3/1929 Sb.
Vyhláška ministrů spravedlnosti a zahraničních věcí, kterou se vyhlašují změny soudního řádu československo-rakouského mezistátního rozhodčího soudu pro závazky v rakousko-uherských korunách.

3.
Vyhláška ministrů spravedlnosti a zahraničních věcí
ze dne 30. prosince 1928,
kterou se vyhlašují změny soudního řádu československo-rakouského mezistátního rozhodčího soudu pro závazky v rakousko-uherských korunách.

Předsedové pražského a vídeňského senátu československo-rakouského rozhodčího soudu pro závazky ve starých korunách dohodli se podle čl. 37 úmluvy s Rakouskem ze dne 18. června 1924, č. 60 Sb. z. a n. 1926 o úpravě závazků v rakousko-uherských korunách, na některých změnách soudního řádu mezistátního rozhodčího soudu pro závazky ve starých korunách, vyhlášeného ministry spravedlnosti a zahraničních věcí dne 20. června 1927, č. 75 Sb. z. a n. Změny ty se tímto vyhlašují.

Dr. Mayr-Harting v. r.
Dr. Beneš v. r.


Změny
soudního řádu mezistátního rozhodčího soudu pro závazky v rakousko-uherských korunách (č. 75/27 čsl. Sb. z. a n. a č. 184/27 BGBI.).
§ 8, odst. 3., má zníti:

Trpí-li podání formální vadou, která překáží řádnému vyřízení, vrátí je předseda k opravě a opětnému předložení v krátké lhůtě. Bylo-li příkazu v opravě vyhověno sice včas, nikoliv však úplně, může býti pro úplné doplnění a opětné předložení podání stanovena ještě neprodlužitelná lhůta osmi dnů.
V § 13, odst. 1., lit. b) na konci jest zaměniti slovo „žaloba“ slovem „návrh“.
§ 15, odst. 1., má zníti:

Písemné vyhotovení stížnosti (stižný spis) má mimo všeobecné náležitosti § 8 obsahovati: náležitosti vypočtené v § 14, odst. 1., lit. a) až d), dále pokud možno údaj dne, kterého bylo stěžovateli rozhodnutí naříkané doručeno, jednotlivé body stížnosti a určitý návrh. Naříkané rozhodnutí jest připojiti, může však býti od toho upuštěno, bylo-li ve stížnosti přesně označeno.
§ 17, odst. 1., znějž:
Každý žalobce a stěžovatel složí jistotu za soudní poplatky ve výši 3% ceny, již má pro něho předmět sporu dle učiněného návrhu. Zákonné nebo smluvené úroky se započítají do základu pro vyměření. Jakmile podle tohoto základu pro vyměření bylo dosaženo částky pro rakouské strany šilinků 2.000 — a pro československé strany částky Kč 10 000 —, jest z další částky řečené ceny sporu vyměřiti žalobní jistotu pouze 1½%. Žalobní jistota činí však pro rakouské strany nejméně šilinků 40·— a pro československé nejméně Kč 200·—. Jistotu předpisuje předseda senátu, jemuž právní věc připadá (§ 6). Pro složení jistoty budiž stanovena neprodlužitelná lhůta 30 dnů. Jistotu jest složiti dle toho, připadla-li věc československému nebo rakouskému senátu, buď u zúčtovacího místa v Praze (Zemská banka v Praze II., Příkopy), buď u rakouského zúčtovacího místa ve Vídni (I., Biberstraße 16) pro účet rozhodčího soudu.
Odstavec 2. znějž:
(2) Nebyla-li jistota ve stanovené lhůtě dána, pokládá se za to, že žaloba nebo stížnost nebyly podány.
Odstavec 4. znějž:
(4) Těchto ustanovení jest obdobně použíti na vedlejší intervenienty (§ 19, odst. 2.).
§ 18 znějž:
Žaloby, stížnosti a návrhy, které byly podány opožděně nebo k jichž vyřízení rozhodčí soud zřejmě není příslušný, dále které byly podány stranou nade vši pochybnost k tomu neoprávněnou nebo které se podle § 8, odst. 3., a § 17, odst. 2., pokládají za nepodané, buďtež bez dalšího řízení usnesením senátu odmítnuty.
§ 28, odst. 2., znějž:
(2) Rozhodnutí soudu, jímž se omezuje nebo zastavuje řízení, může býti spojeno s výrokem o soudních poplatcích a útratach. Soudní poplatky jest určiti podle stavu řízení přiměřenou částkou žalobní jistoty.
§ 46, odst. 1., znějž:
(1) V nálezu budiž rozhodnuto také o soudních poplatcích a útratách. Na soudních poplatcích zapraví prohrávající strana 3% ceny, kterou pro ni má předmět sporu, jak se podává ze žádání, jež je základem sporu. Při tom stanoví se podíl, o němž se děje zmínka v čl. 16 dohody, pro všechny věřitele československé bez rozdílu 10% sporné ve starých korunách vzniklé pohledávky, a to v československých korunách. Jakmile byla dle tohoto vyměřovacího základu dosažena pro československé strany částka 10.000·— Kč, a pro rakouské strany částka 2.000·— S, vyměří se z další hodnoty soudní poplatek jen ve výši 1½%. Nejmenší částky stanovené pro žalobní jistotu (§ 17) platí i pro soudní poplatky. Mimo soudní poplatky má strana úplně prohravající nahraditi odpůrci i nutné útraty, jež mu vzešly řízením před rozhodčím soudem. Při tom však nebudiž přihlíženo k zvýšení útrat, jež vzešly přivzetím právního zástupce.
Dr. KAREL KASPER v. r.