wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
188/1931 Sb.
Vládní vyhláška, kterou se uvádí v prozatímní platnost dodatková dohoda k obchodní úmluvě mezi republikou Československou a Nizozemím ze dne 20. ledna 1923, sjednaná dne 1. prosince 1931.

188.
Vládní vyhláška
ze dne 5. prosince 1931,
kterou se uvádí v prozatímní platnost dodatková dohoda k obchodní úmluvě mezi republikou Československou a Nizozemím ze dne 20. ledna 1923, sjednaná dne 1. prosince 1931.

Se souhlasem presidenta republiky uvádí se podle čl. VII zákona ze dne 22. června 1926, č. 109 Sb. z. a n., v prozatímní platnost s účinností od 11. prosince 1931 připojená dodatková dohoda k obchodní úmluvě mezi republikou Československou a Nizozemím ze dne 20. ledna 1923, sjednaná dne 1. prosince 1931.

Udržal v. r.


(Překlad.)
Č. 146.882/31.
V Praze dne 1. prosince 1931.
Pane ministře,
mám čest potvrditi Vaší Excellenci, že československá vláda, prodchnuta živým přáním prohloubiti vzájemné hospodářské vztahy mezi oběma našimi státy, jest ochotna dle Vašeho přání považovati sýry zvané „Edam“ a „Gouda“, které pocházejí a přicházejí z Nizozemí, za stolní sýry jemné, uvedené v čísle 119 ex a) československého celního sazebníku, a vyclívati je sazbou 294˙— československých korun za 100 kg.
Tato dohoda bude schválena oběma vládami podle příslušných ustanovení jejich vnitřního zákonodárství a vstoupí v platnost ode dne výměny notifikací o jejím schválení.
Tato dohoda může býti zrušena po předcházející šestiměsíční výpovědi.
Račte přijmouti, pane ministře, výraz mé hluboké úcty.
Za ministra zahraničních věcí:
Dr. KROFTA v. r.
Jeho Excellenci
panu Dru Hendrikovi Mullerovi van Werendycke,
mimořádnému vyslanci a zplnomocněnému ministru Nizozemska
v Praze.

(Překlad.)
Vyslanectví Nizozemska.
Č. 817.
V Praze dne 1. prosince 1931.
Pane ministře,
potvrzuje příjem Vašeho dopisu z dnešního dne mám čest Vám sděliti, že jsem vzal na vědomí jménem vlády Jejího Veličenstva královny Nizozemí, že vláda československá, prodchnuta živým přáním prohloubiti vzájemné hospodářské vztahy mezi oběma našimi státy, jest ochotna považovati sýry zvané „Edam“ a „Gouda“, které pocházejí a přicházejí z Nizozemí, za stolní sýry jemné, uvedené v čísle 119 ex a) československého celního sazebníku, a vyclívati je sazbou 294˙— československých korun za 100 kg.
Tato dohoda bude schválena oběma vládami podle příslušných ustanovení jejich vnitřního zákonodárství a vstoupí v platnost ode dne výměny notifikací o schválení.
Tato dohoda může býti zrušena po předcházející šestiměsíční výpovědi.
Račte přijmouti, pane ministře, výraz mé velmi hluboké úcty.
HENDRIK MULLER VAN WERENDYCKE v. r.
Jeho Excellenci
panu Dru Edvardu Benešovi,
ministru zahraničních věcí
v Praze.
190/1931 Sb.
Vyhláška o dalších ratifikacích a přístupech k Úmluvě a statutu o svobodě transitu, sjednané v Barceloně dne 20. dubna 1921.

190.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 30. listopadu 1931
o dalších ratifikacích a přístupech k Úmluvě a statutu o svobodě transitu, sjednané v Barceloně dne 20. dubna 1921.
Dle čl. 4. Úmluvy byly odevzdány generálnímu tajemníku Společnosti Národů další ratifikační listiny těchto států:

Rakouska (15. IX. 1923), Řecka (18. II. 1924), Japonska (20. II. 1924), Nizozemska (s Nizozem. Indií, Surinam a Curaçao) (17. IV. 1924), Francie (19. IX. 1924), Polska (8. X. 1924), Švýcarska (18. VII. 1924), Švédska (19. I. 1925), Estonska (6. VI. 1925), Belgie (16. V. 1927), Chile (19. III. 1928), Španělska (17. XII. 1929), Lucemburska (19. III. 1930), Jugoslavie (7. V. 1930) a Persie (29. I. 1931).
Přistoupily: Státy Malajské federální (Perak, Selangor, Negri Sembilan a Pahang) (datum deposice 22. VIII. 1923), Státy Malajské nefederální (Brunei, Johore, Kedah, Perlis, Kelantan a Trengganu) (datum deposice 22. VIII. 1923), Palestina (datum deposice 28. I. 1924), Německo (datum deposice 9. IV. 1924), Svobodné město Gdansko (datum depos. 3. IV. 1925), Maďarsko (datum depos. 18. V. 1928), Syrie a Libanon (datum depos. 7. II. 1929) a Irak (datum deposice 1. III. 1930).
Vyhláškou touto doplňuje se vyhlašovací doložka Úmluvy a statutu o svobodě transitu (č. 22 Sb. z. a n. z r. 1924) potud, že Úmluvou a statutem jsou vázány tyto státy: Albanie, Belgie, Bulharsko, Československo, Chile, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Svob. město Gdansko, Indie, Irak, Italie, Japonsko, Jugoslavie, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Německo, Nizozemsko (s Nizozem. Indií, Surinam a Curaçao), Norsko, Palestina, Persie, Polsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Siam, Státy Malajské federální, Státy Malajské nefederální, Syrie a Libanon, Španělsko, Švédsko, Švýcarsko, Velká Britanie (s N. Foundlandem) a Nový Zéland.

Dr. Beneš v. r.
19/1932 Sb.
Vyhláška o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad, povolených v roce 1931.

19.
Vyhláška ministra vnitra
ze dne 25. ledna 1932
o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad, povolených v roce 1931.
Podle § 5 zákona ze dne 14. dubna 1920, č. 266 Sb. z. a n., o názvech měst, obcí, osad a ulic, jakož i označování obcí místními tabulkami a číslování domů, vyhlašuji, že v roce 1931 byly povoleny tyto změny úředních názvů míst:

V zemi České:
1. Název obce a osady Cerekvice v politickém okresu litomyšlském byl změněn na Cerekvice nad Loučnou.
2. Název obce Halmgrünu v politickém okresu karlovarském byl změněn na Sadov, německy Sodau.
3. Název osady Chrástu náležející k místní obci Krhanicím v politickém okresu jílovském byl změněn na Chrást nad Sázavou.
4. Název obce a osady Kozolup v politickém okresu plánském byl změněn na Horní Kozolupy, německy Ober-Kozolup.
5. Pro osadu vzniklou sloučením osad Kročehlav a Štěpánova, tvořících místní obec Kročehlavy v politickém okresu kladenském, ustanoven byl název Kročehlavy, kterýžto název jest i nadále názvem místní obce.
6. Pro osadu vzniklou sloučením osad Horní Lhoty a Anniny Vsi, náležejících k místní obci Horní Lhotě v politickém okresu Ledeč nad Sázavou, ustanoven byl název Horní Lhota.
7. Název osady Louky náležející k místní obci Fláje v politickém okresu duchcovském byl změněn na Dlouhá Louka. Německý název Langewiese zůstal nezměněn.
8. Název obce a osady Novin v politickém okresu českolipském byl změněn na Noviny pod Ralskem, německy Neulandam Rollberge.
9. Pro osadu vzniklou sloučením osad Ostrova a Svobodky, náležejících k místní obci Kožlí v politickém okresu blatenském, ustanoven byl název Svobodka. Bývalé osadě Ostrovu ponechán jako místní části nově utvořené osady Svobodky název Ostrov.
10. Název obce Rájova v politickém okresu stříbrském byl změněn na Dolany, německy Dollana.
11. Název obce a osady Rtyně v politickém okresu trutnovském byl změněn na Rtyně v Podkrkonoší.
12. Název obce a osady Střechova v politickém okresu benešovském byl změněn na Střechov nad Sázavou.
V zemi Moravskoslezské:
1. Název obce a osady Bernartic v politickém okresu Nový Jičín byl změněn na Bernartice nad Odrou.
2. Název obce a osady Enkenfurtu v politickém okresu Velké Meziříčí byl změněn na Bezděkov.
3. Název obce a osady Myslíchovic v politickém okresu litovelském byl změněn na Myslechovice.
V zemi Slovenské:
1. Název obce Dvorník v politickém okresu Prievidza byl změněn na Dvorníky nad Nitricou.
2. Název obce Tesár v politickém okresu Zlaté Moravce byl změněn na Tesáry nad Žitavou.

Dr. Slávik v. r.
28/1932 Sb.
Vyhláška, kterou se blíže vymezuje rozsah některých území, na která byla podle vyhlášky ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti z 10. května 1927, č. 60 Sb. z. a n., rozšířena působnost úmluvy mezi republikou Československou a Spojeným královstvím Velké Británie a Irska z 11. listopadu 1924 o právní pomoci ve věcech občanských.

28.
Vyhláška ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti
ze dne 26. ledna 1932,
kterou se blíže vymezuje rozsah některých území, na která byla podle vyhlášky ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti z 10. května 1927, č. 60 Sb. z. a n., rozšířena působnost úmluvy mezi republikou Československou a Spojeným královstvím Velké Britanie a Irska z 11. listopadu 1924 o právní pomoci ve věcech občanských.
Britská vláda vysvětlila notou britského vyslanectví v Praze z 30. prosince 1931, č. 130, územní rozsah některých britských osad, protektorátů a mandátních území, na něž byla podle vyhlášky ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti z 10. května 1927, č. 60 Sb. z. a n., rozšířena působnost úmluvy mezi republikou Československou a Spojeným královstvím Velké Britanie a Irska z 11. listopadu 1924 o právní pomoci ve věcech občanských. Jsou to:

1. Ostrovy Falklandské: vlastní ostrovy Falklandské a území jim přičleněné.
2. Gambia: osada i území pod protektorátem.
3. Zlaté Pobřeží: osada, území Ašanti, Severní území a Togoland pod britským mandátem.
4. Kenya: osada a území pod protektorátem.
5. Nigeria: osada, území pod protektorátem a Kamerun pod britským mandátem.
6. Svatá Helena: ostrovy Sv. Heleny a Ascension.
7. Sierra Leone: osada a území pod protektorátem.
8. Trinidad: Trinidad i Tobago.
Úřadem příslušným přijímati dožádání o právní pomoc a o doručení spisů v Togolandu pod britským mandátem jest hlavní registrator (The Chief Registrar) v Accra, Gold Coast (Zlaté pobřeží).

Dr. Meissner v. r.
Dr. Beneš v. r.
47/1932 Sb.
Vyhláška o mezinárodní působnosti dodatkové úmluvy k obchodní dohodě mezi republikou Československou a republikou Rakouskou ze dne 4. května 1921, podepsané ve Vídni dne 22. července 1931.

47.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 5. dubna 1932
o mezinárodní působnosti dodatkové úmluvy k obchodní dohodě mezi republikou Československou a republikou Rakouskou ze dne 4. května 1921, podepsané ve Vídni dne 22. července 1931.

Dodatková úmluva k obchodní dohodě mezi republikou Československou a republikou Rakouskou ze dne 4. května 1921, sjednaná ve Vídni dne 22. července 1931 a uvedená v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze dne 27. července 1931, č. 126 Sb. z. a n., byla po schválení Národním shromážděním ratifikována presidentem republiky dne 23. března 1932 a po výměně ratifikačních listin nabude podle čl. VI mezinárodní působnosti dne 16. dubna 1932.

Dr. Beneš v. r.
50/1932 Sb.
Vyhláška o dalších ratifikacích Úmluvy o cejchování vnitrozemských lodí, sjednané v Paříži dne 27. listopadu 1925.

50.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 18. dubna 1932
o dalších ratifikacích Úmluvy o cejchování vnitrozemských lodí, sjednané v Paříži dne 27. listopadu 1925.
U generálního tajemníka Společnosti národů v Ženevě byly složeny tyto další ratifikace Úmluvy o cejchování vnitrozemských lodí:

Jihoslavie dne 7. V. 1930, Polska dne 16. VI. 1930, Řecka dne 6. II. 1931.
Svobodné město Gdansko složilo svůj přístupní instrument dne 23. VII. 1930.
Podle ustanovení čl. 12 úmluvy nabyla tato působnosti devadesátý den po tomto uložení.
Vyhláškou touto doplňuje se publikace úmluvy č. 14/1929 Sb. z. a n. potud, že úmluvou jsou nyní vázány mimo Československo tyto státy: Německo, Rakousko, Belgie, Bulharsko, říše Britská, Španělsko, Francie, Maďarsko, Nizozemsko, Rumunsko, Švýcary, Jihoslavie, Polsko, Řecko a svobodné město Gdansko.

Dr. Beneš v. r.
91/1932 Sb.
Vyhláška o uspokojení československých a rakouských poručenců a opatrovanců ze zvláštní podstaty zřízené podle čl. 44 úmluvy mezi Československou republikou a republikou Rakouskou ze dne 18. června 1924 o úpravě závazků v rakousko-uherských korunách (č. 60/1926 Sb. z. a n.).

91.
Vyhláška ministrů spravedlnosti a financí
ze dne 18. června 1932
o uspokojení československých a rakouských poručenců a opatrovanců ze zvláštní podstaty zřízené podle čl. 44 úmluvy mezi Československou republikou a republikou Rakouskou ze dne 18. června 1924 o úpravě závazků v rakousko-uherských korunách (č. 60/1926 Sb. z. a n.).

(1) Ze zvláštní podstaty zřízené podle čl. 44 úmluvy mezi Československou republikou a republikou Rakouskou obdrží českoslovenští i rakouští poručenci a opatrovanci stejný díl, t. j. 85 haléřů československých za jednu starou korunu rakousko-uherskou zjištěného kapitálu podle stavu z 1. července 1924.
(2) Platy, které dodatečně dojdou, rozdělí Československý zúčtovací ústav stejným dílem na československé i rakouské poručence a opatrovance podle jmenovité hodnoty jejich pohledávek.

Dr. Meissner v. r.
Dr. Trapl v. r.
92/1932 Sb.
Vyhláška o vyšetření podílu československého věřitele podle § 1 vládního nařízení ze dne 24. září 1926, č. 181 Sb. z. a n., kterým se provádí úmluva mezi Československou republikou a republikou Rakouskou ze dne 18. června 1924 o úpravě závazků v rakousko-uherských korunách (č. 60/1926 Sb. z. a n.).

92.
Vyhláška ministra financí v dohodě s ministrem spravedlnosti
ze dne 18. června 1932
o vyšetření podílu československého věřitele podle § 1 vládního nařízení ze dne 24. září 1926, č. 181 Sb. z. a n., kterým se provádí úmluva mezi Československou republikou a republikou Rakouskou ze dne 18. června 1924 o úpravě závazků v rakousko-uherských korunách (č. 60/1926 Sb. z. a n.).

(1) Podle rozvahy čistého jmění, kterou k 31. prosinci 1931 sestavil Československý zúčtovací ústav v Praze, stanoví se podíl československých věřitelů 15 haléři československými za jednu starou korunu rakousko-uherskou zjištěného kapitálu; úroků při tom dbáno nebylo, poněvadž by při stejné době a stejné sazbě úrokové na číselném výsledku nemohly nic měniti.
(2) Platy, které dodatečně dojdou, budou plynouti do reservního fondu pro neznámé věřitele, který spravuje Československý zúčtovací ústav v Praze. Konečné rozhodnutí o tomto fondu stane se později.

Dr. Trapl v. r.
110/1932 Sb.
Vládní vyhláška, kterou se uvádí v prozatímní platnost II. dodatkový protokol k obchodní smlouvě mezi republikou Československou a Švýcarskem ze dne 16. února 1927, sjednaný dne 27. června 1932.

110.
Vládní vyhláška
ze dne 8. července 1932,
kterou se uvádí v prozatímní platnost II. dodatkový protokol k obchodní smlouvě mezi republikou Československou a Švýcarskem ze dne 16. února 1927, sjednaný dne 27. června 1932.

Se souhlasem presidenta republiky uvádí se podle článku VII. zákona ze dne 22. června 1926, č. 109 Sb. z. a n., v prozatímní platnost s účinností od 12. července 1932 II. dodatkový protokol k obchodní smlouvě mezi republikou Československou a Švýcarskem ze dne 16. února 1927, sjednaný dne 27. června 1932.

Udržal v. r.


Druhý dodatkový protokol
k obchodní smlouvě sjednané dne 16. února 1927 mezi republikou Československou a Švýcarskem.
President republiky Československé a Spolková rada švýcarská shodli se, že pozmění a doplní obchodní smlouvu sjednanou dne 16. února 1927 mezi republikou Československou a Švýcarskem takto:
A. Zacházení se švýcarským zbožím v ohledu celním při vstupu na celní území československé.
1. Švýcarsko vzdává se smluvních celních sazeb stanovených v příloze A zmíněné obchodní smlouvy pod čísly:
a) ex 355 ex c) pro tennisové rakety;
b) ex 528 ex c), d), e) pro motory spalovací a výbušné.
2. Československo bude aplikovati:
a) na exhaustory položky ex 538 ex a) a b) celního sazebníku československého tytéž celní sazby 337.50 Kč za 100 kg, jakým jsou podrobeny ventilátory;
b) na spouštěče pro motorová vozidla a letadla položky ex 539 a) celního sazebníku československého celní sazbu 600.— Kč za 100 kg a na spouštěče elektrické pro motorová vozidla a letadla položky ex 543 sazbu 600.— Kč za 100 kg;
c) na pouzdra k reflektorům pro motorová vozidla položky 445 d-2 celního sazebníku československého:
lakovaná sazbu 450.— Kč za 100 kg,
smaltovaná sazbu 750.— Kč za 100 kg,
na pouzdra k reflektorům pro motorová vozidla položky ex 445 e) celního sazebníku československého:
chromovaná sazbu 750.— Kč za 100 kg.
B. Zacházení s československým zbožím v ohledu celním při vstupu na celní území švýcarské.
Se zřetelem na mimořádné dnešní hospodářské poměry a po dobu jejich trvání souhlasí československá vláda s tím, aby spolková rada aplikaci smluvních sazeb nyní platných v položkách číslo 237, 307 c), 378, 482 b) a 1155 b) švýcarského celního sazebníku omezila na množství zboží původu československého, jež budou stanovena v obapolné dohodě obou vlád.
C. Výpovědní lhůta.
Výpovědní lhůta stanovená článkem 11 obchodní smlouvy mezi republikou Československou a Švýcarskem ze dne 16. února 1927 zkracuje se na 1 měsíc.
Tento dodatkový protokol, který zůstane v účinnosti až do vypršení obchodní smlouvy sjednané dne 16. února 1927 mezi republikou Československou a Švýcarskem, k níž se vztahuje, bude ratifikován a ratifikační listiny budou co nejdříve vyměněny v Praze.
Nicméně vstoupí prozatímně v účinnost nejpozději dnem 12. července 1932.
Čemuž na svědomí podepsaní, náležitě k tomu zmocnění, podepsali tento dodatkový protokol.
Dáno ve dvojím vyhotovení v Bernu dne 27. června 1932.
ZD. FIERLINGER v. r.
STUCKI v. r.
112/1932 Sb.
Vyhláška o dalších ratifikacích Mezinárodní úmluvy o zjednodušení celních formalit a Protokolu k ní, sjednaných v Ženevě ze dne 3. listopadu 1923, a o dalších přístupech k nim.

112.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 4. července 1932
o dalších ratifikacích Mezinárodní úmluvy o zjednodušení celních formalit a Protokolu k ní, sjednaných v Ženevě dne 3. listopadu 1923, a o dalších přístupech k nim.
Vzhledem k článku 24 Mezinárodní úmluvy o zjednodušení celních formalit a Protokolu k ní, sjednaných v Ženevě dne 3. listopadu 1923, vyhlášených pod č. 40 Sbírky zákonů a nařízení z roku 1927, se vyhlašuje:

Mezinárodní úmluva o zjednodušení celních formalit a Protokol k ní ratifikovaly dále: Lucembursko (datum deposice u generálního sekretáře Společnosti Národů 10. června 1927), Řecko (6. července 1927), Finsko (23. května 1928), Jihoslavie (2. května 1929), Brazilie (10. července 1929) a Polsko (4. září 1931).
Podle článku 25. téže Úmluvy přistoupily k Mezinárodní úmluvě o zjednodušení celních formalit a Protokolu k ní: Estonsko (28. února 1930) a Lotyšsko (28. září 1931).
Ve smyslu článku 26. Úmluvy počne tato Úmluva míti účinnost, pokud jde o tu kterou stranu, devadesátý den po převzetí ratifikační listiny neb oznámení o přístupu generálním tajemníkem Společnosti Národů.

Dr. Beneš v. r.
133/1932 Sb.
Vyhláška o mezinárodní působnosti dodatkového protokolu k obchodní smlouvě uzavřené dne 16. února 1927 mezi republikou Československou a Švýcarskem, podepsaného v Ženevě dne 3. září 1931.

133.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 27. července 1932
o mezinárodní působnosti dodatkového protokolu k obchodní smlouvě uzavřené dne 16. února 1927 mezi republikou Československou a Švýcarskem, podepsaného v Ženevě dne 3. září 1931.

Dodatkový protokol k obchodní smlouvě uzavřené dne 16. února 1927 mezi republikou Československou a Švýcarskem, podepsaný v Ženevě dne 3. září 1931 a uvedený v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze dne 24. září 1931, č. 149 Sb. z. a n., byl po schválení Národním shromážděním ratifikován presidentem republiky dne 27. června 1932; ratifikační listiny byly vyměněny dne 22. července 1932, čímž dodatkový protokol nabyl mezinárodní působnosti.

Dr. Beneš v. r.
134/1932 Sb.
Vyhláška o výpovědi československo-řecké prozatímní obchodní dohody ze dne 8. dubna 1925.

134.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 9. srpna 1932
o výpovědi československo-řecké prozatímní obchodní dohody ze dne 8. dubna 1925.

Řecká vláda vypověděla ke dni 11. srpna 1932 prozatímní obchodní dohodu mezi republikou Československou a republikou Řeckou, podepsanou dne 8. dubna 1925 a uveřejněnou ve Sbírce zákonů a nařízení pod č. 70 z roku 1925, takže tato dohoda pozbude platnosti dnem 11. srpna 1932.

Dr. Beneš v. r.
135/1932 Sb.
Vládní vyhláška, kterou se uvádí v prozatímní platnost prozatímní obchodní dohoda mezi republikou Československou a republikou Řeckou ze dne 30. července 1932.

135.
Vládní vyhláška
ze dne 9. srpna 1932,
kterou se uvádí v prozatímní platnost prozatímní obchodní dohoda mezi republikou Československou a republikou Řeckou ze dne 30. července 1932.

Se souhlasem presidenta republiky uvádí se podle čl. VII zákona ze dne 22. června 1926, č. 109 Sb. z. a n., v prozatímní platnost s účinností od 12. srpna 1932 prozatímní obchodní dohoda mezi republikou Československou a republikou Řeckou, sjednaná dne 30. července 1932 v Athénách.

Bechyně v. r.


Prozatímní obchodní dohoda
mezi republikou Československou a republikou Řeckou.
Republika Československá a republika Řecká ve snaze upraviti za daných poměrů prozatímně obchodní styky mezi oběma státy a v očekávání uzavření definitivní obchodní smlouvy, dohodly se na těchto ustanoveních:
Článek 1.
Obě vysoké smluvní strany přiznávají si vzájemně doložku o nejvyšších výhodách pro všechno, co se týká celních sazeb a jiných vedlejších dávek vybíraných při dovozu, vnitřních dávek včetně spotřební daně, dále způsobu vybírání cla, celních formalit a úlev při dovozu a vývozu.
Článek 2.
Ve věci povolovacího řízení při dovozu, které by po dobu trvání této dohody v každém z obou států platilo, vysoké smluvní strany se shodují, že se zbožím druhé strany bude nakládáno v tomto řízení v loyálním duchu a takovým způsobem, aby s ním nebylo zacházeno méně příznivě než se zbožím jiného státu.
Článek 3.
Pokud jde o platby vyplývající z obchodních styků mezi oběma státy, je shoda v tom, že budou tak dlouho, pokud to poměry budou vyžadovati, a s výhradou na ustanovení čl. 5, vyřizovány dohodou uzavřenou dnešního dne mezi vládami vysokých smluvních stran.
Článek 4.
Vína (ex č. 109 československého celního sazebníku) pocházející z Peloponesu, Attiky, Beotie, Thesalie, Epiru, Macedonie, Thracie a ze všech řeckých ostrovů opatřená osvědčením původu a osvědčením o rozboru vydanými příslušnými řeckými úřady, budou požívati při dovozu do republiky Československé těchto sazeb: dovážená v sudech korun československých 210 za 100 kg, v lahvích korun československých 420 za 100 kg.
Článek 5.
Tato dohoda jest uzavřena na dobu šesti měsíců a může býti mlčky prodlužována vždy o tři měsíce, pokud by nebyla vypověděna oznámením nejméně dva měsíce před vypršením jedné z těchto lhůt.
Vstoupí v platnost dnem 12. srpna 1932 s tím, že bude ratifikována v době co nejkratší.
Dáno v Athénách, ve dvou exemplářích, dne 30. července 1932.
L. S. PAVEL BARÁČEK-JACQUIER v. r.
L. S. S. GONATAS v. r.
137/1932 Sb.
Vyhláška o přístupu Polska k Úmluvě uzavřené ve Vídni dne 30. listopadu 1923 mezi Rakouskem, Itálií, Rumunskem, královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců a Československem o úpravě pensí zemských, obecních a okresních.

137.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 27. července 1932
o přístupu Polska k Úmluvě uzavřené ve Vídni dne 30. listopadu 1923 mezi Rakouskem, Italií, Rumunskem, královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců a Československem o úpravě pensí zemských, obecních a okresních.

Podle sdělení úřadu rakouského spolkového kancléře, odboru pro zahraniční věci, složil polský vyslanec ve Vídni dne 10. května 1932 u jmenovaného úřadu listinu o přístupu vlády republiky Polské k výše uvedené Úmluvě.
Tato Úmluva uveřejněna jest ve Sbírce zákonů a nařízení pod čís. 57 z r. 1930. Výhrada polské vlády k dodatečnému přístupu obsažena jest v Zápisu, který byl uveřejněn pod čís. 195/26 Sb. z. a n. spolu s Úmluvou z 30. listopadu 1923 o úpravě různých skupin odpočivných požitků, které nebyly upraveny úmluvou v Římě ze dne 6. dubna 1922.
Přístup republiky Polské nabyl účinnosti dnem 10. května 1932.

Dr. Beneš v. r.