141/1946 Sb.
Nařízení o úpravě všeobecných celních sazeb na dovoz zboží

141.
Vládní nařízení
ze dne 21. června 1946
o úpravě všeobecných celních sazeb na dovoz zboží.
Vláda republiky Československé nařizuje podle zákona ze dne 16. května 1946, č. 117 Sb., o úpravě celního sazebníku v době přechodné:

§ 1.
Celní sazebník se mění a doplňuje takto:
1. Za saz. pol. 62 b) 2. se vkládá tato poznámka:

„Poznámka. Dřevěná moučka od 1. července 1946 do 31. prosince 1948 beze cla.“
2. Položka a) 1. v poznámce za saz. čís. 179 se upravuje takto:

„1. přes 30 do 45% obj. všeob. celní sazba 1 Kčs za 100 kg vlastní váhy do 31. prosince 1947.“
3. Poznámka za saz. čís. 291 „Papír viskosový (celofánový), bez zřetele na svoji jinakou povahu všeob. celní sazba 1000 Kčs za 100 kg“ se zrušuje.
4. Za saz. pol. 356 a) 2. se vkládá tato poznámka:

„Poznámka. Bukové latě, dovážené továrnami k výrobě nábytku z ohýbaného dřeva na dovolovací list, pod dozorem a za podmínek stanovených nařízením . . všeob. celní sazba 1 Kčs za 100 kg.“
5. Za saz. čís. 484 se vkládá tato poznámka:

„Poznámka k saz. čís. 483 a 484. Ložiska kuličková a válečková (vyjma ložiska pro velocipedy) do 31. prosince 1947 beze cla.“
§ 2.
Na dobu od 1. července 1946 do 31. prosince 1946 se zrušují cla na dovoz zboží patřícího do těchto sazebních čísel (položek):
1. Kakaové boby a slupky.
9. Fíky.
10. Vinné bobule a hrozny, sušené; korintky.
11. Citrony, limony, cedráty.
12. Pomeranče.
13. Citrony, limony, cedráty a pomeranče, ve slané vodě naložené; nezralé drobné pomeranče; kůra pomerančová, cedrátová a citronová, též mletá nebo ve slané vodě naložená.
14. Datle, pistacie, banány (pisang).
19 - 21. Cukr.
23 - 34. Obilí; slad; luštěniny; mouka a mlýnské výrobky; rýže.
35 - 39. Ovoce.
40 - 44. Zelenina.
45 - 53. Semena.
58. Štětka soukenická.
63 - 72. Dobytek jatečný a tažný.
73 - 76. Jiná zvířata.
78 - 82, 86. Výrobky živočišné.
88 - 101. Tuky.
102 - 106. Mastné oleje.
113 - 123, 125 - 132. Potraviny.
133 - 135. Dříví, uhlí a rašelina.
141b) umělé suroviny řezbářské a soustružnické výslovně nejmenované, dále neopracované.
145b). Sádra pálená.
146b). Bílá křída, těživec (přírodní baryt (síran barnatý)), mleté, plavené.
147b). Smírek zrněný, mletý, plavený.
148b),c) i pozn. Barevné hlinky.
149. Jiné zeminy a kameny, uměle barvené.
150a) vápno pálené, též hašené.
151. Šťáva lékořicová (ze sladkého dřeva), zahuštěná, v bednách nebo v kusech.
156. Dřeva barvířská:
b) na drobno rozdělaná (t. j. nařezaná, rozstrouhaná, mletá)
c) na drobno rozdělaná, kvašená.
157b). Dřevo kvebrachové a jiná dřeva tříslivá, na drobno rozdělaná (t. j. nařezaná, rozstrouhaná, mletá).
162. Orseille, persio; indigo; košenila (červec nopálový); výtažek ze dřeva kaštanového; výtažek ze dřeva kvebrachového; výslovně nejmenované výtažky tříslové.
163. Výtažky barvířské výslovně nejmenované.
181. Bavlněná vata, mimo vatu k léčebným účelům; niti upravené k čištění strojů atd.
182. Přást surový, bílený, barvený, potištěný.
183–187. Bavlněná příze.
203. Vata ze lnu, konopí, juty a jiných přediv rostlinných, výslovně nejmenovaných, mimo vatu k léčebným účelům; niti upravené k čištění strojů atd.
204a), b), c). Příze lněná (ze lněného vlákna nebo ze lněné koudele); příze ramiová (z čínské kopřivy).
205a), b), c). Příze konopná (z konopného vlákna a z konopné koudele, též pomíšená jinými předivy do této třídy patřícími); příze výslovně nejmenovaná.
206a), b). Příze jutová (z juty, též pomíšená lnem).
Poznámka k čís. 204, 205 a 206. Příze na vázání snopů, v klubku nebo na vijáku.
221. Vata z vlny a chlupů (srsti); klobouková vata a kloboukový podsadek (návěj) (obojí jenom polozplstěné, nevalchované).
222, 224–226. Vlněná příze.
241. Hedvábná vata, mimo vatu k léčebným účelům.
242–244. Hedvábí.
245. Příze z hedvábí, z hedvábí floretového neb umělého, spojeného s jinými předivy, též skaná.
305. Kaučukové roztoky.
306. Kaučukové těsto.
307. Kaučuková vlákna neopředená (také plochá, nejvýše 3 mm široká).
308. Desky nevulkanisované, krájené, rozestřené, rozválené (patentní desky).
312. Zboží z měkkého kaučuku, výslovně nejmenované, též spojené s obyčejnými nebo jemnými hmotami.
313. Tvrdá guma (tvrdosti rohu nebo kůže) v deskách, tyčích a trubkách, též leštěná, avšak dále neopracovaná.
320. Technické potřeby.
328–337 i poznámka 1. za s. č. 337. Kůže.
350. Vlysy, obruby, příčky a výplně, hoblované, jakož i parkety (desky klížené nebo jinak spojené); vše ani dyhované ani vykládané.
381. Optické sklo surové, v čočky nevybroušené, v kusech, tabulích nebo jako čočky, lité, lisované nebo řezané, též přibroušené, bílé nebo barevné.
428a), 429–435. Železo a železné polotovary.
467. Mykací povlaky všeho druhu; tkalcovské paprsky a zuby na tkalcovské paprsky, též ve svazcích nebo v kotoučích; drátěné tkalcovské nitěnky; drátěná nebo plechová ouška k nitěnkám (maillons).
470. Pružinová ocel (ocel zploštěná na pásy ve svazcích nebo v kotoučích, na pružno kalená), též leštěná.
488: a) olovo, též slitiny olova s antimonem, arsenem, cínem nebo zinkem
c) zinek, též slitiny zinku s olovem nebo cínem.
489. Řezané desky (planches), t. j. desky řezané z balvanů surových kovů nebo kovových slitin, k přímému zpracování válcováním nebo tažením.
490. Niklové anody.
546. Elektrické uhlíky.
592. Kuchyňská sůl, čistá (kamenná, vařená a mořská sůl) nebo pomíšená s jinými látkami (dobytčí sůl, solné louhy, rapy, solenka), nejsou-li takovéto směsi zařaděny do jiného čísla.
596b) arsen kovový.
597: e) i pozn. hydroxyd hlinitý, umělý
f) kyselina arsenitá (kysličník arsenitý)
h) kysličník ciničitý, umělý (cínový popel).
598f) kyselina fluorovodíková.
599: a) 1. ledek sodný (přírodní [čilský] i umělý), nečištěný
b) Glauberova sůl (síran sodný)
c) 1. síran draselný; kyselý síran draselný; draslo (potaš), obsahuje-li nejvýše 85% uhličitanu draselného
c) 2. kyselý síran sodný; náhražka vinného kamene
d) soda (uhličitan sodný), surová nebo krystalovaná
e) draslo (potaš), obsahuje-li více než 85 % uhličitanu draselného; vodní sklo, pevné
f) 1. soda kalcinovaná (žíhaná)
f) 2. vodní sklo, tekuté
g) 1. chlorid amonný (salmiak)
g) 2. síran amonný
i) 1. borax čištěný
j) 2. kyselý uhličitan draselný a sodný; siřičitan sodný, pevný; kyselý siřičitan sodný, pevný; sirnatan sodný, pevný
k) 2. ostatní
l) vodný roztok kyselého siřičitanu sodného (louh bisulfitový)
m) 1. chroman draselný i sodný (žlutý) a dvojchroman draselný i sodný (červený)
n) ferrokyanid a ferrikyanid draselný a sodný (žlutá a červená sůl krevní); ferrokyanid vápenatý
o) sirník draselný a sodný, též sirná játra; sirník amonný; chlorečnan draselný a sodný; fosforečnan sodný.
600: c) chlorid vápenatý, nečistý; annalin (umělý síran vápenatý); sirník barnatý, surový; umělý uhličitan barnatý
d) spodium (kostní uhlí)
g) i pozn. běloba na lesk, běloba barytová (umělý síran barnatý); síran hořečnatý (hořká sůl)
l) uhličitan vápenatý, umělý; fosforečnan vápenatý, umělý; karbid vápníku (kalciumcarbid); dusičnan strontnatý; chlorid barnatý; dusičnan barnatý
m) dusíkaté vápno (kalciumcyanamid)
n) ledek vápenatý.
601. Sloučeniny hliníku, železa, chromu, niklu a kobaltu, výslovně jmenované.
602. Sloučeniny mědi, olova, zinku a cínu, výslovně jmenované.
604: a) glycerin surový
b) glycerin čištěný, t. j. vodojasný nebo zbarvený, bez popelu
e) kresol (matečný louh po krystalované čisté kyselině karbolové)
g) kyselina salicylová a její deriváty.
610. Želatina (čištěná, sušená klihovatina původu živočišného i rostlinného), též na prach utlučená a zboží z ní.
611. Klih všeho druhu, též vyzina (vyzí klí).
612. Albumin a albuminoidy; kasein.
613. Škrob (také škrobová moučka).
614. Škrobová lepidla (dextrin, leiogomme, gommelina) a jiné náhražky klovatiny, výslovně nejmenované; maz, šlichta a podobná lepidla a apretury, obsahující škrob.
617. Fosfáty kyselinami rozložené (superfosfáty).
619. Kolodium, chloroform, alkohol methylnatý (dřevný líh), aceton, sehnaná kyselina octová.
620b) i pozn. jiné éthery jednoduché, jakož i všecky složené, též éther oenantový.
622d) i pozn. 1 a 2. Pomocné látky a výrobky chemické, výslovně nejmenované, ostatní.
625a) sirné černi; barvy antrachinonové, mimo kypové.
626. Barvy výslovně nejmenované.
648a) fotografické zvětšeniny podobizen.
652a) moučka kostní.
653a) tuhé zbytky po výrobě mastných olejů, též mleté.
654a) vinné mláto a vinné matoliny.
655. Vinné droždí (kvasnice), těstovité.
657a) odřezky (odstřižky) papírové, makulatura (popsaná i potištěná).
§ 3.
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem 1. července 1946; provede je ministr financí v dohodě se zúčastněnými členy vlády.

Fierlinger v. r.
Dr. Stránský v. r.
Široký v. r.
Ursíny v. r.
Dr. Ripka v. r.
Nosek v. r.
Dr. Šrobár v. r.
Dr. Drtina v. r.
Ďuriš v. r.
Dr. Pietor v. r.
gen. Hasal v. r.
Hála v. r.
Dr. Procházka v. r.
Majer v. r.
Lichner v. r.