32/1986 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o Dlouhodobé dohodě o hospodářské, průmyslové a technické spolupráci mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Francouzské republiky

32
VYHLÁŠKA
ministra zahraničních věcí
ze dne 28. března 1986
o Dlouhodobé dohodě o hospodářské, průmyslové a technické spolupráci mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Francouzské republiky

Dne 23. ledna 1986 byla v Praze podepsána Dlouhodobá dohoda o hospodářské, průmyslové a technické spolupráci mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Francouzské republiky. Dohoda vstoupila v platnost na základě svého článku IX dnem podpisu.
České znění Dlouhodobé dohody se vyhlašuje současně.

Ministr:
Ing. Chňoupek v. r.


DLOUHODOBÁ DOHODA
o hospodářské, průmyslové a technické spolupráci mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Francouzské republiky
Vláda Československé socialistické republiky a vláda Francouzské republiky
- odvolávajíce se na Dohodu o hospodářské spolupráci na úseku průmyslu uzavřenou v Paříži 23. února 1970, jakož i na účast obou zemí ve Všeobecné dohodě o clech a obchodu,
- přejíce si rozšiřovat vzájemně výhodnou a vyrovnanou hospodářskou spolupráci zejména v oblasti průmyslu a zemědělství,
- odvolávajíce se na příslušné principy a ustanovení Závěrečného aktu konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě podepsaného v Helsinkách 1. srpna 1975 a na výsledný dokument schůzky konané v Madridu, který na něj navazuje,
se dohodly takto:
Článek I
Vláda Československé socialistické republiky a vláda Francouzské republiky, dále jen „Smluvní strany“, vědomy si prospěšnosti, jež pro jejich národní hospodářství bude znamenat trvalé a rovnovážné rozšiřování hospodářských styků mezi oběma zeměmi, budou s touto perspektivou podporovat rozvoj hospodářské, průmyslové a technické spolupráce mezi podniky a organizacemi hospodářského charakteru obou zemí.
Článek II
V důsledku toho Smluvní strany přikládají značnou důležitost vzájemné informovanosti o dlouhodobé ekonomické orientaci v oblasti zemědělských a průmyslových projektů, které jsou součástí jejich plánů.
Zejména budou dbát, aby zainteresované podniky a organizace byly ve vhodné době řádně a nestranně informovány o zamýšlených smlouvách, veřejných soutěžích a mezinárodních konzultacích všeho druhu, které by se jich mohly dotýkat.
Článek III
Smluvní strany budou podporovat iniciativu směřující k uzavírání smluv a ujednání v rámci této dohody mezi československými podniky a organizacemi na jedné straně a francouzskými podniky a organizacemi na straně druhé a napomáhat uskutečňování těchto smluv a ujednání.
Jsou názoru, že tato hospodářská spolupráce se musí týkat československých a francouzských podniků a organizací všech velikostí, včetně malých a středních podniků.
Článek IV
Smluvní strany jsou toho názoru, že kromě běžných hospodářských vztahů mezi zainteresovanými československými a francouzskými podniky a organizacemi existují zvláště výhodné možnosti spolupráce v řadě oblastí, jejichž seznam je připojen k této dohodě, případně v dalších oblastech společného zájmu, které vyplynou při realizaci této dohody. Tento seznam bude po uplynutí prvních pěti let po podpisu této dohody přezkoumán v souladu s ustanoveními obsaženými v článku VIII.
Článek V
V zájmu co nejúčinnější podpory rozvoje hospodářské, průmyslové a technické spolupráce mezi podniky a organizacemi obou zemí se může spolupráce uskutečňovat, v mezích zákonodárství smluvních stran, ve vhodných formách, zejména v těchto:
- spolupráce při výstavbě nových hospodářských objektů nebo při rozšíření a modernizaci existujících objektů, a to od stádia studií až po jejich uvedení do provozu,
- spolupráce ve výrobě a odbytu strojů, průmyslových zařízení, jakož i v montážích,
- spolupráce při studiu trhů ve třetích zemích a výstavbě výrobních a jiných objektů v těchto zemích,
- technická spolupráce formou výměny patentů a dokumentací pro zdokonalení již existujících nebo zavádění nových technologických procesů, školení a výměna odborníků a stážistů.
Podmínky a způsob této spolupráce budou vzájemně dohodnuty mezi příslušnými podniky, organizacemi a institucemi obou zemí.
Článek VI
Smluvní strany mají za to, že rozvoj jejich hospodářské spolupráce může být usnadněn využíváním různých forem a metod, např. vysíláním technických a informačních misí, účastí na veletrzích a uskutečňováním stáží v rámci technické spolupráce upravené v Dohodě o vědecké a technické spolupráci ze dne 29. června 1965. Smluvní strany vyjadřují podporu iniciativám směřujícím k lepšímu poznání hospodářských potenciálů obou zemí a k jejich plnému využití.
Článek VII
Financování projektů mezi československými a francouzskými podniky a organizacemi včetně projektů na třetích trzích bude podle možností přizpůsobeno povaze každé operace při dodržování vnitrostátních předpisů, popř. mezinárodních pravidel aplikovatelných na jednu či druhou smluvní stranu.
Článek VIII
Pro podporu uskutečňování cílů této dohody, v duchu důvěry a dobré vůle, pověřují Smluvní strany prováděním této dohody Smíšenou komisi zřízenou dle článku 7 Dohody o hospodářské spolupráci na úseku průmyslu z 23. února 1970.
Tato Smíšená komise může podle potřeby vytvářet pracovní skupiny ve vhodných oblastech spolupráce a pokud to bude považovat za účelné, trvale a iniciativně organizovat konzultace, které by posílily účinnost jejích akcí.
Po uplynutí prvního pětiletého období po podepsání této dohody Smíšená komise přezkoumá přílohu k této dohodě a v případě potřeby předloží Smluvním stranám návrhy na změnu přílohy. Příloha je nedílnou součástí této dohody.
Článek IX
Tato dohoda vstupuje v platnost dnem jejího podpisu. Uzavírá se na dobu 10 let. Jeden rok před ukončením její platnosti se Smluvní strany dohodnou o opatřeních pro zajištění pokračování hospodářské, průmyslové a technické spolupráce mezi oběma zeměmi.
Dáno v Praze dne 23. ledna 1986 ve dvou vyhotoveních, každé v jazyku českém a francouzském, přičemž obě znění mají stejnou platnost.
Za vládu
Československé socialistické republiky:
Svatopluk Potáč v. r.
místopředseda vlády ČSSR
a předseda Státní plánovací komise
Za vládu
Francouzské republiky:
Gaston Defferre v. r.
státní ministr
pověřený plánováním a rozvojem oblastí


Příloha
HLAVNÍ MOŽNOSTI SPOLUPRÁCE
mezi československými a francouzskými podniky a organizacemi
I. ZEMĚDĚLSTVÍ, POTRAVINÁŘSKÝ PRŮMYSL.
Dětská výživa: zařízení pro výrobu dětských pokrmů, zvláště v oblasti mléčných výrobků. Zařízení na výrobu sýrů.
Potravinářský průmysl všeobecně: zařízení na výrobu „choucroute“ (nakládané zelí).
Zemědělské stroje a zařízení: spolupráce v oblasti traktorů, sklízečů nízkých hroznů, zařízení na ochranu rostlin a malé zemědělské mechanizace, šlechtění a osivářství.
Biotechnologie v zemědělství a v oblasti potravin.
Pesticidy.
Mrazírenský průmysl.
II. AUTOMOBILOVÝ PRŮMYSL.
Zařízení a modernizace závodů vyrábějících automobily, jmenovitě automatické linky na opracování hlav válců.
Linky na sváření, odstraňování a nanášení nátěrů.
Linky na výrobu a montáž užitkových vozidel a motorů pro užitková vozidla.
Příslušenství, mechanické a elektrické vybavení pro automobily, jako výměníky oleje, startéry, regulace světlometů.
III. CHEMIE.
– Modernizace a výstavba výrobních jednotek včetně spolupráce na třetích trzích, jmenovitě pro následující výrobky:
● Alfa olefíny.
● Polyethylén.
● Styren.
● Hydroxid sodný.
● Polypropylenové folie.
● Aditiva pro oleje.
● Kyselina mravenčí.
● Chlorid sodný.
● Pneumatiky.
● Výroba dřevěného uhlí.
● Biotechnologie.
● Chemie v zemědělství.
● Umělé hmoty a přísady.
– Mazadla a přísady: regenerace použitých motorových olejů, odparafinování olejů.
– Ochrana proti korozi.
– Syntetický kaučuk.
– Hemodializátory.
– Adhesiva guma/kov.
IV. HUTNICTVÍ – METALURGIE.
– Kontinuální lití, oxyvitová pec, systémy řízení válcoven za studena a různé systémy řízení. Úspory energie. Zušlechťování tekuté oceli v pánvi.
– Jímání konvertorového plynu. Tepelné obohacování uhelným prachem. Modernizace koksáren.
– Optimalizace tepelného režimu linek žíhání.
– Výroba ferro-slitin.
– Modernizace linek na výrobu plechů pro automobilový průmysl.
– Lavice na hliníkové profily.
– Rozšíření závodů na elektrolýzu.
– Vytlačování slitin v hliníku.
– Rovnání pod tlakem.
– Systémy řízení hydraulického upínání.
– Modernizace linek: pokovování zinek/aluminium.
– Výstavba metalurgických provozů ve třetích zemích.
V. STROJÍRENSKÝ A ELEKTROTECHNICKÝ PRŮMYSL.
A. Strojírenství.
– Výroba folií z umělé hmoty různých druhů.
– Chladící sklářské pece – float.
– Zařízení pro dopravování materiálů a jeřáby.
– Zařízení pro veřejné práce.
– Obráběcí stroje.
– Zařízení a přístroje pro měření.
– Kooperace na třetích trzích v oblasti velkých strojírenských celků.
B. Elektrotechnika.
– Automatizace v oblasti vysokého a středního napětí.
– Výroba baterií.
C. Energetické strojírenství.
Spolupráce na třetích trzích v oblasti zařízení pro tepelné elektrárny.
– Separátory pro turbiny na nasycenou páru a jaderné elektrárny.
– Kotle pro městské vytápění.
– Přečerpávací stanice plynu.
– Konstrukce nových linek plynovodu a modernizace existujících linek, včetně spolupráce na třetích trzích.
D. Zařízení pro železnice.
Možnosti spolupráce včetně třetích trhů v oblasti elektrického vybavení pro lokomotivy.
E. Důlní zařízení.
– Výroba hydraulických motorů pro důlní soupravy.
– Techniky vrtání.
– Elektrické vybavení automatismů pro důlní zařízení včetně třetích trhů, jmenovitě pokud jde o těžební stroje a ventilační systémy.
F. Ostatní druhy strojírenského průmyslu.
– Instalace dopravy pro středisko třídění poštovních zásilek.
– Zařízení pro zpracování kůže.
– Zařízení pro výrobu částí obuvi.
– Zařízení pro úpravu kosmetických výrobků.
– Zařízení pro výrobu nylonové příze.
VI. INFORMATIKA, ELEKTRONIKA A SPOJE.
– Informatika.
– Vysílače.
– Radarová technika.
– Systémy přenosu kabelem.
– Automatizace.
– Robotika.
– Vedení světelných vln.
– Telefonická komutace.
VII. OCHRANA ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ.
– Čerpadla a armatury.
– Přívod a úprava vody, čistící a čerpací stanice na třetích trzích.
– Hydraulika, motory pro ponorná čerpadla, hlubinná čerpadla s vertikální osou, čerpadla na studenou vodu.
– Úprava pitné vody a odpadních vod včetně spolupráce na třetích trzích.
VIII. ZDRAVOTNICTVÍ.
– Automatizace diagnostiky.
– Renovace lázeňských provozů.
– Lineární urychlovače.
IX. STAVEBNICTVÍ.
– Výstavba zdravotnických zařízení.
– Výstavba hotelů.
– Stavební techniky: architektonický beton, vibrace betonu, barvení betonu.
– Výstavba metra pod povrchem a pod říčními toky.
– Ochrana a oprava prvků křemičitany.
– Možnosti využití perlitu.
– Materiály pro dokončovací práce.
– Prefabrikace potrubí a mostních elementů.