wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
121/1993 Sb.
Zákon, kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady č. 301/1992 Sb., o Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky

121
ZÁKON
ze dne 25. března 1993,
kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady č. 301/1992 Sb., o Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

Čl. I
Zákon České národní rady č. 301/1992 Sb., o Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky, se mění a doplňuje takto:
1. § 2 odst. 3 zní:

„(3) Komory jsou sdruženími podnikatelů (právnických i fyzických osob)1) přijatých za jejich členy.“.
Poznámka č. 1) pod čarou zní:

„1) § 2 odst. 2 písm. a), b), d) obchodního zákoníku.“.
2. V § 3 odst. 5 se odkaz č. 1) na poznámku pod čarou u slova „zákona“ označuje číslicí 2). Poznámka pod čarou č. 1) se označuje číslicí 2).
3. V § 4 odst. 1 písm. b) se odkaz č. 2) na poznámku pod čarou u slova „předpisů“ označuje číslicí 3). Poznámka pod čarou č. 2) se označuje číslicí 3).
4. V § 5 odst. 1 se za slovem „komory“ nahrazuje slovo „jsou“ slovy „mohou být“. Číslice „3)“ v odkazu na poznámku pod čarou u slova „činnost“ se nahrazuje číslicí „1)“ a poznámka č. 3) pod čarou se vypouští.
5. V § 5 odst. 2 se za slovem „komory“ nahrazuje slovo „jsou“ slovy „mohou být“.
6. § 5 odst. 3 zní:

„(3) Členství podnikatelů v komoře je dobrovolné. Na základě písemné žádosti podnikatele rozhoduje o přijetí za člena představenstvo okresní komory nebo společenstva. Práva a povinnosti člena vznikají dnem zápisu do seznamu členů.“.
7. § 5 odst. 4 zní:

„(4) Členství v komoře zaniká dnem výmazu ze seznamu členů komor na základě
a) zániku oprávnění k podnikatelské činnosti,
b) úmrtí,
c) zániku právnické osoby,
d) oznámení o vystoupení z komory,
e) vyloučení z komory.“.
8. § 5 odst. 5 až 8 se vypouštějí.
9. V § 8 odst. 3 se za písmeno h) vkládá písmeno i), které zní:

„i) rozhoduje o odvolání proti rozhodnutí o nepřijetí za člena komory a o jeho vyloučení,“.
Dosavadní písmeno i) se označuje jako písmeno j).
10. V § 9 odst. 4 písm. b) se vypouštějí slova „u členů komory podle § 5 odst. 6“.
11. § 21 se vypouští.
Čl. II
Přechodné ustanovení
Členství v Hospodářské komoře České republiky, které osobám uvedeným v § 5 odst. 1 zákona České národní rady č. 301/1992 Sb., o Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky, vzniklo dnem 1. července 1992, zaniká uplynutím tří měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, pokud tyto osoby k tomuto datu neoznámí představenstvu okresní komory, že zůstávají členy komory.
Čl. III
Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. května 1993.

Uhde v. r.
Havel v. r.
Klaus v. r.
123/1993 Sb.
Vyhláška ministerstva vnitra, kterou se mění vyhláška federálního ministerstva vnitra č. 99/1989 Sb., o pravidlech provozu na pozemních komunikacích (pravidla silničního provozu), ve znění vyhlášky č. 24/1990 Sb.

123
VYHLÁŠKA
ministerstva vnitra
ze dne 14. dubna 1993,
kterou se mění vyhláška federálního ministerstva vnitra č. 99/1989 Sb., o pravidlech provozu na pozemních komunikacích (pravidla silničního provozu), ve znění vyhlášky č. 24/1990 Sb.
Ministerstvo vnitra stanoví podle § 16 odst. 1 písm. a) vládního nařízení č. 54/1953 Sb., o provozu na silnicích, ve znění zákonného opatření předsednictva Národního shromáždění č. 13/1956 Sb.:

Čl. I
Vyhláška federálního ministerstva vnitra č. 99/1989 Sb., o pravidlech provozu na pozemních komunikacích (pravidla silničního provozu), ve znění vyhlášky federálního ministerstva vnitra č. 24/1990 Sb., se mění takto:
Ustanovení § 34 odst. 1, 2 a 3 znějí:

„(1) Na dálnici, silnici pro motorová vozidla, silnici I. třídy a silnici pro mezinárodní provoz je zakázána jízda motorovým vozidlům o celkové hmotnosti převyšující 7500 kg a nákladním automobilům s přípojným vozidlem
a) v neděli a ostatních dnech pracovního klidu12a) v době od 0.00 do 22.00 hodin,
b) v sobotu v období od 1. července do 31. srpna v době od 7.00 do 20.00 hodin.
(2) Na silnici I. třídy a silnici pro mezinárodní provoz mimo obec je v období od 15. dubna do 30. září zakázána jízda zvláštním motorovým vozidlům, potahovým vozidlům a ručním vozíkům o celkové šířce větší než 600 mm
a) v poslední pracovní den před sobotou nebo dnem pracovního klidu v době od 15.00 do 21.00 hodin,
b) v první den pracovního klidu a v sobotu, pokud následuje po pracovním dnu, v době od 7.00 do 11.00 hodin,
c) v poslední den pracovního klidu v době od 15.00 do 21.00 hodin.
(3) Zákaz jízdy podle ustanovení odstavců 1 a 2 neplatí pro autobusy, obytné automobily, vozidla ozbrojených sil a ozbrojených bezpečnostních sborů a pro vozidla užitá k nezbytné zemědělské sezónní přepravě, k přepravě zboží podléhajícího rychlé zkáze, k přepravě hospodářských zvířat, k nakládce a vykládce lodí nebo železničních vagónů, jakož i při živelní pohromě.“.
Dosavadní odstavce 3 a 4 se označují jako odstavce 4 a 5.
Čl. II
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Ruml v. r.

12a) Zákon č. 93/1951 Sb., o státním svátku, o dnech pracovního klidu a o památných a významných dnech, ve znění pozdějších předpisů.
127/1993 Sb.
Nařízení vlády, kterým se mění nařízení vlády Československé socialistické republiky č. 223/1988 Sb., kterým se provádí zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, a zrušují některé pracovněprávní předpisy

127
NAŘÍZENÍ VLÁDY
ze dne 21. dubna 1993,
kterým se mění nařízení vlády Československé socialistické republiky č. 223/1988 Sb., kterým se provádí zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, a zrušují některé pracovněprávní předpisy
Vláda nařizuje k provedení zákoníku práce:

Čl. I
Nařízení vlády Československé socialistické republiky č. 223/1988 Sb., kterým se provádí zákoník práce, ve znění nařízení vlády České a Slovenské Federativní Republiky č. 13/1991 Sb., zákona č. 231/1992 Sb. a nařízení vlády České republiky č. 615/1992 Sb., se mění takto:
Ustanovení § 8 a 9 včetně nadpisu se vypouštějí.
Čl. II
Zrušuje se vyhláška federálního ministerstva práce a sociálních věcí č. 45/1985 Sb., kterou se stanoví podrobnosti o provádění záznamů o vzniku a skončení pracovních vztahů do občanských průkazů.
Čl. III
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem 1. května 1993.

Předseda vlády:
Klaus v. r.
Ministr práce a sociálních věcí:
Vodička v. r.
133/1993 Sb.
Zákon, kterým se mění a doplňuje zákon č. 87/1991 Sb., o mimosoudních rehabilitacích, ve znění zákona č. 267/1992 Sb., a zákon České národní rady č. 231/1991 Sb., o působnosti orgánů České republiky v mimosoudních rehabilitacích, ve znění zákona České národní rady č. 544/1991 Sb.

133
ZÁKON
ze dne 21. dubna 1993,
kterým se mění a doplňuje zákon č. 87/1991 Sb., o mimosoudních rehabilitacích, ve znění zákona č. 267/1992 Sb., a zákon České národní rady č. 231/1991 Sb., o působnosti orgánů České republiky v mimosoudních rehabilitacích, ve znění zákona České národní rady č. 544/1991 Sb.
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

Čl. I
Zákon č. 87/1991 Sb., o mimosoudních rehabilitacích, ve znění zákona č. 267/1992 Sb., se mění a doplňuje takto:
1. § 14 odst. 2 zní:

„(2) Oprávněnými osobami jsou rovněž fyzické osoby, jimž byla způsobena jiná křivda orgány státní správy, jejichž rozhodnutí jsou zrušena podle ustanovení § 16, 17, 18 a na základě protestu prokurátora podaného podle § 31.“.
2. V § 29 odst. 2 se za slova „podle § 17 zákona“ vkládají slova „a řeholníkům a kněžím internovaným v centralizačních klášterech s režimem obdobným táborům nucených prací (§ 18 odst. 2 zákona)“.
3. V § 29 odst. 3 písm. d) se za slova „v táboře nucených prací“ vkládají slova „nebo centralizačních klášterech s režimem obdobným táborům nucených prací“.
4. V § 31 se za slova „jiným aktům“ vkládají slova „státní správy“ a slova „do 31. prosince 1992“ se nahrazují slovy „do 31. prosince 1993“.
Čl. II
Zákon České národní rady č. 231/1991 Sb., o působnosti orgánů České republiky v mimosoudních rehabilitacích, ve znění zákona České národní rady č. 544/1991 Sb., se mění a doplňuje takto:
§ 1 písm. c) zní:

„c) ministerstvo vnitra České republiky v oblasti správních vztahů (§ 16 odst. 3, § 17 odst. 2 a § 18 odst. 2 zákona).“.
Čl. III
Tento zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Uhde v. r.
Havel v. r.
Klaus v. r.
141/1993 Sb.
Vyhláška České národní banky o vydání mincí po 1 Kč vzoru 1993, o ukončení platnosti mincí po 1 Kčs a jejich výměně

141
VYHLÁŠKA
České národní banky
ze dne 4. května 1993
o vydání mincí po 1 Kč vzoru 1993, o ukončení platnosti  mincí po 1 Kčs a jejich výměně
Česká národní banka podle § 22 písm. a) a d) zákona České národní rady č. 6/1993 Sb., o České národní bance, stanoví:

§ 1
Dnem 9. června 1993 se vydávají do oběhu mince po 1 Kč vzoru 1993 (dále jen „koruna“).
§ 2
(1) Koruna se razí z oceli, která je po obou stranách i na hraně galvanicky pokovena niklem. Hmotnost koruny je 3,6 g, její průměr 20 mm a síla 1,85 mm. Hrana koruny je vroubkovaná.
(2) Při ražbě koruny je povolena odchylka směrem nahoru i dolů v hmotnosti 0,15 g, v průměru 0,1 mm a v síle 0,13 mm. V obsahu niklu při galvanickém pokovení je při ražbě povolena odchylka směrem dolů 0,5 %.
§ 3
(1) Na líci koruny je jako symbol české státnosti český lev. V opise je název státu „ČESKÁ REPUBLIKA“ a při spodním okraji mince letopočet ražby. Nad letopočtem ražby je mezi zadníma nohama lva umístěna značka mincovny, která korunu razila.
(2) Na rubu koruny je výrazné označení hodnoty mince číslicí „1“. Pod číslicí je královská koruna. Při okraji mince je v neuzavřeném opise uveden název peněžní jednotky. Slovo „KORUNA“ je při levém okraji mince, slovo „ČESKÁ“ je při pravém okraji mince. Autorkou návrhu koruny je akademická sochařka Jarmila Truhlíková-Spěváková, iniciály jejího jména „JTS“ jsou umístěny pod královskou korunou při spodním okraji mince.

§ 4
(1) Platnost mincí po 1 Kčs1) se ukončuje dnem 30. září 1993.
(2) Mince uvedené v odstavci 1 vyměňuje v době od 1. října 1993 do 31. ledna 1994 Česká národní banka a banky.2)
§ 5
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. června 1993.

Guvernér:
Ing. Tošovský v. r.




1) Vyhláška ministra financí č. 48/1957 Sb., o vydání mincí 1 Kčs. Vyhláška ministra financí č. 131/1961 Sb., o vydání bankovek po 10 Kčs, státovek po 5 Kčs a 3 Kčs a mincí po 1 Kčs a 10 haléřích nového vzoru. Vyhláška Státní banky československé č. 60/1991 Sb., o vydávání mincí po 1 haléři, 5 haléřích, 10 haléřích, 20 haléřích, 50 haléřích, 1 Kčs, 2 Kčs a 5 Kčs se státním znakem České a Slovenské Federativní Republiky.
2) § 1 odst. 1 zákona č. 21/1992 Sb., o bankách.
142/1993 Sb.
Vyhláška České národní banky o vydání mincí po 2 Kč vzoru 1993, o ukončení platnosti mincí po 2 Kčs a jejich výměně

142
VYHLÁŠKA
České národní banky
ze dne 4. května 1993
o vydání mincí po 2 Kč vzoru 1993, o ukončení platnosti mincí po 2 Kčs a jejich výměně
Česká národní banka podle § 22 písm. a) a d) zákona České národní rady č. 6/1993 Sb., o České národní bance, stanoví:

§ 1
Dnem 9. června 1993 se vydávají do oběhu mince po 2 Kč vzoru 1993 (dále jen „dvoukoruna“).
§ 2
(1) Dvoukoruna se razí z oceli, která je po obou stranách i na hraně galvanicky pokovena niklem. Hmotnost dvoukoruny je 3,7 g, její průměr 21,5 mm a síla 1,85 mm. Dvoukoruna má tvar pravidelného jedenáctihranu, její hrany jsou zaoblené a hladké.
(2) Při ražbě dvoukoruny je povolena odchylka směrem nahoru i dolů v hmotnosti 0,15 g, v průměru 0,1 mm a v síle 0,13 mm. V obsahu niklu při galvanickém pokovení je při ražbě povolena odchylka směrem dolů 0,5 %.
§ 3
(1) Na líci dvoukoruny je jako symbol české státnosti český lev. V opise je název státu „ČESKÁ REPUBLIKA“ a při spodním okraji mince letopočet ražby. Nad letopočtem ražby je mezi zadníma nohama lva umístěna značka mincovny, která dvoukorunu razila.
(2) Na rubu dvoukoruny je výrazné označení hodnoty mince číslicí „2“. Vpravo od číslice je zkratka „Kč“ označující peněžní jednotku, vlevo šperk (tzv. gombík) z doby Velkomoravské říše. Autorkou návrhu dvoukoruny je akademická sochařka Jarmila Truhlíková-Spěváková, iniciály jejího jména „JTS“ jsou umístěny pod číslicí „2“ při spodním okraji mince.

§ 4
(1) Platnost mincí po 2 Kčs1) se ukončuje dnem 30. listopadu 1993.
(2) Mince uvedené v odstavci 1 vyměňuje v době od 1. prosince 1993 do 31. března 1994 Česká národní banka a banky.2)
§ 5
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. června 1993.

Guvernér:
Ing. Tošovský v. r.




1) Vyhláška ministra financí Československé socialistické republiky č. 62/1972 Sb., o vydání mincí po 20 haléřích a 2 Kčs. Vyhláška Státní banky československé č. 60/1991 Sb., o vydávání mincí po 1 haléři, 5 haléřích, 10 haléřích, 20 haléřích, 50 haléřích, 1 Kčs, 2 Kčs a 5 Kčs se státním znakem České a Slovenské Federativní Republiky.
2) § 1 odst. 1 zákona č. 21/1992 Sb., o bankách.
143/1993 Sb.
Vyhláška České národní banky o vydání mincí po 5 Kč vzoru 1993, o ukončení platnosti mincí po 5 Kčs a jejich výměně

143
VYHLÁŠKA
České národní banky
ze dne 4. května 1993
o vydání mincí po 5 Kč vzoru 1993, o ukončení platnosti mincí po 5 Kčs a jejich výměně
Česká národní banka podle § 22 písm. a) a d) zákona České národní rady č. 6/1993 Sb., o České národní bance, stanoví:

§ 1
Dnem 9. června 1993 se vydávají do oběhu mince po 5 Kč vzoru 1993 (dále jen „pětikoruna“).
§ 2
(1) Pětikoruna se razí z oceli, která je po obou stranách i na hraně galvanicky pokovena niklem. Hmotnost pětikoruny je 4,8 g, její průměr 23 mm a síla 1,85 mm. Hrana pětikoruny je hladká.
(2) Při ražbě pětikoruny je povolena odchylka směrem nahoru i dolů v hmotnosti 0,15 g, v průměru 0,1 mm a v síle 0,13 mm. V obsahu niklu při galvanickém pokovení je při ražbě povolena odchylka směrem dolů 0,5 %.
§ 3
(1) Na líci pětikoruny je jako symbol české státnosti český lev. Název státu „ČESKÁ REPUBLIKA“ je umístěn ve dvou řádcích pod lvem. Pod názvem státu je letopočet ražby a pod ním je umístěna značka mincovny, která pětikorunu razila.
(2) Na rubu pětikoruny je výrazné označení hodnoty mince číslicí „5“. Na pozadí číslice je stylizované vyobrazení Karlova mostu s hladinou Vltavy. Nad prvním mostním obloukem zleva je lipový lístek a nad ním, situována zdola nahoru, zkratka peněžní jednotky „Kč“. Lipový lístek spolu se zkratkou peněžní jednotky symbolicky znázorňuje jednu z věží Karlova mostu. Autorem návrhu pětikoruny je akademický sochař Jiří Harcuba, iniciála jeho jména „H“ je při spodním okraji mince uprostřed.

§ 4
(1) Platnost mincí po 5 Kčs1) se ukončuje dnem 30. listopadu 1993.
(2) Mince uvedené v odstavci 1 vyměňuje v době od 1. prosince 1993 do 31. března 1994 Česká národní banka a banky.2)
§ 5
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. června 1993.

Guvernér:
Ing. Tošovský v. r.




1) Vyhláška ministra financí č. 61/1966 Sb., o vydání mincí po 5 Kčs a o vydání pamětních stříbrných desetikorun „VELKÁ MORAVA — 1100 LET“. Vyhláška Státní banky československé č. 60/1991 Sb., o vydávání mincí po 1 haléři, 5 haléřích, 10 haléřích, 20 haléřích, 50 haléřích, 1 Kčs, 2 Kčs a 5 Kčs se státním znakem České a Slovenské Federativní Republiky.
2) § 1 odst. 1 zákona č. 21/1992 Sb., o bankách.
144/1993 Sb.
Rozhodnutí prezidenta republiky o sjednávání mezinárodních smluv

144
ROZHODNUTÍ
prezidenta republiky
ze dne 28. dubna 1993
o sjednávání mezinárodních smluv
Na základě zmocnění, daného mi ustanovením čl. 63 odst. 1 písm. b) ústavního zákona České národní rady č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky, vydávám s výhradou jiného rozhodnutí v jednotlivých případech toto
rozhodnutí:

přenáším
a) sjednávání a schvalování mezinárodních smluv dvoustranných a mezinárodních smluv mnohostranných, které nevyžadují souhlas Parlamentu, přístup k nim a jejich přijetí, na vládu,
b) sjednávání a schvalování mezinárodních smluv dvoustranných a mezinárodních smluv mnohostranných, které svým významem nepřesahují rámec působnosti ústředních orgánů státní správy, přístup k nim a jejich přijetí, na člena vlády, pověřeného řízením příslušného ministerstva nebo jiného ústředního orgánu státní správy.

Havel v. r.
Klaus v. r.
145/1993 Sb.
Nařízení vlády, kterým se mění a doplňuje nařízení vlády České republiky č. 254/1992 Sb., o platových poměrech prokurátorů, vyšetřovatelů prokuratury a právních čekatelů prokuratury, ve znění nařízení vlády České republiky č. 442/1992 Sb.

145
NAŘÍZENÍ VLÁDY
ze dne 14. dubna 1993,
kterým se mění a doplňuje nařízení vlády České republiky č. 254/1992 Sb., o platových poměrech prokurátorů, vyšetřovatelů prokuratury a právních čekatelů prokuratury, ve znění nařízení vlády České republiky č. 442/1992 Sb.
Vláda nařizuje podle § 23 odst. 1 písm. a) a d) zákona č. 143/1992 Sb., o platu a odměně za pracovní pohotovost v rozpočtových a v některých dalších organizacích a orgánech:

Čl. I
1. V § 1 se slova „právních čekatelů prokuratury (dále jen „právní čekatel“)“ nahrazují slovy "právním čekatelům prokuratury (dále jen „právní čekatel“) včetně prokurátorů, vyšetřovatelů a právních čekatelů, kteří jsou důstojníky v činné službě,“.
2. V § 2 se v odstavci 2 slovo „dvanácti“ nahrazuje slovem „sedmi“.
3. § 4 včetně nadpisu zní:

„§ 4
Platový tarif
(1) Prokurátorovi a vyšetřovateli přísluší platový tarif stanovený pro platovou třídu a platový stupeň, do kterých je zařazen, a to
při délce započitatelné praxev platové třídě1011121.do ukončení  5. roku praxe10 50011 50012 5002.od počátku  6. roku praxe12 00013 00013 5003.od počátku  9. roku praxe13 50014 00014 5004.od počátku  12. roku praxe14 50015 00015 5005.od počátku  15. roku praxe15 50016 00016 5006.od počátku  18. roku praxe16 20017 00017 5007.od počátku  21. roku praxe16 60018 00018 500 Kč měsíčně.
(2) Právnímu čekateli přísluší platový tarif stanovený pro první platový stupeň osmé platové třídy ve výši 6500 Kč měsíčně. Od počátku sedmého měsíce praxe přísluší právnímu čekateli platový tarif stanovený pro druhý platový stupeň osmé platové třídy ve výši 7000 Kč měsíčně. Právnímu čekateli, který prokáže dobu právní praxe v trvání nejméně jednoho roku, přísluší platový tarif stanovený pro druhý platový stupeň osmé platové třídy.“.
Čl. II
Plat podle tohoto nařízení se poskytne poprvé za měsíc květen 1993.
Čl. III
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Předseda vlády:
Klaus v. r.
Ministr práce a sociálních věcí:
Vodička v. r.
146/1993 Sb.
Vyhláška ministerstva financí, kterou se provádějí některá ustanovení zákona České národní rady č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů

146
VYHLÁŠKA
ministerstva financí
ze dne 29. dubna 1993,
kterou se provádějí některá ustanovení zákona České národní rady č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů
Ministerstvo financí podle § 39 písm. e) zákona České národní rady č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, (dále jen „zákon“) stanoví:

§ 1
(k § 3 zákona)
(1) Příjmy získané vydáním nemovitostí nebo movité věci anebo majetkového práva, které nejsou předmětem daně, jsou také:
a) příjmy získané oprávněnou osobou1) tím, že jí byl vydán základní podíl na majetku družstva,2)
b) příjmy získané oprávněnou osobou1) z dalšího podílu na majetku družstva plynoucí z transformace,2) pokud byly ponechány v družstvu, které bude po transformaci působit dál,
c) příjmy získané oprávněnou osobou1) z dalšího podílu na majetku družstva plynoucí z transformace,2) pokud byly touto osobou vloženy podle schváleného transformačního projektu do dalšího družstva nebo některého typu obchodní společnosti; není přitom rozhodující, zda je uvedený podíl vložen ve věcném plnění nebo v penězích na vklad člena družstva, společníka nebo formou převodu na akcie akciové společnosti,
d) příjmy oprávněné osoby1) z vydání dalšího podílu na majetku družstva plynoucí z transformace2) v nepeněžní formě.
(2) Předmětem daně však jsou příjmy z dalšího podílu na majetku družstva plynoucí z transformace,2) které byly oprávněné osobě1) vyplaceny. Tento příjem podléhá zdanění podle § 36 odst. 2 písm. c) zákona.
§ 2
(k § 25 zákona)
Hodnotu (cenu) movitého majetku nabytého oprávněnou osobou uvedenou v § 1 odst. 1 jako majetkový podíl nelze pro daňové účely uznat jako výdaj vynaložený na dosažení, zajištění a udržení příjmů. Stejně tak nelze uznat ani hodnotu (cenu) prací a služeb poskytnutých družstvem náhradou za majetkový podíl.2)
§ 3
Podle této vyhlášky se postupuje poprvé za zdaňovací období 1993.
§ 4
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Ing. Kočárník CSc. v. r.

1) § 4 zákona č. 42/1992 Sb., o úpravě majetkových vztahů a vypořádání majetkových nároků v družstvech.
2) § 7 odst. 4 zákona č. 42/1992 Sb.
147/1993 Sb.
Sdělení ministerstva zahraničních věcí, kterým se doplňuje sdělení č. 551/1992 Sb., o Evropské úmluvě o předávání trestního řízení, přijaté ve Štrasburku dne 15. května 1972

147
SDĚLENÍ
ministerstva zahraničních věcí, kterým se doplňuje sdělení č. 551/1992 Sb., o Evropské úmluvě o předávání trestního řízení, přijaté ve Štrasburku dne 15. května 1972

Ministerstvo zahraničních věcí doplňuje sdělení č. 551/1992 Sb., kterým byl vyhlášen český překlad Evropské úmluvy o předávání trestního řízení, přijaté ve Štrasburku dne 15. května 1972, jejíž nedílnou součástí jsou Přílohy I, II a III, které se dodatečně tímto sdělením v českém překladu vyhlašují.
Do anglického znění Úmluvy a jejích příloh je možné nahlédnout na ministerstvu zahraničních věcí a ministerstvu spravedlnosti.


Příloha I
Každá smluvní strana může prohlásit, že si vyhrazuje právo:
a) odmítnout žádost o zahájení řízení, pokud má za to, že jde výhradně o náboženský čin;
b) odmítnout žádost o zahájení řízení pro čin, za který může být podle jeho vlastního právního řádu uložen trest pouze správním orgánem;
c) nepřijmout článek 22;
d) nepřijmout článek 23;
e) nepřijmout pro ústavní překážky ustanovení článku 25;
f) nepřijmout ustanovení článku 26 odst. 2, pokud je dána podle jejího právního řádu vlastní pravomoc;
g) nepoužít článků 30 a 31 na ty činy, za které může být trest uložen, podle vlastního právního řádu nebo právního řádu jiného příslušného státu, pouze správním orgánem;
h) nepřijmout část V.

Příloha II
Každý smluvní stát může s odvoláním na své ústavní předpisy prohlásit, že bude předkládat a přijímat žádosti o zahájení řízení jen v případech stanovených v jejím právním řádu.
Každý smluvní stát může prohlášením vymezit, co pro účely této úmluvy rozumí pod pojmem „občan“.

Příloha III
Seznam činů jiných než trestných činů upravených trestním právem
Následující činy budou považovány za trestné činy upravené trestním právem:
ve Francii - každé protiprávní jednání upravené „contravention de grande voirie“
v SRN - každé protiprávní jednání, jehož projednávání je upraveno Zákonem o porušení předpisů (Gesetz über Ordnungswidrigkeiten)
v Itálii - každé protiprávní jednání, na které se vztahuje zákon č. 317 z 3. března 1967.