390/2011 Sb.
Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 518/2004 Sb., kterou se provádí zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů

390
VYHLÁŠKA
ze dne 29. listopadu 2011,
kterou se mění vyhláška č. 518/2004 Sb., kterou se provádí zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů
Ministerstvo práce a sociálních věcí stanoví podle § 77 odst. 1, § 78 odst. 12, § 81 odst. 5, § 119a odst. 8 a § 130 zákona č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění zákona č. 367/2011 Sb.:

Čl. I
Vyhláška č. 518/2004 Sb., kterou se provádí zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění vyhlášky č. 507/2005 Sb. a vyhlášky č. 452/2008 Sb., se mění takto:
1. V nadpisu nad § 2 se slova „úřadem práce“ nahrazují slovy „Úřadem práce“.
2. Poznámka pod čarou č. 3 zní:

„3) § 104 zákoníku práce.“.
3. Poznámka pod čarou č. 4 zní:

„4) § 163 a 176 zákoníku práce.“.
4. V § 5 odst. 1 se slova „úřad práce“ nahrazují slovy „Úřad práce“.
5. V nadpisu části druhé se slova „a chráněná pracovní dílna“ zrušují.
6. V nadpisu § 6 se slova „a pracovního místa v chráněné pracovní dílně“ zrušují.
7. V § 6 se slova „a pracovního místa v chráněné pracovní dílně“ zrušují.
8. V § 6 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňují se odstavce 2 a 3, které znějí:

„(2) Při projednávání žádosti o uzavření dohody o zřízení nebo vymezení chráněného pracovního místa Úřad práce přihlíží k tomu, zda zaměstnavatel
a) neuzavřel v období 12 měsíců přede dnem podání žádosti se zaměstnancem, který je osobou se zdravotním postižením, smlouvu, na jejímž základě by mu byl tento zaměstnanec povinen poskytovat finanční prostředky v rozporu s dobrými mravy,
b) v den podání žádosti vyplácí nejméně 80 % zaměstnanců, kteří jsou osobami se zdravotním postižením, na které může uplatnit nárok na příspěvek podle § 78 zákona, mzdu nebo plat bezhotovostně převodem na účet vedený u peněžního ústavu, nebo poštovní poukázkou,
c) v den podání žádosti zaměstnává nadpoloviční většinu zaměstnanců, kteří jsou osobami se zdravotním postižením, na svém pracovišti,
d) přiděluje zaměstnancům, kteří jsou osobami se zdravotním postižením, práci vhodnou z hlediska pozitivních efektů na sociální integraci těchto osob, nebo z hlediska poměru finančních prostředků vynaložených ze státního rozpočtu na zaměstnávání osob se zdravotním postižením a tržeb získaných prodejem výrobků a služeb, které souvisí se zaměstnáváním těchto osob.
(3) Dohodu o zřízení nebo vymezení chráněného pracovního místa lze uzavřít se zaměstnavatelem, který splňuje kritéria podle odstavce 2 písm. a), b) a d), nebo kritéria podle odstavce 2 písm. a) až c).“.
9. § 7 se zrušuje.
10. § 8 a 9 včetně nadpisu znějí:

„§ 8
Druhy provozních nákladů chráněného pracovního místa
(1) Za provozní náklady chráněného pracovního místa, na které lze zaměstnavateli podle § 76 zákona poskytnout příspěvek, se považují
a) zvýšené správní náklady ve výši 7 % průměrné měsíční mzdy v národním hospodářství za první až třetí čtvrtletí předcházejícího kalendářního roku, kterými jsou náklady na
1. vedení personální, mzdové nebo sociální agendy zaměstnanců, kteří jsou osobami se zdravotním postižením,
2. komunikaci se státními orgány a dalšími subjekty v souvislosti se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením,
3. nájemné za plochy pracovních, skladových nebo manipulačních prostor spojených se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením,
4. povinné revize zařízení, bez nichž nemohou být osoby se zdravotním postižením zaměstnávány,
5. povinné revize objektu sloužícího k zaměstnávání osob se zdravotním postižením, pokud je objekt ve vlastnictví zaměstnavatele,
6. služby spojené s užíváním objektu, zejména revize komínů, hromosvodů, elektroinstalace, jejichž cena je zahrnována do nájemného,
7. zvýšenou spotřebu energie a paliv spojenou se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením, nebo
8. vodné a stočné spojené se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením,
b) náklady provozních zaměstnanců a pracovních asistentů, kterými jsou
1. mzdové náklady provozních zaměstnanců a pracovních asistentů v základním pracovněprávním vztahu k zaměstnavateli, a to v rozsahu odpovídajícím počtu hodin odpracovaných provozními zaměstnanci nebo pracovními asistenty při pomoci zaměstnancům, kteří jsou osobami se zdravotním postižením, nebo
2. náklady na zajištění pracovních asistentů v případě, že se nejedná o zaměstnance téhož zaměstnavatele,
c) náklady na dopravu v souvislosti se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením, kterými jsou náklady na
1. dopravu zaměstnanců, kteří jsou osobami se zdravotním postižením, na pracoviště a z pracoviště, nebo
2. dopravu materiálu a hotových výrobků,
d) náklady na přizpůsobení provozovny, kterými jsou náklady na
1. pořízení a ověření počítačového programového vybavení pro zaměstnávání osob se zdravotním postižením,
2. pořízení a přizpůsobení pomocných technologických zařízení používaných zaměstnanci, kteří jsou osobami se zdravotním postižením,
3. pořízení komunikačních a orientačních pomůcek,
4. přizpůsobení hygienických, tepelných, světelných nebo hlukových podmínek osobám se zdravotním postižením, nebo
5. výstavbu nebo rozšíření provozů potřebných pro zaměstnávání osob se zdravotním postižením, včetně nákladů na počítačové vybavení.
(2) Pro účely odstavce 1 písm. b) se za provozního zaměstnance a pracovního asistenta nepovažuje zaměstnanec, na jehož zaměstnávání se poskytuje příspěvek podle § 78 zákona, nebo zaměstnanec, jehož mzdové náklady jsou hrazeny podle § 3 odst. 1 písm. a).
(3) Je-li součástí nákladů uvedených v odstavci 1 i daň z přidané hodnoty a zaměstnavatel není plátcem této daně, považuje se daň z přidané hodnoty za provozní náklad chráněného pracovního místa.
§ 9
Druhy provozních nákladů chráněného pracovního místa osoby samostatně výdělečně činné
(1) Za provozní náklady chráněného pracovního místa osoby samostatně výdělečně činné, na které lze podle § 76 zákona poskytnout příspěvek, se považují
a) zvýšené správní náklady ve výši 7 % průměrné měsíční mzdy v národním hospodářství za první až třetí čtvrtletí předcházejícího kalendářního roku, kterými jsou náklady na
1. nájemné za plochy pracovních, skladových nebo manipulačních prostor, souvisejících s výkonem samostatné výdělečné činnosti, s výjimkou nájemného za prostory určené k bydlení,
2. povinné revize zařízení, bez nichž by osoba se zdravotním postižením nemohla samostatnou výdělečnou činnost vykonávat,
3. povinné revize objektu sloužícího k výkonu samostatné výdělečné činnosti, pokud je objekt ve vlastnictví osoby se zdravotním postižením a není určen k bydlení,
4. služby spojené s užíváním objektu, zejména revize komínů, hromosvodů, elektroinstalace, jejichž cena je zahrnována do nájemného, s výjimkou služeb za prostory určené k bydlení,
5. energie a palivo související s výkonem samostatné výdělečné činnosti, nebo
6. vodné a stočné související s výkonem samostatné výdělečné činnosti,
b) náklady na dopravu, zejména materiálu a hotových výrobků,
c) náklady na přizpůsobení provozovny sloužící k výkonu samostatné výdělečné činnosti, a to zejména náklady na
1. pořízení a ověření počítačového programového vybavení,
2. přizpůsobení a pořízení pomocných technologických zařízení,
3. přizpůsobení hygienických, tepelných, světelných nebo hlukových podmínek, nebo
4. výstavbu nebo rozšíření provozu, včetně nákladů na počítačové vybavení.
(2) Je-li součástí nákladů uvedených v odstavci 1 i daň z přidané hodnoty a osoba samostatně výdělečně činná není plátcem této daně, považuje se daň z přidané hodnoty za provozní náklad chráněného pracovního místa osoby samostatně výdělečně činné.“.
11. V § 10 se věta první nahrazuje větou „Příspěvek podle § 76 zákona se poskytuje zálohově čtvrtletně nebo v jiném dohodnutém období10).“.
12. Nadpis části třetí zní:

„PŘÍSPĚVEK NA PODPORU ZAMĚSTNÁVÁNÍ OSOB SE ZDRAVOTNÍM POSTIŽENÍM NA CHRÁNĚNÉM PRACOVNÍM MÍSTĚ
(K § 78 odst. 12 zákona)“.
13. Nadpis § 11 zní:

„Výpočet průměrného čtvrtletního přepočteného počtu zaměstnanců a zaměstnanců, kteří jsou osobami se zdravotním postižením“.
14. Poznámka pod čarou č. 8 zní:

„8) § 79 zákoníku práce, ve znění zákona č. 362/2007 Sb.“.
15. V § 12 se slova „těžším zdravotním postižením“ nahrazují slovy „těžším zdravotním postižením9)“.
16. Za § 14 se vkládá nový § 14a, který včetně nadpisu zní:

„§ 14a
Druhy dalších nákladů, o které lze zvýšit příspěvek na podporu zaměstnávání osob se zdravotním postižením
(1) Za další náklady, o které lze zvýšit příspěvek podle § 78 odst. 3 zákona, se považují
a) zvýšené správní náklady ve výši 4 % průměrné měsíční mzdy v národním hospodářství za první až třetí čtvrtletí předcházejícího kalendářního roku, kterými jsou náklady na
1. vedení personální, mzdové nebo sociální agendy zaměstnanců, kteří jsou osobami se zdravotním postižením,
2. komunikaci se státními orgány a dalšími subjekty v souvislosti se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením,
3. nájemné za plochy pracovních, skladových nebo manipulačních prostor spojených se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením,
4. povinné revize zařízení, bez nichž nemohou být osoby se zdravotním postižením zaměstnávány,
5. povinné revize objektu sloužícího k zaměstnávání osob se zdravotním postižením, pokud je objekt ve vlastnictví zaměstnavatele,
6. služby spojené s užíváním objektu, zejména revize komínů, hromosvodů, elektroinstalace, jejichž cena je zahrnována do nájemného,
7. zvýšenou spotřebu energie a paliv spojenou se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením, nebo
8. vodné a stočné spojené se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením,
b) náklady provozních zaměstnanců a pracovních asistentů, kterými jsou
1. mzdové náklady provozních zaměstnanců a pracovních asistentů v základním pracovněprávním vztahu k zaměstnavateli, a to v rozsahu odpovídajícím počtu hodin odpracovaných provozními zaměstnanci nebo pracovními asistenty při pomoci zaměstnancům, kteří jsou osobami se zdravotním postižením, nebo
2. náklady na zajištění pracovních asistentů v případě, že se nejedná o zaměstnance téhož zaměstnavatele,
c) náklady na dopravu spojené se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením, kterými jsou náklady na
1. dopravu zaměstnanců, kteří jsou osobami se zdravotním postižením, na pracoviště a z pracoviště, nebo
2. dopravu materiálu a hotových výrobků,
d) náklady na přizpůsobení provozovny, kterými jsou náklady na
1. pořízení a ověření počítačového programového vybavení pro zaměstnávání osob se zdravotním postižením,
2. přizpůsobení a pořízení pomocných technologických zařízení používaných zaměstnanci, kteří jsou osobami se zdravotním postižením,
3. pořízení komunikačních a orientačních pomůcek,
4. přizpůsobení hygienických, tepelných, světelných nebo hlukových podmínek osobám se zdravotním postižením, nebo
5. výstavbu nebo rozšíření provozů potřebných pro zaměstnávání osob se zdravotním postižením, včetně nákladů na počítačové vybavení.
(2) Pro účely odstavce 1 písm. b) se za provozního zaměstnance a pracovního asistenta nepovažuje zaměstnanec, na jehož zaměstnávání se poskytuje příspěvek podle § 78 zákona, nebo zaměstnanec, jehož mzdové náklady jsou hrazeny podle § 3 odst. 1 písm. a).
(3) Je-li součástí nákladů uvedených v odstavci 1 i daň z přidané hodnoty a zaměstnavatel není plátcem této daně, považuje se daň z přidané hodnoty za provozní náklad chráněného pracovního místa.“.
17. V § 18 odstavec 2 zní:

„(2) V případě, že počet osob se zdravotním postižením vypočtený podle odstavce 1 je větší než průměrný přepočtený počet zaměstnanců dodavatele, kteří jsou osobami se zdravotním postižením, potvrzený za kalendářní čtvrtletí, může si zaměstnavatel do plnění povinného podílu za sledovaný kalendářní rok započítat osoby se zdravotním postižením jen v počtu, který byl v jednotlivých kalendářních čtvrtletích potvrzen jako nejvyšší; při zjišťování tohoto počtu postupuje dodavatel podle § 11. Kalendářním čtvrtletím pro tyto účely je kalendářní čtvrtletí předcházející zdanitelnému plnění za dodání výrobků nebo služeb nebo zadání zakázek.“.
18. Za § 18 se vkládá nový § 18a, který zní:

„§ 18a
Zaměstnavatelé a osoby samostatně výdělečně činné podle § 81 odst. 2 písm. b) zákona mohou do celkové výše stanovené v § 81 odst. 3 zákona započítávat cenu bez daně z přidané hodnoty, a to za výrobky a služby poskytnuté v daném kalendářním roce, nebo za zadané zakázky splněné v daném kalendářním roce.“.
19. V nadpisu § 23 se slova „úřadem práce“ nahrazují slovy „Úřadem práce“.
20. V § 31 se za číslo „30“ vkládají slova „a podle § 114 zákona“.
21. Za § 31 se vkládá nová část sedmá, která včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 14 zní:

„ČÁST SEDMÁ
SDÍLENÉ ZPROSTŘEDKOVÁNÍ ZAMĚSTNÁNÍ
(K § 119a odst. 8 zákona)
§ 31a
(1) Informace o průběhu zprostředkování zaměstnání a o spolupráci uchazeče o zaměstnání s agenturou práce poskytuje agentura práce krajské pobočce Úřadu práce způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(2) Příspěvek na sdílené zprostředkování zaměstnání za každého uchazeče o zaměstnání, kterému agentura práce zprostředkovává zaměstnání na základě dohody s Úřadem práce, je splatný do 30 kalendářních dnů ode dne uzavření dohody podle § 119a zákona.
(3) Příspěvek za umístění uchazeče o zaměstnání do pracovního poměru na dobu neurčitou je splatný do 30 kalendářních dnů ode dne vzniku pracovního poměru uchazeče o zaměstnání.
(4) Příspěvek za setrvání umístěného uchazeče o zaměstnání v pracovním poměru na dobu neurčitou po dobu nejméně 6 měsíců je splatný do 30 kalendářních dnů ode dne, kdy agentura práce tuto skutečnost oznámila krajské pobočce Úřadu práce.
(5) Příspěvky se poskytují bezhotovostně převodem na účet agentury práce.
§ 31b
Pro účely sdíleného zprostředkování zaměstnání se výběr agentury práce vykoná v zadávacím řízení podle zvláštního právního předpisu14).
14) Zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů.“.
Dosavadní části sedmá a osmá se označují jako části osmá a devátá.
22. V § 32 písm. h) se slova „Ministerstva práce a sociálních věcí“ nahrazují slovy „Úřadu práce“.
23. V příloze k vyhlášce č. 518/2004 Sb. se v nadpisu slova „úřadech práce a zaměstnanců v Ministerstvu práce a sociálních věcí“ nahrazují slovy „Úřadu práce a krajských pobočkách Úřadu práce“.
24. V příloze k vyhlášce č. 518/2004 Sb. se na přední straně služebního průkazu slova „razítko MPSV“ nahrazují slovy „razítko Úřadu práce ČR“.
Čl. II
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2012.

Ministr:
Dr. Ing. Drábek v. r.