865/1948 Ú. l. I
Vyhláška ministra zdravotnictví upravující směrnice pro zřizování a provoz poraden pro potlačování pohlavních chorob.

865.
VYHLÁŠKA
ministra zdravotnictví
ze dne 23. dubna 1948,
upravující směrnice pro zřizování a provoz poraden pro potlačování pohlavních chorob.

A. Vymezení pojmu protivenerické poradny a obvod její působnosti.
1. Protivenerické poradny jsou instituce, soustřeďující veškerou preventivní protivenerickou péči. Zřizují je okresní nár. výbory v rámci ústavu národního zdraví, zřízených podle § 3, odst. 2 zákona č. 49/1947 Sb. a jejich činnost se vztahuje na celý správní okres s výjimkou těch částí, pro něž jsou zřízeny pobočky nebo místní poradny. Poradnu v odbočce ústavu nebo místní poradnu je možno zříditi jen tam, kde je jich třeba s hlediska veřejného zdravotnictví, a to s předchozím souhlasem nebo na pokyn zemského nár. výboru a ministerstva zdravotnictví; tyto poradny podléhají organisačně i pracovně řediteli ústavu.
2. Protivenerické poradny jsou přístupny všemu obyvatelstvu bez ohledu na národnost, náboženství a majetkové poměry. Péče poradnou udílená se poskytuje bezplatně. Lékařům a ostatním zaměstnancům poradny se přísně zakazuje požadovat nebo přijímat za výkony služební od návštěvníků poradny jakoukoli věcnou nebo peněžitou úplatu.
B. Personál poradny.
3. Poradenskou péči vykonávají v souladné spolupráci: vedoucí lékař, pomocní lékaři, sociálně-zdravotní pracovnice, specielní síly depistážní, diplomované ošetřovatelky, administrativní úředníci, laboranti.
4. Vedoucím lékařem budiž pokud možno odborný lékař pro choroby kožní a pohlavní s erudicí nebo aspoň s praxí v sociálním lékařství. Jen přechodně jím může býti i lékař bez venerologické specialisace. Vedoucí lékař je odpověden za řádný chod poradny řediteli ústavu národního zdraví.
5. Pomocný lékař, jeden nebo více, vykonává práce uložené mu vedoucím lékařem poradny. V nepřítomnosti vedoucího lékaře stává se jím určený pomocný lékař jeho plnoprávným zástupcem.
6. Sociálně-zdravotní pracovnice, odborně školené nebo aspoň s částečným odborným výcvikem, provádějí potřebná šetření u pohlavně nemocných osob a v jejich nejbližším okolí (rodinném, pracovním) za účelem stanovení sociální diagnosy a vhodné sociální therapie.
7. Speciální depistážní síly jsou odborně školené pracovnice, konající veškeré úkoly depistážní služby.
8. Ošetřovatelka, pokud možno diplomovaná, jedna nebo více, pomáhá v ordinačních místnostech při lékařských výkonech, pečuje o lékařské nástroje a pod.
C. Místnosti a věcné vybavení.
9. Pro řádný provoz poradny je třeba těchto místností, tvořících pokud možno uzavřený a od ostatních poraden oddělený komplex: čekárna pro muže, čekárna pro ženy, přípravna, ordinace s dvěma až třemi boxy, laboratoř, záchody pro muže a ženy, umývárna. U poraden s menším provozem je možno přechodně omeziti počet místností.
10. Věcné vybavení: Skříň pro záznamní lístky, kniha návštěv a výkonů, jeden mikroskop, jehož možno použít i k vyšetřování v zástinu, lampa obyčejná k mikroskopování, lampa bodová, vyšetřovací stůl a ostatní diagnostická a therapeutická zařízení, jichž nezbytnost se projeví během činnosti poradny.
D. Pracovní hodiny.
11. Poradna musí přizpůsobit své ordinační hodiny potřebám svých klientů.
12. Činnost poradny v ordinačních hodinách a, místnostech musí být doplněna službou návštěvní, depistážní, evidenční a pod.
E. Činnost poradny.
I. Všeobecná ustanovení.
13. Poradna spolupracuje ve všech věcech týkajících se provádění zákonů č. 241/1922, a č. 49/1947 Sb. a předpisů na jejich podkladě vydaných ošetřujícími lékaři (léčebnými ústavy a pod.), správnímu okresu, v němž působí.
14. Jednotlivé poradny si vzájemně písemnou cestou sdělují všechna vyšetření a opatření provedená podle zákona č. 241/1922 a č. 49/1947 Sb. a předpisů na jejich podkladě vydaných u pohlavně nemocných, nenáležejících do jejich evidence.
15. Všichni zaměstnanci poradny
a) jsou v úředním postavení vůči stranám, se kterými přicházejí do styku, a požívají při výkonu své funkce ochrany podle § 68 trest. zák. a jsou zodpovědni podle § 101 a n. a § 331 tr. z.,
b) jsou povinni zachovávat nejpřísnější mlčelivost ve všech jednáních, provádějících výše citované zákony a předpisy na jejich podkladě vydané. Na tuto povinnost upozorní vedoucí lékař každého nově přijatého zaměstnance.
16. Všechna sdělení poradny o osobách pohlavně nemocných (nebo pouze z nákazy podezřelých) nutno označovat jako důvěrná a na dopisních obálkách vedle označení „důvěrné“ připojiti poznámku „otevře lékař“.
II. Zpracování došlých hlášení.
17. Poradna je povinna:
a) došlá „hlášení pohlavní nemoci a oznámení pramene nákazy“ jednotlivě zpracovati a rozhodnouti o nich účelně a neprodleně, především se zřetelem k zájmu veřejného zdravotnictví,
b) posouditi podle způsobu života nemocného, podle povolání, při nichž přenesení nákazy je snadné, a podle bytových a jiných poměrů, které mohou nezaviněně vésti k porušování lékařských nařízení, zda je nutné ústavní léčení,
c) navrhnouti okresnímu nár. výboru a případně z jeho pověření naříditi nucené ústavní léčení, až do vyléčení příznaků nakažlivosti, v těchto případech:
aa) hrozí-li nebezpečí, že osoba pohlavní nemocí stižená může způsobem svého života, nebo zanedbáváním lékařských nařízení přenésti nemoc na jiné osoby,
bb) u osob, o nichž je známo, že často střídají pohlavní styk.
III. Evidence pohlavně nemocných osob.
18. Pro zachycení do evidence je příslušnou ta poradna, do jejíhož obvodu patří ošetřující lékař (léčebný ústav a j.), který první zjistí u osoby, která si jej dobrovolně vyhlédla, pohlavní nemoc, a učiní povinné hlášení.
19. Evidence se zakládá
a) na „hlášení pohlavní nemoci a oznámení pramene nákazy“, docházejících od ošetřujících lékařů (léčebných ústavů a j.),
b) na výsledcích vlastní vyšetřovací činnosti poradny,
c) na údajích ošetřujících lékařů v periodických zprávách, podle kterých poradna zaregistruje příslušné evidenční změny,
d) na oznámeních ošetřujících lékařů podle § 7 zák. č. 241/ 1922 Sb., podle kterých poradna zaregistruje do evidence, za účelem bezprostředního dozoru, pohlavně nemocné osoby, jsoucí v evidenci poradny jiného okresu, které přestoupily toto ustanovení.
20. V evidenci nutno vésti pacienta až do oznámení ošetřujícího lékaře, že byl pacient propuštěn z léčení a kontroly.
21. Z důvodů praktických je vésti odděleně evidenci dětí kongenitálně luetických.
22. Nepatří-li pohlavně nemocné osoby (uvedené v bodě 18) podle bydliště do obvodu poradny, u níž jsou z důvodů léčebných v evidenci, oznámí je tato poradna ihned anonymně za účelem statistickým poradně příslušné podle jejich bydliště k zaznamenání do měsíčního (ročního) výkazu osob nově převzatých do léčení a nebude je již vykazovat v této statistice svého okresu. Tímto ustanovením se nevylučuje další opatření a šetření, vztahující se k takto, t. j. statisticky oznámenému případu, platná podle těchto směrnic.
23. Dojde-li při změně ošetřujícího lékaře (přestěhování pacienta a pod.) též ke změně příslušné poradny, zašle dosavadní evidenční poradna opis evidenčního záznamu poradně příslušné podle bydliště lékaře převzavšího pacienta do ošetřování.
24. Změny pacientova bydliště budou kontrolovány a patřičně (t. j. podle působiště ošetřujícího lékaře) registrovány, za informativního spolupůsobení přihlašovacích úřadů SNB, jen tehdy, nesplní-li osoby pohlavně nemocné ustanovení zákona č. 241/1922 Sb. a předpisů na jeho podkladě vydaných (přeruší-li léčení a pod.).
25. Vojenská správa a jiné ústavy oznamují pohlavně nemocné osoby, které byly propuštěny do občanského života před svým úplným vyléčením, do evidence poradny příslušné podle jejich bydliště tehdy, nedodají-li propuštěné osoby do 14 dnů potvrzení lékaře o další evidenci.
26. Úkolem vedoucího lékaře je přesvědčiti se, zda všichni ošetřující lékaři přesně a svědomitě hlásí každý případ onemocnění, a to ihned, jakmile byla stanovena diagnosa. Závady hlášení nutno vytknout a zjednat nápravu podle příslušných nařízení.
27. Poradna hlášené případy a oznámené případy prvého onemocnění přijme do měsíčního výkazu osob nově převzatých do léčení a zašle výkaz zemskému nár. výboru - referátu pro zdravotnictví. Z měsíčních výkazů sestaví se ve dvojím vyhotovení roční výkaz a zašle jej nejpozději do konce ledna každého roku zemskému nár. výboru — referátu pro zdravotnictví.
IV. Depistáž.
28. Poradna provádí veškerou činnost depistážní, vycházející ze základní úřední evidence a postupující od osoby k osobě.
29. Za tím účelem předvolává neprodleně k osobní prohlídce osoby důvodně označené v „Hlášení“ jako zdroj pohlavní nemoci do poradny příslušné jejich bydlišti, jestliže nedodají do týdne potvrzení, že jsou pro hlášenou pohlavní chorobu v pozorování, event. léčení u jiného lékaře. Osoby, které nejsou pro způsob svého života hodny důvěry úřadu, i když dodají lékařské potvrzení, předvolávají se ihned do poradny příslušné podle jejich bydliště.
30. Poradna příslušná podle bydliště vykoná též všechna šetření a opatření, vztahující se k případům z jiných okresů, pokud jsou nutna v jejím okresu.
31. Zvýšenou pozornost věnuje poradna pátrání po kongenitální lues v syfilitických rodinách.
32. Sociálně-zdravotní pracovnice nebo depistážní síla navštěvuje za účelem prohloubeného pátrání po zdrojích nákazy hlášeného onemocnělého nebo zdroj v těch případech, kde údaje zjištěné ošetřujícím lékařem buď chybějí nebo jsou nepřesné a nesprávné.
33. Návštěvy tyto, spojené s taktním pátráním po stycích nemocného (podezřelého) a s vyzváním podezřelých osob k odbornému vyšetření nebo léčení, nutno konat pokud možno v pracovišti onemocnělého (podezřelého).
34. Poradna pátrá po nehlášených případech onemocnění a po nehlášených zdrojích.
V. Lékařské vyšetření osob pohlavně nemocných nebo podezřelých z pohlavní nemoci.
35. Poradna provádí za účelem preventivním veškerou odborně lékařskou činnost diagnostickou (vyšetřovací). Vyšetřuje osoby:
a) které ji samy vyhledají,
b) které jí byly poslány k vyšetření jinými činiteli (úřady, lékaři),
c) které si sama z moci úřední pozvala k vyšetření.
36. Lékař poradny navrhuje okresnímu nár. výboru nebo z jeho pověření nařizuje nucené ústavní vyšetření v těchto případech:
a) zdráhá-li se osoba, oznámená jako pramen nákazy, podrobiti se prohlídce nebo nepředloží-li v předepsané lhůtě nález odborného lékaře,
b) není-li pro způsob svého života a pověst hodna důvěry úřadu.
37. Lékař poradny zkoumá, zda diagnosa pohlavní nemoci byla učiněna s použitím vědeckých method, na podkladě příznaků klinických, bakteriologického nebo serologického vyšetření, po příp. s použitím provokační zkoušky a pod.
VI. Léčení pohlavně nemocných.
38. Poradna zprostředkuje nemocným na jejich žádost potřebnou léčebnou péči doporučením odbornému lékaři (volný výběr podle seznamu místních lékařů vyvěšeného v poradně), do ústavního léčení, do ambulatoria nemocenské pojišťovny a pod.
39. U osob nemajetných poradna navrhuje okresnímu nár. výboru úhradu léčení na státní útraty, pokud tu není jiných činitelů, povinným k úhradě léčeb. nákladů.
40. Poradna sama provádí ambulantní specifické léčení jen v případech, kde není jinak o ně postaráno a kde by zanedbání léčení bylo nebezpečné zdraví nemocného a veřejnému zájmu.
41. Poradna má právo po ukončení léčení žádati od ošetřujícího lékaře konečnou zprávu o výsledku léčby. Vzniknou-li pochyby o úplnosti a správnosti léčení, může se souhlasem ošetřujícího lékaře sama provésti vyšetření a doporučiti na jeho podkladě nápravu. Nesouhlasí-li ošetřující lékař, pak poradna požádá o rozhodnutí přednostu příslušné universitní kliniky nebo jeho zástupce.
VII. Kontrola léčení a dodatečného lékařského vyšetření.
42. Poradna sleduje, zda pacienti, vedení v evidenci, se řádně a dostatečně dlouho léčí a podrobují kontrole i po ukončeném léčení.
43. Za tím účelem individuálně a podle závažnosti řeší docházející oznámení od ošetřujících lékařů o nedbání předpisů lékařových, o přerušení léčení a o nesplnění dodatečného lékařského vyšetření.
44. Splnění těchto povinností, pro které bylo oznámení sub 43 učiněno, vezme poradna na vědomí až po předložení potvrzení.
45. Za účelem v bodě 42 naznačeného cíle poradna vyžaduje od ošetřujícího lékaře periodické zprávy o tom, zda všichni jeho pacienti se skutečně řádně léčí a dávají kontrolovati.
VIII. Úkoly sociálně-zdravotní služby.
46. Po řádném vyšetření sociálním a zdravotním udíleti nemocným nebo ohroženým porady rázu sociálního, rodinného, osobního a existenčního.
47. Pátrati po závadách zdravotních a sociálně-zdravotních, které vznik choroby způsobují nebo průběh zhoršují a radou a zprostředkováním pomoci k jejich odstranění.
48. Chrániti příslušníky rodiny, spolubydlící a spolupracovníky před přenesením nákazy.
49. Sledovati vztah pohlavních nemocí k hospodářským a sociologickým poměrům správního okresu.
50. Sdělovati poznatky, v tomto směru učiněné, příslušným úřadům a podávati jim návrhy k zlepšení event. odstranění zjištěných nedostatků.
51. Sledovati statistiku úmrtnosti pohlavními nemocemi.
52. Navrhovati vhodná opatření v mezích platných zákonných ustanovení proti osobám, u nichž je prokázáno, že způsobem svého nezřízeného pohlavního života znamenají nebezpečí pohlavních chorob pro své okolí.
IX. Výchova.
53. Poradna poučuje nemocné o pravidlech, která v zájmu svém a svého okolí mají dodržovati.
54. Poradna organisuje a provádí výchovu nejširších vrstev obyvatelstva v oboru hygieny pohlavního života a prevence pohlavních chorob.
55. Tuto povinnost plní: přednáškami, výstavami, literaturou, spoluprací nebo podporou zmíněné výchovné činnosti, pokud je prováděna místními osvětovými sbory, školami a jinými institucemi.
X. Spolupráce.
56. Za účelem řádného, soustavného a koordinovaného plnění vytčených úkolů poradna spolupracuje pro cíle protivenerického boje se všemi zájmovými úseky veřejné správy a příslušnými dobrovolnými soc.-zdravotními korporacemi.
XI. Oznamovací povinnost.
57. Vedoucí lékař poradny oznamuje okresnímu nár. výboru přestupky zákona č. 241/1922 Sb. a předpisů na jeho podkladě vydaných k potrestání, pokud nejsou trestny soudem.

Ministr:
Plojhar v. r.