmení osoby odpovědné za výkon registrované činnosti,
d) registrační číslo, bylo-li již osobě žádající o registraci dříve přiděleno podle zvláštního právního předpisu5).
(5) Ústav může registraci zrušit
a) na žádost registrované osoby, nebo
b) zjistí-li, že registrovaná osoba hrubě porušila povinnost stanovenou tímto zákonem.
(6) Dodavatel, který nepodléhá registraci podle odstavce 1, musí Ústavu nejpozději 1 měsíc před zahájením činnosti písemně oznámit její předpokládané zahájení, popřípadě úmysl tuto činnost ukončit. Pokud dodavatel nemůže Ústavu sdělit úmysl ukončit činnost předem, je tak povinen učinit nejpozději následující den po dni jejího faktického ukončení. Vzor oznámení a jeho náležitosti stanoví prováděcí právní předpis.
(7) Ústav přidělí každému dodavateli podle odstavce 1 registrační číslo a dodavateli podle odstavce 6 evidenční číslo.
(8) Ústav vede evidenci osob uvedených v odstavcích 1 a 6.
(9) Registraci podle odstavce 1 a oznámení o zahájení činnosti podle odstavce 6 nepodléhá dodavatel, který vyrábí sazenice zeleniny s určením pro konečného spotřebitele, jehož činností není výroba zeleniny za účelem jejího prodeje konečnému spotřebiteli.
(10) Dodavatel, který vyrábí konformní rozmnožovací materiál, je povinen oznámit Ústavu rozsah výroby v kalendářním roce v termínech, které stanoví prováděcí právní předpis.
(11) Ministerstvo stanoví vyhláškou vzor žádosti o registraci a vzor oznámení podle odstavců 1 a 6 a termíny, v nichž je dodavatel, který vyrábí konformní rozmnožovací materiál, povinen oznámit Ústavu rozsah výroby v kalendářním roce.
7b) Zákon č. 18/2004 Sb., o uznávání odborné kvalifikace a jiné způsobilosti státních příslušníků členských států Evropské unie a o změně některých zákonů (zákon o uznávání odborné kvalifikace), ve znění pozdějších předpisů. 
8) Zákon č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, ve znění pozdějších předpisů. 
8a) Zákon č. 111/1998 Sb., o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů (zákon o vysokých školách), ve znění pozdějších předpisů.“.
28. § 17 až 19 včetně nadpisů a poznámek pod čarou č. 8b, 9 a 9a znějí:

„§ 17
Smlouvy o provádění zkušebních úkonů a pověřování osob
(1) Ústav může uzavřít veřejnoprávní smlouvu (dále jen „smlouva“) s právnickou nebo fyzickou osobou k provádění dílčích zkušebních úkonů podle § 7 odst. 2, jestliže
a) je odborně a technicky způsobilá k provádění zkušebních úkonů,
b) při předchozím provádění zkoušek jednala objektivně, odborně a způsobem, který jí nepřivodil neoprávněný majetkový prospěch nebo jinou neoprávněnou výhodu.
(2) Ústav může pověřit osobu podle § 7 odst. 2 k provádění přehlídek množitelských porostů a k vydávání dokladů o uznání těchto množitelských porostů u rodů, druhů a kategorií stanovených prováděcím právním předpisem, pokud
a) má nezbytné kvalifikační předpoklady odborné způsobilosti podle odstavce 8,
b) čestně prohlásí, že nemá na provádění přehlídek množitelských porostů osobní zájem,
c) se podpisem pověření písemně zavázala dodržovat pravidla platná pro úřední zkoušky,
d) provádí přehlídky množitelských porostů podle platných metod a pod úředním dozorem.
(3) Ústav může pověřit osobu podle § 7 odst. 2 k odběru vzorků rozmnožovacího materiálu rodů, druhů a kategorií stanovených vyhláškou pro uznávací řízení nebo pro ověření kvality obchodního osiva, pokud
a) má nezbytné kvalifikační předpoklady odborné způsobilosti podle odstavce 8,
b) provádí odběr vzorků podle platných mezinárodních metod a pod úředním dozorem.
(4) Pověřenou osobou podle odstavce 3 může být
a) nezávislá osoba,
b) zaměstnanec fyzické nebo právnické osoby, která se nezabývá výrobou, úpravou nebo uváděním do oběhu osiva, nebo
c) zaměstnanec dodavatele; zaměstnanec dodavatele však může provádět činnost podle odstavce 3 u partií osiva tohoto dodavatele, není-li mezi zaměstnavatelem, dodavatelem vzorkovaného osiva a Ústavem dohodnuto jinak.
(5) Ústav může pověřit laboratoř podle § 7 odst. 2 ke zkoušení osiv rodů, druhů a kategorií stanovených prováděcím právním předpisem při uznávacím řízení a k vydávání dokladů o uznání těchto osiv, pokud
a) vedoucí laboratoře má odbornou způsobilost podle odstavce 8,
b) laboratoř se nachází v odpovídajících prostorách a je vybavena zařízením stanoveným vyhláškou,
c) zkoušení osiva probíhá v souladu s metodami, stanovenými prováděcím právním předpisem a pod úředním dozorem.
(6) Pověřenou laboratoří podle odstavce 5 může být
a) laboratoř, která žádnou svojí činností nezasahuje do výroby a uvádění rozmnožovacího materiálu do oběhu, nebo
b) laboratoř dodavatele; v tomto případě může laboratoř provádět zkoušky pouze u partií osiva tohoto dodavatele, není-li mezi tímto dodavatelem, dodavatelem zkoušeného osiva a Ústavem dohodnuto jinak.
(7) Ústav může pověřit laboratoř k provádění rozborů vzorků sazenic zeleniny. Pro tento postup platí obdobně odstavec 5.
(8) Nezbytné kvalifikační předpoklady odborné způsobilosti jsou
a) vysokoškolské vzdělání v akreditovaném bakalářském, magisterském nebo doktorském studijním programu v oblasti zemědělství nebo v oblasti přírodních věd se zaměřením na biologii, s minimální dvouletou praxí v oboru,
b) úplné střední odborné, popřípadě vyšší odborné vzdělání v oborech zemědělství s minimálně dvouletou praxí v oboru, nebo
c) minimálně středoškolské vzdělání i jiného zaměření, pokud žadatel prokáže alespoň tříletou praxi v oboru. Pro účely prokázání znalostí organizuje Ústav školení teoretické v délce minimálně 3 měsíců a praktické podle povahy činnosti, kterou bude pověřená osoba vykonávat. Okruhy otázek zveřejňuje Ústav ve Věstníku.
(9) Při uznávání odborné kvalifikace nebo jiné způsobilosti státních příslušníků členských států se postupuje podle zvláštního právního předpisu7b).
(10) Osoby podle odstavců 1 až 7 jsou povinny vést evidenci o činnostech, které jsou předmětem smlouvy nebo pověření a na vyžádání Ústavu ji musí kdykoli předložit.
(11) Všechny úkony prováděné osobami podle odstavců 1 až 3, 5 a 7 podléhají dozoru Ústavu. Při nesplnění podmínek může Ústav osobám, s nimiž uzavřel smlouvu nebo jimž udělil pověření, smlouvu nebo pověření zrušit spolu s uvedením důvodů. Opakovaně lze pak se stejnou osobou uzavřít smlouvu nebo udělit pověření po uplynutí nejméně 3 let.
(12) Osobě, s níž byla uzavřena smlouva nebo které bylo uděleno pověření, neplyne ze strany Ústavu žádný finanční nebo hmotný nárok.
(13) Ministerstvo stanoví vyhláškou
a) podrobnosti kvalifikační a technické způsobilosti a rozsah znalostí osob podle odstavce 1 a podrobnosti prokazování odborné způsobilosti podle odstavce 8,
b) podrobnosti provádění úkonů podle odstavců 1 až 3, 5 a 7, úředního dozoru, četnost provádění minimální následné kontroly a způsob jejího provádění,
c) požadavky na prostory a zařízení laboratoří pověřených osob,
d) výčet platných mezinárodních metod.
§ 18
Dovoz rozmnožovacího materiálu a sazenic zeleniny ze třetích zemí
(1) Dovážet ze třetích zemí lze rozmnožovací materiál
a) odrůdy registrované v České republice, jde-li o druh uvedený v druhovém seznamu,
b) okrasného druhu a ostatních druhů neuvedených v druhovém seznamu,
c) odrůdy zapsané ve společném katalogu odrůd, v případě rozmnožovacího materiálu ovocných rodů a druhů a révy též v jednom z úředních seznamů odrůd členských států,
d) odrůdy zapsané v seznamu vedeném dodavatelem v případě konformního rozmnožovacího materiálu.
(2) Rozmnožovací materiál podle odstavce 1 písm. a) a c) smí být dovážen ze třetí země, jíž byla podle předpisů Evropských společenství udělena rovnocennost pro osivo pro daný druh,
a) je-li v zemi původu úředně uznán jako rozmnožovací materiál předstupňů, základní rozmnožovací materiál nebo certifikovaný rozmnožovací materiál nebo se jedná o obchodní osivo nebo standardní osivo a je opatřen platnými doklady mezinárodních organizací nebo obdobnými platnými doklady jiného oprávněného orgánu, nebo
b) jedná-li se o osivo s neukončenou certifikací uznávané podle § 4 odst. 13.
(3) Rozmnožovací materiál okrasných druhů a ostatních druhů neuvedených v druhovém seznamu smí být dovážen ze třetích zemí, splňuje-li požadavky stanovené v § 25.
(4) Pouze s povolením Ústavu lze dovážet ze třetí země
a) rozmnožovací materiál odrůdy druhu z druhového seznamu, která není registrovaná a není zapsaná ve společném katalogu odrůd a je uvedena v seznamu odrůd vhodných pro certifikaci v mezinárodním obchodu podle schémat systému Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj, za předpokladu, že tento rozmnožovací materiál bude na základě smlouvy mezi dodavatelem v České republice a osobou třetí země rozmnožován nebo upravován výhradně pro vývoz jako rozmnožovací materiál,
b) rozmnožovací materiál ovocných rodů a druhů za předpokladu, že splňuje požadavky na konformní rozmnožovací materiál,
c) rozmnožovací materiál révy, stanoví-li tak předpis Evropských společenství8b), přičemž poskytuje stejné záruky jako rozmnožovací materiál vyprodukovaný v Evropských společenstvích; do vydání předpisu Evropských společenství8b) lze rozmnožovací materiál révy dovážet ze třetích zemí s povolením Ústavu pouze,
1. byl-li úředně uznán v zemi původu,
2. splňuje-li podmínky stanovené v § 3 odst. 1 písm. a), v § 3 odst. 3, v § 7 odst. 6 písm. u) a v § 18 odst. 1 písm. a) a c),
3. je-li označen podle § 19 odst. 1 a § 19 odst. 2 písm. a), § 19 odst. 15 písm. a) až c), písm. f) a h),
4. je-li obal nebo svazek opatřen úřední pojistkou,
5. splňuje-li požadavky § 23 odst. 7,
d) rozmnožovací materiál chmele lze ze třetích zemí dovážet pouze, poskytuje-li stejné záruky jako rozmnožovací materiál vyprodukovaný v České republice; rozmnožovací materiál chmele lze dovážet ze třetích zemí pouze,
1. byl-li úředně uznán v zemi původu,
2. splňuje-li podmínky stanovené v § 3 odst. 1 písm. a), v § 3 odst. 3, v § 7 odst. 6 písm. u) a v § 18 odst. 1 písm. a) a c),
3. je-li označen podle § 19 odst. 1 a § 19 odst. 2 písm. a), § 19 odst. 15 písm. a) až c) a písm. f) a h),
4. je-li obal nebo svazek opatřen úřední pojistkou,
e) sazenice zeleniny se smí ze třetích zemí dovážet jen, pokud splňují požadavky stanovené v § 15 a zvláštním právním předpisu5).
(5) Ústav vydá povolení k dovozu ze třetích zemí rozmnožovacího materiálu podle odstavce 4 osobě, která
a) umožní odběr vzorků pro následnou kontrolu,
b) uhradí správní poplatek8) a
c) v žádosti o povolení uvede
1. u fyzických osob jméno a příjmení, popřípadě obchodní firmu, místo trvalého pobytu nebo pobytu4a), místo podnikání, liší-li se od místa trvalého pobytu nebo pobytu4a), identifikační číslo, včetně přiděleného čísla registrace podle § 16; u právnických osob obchodní firmu, nebo název, sídlo, popřípadě umístění organizační složky na území České republiky, a identifikační číslo dodavatele nebo osoby, která dovoz zajišťuje,
2. množství a kategorii rozmnožovacího materiálu,
3. vědecký název druhu a název odrůdy,
4. u fyzických osob jméno, příjmení, popřípadě obchodní firmu, identifikační číslo, bydliště, místo trvalého pobytu nebo sídlo osoby, která má v České republice právo s dovezeným rozmnožovacím materiálem po propuštění celním orgánem nakládat; u právnických osob obchodní firmu, identifikační číslo a sídlo,
5. jméno, příjmení, bydliště a místo trvalého pobytu nebo sídlo osoby, které je rozmnožovací materiál vyrobený z dovezeného rozmnožovacího materiálu smluvně určen; u právnických osob obchodní firmu, identifikační číslo a sídlo,
6. že rozmnožovací materiál, který bude v České republice rozmnožován nebo upraven, bude beze zbytku vyvezen, nedojde-li v roce, ve kterém byl vyroben, k registraci odrůdy.
(6) Dovozce rozmnožovacího materiálu ze třetích zemí, který navrhuje jeho propuštění do režimu volného oběhu9) nebo aktivního zušlechťovacího styku9a), je povinen
a) předložit celnímu úřadu písemné prohlášení potvrzující, že jsou splněny podmínky podle odstavců 1 až 3,
b) předložit celnímu úřadu povolení Ústavu podle odstavce 4,
c) jedná-li se o mimořádné případy podle § 40, předložit celnímu úřadu písemné prohlášení o splnění mimořádných podmínek.
(7) Při dovozu rozmnožovacího materiálu ze třetích zemí podle odstavce 6 celní úřad
a) nepropustí rozmnožovací materiál, pokud dovozce nepředloží písemné prohlášení podle odstavce 6 písm. a),
b) neprodleně informuje Ústav, pokud k zásilce není předloženo povolení Ústavu podle odstavce 6 písm. b), který rozhodne o způsobu dalšího nakládání s rozmnožovacím materiálem,
c) nepropustí rozmnožovací materiál, pokud dovozce nepředloží písemné prohlášení podle odstavce 6 písm. c),
d) informuje Ústav v případě důvodného podezření, že zásilka nesplňuje podmínky podle odstavců 1 až 3 nebo podle § 40, který rozhodne o způsobu dalšího nakládání s rozmnožovacím materiálem.
(8) Ze třetích zemí nesmějí být dováženy
a) směsi osiv pro zemědělskou výrobu,
b) rozmnožovací materiál odrůd, které obsahují geneticky modifikované organismy, s výjimkou případů povolených podle zvláštního právního předpisu1a).
(9) Dovozce rozmnožovacího materiálu ze třetích zemí je povinen oznámit Ústavu každý jednotlivý případ dovozu rozmnožovacího materiálu předstupňů, základního rozmnožovacího materiálu, certifikovaného rozmnožovacího materiálu, standardního osiva, konformního rozmnožovacího materiálu, obchodního osiva, standardního rozmnožovacího materiálu révy, okrasných druhů, rychlerostoucích dřevin a sazenic zeleniny nejpozději do 7 dnů od propuštění do režimu volného oběhu9).
(10) Dovozce rozmnožovacího materiálu ze třetích zemí je povinen oznámit Ústavu písemně nebo v elektronické podobě
a) botanický název druhu,
b) název odrůdy, popřípadě klonu; u štěpovaných sazenic se tento údaj uvede pro podnož i pro roub,
c) kategorii a generaci,
d) typ rozmnožovacího materiálu,
e) zemi původu a úřední kontrolní orgán,
f) zemi odeslání, je-li jiná než země původu,
g) množství,
h) označení dovozce,
i) datum dovozu,
j) číslo partie,
k) účel dovozu,
l) místo uložení rozmnožovacího materiálu nebo sazenic zeleniny.
(11) Dodavatel je povinen oznámit Ústavu rozmnožovací materiál, který pochází z jiného členského státu a bude uveden do oběhu na území České republiky způsobem uvedeným v odstavci 10, s výjimkou dodavatelů rozmnožovacího materiálu okrasných druhů a ovocných rodů a druhů.
(12) Ministerstvo stanoví vyhláškou podrobnosti oznamování dovozu ze třetích zemí a údaje při něm vyžadované.
§ 19
Označování a balení rozmnožovacího materiálu
(1) Rozmnožovací materiál uváděný do oběhu musí nést označení rodu a druhu, popřípadě klonu nebo formy k odlišení pěstitelských nebo užitkových vlastností.
(2) Název odrůdy
a) musí být uveden u všech druhů obsažených v druhovém seznamu nebo u druhů uvedených ve zvláštním právním předpisu2) v kategoriích šlechtitelský rozmnožovací materiál, rozmnožovací materiál předstupňů, základní rozmnožovací materiál, certifikovaný rozmnožovací materiál, standardní osivo a standardní rozmnožovací materiál révy,
b) musí být uveden u konformního rozmnožovacího materiálu podle § 10 odst. 8,
c) se neuvádí u obchodního osiva; označení odrůdy může být použito jen jako informace dodavatele rozmnožovacího materiálu, a to v případech, kdy je pro způsob pěstování taková informace potřebná,
d) se neuvádí u podnoží, které nenáleží žádné odrůdě; v tomto případě se místo odrůdy uvede označení rodu, druhu, popřípadě mezirodového nebo mezidruhového křížence,
e) u okrasných druhů se uvádí podle § 25.
(3) Rozmnožovací materiál, který je uznáván podle § 4 až 7 a § 24a nebo je povolen jako obchodní osivo nebo podléhá úřednímu dozoru jako standardní rozmnožovací materiál révy, musí být, s výjimkou rozmnožovacího materiálu ovocných rodů a druhů a chmele, uváděn do oběhu jen v obalech uzavřených úředně nebo pod dozorem Ústavu, zamezujících účinně jeho záměnu. Obalem se rozumí i materiál použitý k vytvoření svazku rostlin, velkoobjemové vaky a kontejnery z tuhého materiálu.
(4) Obaly rozmnožovacího materiálu, který je uznáván podle § 4 až 7 a § 24a nebo je povolen jako obchodní osivo nebo podléhá úřednímu dozoru jako standardní rozmnožovací materiál révy, musí dodavatel, s výjimkou rozmnožovacího materiálu ovocných rodů a druhů a chmele, pod dozorem Ústavu opatřit úřední pojistkou a úřední návěskou, které musí být při uvedení do oběhu s obalem trvale spojeny. Náklady na pořízení úředních pojistek a úředních návěsek hradí dodavatel. Toto ustanovení se vztahuje též na uzavírání a označování podle certifikačních schémat systému Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj.
(5) Obaly, které byly úředně nebo pod dozorem Ústavu uzavřeny, smí být znovu uzavřeny pouze úředně nebo pod dozorem Ústavu. Pokud dojde k opětovnému uzavření, musí být tato skutečnost vyznačena na úřední návěsce spolu s datem posledního uzavření a názvem úřadu, který takové uzavření provedl.
(6) Údaje na návěsce rozmnožovacího materiálu uváděného do oběhu a vyžadované tímto zákonem musí být dobře čitelné a nesmazatelné.
(7) Na návěsce rozmnožovacího materiálu uváděného do oběhu, s výjimkou révy, chmele, ovocných rodů a druhů, okrasných druhů, malých balení, standardního osiva, osiva s neukončenou certifikací sklizeného v jiném členském státě, musí být uvedeny tyto náležitosti:
a) označení druhu nebo druhů, jde-li o směs osiv včetně váhového procentuálního zastoupení ve směsi,
b) označení odrůdy (odrůd u směsi), nejde-li o obchodní osivo,
c) údaj o kategorii a generaci rozmnožovacího materiálu, nejde-li o směs osiv obsahující krmné plodiny,
d) číslo partie rozmnožovacího materiálu,
e) hmotnost nebo počet kusů rozmnožovacího materiálu v obalu; v případě, že byly použity granulované přípravky na ochranu rostlin, obalovací látky nebo jiné pevné přísady, uvede se typ a orientační poměr mezi hmotností čistého osiva a celkovou hmotností; u sadby brambor též velikostní třídění,
f) druh chemického ošetření a použitý přípravek,
g) označení dodavatele,
h) označení certifikačního úřadu a státu nebo jejich počáteční písmena,
i) označení země výroby,
j) označení „geneticky modifikovaný organismus“ u osiva pocházejícího z geneticky modifikovaného organismu,
k) označení „pravidla a normy ES“.
(8) Dojde-li k novému přezkoušení vlastností osiva nebo alespoň klíčivosti, mohou být na úřední návěsce nebo na jejím dodatku uvedena slova „znovu přezkoušeno (měsíc a rok)“.
(9) Rozmnožovací materiál, který je uznáván podle § 4 až 7, standardní osivo, obchodní osivo, standardní rozmnožovací materiál révy a směsi osiv musí být označovány návěskou předepsaného rozměru, barvy a obsahu.
(10) Osoba, která nakoupí rozmnožovací materiál révy, je povinna uchovávat návěsku po dobu 1 roku.
(11) Návěsky a případné pojistky obalů standardního osiva, konformního rozmnožovacího materiálu a rozmnožovacího materiálu okrasných druhů nesmějí být svým vzhledem zaměnitelné s úředními návěskami a úředními pojistkami.
(12) Osivo s neukončenou certifikací, které bylo sklizeno v jiném členském státě a které je uznáváno podle § 4 odst. 10, musí být kromě úřední návěsky provázeno také úředním dokladem, jehož náležitosti stanoví prováděcí právní předpis.
(13) Na úřední návěsce nebo na návěsce dodavatele a na obalu nebo uvnitř obalu rozmnožovacího materiálu musí být uvedeno každé chemické ošetření osiva, bylo-li použito.
(14) Na každé návěsce nebo dokladu podle tohoto zákona doprovázejících partii osiva nebo rozmnožovacího materiálu révy geneticky modifikované odrůdy musí být jasně vyznačeno, že se jedná o geneticky modifikovanou odrůdu.
(15) Ministerstvo stanoví vyhláškou
a) způsob označování obalů, jejich uzavírání a zabezpečení uzávěru,
b) opatření, která jsou považována za úřední pojistku podle odstavce 4,
c) náležitosti a požadavky, které musí splňovat návěska a úřední návěska pro jednotlivé druhy,
d) požadavky na návěsku a na uvádění povinných údajů stanovených Organizací pro ekonomickou spolupráci a rozvoj,
e) opatření pro označování a balení směsí osiv, včetně náležitostí návěsky,
f) podrobnosti pro balení a označování rozmnožovacího materiálu,
g) požadavky, které musí splňovat úřední návěska a úřední doklad osiva s neukončenou certifikací sklizeného v jiném členském státě a uznávaného podle § 4 odst. 10,
h) požadavky, které musí splňovat úřední návěska šlechtitelského rozmnožovacího materiálu a rozmnožovacího materiálu předstupňů,
i) požadavky, které musí splňovat návěska standardního osiva.
8b) Článek 15 odst. 2 písm. a) směrnice Rady 68/193/EHS o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh.
9) Čl. 79 až 83 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství.
9a) Čl. 114 až 129 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.“.
29. Za § 19 se vkládá nový § 19a, který včetně nadpisu zní:

„§ 19a
Malé balení
(1) Osivo se smí uvádět do oběhu v malém balení (dále jen „malé balení“), jsou-li splněny požadavky na nejvyšší povolenou hmotnost malého balení u jednotlivých druhů stanovené vyhláškou.
(2) Malé balení musí být při uvádění do oběhu opatřeno návěskou dodavatele nebo potiskem obalu, které obsahují zejména
a) označení druhu (latinsky, česky, popřípadě v obou jazycích) nebo druhů, jde-li o směs osiv včetně váhového procentuálního zastoupení ve směsi,
b) označení odrůdy, popřípadě odrůd u směsi osiv, nejde-li o obchodní osivo,
c) údaj o kategorii a generaci, nejde-li o obchodní osivo nebo směs osiv,
d) číslo partie,
e) označení dodavatele,
f) hmotnost nebo počet kusů osiva v obalu; v případě, že byly použity granulované přípravky na ochranu rostlin, obalovací látky nebo jiné pevné přísady, uvede se typ a orientační poměr mezi hmotností čistého osiva a celkovou hmotností,
g) údaje o dodatečné úpravě mořením, inkrustací, obalováním nebo jinou úpravou.
(3) Obal malého balení musí být zajištěn tak, aby jej nebylo možno otevřít bez zjevného poškození, údaje na něm musí být srozumitelné pro spotřebitele a smí být znovu uzavřen pouze pod úředním dozorem.
(4) Za malé balení je považováno rovněž balení vzniklé rozvažováním z větších obalů, provádí-li tuto činnost osoba, která splnila registrační nebo ohlašovací povinnost podle § 16, a jsou-li dodržena všechna ustanovení odstavců 1, 2 a 3.
(5) Směsi osiv nesmějí být při prodeji konečnému spotřebiteli rozvažovány.
(6) Ministerstvo stanoví vyhláškou
a) nejvyšší povolenou hmotnost malého balení u jednotlivých druhů,
b) způsob označování malého balení.“.
30. V § 20 odst. 2 se ve druhé větě tečka nahrazuje čárkou a doplňují se slova „popřípadě obdobné označení.“.
31. V § 22 odstavec 1 zní:

„(1) Ústav u rozmnožovacího materiálu a sazenic zeleniny uváděných do oběhu
a) provádí přezkoumání vlastností uznaného rozmnožovacího materiálu a sazenic zeleniny,
b) kontroluje dodržování tohoto zákona a prováděcích právních předpisů k němu osobami uvádějícími rozmnožovací materiál a sazenice zeleniny do oběhu,
c) koná správní řízení, zjistí-li, že byl porušen tento zákon nebo prováděcí právní předpis k němu.“.
32. V § 22 se za odstavec 1 vkládají nové odstavce 2 a 3, které znějí:

„(2) Ústav u certifikovaného rozmnožovacího materiálu zeleniny provádí následnou kontrolu pro ověření jeho odrůdové pravosti a odrůdové čistoty. Zjistí-li, že osivo nesplňuje požadavky na odrůdovou pravost a odrůdovou čistotu, zakáže jeho další uvádění do oběhu. Ústav tato opatření zruší, pokud zjistí, že osivo splňuje požadavky na odrůdovou pravost a odrůdovou čistotu.
(3) Vzorky rozmnožovacího materiálu a sazenic zeleniny při kontrole v oběhu odebírají pouze zaměstnanci Ústavu.“.
Dosavadní odstavce 2 až 6 se označují jako odstavce 4 až 8.
33. V § 22 odstavce 4 až 7 znějí:

„(4) Pověření zaměstnanci Ústavu jsou oprávněni
a) vstupovat na pozemky, na nichž se rozmnožovací materiál nebo sazenice zeleniny vyrábí, jakož i na pozemky dotčené, a do prostor, kde se rozmnožovací materiál nebo sazenice zeleniny upravují, skladují, označují, balí a prodávají, a rovněž do dopravních prostředků, kterými jsou přepravovány,
b) vyžadovat od kontrolovaných osob uvedených v odstavci 5 potřebné doklady, včetně skladové a účetní evidence; informace a nezbytnou věcnou, osobní a jinou součinnost potřebnou k výkonu jejich kontrolní činnosti, včetně poskytnutí kontrolních vzorků rozmnožovacího materiálu a sazenic zeleniny,
c) zakázat prodej a zaplombovat rozmnožovací materiál nebo sazenice zeleniny u dodavatele a u konečného prodejce, zjistí-li při kontrole na místě, že rozmnožovací materiál nebo sazenice zeleniny určené k prodeji nemají vlastnosti stanovené tímto zákonem, anebo, že nejsou označeny názvem druhu, názvem odrůdy nebo názvem dodavatele v případě, kdy to stanoví § 19,
d) kontrolovat v uzavřené pěstební oblasti dodržování povinností podle § 7 odst. 4.
(5) Kontrolovaná osoba
a) poskytne pověřeným zaměstnancům Ústavu
1. potřebné doklady, včetně skladové a účetní evidence, informace a nezbytnou součinnost k zajištění řádného výkonu jejich činnosti, včetně poskytnutí kontrolních vzorků rozmnožovacího materiálu a sazenic zeleniny,
2. umožní vstup na pozemky, na nichž rozmnožovací materiál nebo sazenice zeleniny vyrábí, upravují, skladují, označují a balí, jakož i na pozemky dotčené, a umožní prohlídku částí dopravních prostředků, kterými jsou rozmnožovací materiál nebo sazenice zeleniny přepravovány,
b) je oprávněna od Ústavu požadovat náhradu za odebrané kontrolní vzorky podle písmene a), pokud kontrolní činností nebylo zjištěno nedodržení povinností a vlastností stanovených tímto zákonem, popřípadě prováděcím právním předpisem.
(6) Nestanoví-li tento zákon jinak, postupuje Ústav při provádění kontrolní činnosti podle zvláštního právního předpisu10).
(7) Ústav zvláštním opatřením dodavateli
a) zakáže uvedení do oběhu rozmnožovacího materiálu nebo sazenic zeleniny, jejichž vlastnosti neodpovídají tomuto zákonu a vyhlášce, a to do doby zjednání nápravy, pokud je tato možná,
b) zakáže uvedení do oběhu rozmnožovacího materiálu, nesplňuje-li požadavky na označování názvem odrůdy [§ 19 odst. 2 písm. a)],
c) zakáže uvedení do oběhu rozmnožovacího materiálu označeného klamavými údaji (§ 20 odst. 1),
d) zakáže uvedení do oběhu standardního osiva, zjistí-li, že toto osivo nesplňuje požadavky na odrůdovou pravost nebo odrůdovou čistotu; Ústav uvedené opatření zruší, zjistí-li následně, že osivo požadavky na odrůdovou pravost nebo odrůdovou čistotu splňuje,
e) nařídí zničení vyrobeného, dovezeného nebo skladovaného rozmnožovacího materiálu nebo sazenic zeleniny, jejichž vlastnosti nesplňují požadavky tohoto zákona nebo jeho prováděcího předpisu, anebo jejichž uvedení do oběhu by mohlo ohrozit zdraví lidí, zvířat nebo životní prostředí; přitom určí způsob jejich likvidace,
f) nařídí ošetření, popřípadě odstranění rozmnožovacího materiálu ovocných rodů a druhů a okrasných druhů, který na základě provedené vizuální kontroly není prost škodlivých organizmů.“.
34. § 23 a 24 včetně nadpisů znějí:

„§ 23
Rozmnožovací materiál révy
(1) Rozmnožovací materiál révy se smí uvádět do oběhu, pokud byl uznán jako základní nebo certifikovaný rozmnožovací materiál, šlechtitelský rozmnožovací materiál, rozmnožovací materiál předstupně nebo pokud se jedná o standardní rozmnožovací materiál.
(2) Standardní rozmnožovací materiál révy lze uvádět do oběhu, pouze pokud se nejedná o rozmnožovací materiál určený k použití jako podnož a zároveň, pokud jde o
a) registrovanou odrůdu,
b) odrůdu, jejíž uvádění do oběhu bylo úředně povoleno,
c) odrůdu, která již není registrovaná, ale která byla registrována nejpozději do 31. 12. 1971 a existuje její úřední popis, nebo
d) odrůdu, která je zapsána ve společném katalogu odrůd révy nebo alespoň v jednom ze seznamů odrůd členských států.
(3) Odrůdy uvedené v odstavci 2 písm. a) až d) musí být udržovány udržovacím šlechtěním.
(4) Ministerstvo může povolit uvádět do oběhu rozmnožovací materiál révy určený pro pokusné a vědecké účely, pro šlechtění nebo k zachování genetické rozmanitosti.
(5) Je-li rozmnožovací materiál révy určen a dostatečně oddělen k vývozu do třetích zemí, nepodléhá ustanovením tohoto zákona.
(6) Rozmnožovací materiál révy vyráběný a uváděný do oběhu musí pocházet z identifikovatelné partie.
(7) Ministerstvo stanoví vyhláškou pro rozmnožovací materiál révy požadavky na množitelské porosty a požadavky na vlastnosti rozmnožovacího materiálu.
§ 24
Rozmnožovací materiál ovocných rodů a druhů
(1) Rozmnožovací materiál ovocných rodů a druhů může být uváděn do oběhu jako
a) uznaný podle § 3 odst. 1 písm. a), nebo
b) konformní podle § 10.
(2) Uznávat lze rozmnožovací materiál odrůd ovocných rodů a druhů, které jsou
a) registrované podle § 26 odst. 1,
b) právně chráněné podle zvláštního právního předpisu2).
(3) Ustanovení odstavců 1 a 2 se vztahují na ovocné rody a druhy uvedené v druhovém seznamu a na jejich křížence, dále na podnože a ostatní části rostlin jiných rodů nebo druhů a na jejich křížence, je-li nebo má-li na ně být naroubován materiál těchto rodů a druhů nebo jejich kříženců. Vegetativně a generativně množené podnože, které mají být použity k výrobě uznaných školkařských výpěstků ovocných rodů a druhů uvedených v druhovém seznamu, musí pocházet z uznaného rozmnožovacího materiálu.
(4) Je-li rozmnožovací materiál ovocných rodů a druhů určen a dostatečně oddělen k vývozu do třetích zemí, nepodléhá ustanovením tohoto zákona.
(5) Rozmnožovací materiál ovocných rodů a druhů vyráběný a uváděný do oběhu musí pocházet z identifikovatelné partie.
(6) Ústav zřídí kolekci odrůd za účelem ověření, zda rozmnožovací materiál splňuje požadavky podle tohoto zákona.
(7) Ministerstvo stanoví vyhláškou požadavky na vlastnosti množitelských porostů a požadavky na osivo a sadbu ovocných rodů a druhů.“.
35. Za § 24 se vkládá nový § 24a, který včetně nadpisu zní:

„§ 24a
Uznávání množitelských porostů a rozmnožovacího materiálu chmele, révy a ovocných rodů a druhů
(1) Žádost o uznání množitelských porostů a rozmnožovacího materiálu chmele, révy a ovocných rodů a druhů podává dodavatel Ústavu. Žádost kromě náležitostí uvedených v § 5 odst. 1 písm. a) až h) a j) a § 6 odst. 1 obsahuje
a) název rodu a druhu, popřípadě označení klonu,
b) zdravotní třídu, stanoví-li to prováděcí právní předpis,
c) úřední popis odrůdy, je-li odrůda rozmnožovaná dodavatelem podle § 4 odst. 4 písm. a) bodu 3,
d) název skupiny porostů, kterou stanoví prováděcí právní předpis.
(2) Při uznávání množitelských porostů a rozmnožovacího materiálu chmele, révy, ovocných rodů a druhů se postupuje obdobně podle ustanovení § 5 odst. 2 až 6 a § 6 odst. 2 až 6.
(3) Uznávací list o uznání množitelských porostů a rozmnožovacího materiálu chmele, révy a ovocných rodů a druhů obsahuje
a) u fyzických osob jméno a příjmení, popřípadě obchodní firmu4), místo trvalého pobytu nebo pobytu4a), místo podnikání, liší-li se od místa trvalého pobytu nebo pobytu4a), a identifikační číslo; u právnických osob obchodní firmu4) nebo název, sídlo, popřípadě umístění organizační složky na území České republiky a identifikační číslo,
b) přidělené číslo registrace podle § 16,
c) název rodu a druhu, název odrůdy, popřípadě označení klonu,
d) název skupiny porostů a její výměru,
e) výsledek přehlídky množitelského porostu,
f) kategorii, generaci a zdravotní třídu, stanoví-li to prováděcí právní předpis,
g) množství uznaného rozmnožovacího materiálu.
(4) Uznávací list vydaný pověřenou osobou obsahuje kromě náležitostí uvedených v odstavci 3 také údaj o oprávnění vydat tento uznávací list.
(5) Při uznávání osiva ovocných rodů a druhů se postupuje podle § 6, s tím, že žádost o uznání může obsahovat i zdravotní třídu.
(6) Ustanovení § 7 se použije obdobně pro množitelské porosty a rozmnožovací materiál chmele, révy a ovocných rodů a druhů; doba vedení a uchovávání záznamů podle § 7 odst. 1 činí 3 roky.
(7) Ministerstvo stanoví vyhláškou skupiny porostů u rozmnožovacího materiálu chmele, révy a ovocných rodů a druhů.“.
36. § 25 zní:

„§ 25
Rozmnožovací materiál okrasných druhů
(1) Rozmnožovací materiál okrasných druhů může být uváděn do oběhu pod názvem odrůdy, pouze jedná-li se o odrůdu
a) registrovanou,
b) chráněnou zvláštním právním předpisem2),
c) obecně známou, nebo
d) zapsanou v seznamu vedeném dodavatelem, u kterého je uložen i její popis, jehož náležitosti stanoví prováděcí právní předpis.
(2) Rozmnožovací materiál okrasných druhů uváděný do oběhu musí
a) být druhově pravý a čistý, a je-li označen názvem odrůdy, také odrůdově pravý a odrůdově čistý,
b) být alespoň při vizuální kontrole prostý škodlivých organismů a jejich projevů, nesmí mít zjevné příznaky napadení těmito organismy nebo vykazovat nedostatky, které snižují způsobilost jeho použití,
c) být prostý vad a poškození, které by mohly snížit jeho kvalitu,
d) vykazovat dostatečnou klíčivost, jde-li o osivo,
e) vykazovat dostatečnou životaschopnost a velikost odpovídající jeho použití jako rozmnožovacího materiálu,
f) u citrusů
1. pocházet z původního materiálu, u kterého bylo ověřeno, že nevykazuje žádné příznaky jakýchkoliv virů, virům podobných organizmů a chorob, a to i v posledním vegetačním období,
2. v případě roubování být naroubován na podnože, které nejsou citlivé na viroidy,
g) u cibulí květin pocházet přímo z materiálu, u kterého bylo v porostu prokázáno, že je prostý škodlivých organizmů, chorob a jejich projevů.
(3) Dodavatel odpovídá za jakost a vlastnosti rozmnožovacího materiálu okrasných druhů, přičemž je povinen písemně deklarovat skupinu rostlin, druh, případně odrůdu, označení dodavatele, počet nebo hmotnost podle druhu a charakteru rozmnožovacího materiálu a další vlastnosti stanovené prováděcím právním předpisem. Dodavatel opatří rozmnožovací materiál uváděný do oběhu návěskou, štítkem nebo jiným dokumentem. V případě prodeje rozmnožovacího materiálu konečnému spotřebiteli se mohou náležitosti označení omezit pouze na příslušnou informaci o zboží. Je-li rozmnožovací materiál uváděný do oběhu pouze s označením skupiny rostlin, dodavatel označí skupinu rostlin takovým způsobem, aby nemohlo dojít k záměně s označením ostatních odrůd. K označení používá dodavatel vlastní návěsky.
(4) Rozmnožovací materiál okrasných druhů uváděný do oběhu musí pocházet z identifikovatelné partie. Rozmnožovací materiál okrasných druhů pocházející z různých partií smí být uváděn do oběhu v jedné dodávce; dodavatel je v tomto případě povinen vést záznamy o složení a původu jednotlivých partií. Ustanovení věty první a druhé se nevztahují na rozmnožovací materiál okrasných druhů, který je uváděn do oběhu konečnému spotřebiteli.
(5) Dodavatel, který vyrábí rozmnožovací materiál okrasných druhů, je povinen
a) identifikovat a kontrolovat kritické body ve výrobním procesu, které ovlivňují kvalitu materiálu, a o výsledcích kontroly vést záznamy,
b) zajistit čistotu a pravost rozmnožovacího materiálu skupin rostlin, nebo druhů nebo odrůd podle odstavce 2,
c) zajistit, aby partie rozmnožovacího materiálu byly pěstovány odděleně a byly rozeznatelné,
d) vést záznamy o nákupu a prodeji rozmnožovacího materiálu a uchovávat je po dobu 1 roku,
e) odebírat vzorky, pokud je to nutné pro provedení laboratorního rozboru.
(6) Je-li rozmnožovací materiál okrasných druhů určen a dostatečně oddělen k vývozu do třetích zemí, nepodléhá ustanovením tohoto zákona.
(7) Ustanovení odstavců 1 až 6 se vztahují rovněž na rozmnožovací materiál rychlerostoucích dřevin pěstovaných na zemědělské půdě a intenzivní kultury jehličnanů pěstovaných na zemědělské půdě jako vánoční stromky (dále jen „vánoční stromky“), pokud doba jejich pěstování nepřekročí 10 let (dále jen „doba sklizně“); dojde-li k překročení stanovené doby sklizně, nařídí ministerstvo smýcení porostu rychlerostoucích dřevin nebo vánočních stromků anebo s přihlédnutím ke stanovisku ústředního orgánu státní správy lesů rozhodne o jejich jiném využití. Ministerstvo nařídí smýcení porostu rychlerostoucích dřevin nebo vánočních stromků po době sklizně, nejdéle však do 1 roku, popřípadě ve stanovené lhůtě a v souladu se závazným stanoviskem ústředního orgánu státní správy lesů umožní jejich užití jiným způsobem.
(8) Ministerstvo vyhláškou stanoví podrobnosti o uvádění do oběhu, pěstování, popřípadě i o vlastnostech rozmnožovacího materiálu okrasných druhů, rychlerostoucích dřevin a vánočních stromků a náležitosti popisu odrůdy podle odstavce 1 písm. d).“.
37. V § 26 odst. 3 písm. c) se slova „a léčivých a aromatických rostlin“ zrušují.
38. V § 26 odst. 3 písmeno e) zní:

„e) odrůdy neuvedené pod písmeny a) až d), jejichž osivo je určeno pro uvádění do oběhu v jiném členském státě, ve kterém byl požadavek užitné hodnoty splněn při registraci odrůdy; toto ustanovení se nevztahuje na odrůdy chmele a révy.“.
39. V § 26 odst. 4 se za slovo „odrůdy“ doplňují slova „známé v Evropských společenstvích. Za odrůdu známou v Evropských společenstvích se považuje odrůda, která je v den zahájení řízení o registraci odrůdy“.
40. V § 26 odst. 4 písm. a) se slova „která je“ zrušují.
41. V § 26 odst. 4 písm. b) se slova „u které byla“ a „podána žádost“ zrušují. Za slovo „státě“ se vkládají slova „v řízení“.
42. V § 26 odst. 4 písm. c) se slova „která je“ zrušují.
43. V § 27 odstavce 2 a 3 včetně poznámek pod čarou č. 11a a 11b znějí:

„(2) Případy, kdy název odrůdy není přípustný, upravuje přímo použitelný předpis Evropských společenství11a).
(3) Podrobnosti pro posouzení vhodnosti názvu odrůdy zemědělských a zeleninových druhů stanovuje přímo použitelný předpis Evropských společenství11b). Tato ustanovení se použijí obdobně i pro posouzení vhodnosti názvu odrůdy ostatních druhů rostlin.
11a) Čl. 63 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2100/94.
11b) Nařízení Komise (ES) č. 930/2000 ze dne 4. května 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke vhodnosti názvů odrůd druhů zemědělských rostlin a zeleniny, v platném znění.“.
44. V § 27 odst. 5 se slova „Ústředního kontrolního a zkušebního ústavu zemědělského (dále jen „Věstník Ústavu“)“ nahrazují slovem „Ústavu“.
45. V § 28 odst. 2 se slova „, léčivých a aromatických“ zrušují.
46. V § 28 odst. 3 písmena a) až c) znějí:

„a) je držitelem šlechtitelských práv k odrůdě podle zvláštního zákona2) nebo držitelem odrůdového práva podle přímo použitelného předpisu Evropských společenství4b), nebo
b) podala žádost o udělení ochranných práv k odrůdě podle zvláštního zákona2) nebo odrůdového práva podle přímo použitelného předpisu Evropských společenství4b) a o udělení ochranných práv k odrůdě ještě nebylo rozhodnuto, nebo
c) je udržovatelem odrůdy, která není chráněná podle zvláštního zákona2) nebo podle přímo použitelného předpisu Evropských společenství4b).“.
47. V § 30 odst. 3 se slova „které zveřejňuje ve Věstníku“ nahrazují slovy „jejichž výčet stanoví ministerstvo vyhláškou“.
48. V § 30 se doplňuje odstavec 9, který zní:

„(9) Zahrnuje-li zkoušení hybridní nebo syntetické odrůdy i zkoušení komponent, Ústav s výsledky zkoušení komponent a jejich popisy nakládá jako s důvěrnými, pokud o to při podání žádosti o registraci odrůdy žadatel požádá.“.
49. V § 31 odstavec 6 zní:

„(6) Odrůdová komise vydává stanovisko k
a) návrhu na zamítnutí žádosti o registraci odrůdy s ohledem na nesplnění předpokladů podle § 26 odst. 1 písm. d) na základě výsledků provedených zkoušek,
b) metodikám zkoušek užitné hodnoty.
Stanovisko sděluje Odrůdová komise Ústavu ve lhůtě do 30 dnů.“.
50. V § 33 odst. 2 se slovo „klonů“ nahrazuje slovy „odrůd révy“, slovo „jejich“ se zrušuje a za slovo „označení“ se doplňují slova „a udržovatele jejich klonů“.
51. V § 34 odst. 1 větě první se slovo „data“ nahrazuje slovem „roku“ a ve větě druhé se slovo „patnáctého“ nahrazuje slovem „dvacátého“.
52. V § 34 odst. 4 větě první se za slovo „povinen“ vkládají slova „uhradit správní poplatek za přijetí žádosti a“.
53. V § 34 odstavec 5 zní:

„(5) Jestliže odrůda stále ještě splňuje podmínky podle § 26 odst. 1 písm. a) až c) a f), Ústav prodlouží rozhodnutím registraci odrůdy o 10 let, v případě odrůdy révy, chmele, ovocných a okrasných dřevin o 20 let.“.
54. V § 34 se doplňuje odstavec 6, který zní:

„(6) Jestliže doba registrace uplynula, vyznačí Ústav uplynutí doby registrace ve Státní odrůdové knize. Jestliže odrůda náleží k druhu uvedenému v druhovém seznamu, smí být její rozmnožovací materiál uznáván a uváděn do oběhu ve lhůtě stanovené Ústavem, nejpozději však do 30. června třetího roku po datu uplynutí doby registrace.“.
55. V § 35 odst. 3 písm. a) se za slova „šlechtitelských práv“ doplňují slova „nebo držitele odrůdového práva podle přímo použitelného předpisu Evropských společenství4b),“.
56. V § 35 odst. 3 písm. b) větě první se za slovo „povinen“ vkládají slova „uhradit správní poplatek za přijetí žádosti a“.
57. V § 35 se na konci odstavce 5 doplňuje věta „V případě odrůdy révy jsou tyto záznamy povinni vést udržovatelé každého zapsaného klonu odrůdy.“.
58. V § 37 se odstavec 1 zrušuje.
Dosavadní odstavce 2 až 5 se označují jako odstavce 1 až 4.
59. V § 37 odst. 2, 3 a 4 se slovo „končí“ nahrazuje slovem „je“ a za slovo „odrůdy“ se vkládá slovo „zrušena“.
60. V § 38 odstavec 2 zní:

„(2) Ústav zveřejňuje informace o významných pěstebních a užitkových vlastnostech odrůdy registrované na základě splnění požadavku užitné hodnoty; tím nejsou dotčena ustanovení zvláštního zákona12).“.
61. V § 38 se za odstavec 3 vkládá nový odstavec 4, který zní:

„(4) Ústav může zřídit odborné komise, které vydávají doporučení k metodikám, výsledkům i publikaci výsledků zkoušek prováděných podle odstavce 3.“.
Dosavadní odstavce 4 až 6 se označují jako odstavce 5 až 7.
62. V § 38 odst. 7 se číslo „5“ nahrazuje číslem „6“.
63. V části první se za hlavu čtvrtou vkládá nová hlava pátá, která včetně nadpisu zní:

„HLAVA PÁTÁ
SPRÁVNÍ DELIKTY
§ 38a
Přestupky
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a) v uzavřené pěstební oblasti pro výrobu rozmnožovacího materiálu předstupňů a základní sadby brambor pěstuje brambory v rozporu s § 7 odst. 4,
b) jako osoba, která vyrábí směs osiva k uvádění do oběhu, nesplní povinnost podle § 12 odst. 3,
c) jako osoba, která nakoupila standardní rozmnožovací materiál révy, neuchová návěsku podle § 19 odst. 10, nebo
d) při uvádění do oběhu rostlinného materiálu poruší zákaz klamání podle § 20.
(2) Fyzická osoba se jako dodavatel dopustí přestupku tím, že
a) jako dodavatel, který požádal o uznání rozmnožovacího materiálu, nevede nebo neuchovává záznam podle § 7 odst. 1,
b) nevede evidenci podle § 8 odst. 1 písm. d), § 11 odst. 2, § 13 odst. 3 nebo § 14 odst. 5,
c) jako dodavatel, který vyrábí standardní osivo, nevede nebo neuchovává záznam podle § 9 odst. 2 písm. b),
d) jako dodavatel konformního rozmnožovacího materiálu nevede záznam podle § 10 odst. 3 písm. c),
e) jako dodavatel, který vyrábí sazenice zeleniny a uvádí je do oběhu, nevede nebo neuchovává záznam podle § 15 odst. 2 písm. e),
f) jako dodavatel, který vyrábí standardní osiva, neuchovává vzorky podle § 9 odst. 2 písm. a),
g) neoznámí rozmnožovací materiál, který pochází z jiného členského státu podle § 18 odst. 11,
h) jako dodavatel rozmnožovacího materiálu pro ekologické zemědělství neposkytne na žádost Ústavu informaci podle § 13 odst. 5, nebo
i) neoznačí nebo nezabalí rozmnožovací materiál nebo směsi osiv podle § 19,
j) nedodrží Ústavem nařízené zvláštní opatření podle § 22 odst. 7, nebo
k) uvede do oběhu rozmnožovací materiál směsi osiv nebo sazenice zeleniny, které nesplňují podmínky podle tohoto zákona,
l) nestáhne z oběhu rozmnožovací materiál odrůdy v případech, kdy je registrace zrušena podle § 37 odst. 2 nebo 3, nebo
m) nedodrží lhůtu pro uvádění rozmnožovacího materiálu do oběhu podle § 37 odst. 4,
n) jako dodavatel, který uvádí do oběhu, dováží ze třetích zemí nebo vyrábí rozmnožovací materiál révy, chmele, ovocných rodů a druhů nebo okrasných druhů pro jiného než konečného spotřebitele nebo vyrábí nebo dováží sazenice zeleniny, nesplní povinnost registrace podle § 16 odst. 1,
o) jako dodavatel nepodléhající registraci podle § 16 odst. 1 neoznámí zahájení činnosti podle § 16 odst. 6, nebo
p) nesplní požadavky pro malé balení uvedené v § 19a.
(3) Fyzická osoba se jako dovozce rozmnožovacího materiálu ze třetích zemí dopustí přestupku tím, že doveze ze třetí země rozmnožovací materiál v rozporu s § 18 odst. 4 nebo nesplní oznamovací povinnost podle § 18 odst. 9 nebo 10.
(4) Fyzická osoba se jako dodavatel nebo konečný prodejce dopustí přestupku tím, že poruší zákaz vydaný pověřeným zaměstnancem Ústavu podle § 22 odst. 4 písm. c).
(5) Za přestupek lze uložit pokutu do
a) 500 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. a) až c), odstavce 2 písm. a) až i) a n) až p) a odstavce 4,
b) 1 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. d), odstavce 2 písm. j) a k) a odstavce 3,
c) 5 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 2 písm. l) a m).
§ 38b
Správní delikty právnických a podnikajících fyzických osob
(1) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se dopustí správního deliktu tím, že
a) v uzavřené pěstební oblasti pro výrobu rozmnožovacího materiálu předstupňů a základní sadby brambor pěstuje brambory v rozporu s § 7 odst. 4,
b) jako osoba, která vyrábí směs osiva k uvádění do oběhu, nesplní povinnost podle § 12 odst. 3,
c) jako osoba, která nakoupila standardní rozmnožovací materiál révy, neuchová návěsku podle § 19 odst. 10, nebo
d) při uvádění do oběhu rostlinného materiálu poruší zákaz klamání podle § 20.
(2) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako dodavatel dopustí správního deliktu tím, že
a) jako dodavatel, který požádal o uznání rozmnožovacího materiálu, nevede nebo neuchovává záznam podle § 7 odst. 1,
b) nevede evidenci podle § 8 odst. 1 písm. d), § 11 odst. 2, § 13 odst. 3 nebo § 14 odst. 5,
c) jako dodavatel, který vyrábí standardní osivo, nevede nebo neuchovává záznam podle § 9 odst. 2 písm. b),
d) jako dodavatel konformního rozmnožovacího materiálu nevede záznam podle § 10 odst. 3 písm. c),
e) jako dodavatel, který vyrábí sazenice zeleniny a uvádí je do oběhu, nevede nebo neuchovává záznam podle § 15 odst. 2 písm. e),
f) jako dodavatel, který vyrábí standardní osiva, neuchovává vzorky podle § 9 odst. 2 písm. a),
g) neoznámí rozmnožovací materiál, který pochází z jiného členského státu podle § 18 odst. 11,
h) jako dodavatel rozmnožovacího materiálu pro ekologické zemědělství neposkytne na žádost Ústavu informaci podle § 13 odst. 5, nebo
i) neoznačí nebo nezabalí rozmnožovací materiál nebo směsi osiv podle § 19,
j) nedodrží Ústavem nařízené zvláštní opatření podle § 22 odst. 7,
k) uvede do oběhu rozmnožovací materiál směsi osiv nebo sazenice zeleniny, které nesplňují podmínky podle tohoto zákona,
l) nestáhne z oběhu rozmnožovací materiál odrůdy v případech, kdy je registrace zrušena podle § 37 odst. 2 nebo 3, nebo
m) nedodrží lhůtu pro uvádění rozmnožovacího materiálu do oběhu podle § 37 odst. 4,
n) jako dodavatel, který uvádí do oběhu, dováží ze třetích zemí nebo vyrábí rozmnožovací materiál révy, chmele, ovocných rodů a druhů nebo okrasných druhů pro jiného než konečného spotřebitele nebo vyrábí nebo dováží sazenice zeleniny, nesplní povinnost registrace podle § 16 odst. 1,
o) jako dodavatel nepodléhající registraci podle § 16 odst. 1 neoznámí zahájení činnosti podle § 16 odst. 6, nebo
p) nesplní požadavky pro malé balení uvedené v § 19a.
(3) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako dovozce rozmnožovacího materiálu ze třetích zemí dopustí správního deliktu tím, že doveze ze třetí země rozmnožovací materiál v rozporu s § 18 odst. 4 nebo nesplní oznamovací povinnost podle § 18 odst. 9 nebo 10.
(4) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako dodavatel nebo konečný prodejce dopustí správního deliktu tím, že poruší zákaz vydaný pověřeným zaměstnancem Ústavu podle § 22 odst. 4 písm. c).
(5) Za správní delikt se uloží pokuta do
a) 500 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. a) až c), odstavce 2 písm. a) až i) a n) až p) a odstavce 4,
b) 1 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 1 písm. d), odstavce 2 písm. j) a k) a odstavce 3,
c) 5 000 000 Kč, jde-li o správní delikt podle odstavce 2 písm. l) a m).
§ 38c
Společná ustanovení ke správním deliktům
(1) Právnická osoba za správní delikt neodpovídá, jestliže prokáže, že vynaložila veškeré úsilí, které bylo možno požadovat, aby porušení právní povinnosti zabránila.
(2) Při určení výměry pokuty právnické osobě se přihlédne k závažnosti správního deliktu, zejména ke způsobu jeho spáchání a jeho následkům a k okolnostem, za nichž byl spáchán.
(3) Odpovědnost právnické osoby za správní delikt zaniká, jestliže správní orgán o něm nezahájil řízení do 1 roku ode dne, kdy se o něm dozvěděl, nejpozději však do 3 let ode dne, kdy byl spáchán.
(4) Správní delikty podle tohoto zákona v prvním stupni projednává Ústav.
(5) Na odpovědnost za jednání, k němuž došlo při podnikání fyzické osoby12a) nebo v přímé souvislosti s ním, se vztahují ustanovení zákona o odpovědnosti a postihu právnické osoby.
(6) Pokuty vybírá Ústav a vymáhá celní úřad. Příjem z pokut je příjmem státního rozpočtu.“.
Dosavadní hlava pátá se označuje jako hlava šestá.
64. V § 39 se písmeno d) zrušuje.
Dosavadní písmena e) až n) se označují jako písmena d) až m).
65. V § 39 písm. d) se slovo „konformní“ nahrazuje slovem „standardní“.
66. V § 39 písm. m) se slova „a okrasných druhů“ nahrazují slovy „rodů a druhů a rychle rostoucích dřevin.“.
67. V § 39 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňují se odstavce 2 a 3, které znějí:

„(2) Ústav v souladu s předpisy Evropských společenství sděluje Komisi Evropských společenství (dále jen „Komise“) a příslušným úřadům jiných členských států údaje získané při provádění tohoto zákona, zejména
a) informace o zákazu uvádění rozmnožovacího materiálu do oběhu,
b) u révy informace o podaných žádostech o povolení odrůdy a o zpětvzetí takových žádostí, včetně zápisů do katalogu odrůd a jejich změn.
(3) Ústav umožní volný přístup k elektronické databázi odrůd7a), jím vedené a aktualizované, podle § 13 odst. 4.“.
68. § 40 včetně nadpisu zní:

„§ 40
Oprávnění ministerstva v mimořádných případech
(1) Ministerstvo může, je-li vážně ohroženo zásobení trhu osivem kategorie základní rozmnožovací materiál nebo certifikovaný rozmnožovací materiál nebo standardní osivo některého druhu uvedeného v druhovém seznamu nebo obchodní osivo krmných plodin nebo sazenicemi zeleniny, požádat Komisi o povolení uvádět do oběhu osivo nebo sazenice zeleniny, u nichž jsou stanoveny méně přísné požadavky na vlastnosti, nebo osivo vymezené odrůdy, která není na seznamu odrůd zapsaných ve Státní odrůdové knize ani uvedena ve společném katalogu odrůd.
(2) Ministerstvo může, je-li vážně ohroženo zásobení trhu rozmnožovacím materiálem révy, ovocných rodů a druhů nebo okrasných druhů v rámci Evropských společenství, požádat Komisi o povolení uvádět do oběhu materiál, který splňuje méně přísné požadavky.
(3) Ministerstvo může v postupu podle příslušných předpisů Evropských společenství zakázat uvádění do oběhu rozmnožovacího materiálu odrůdy zapsané ve společném katalogu odrůd, pokud se prokáže, že by její pěstování mohlo ohrozit zdraví lidí, zvířat nebo rostlin anebo životní prostředí.“.
69. § 41 se zrušuje.
70. V § 42 odstavec 1 včetně poznámky pod čarou č. 14 zní:

„(1) Není-li v tomto zákoně stanoveno jinak, na rozhodování správních orgánů podle tohoto zákona se vztahuje správní řád14).
14) Zákon č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění zákona č. 413/2005 Sb.“.
71. V § 42 odstavec 3 zní:

„(3) Odvolání proti rozhodnutí Ústavu vydanému podle § 22 odst. 7 a § 37 odst. 2 nemá odkladný účinek.“.
72. V § 42 se odstavec 4 zrušuje.
73. V příloze č. 1 bodu 1 se za slova „Zemědělské druhy“ doplňují slova „(mimo použití pro okrasné účely)“.
74. V příloze č. 1 bodu 1.1 se v levém sloupci pod slova „Hordeum vulgare L.“ vkládají slova „Phalaris canariensis L.“ a v pravém sloupci se pod slovo „ječmen“ vkládají slova „Lesknice kanárská“.
75. V příloze č. 1 bodu 1.2.1 se v levém sloupci pod slova „x Festulolium“ vkládají slova „hybridy z křížení druhu z rodu Festuca s druhem z rodu „Lolium“ a v pravém sloupci se pod slovo „Festulolium“ vkládají slova „hybridy z křížení druhu z rodu kostřava s druhem z rodu jílek“.
76. V příloze č. 1 bodu 1.2.2 se v levém sloupci pod slova „Trifolium resupitanum L.“ vkládají slova „Trigonella foenum-graecum L.“ a v pravém sloupci se pod slova „Jetel perský (zvrácený)“ vkládají slova „Pískavice řecké seno“.
77. V příloze č. 1 bod 5 zní:

„5. Ovocné rody a druhy (mimo použití pro okrasné účely)Castanea sativa Mill.Kaštanovník jedlýCitrus L.CitrusCorylus avellana L.LískaCydonia oblonga Mill.KdouloňFicus carica L.SmokvoňFortunella SwingleKumkvatFragaria L.JahodníkJuglans regia L.Ořešák vlašskýMalus Mill.JabloňOlea europaea L.OlivovníkPistacia vera L.PistáciovníkPoncirus Raf.CitronečníkPrunus amygdalus BatschMandloňPrunus armeniaca L.MeruňkaPrimus avium (L.) L.TřešeňPrunus cerasus L.VišeňPrunus domestica L.SlivoňPrunus persica (L.) BatschBroskvoňPrunus salicina LindleySlivoň japonskáPyrus L.HrušeňRibes L.Rybíz, angreštRubus L.Maliník, ostružiníkVaccinium L.Borůvka“.
78. V příloze č. 2 se v nadpisu slovo „pěstitelských“ nahrazuje slovem „pěstebních“ a v okrese Pelhřimov se za slovo „Hojanovice“ vkládá slovo „Hojovice“.
Čl. II
Přechodná ustanovení
1. Dodavatelé uvádějící rozmnožovací materiál okrasných druhů do oběhu konečnému spotřebiteli musí oznámit Ústavu zahájení činnosti podle § 16 odst. 6 zákona č. 219/2003 Sb., o uvádění do oběhu osiva a sadby pěstovaných rostlin a o změně některých zákonů (zákon o oběhu osiva a sadby), ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona nejpozději do 6 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona.
2. Povolení obchodního rozmnožovacího materiálu udělené Ministerstvem zemědělství podle dosavadních právních předpisů se považuje za povolení rozmnožovacího materiálu jako obchodního osiva udělené Ústředním kontrolním a zkušebním ústavem zemědělským podle § 11 zákona č. 219/2003 Sb., o uvádění do oběhu osiva a sadby pěstovaných rostlin a o změně některých zákonů (zákon o oběhu osiva a sadby), ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona.
3. Řízení pravomocně neukončená do dne nabytí účinnosti tohoto zákona se ukončí podle dosavadních právních předpisů.
Čl. III
Zrušovací ustanovení
Zrušuje se vyhláška č. 8/2004 Sb., kterou se stanoví podrobnosti pro posouzení vhodnosti názvů odrůd pěstovaných rostlin.
Čl. IV
Zmocnění k vyhlášení úplného znění zákona
Předseda vlády se zmocňuje, aby ve Sbírce zákonů vyhlásil úplné znění zákona č. 219/2003 Sb., o uvádění do oběhu osiva a sadby pěstovaných rostlin a o změně některých zákonů (zákon o oběhu osiva a sadby), jak vyplývá z pozdějších zákonů.
ČÁST ČTVRTÁ
Změna zákona o podmínkách převodu zemědělských a lesních pozemků z vlastnictví státu na jiné osoby
Čl. VIII
Zákon č. 95/1999 Sb., o podmínkách převodu zemědělských a lesních pozemků z vlastnictví státu na jiné osoby a změně zákona č. 569/1991 Sb., o Pozemkovém fondu České republiky, ve znění pozdějších předpisů, a zákona č. 357/1992 Sb., o dani dědické, dani darovací a dani z převodu nemovitostí, ve znění pozdějších předpisů, ve znění zákona č. 253/2001 Sb., zákona č. 253/2003 Sb., zákona č. 354/2004 Sb., zákona č. 94/2005 Sb., zákona č. 179/2005 Sb. a zákona č. 342/2005 Sb., se mění takto:
1. V § 4 odst. 2 se slova „v § 5 odst. 5“ nahrazují slovy „v § 5 odst. 6“.
2. V § 9 odst. 2 větě první se slova „§ 5 odst. 4“ nahrazují slovy „§ 5 odst. 5“.
3. V § 9 odst. 3 větě třetí se slova „v § 5 odst. 1, 4 a 5“ nahrazují slovy „v § 5 odst. 1, 5 a 6“.
4. V § 10 odst. 2 větě třetí se slova „§ 5 odst. 1 a 5“ nahrazují slovy „§ 5 odst. 1 a 6“.
5. V § 11 odst. 2 se slova „§ 5 odst. 4“ nahrazují slovy „§ 5 odst. 5“.
6. V § 12 odst. 2 větě první se slova „§ 5 odst. 1 a 5“ nahrazují slovy „§ 5 odst. 1 a 6“.
7. V § 19 odst. 3 se slova „§ 5 odst. 4“ nahrazují slovy „§ 5 odst. 5“.
ČÁST PÁTÁ
Změna zákona, kterým se upravují některé otázky související se zákonem č. 229/1991 Sb., o úpravě vlastnických vztahů k půdě a jinému zemědělskému majetku, ve znění zákona č. 93/1992 Sb.
Čl. IX
V § 10 odst. 1 zákona č. 243/1992 Sb., kterým se upravují některé otázky související se zákonem č. 229/1991 Sb., o úpravě vlastnických vztahů k půdě a jinému zemědělskému majetku, ve znění zákona č. 93/1992 Sb., ve znění zákona č. 441/1992 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 29/1996 Sb., zákona č. 30/1996 Sb., zákona č. 212/2000 Sb. a zákona č. 320/2002 Sb., se písmeno i) zrušuje.
Dosavadní písmeno j) se označuje jako písmeno i).
ČÁST ŠESTÁ
Čl. X
Účinnost
Tento zákon nabývá účinnosti dnem jeho vyhlášení.

Zaorálek v. r.
Klaus v. r.
Paroubek v. r.