70/2018 Sb.
Vyhláška, kterou se mění vyhláška č. 252/2004 Sb., kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody, ve znění pozdějších předpisů

70
VYHLÁŠKA
ze dne 20. dubna 2018,
kterou se mění vyhláška č. 252/2004 Sb., kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody, ve znění pozdějších předpisů
Ministerstvo zdravotnictví stanoví podle § 108 odst. 1 zákona č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 274/2001 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 274/2003 Sb., zákona č. 392/2005 Sb., zákona č. 444/2005 Sb., zákona č. 222/2006 Sb., zákona č. 110/2007 Sb., zákona č. 151/2011 Sb., zákona č. 223/2013 Sb., zákona č. 267/2015 Sb. a zákona č. 202/2017 Sb., (dále jen „zákon“) k provedení § 3 odst. 1 a 3, § 3c odst. 4 a 5 a § 4 odst. 1, 2, 3, 4, 5 a 8 zákona a podle § 19 odst. 1 písm. a) zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 306/2000 Sb., zákona č. 146/2002 Sb., zákona č. 274/2003 Sb., zákona č. 316/2004 Sb., zákona č. 120/2008 Sb., zákona č. 139/2014 Sb. a zákona č. 180/2016 Sb.:

Čl. I
Vyhláška č. 252/2004 Sb., kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody, ve znění vyhlášky č. 187/2005 Sb., vyhlášky č. 293/2006 Sb. a vyhlášky č. 83/2014 Sb., se mění takto:
1. § 1 včetně poznámek pod čarou č. 1 až 3 zní:

„§ 1
Tato vyhláška zapracovává příslušné předpisy Evropské unie1) a upravuje
a) hygienické limity mikrobiologických, biologických, fyzikálních, chemických a organoleptických ukazatelů jakosti pitné vody2), včetně pitné vody balené3) a teplé vody dodávané potrubím užitkové vody nebo vnitřním vodovodem, které jsou konstrukčně propojeny směšovací baterií s vodovodním potrubím pitné vody (dále jen „teplá voda“), jakož i vody teplé vyráběné z individuálního zdroje pro účely osobní hygieny zaměstnanců,
b) rozsah a četnost kontroly dodržení jakosti pitné vody a
c) požadavky na metody kontroly jakosti pitné vody.
1) Směrnice Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě. Směrnice Komise (EU) 2015/1787 ze dne 6. října 2015, kterou se mění přílohy II a III směrnice Rady 98/83/ES o jakosti vody určené k lidské spotřebě.
2) § 3 odst. 1 zákona č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 274/2003 Sb.
3) Vyhláška č. 275/2004 Sb., o požadavcích na jakost a zdravotní nezávadnost balených vod a o způsobu jejich úpravy, ve znění vyhlášky č. 404/2006 Sb.“.
2. V § 2 písm. g) se číslo „1“ nahrazuje číslem „5“.
3. V § 2 se na konci písmene h) tečka nahrazuje čárkou a doplňují se písmena i) až o), která znějí:

„i) surovou vodou - voda odebraná z povrchových nebo podzemních vodních zdrojů pro účely úpravy na vodu pitnou,
j) upravovanou vodou - surová voda po určitém technologickém stupni úpravy,
k) upravenou vodou - voda prošlá technologickými procesy k dosažení požadované jakosti pitné vody, včetně vody, která může být dodávána jako pitná bez jakékoli úpravy; vodou upravenou se rozumí též voda vyrobená,
l) vodou dodávanou - voda vstupující do distribuční sítě, určená k použití jako pitná; voda dodávaná zahrnuje i vodu v distribuční síti i vodu vytékající z kohoutku u spotřebitele,
m) nebezpečím - jakýkoliv biologický, chemický, fyzikální nebo radiologický činitel ve vodě nebo stav vody, který může ohrozit zdraví odběratelů nebo spotřebitelů vody nebo způsobit organoleptické závady vody; nebezpečím se dále rozumí omezení nebo úplné přerušení dodávky vody odběratelům,
n) kontrolním opatřením - jakákoliv činnost, která se může použít pro předcházení nebezpečí, která nelze žádným opatřením zcela vyloučit, nebo která s ním související riziko snižuje na přijatelnou úroveň,
o) nápravným opatřením - jakákoliv činnost, pomocí které lze nebezpečí zcela odstranit nebo podstatně zmírnit.“.
4. Poznámka pod čarou č. 6 zní:

„6) Vyhláška č. 422/2016 Sb., o radiační ochraně a zabezpečení radionuklidového zdroje.“.
5. Za § 3 se vkládá nový § 3a, který včetně nadpisu zní:

„§ 3a
Postup vypracování posouzení rizik a hodnocení jeho výsledků
Posouzení rizik se zpracovává jako dokument, který popisuje průběh rizikové analýzy systému zásobování pitnou vodou a navrhuje nápravná a kontrolní opatření k ošetření nepřijatelných rizik; konkrétní postup jeho vypracování a hodnocení výsledků tohoto postupu stanoví příloha č. 7 k této vyhlášce.“.
6. § 4 včetně nadpisu a poznámek pod čarou č. 7 a 10 zní:

„§ 4
Způsob provádění monitorovacího programu
(1) Provádění monitorovacího programu zahrnuje:
a) kontroly rizikových aktivit v ochranném pásmu vodního zdroje, případně širším souvisejícím území, je-li to nezbytné z hlediska ochrany vodního zdroje před znečištěním,
b) kontroly stavu ochranného pásma, stavebně technického stavu jímacích objektů, úpravny vody, vodojemů, čerpacích stanic a další související infrastruktury systému zásobování pitnou vodou, včetně kontroly zabezpečení těchto objektů proti vniknutí nepovolaných osob,
c) kontroly funkčnosti a stavu údržby technických zařízení používaných k jímání, dopravě, úpravě, dezinfekci, kontrole jakosti pitné vody nebo měření tlaku či množství dodávané pitné vody, jakož i ke kontrole zabezpečení provozních objektů,
d) měření zaznamenávaná procesem průběžného sledování, sloužící ke kontrole jakosti surové, upravované, upravené nebo dodávané vody nebo ke kontrole procesů úpravy vody; tato měření se použijí v případě, že z posouzení rizik vyplynou jako potřebná kontrolní opatření,
e) odběry a rozbory bodových vzorků surové, upravované, upravené i dodávané vody.
(2) Místa, rozsah a četnost kontrol, měření a odběrů se určují v závislosti na složitosti a zranitelnosti systému zásobování, zejména stabilitě jakosti surové vody, technologii úpravy včetně dezinfekce vody a na výsledcích posouzení rizik podle této vyhlášky.
(3) Odběry a rozbory vzorků surové vody za účelem jejího zařazení do kategorie se provádí podle zvláštního předpisu10). Součástí údaje o zdroji v provozním řádu je i zařazení surové vody do příslušné kategorie podle zvláštního předpisu10). Pro hodnocení kvality surové vody v rámci posouzení rizik se využijí také příslušné výsledky sledování kvality podzemních a povrchových vod prováděného za účelem zjišťování stavu vod podle zákona č. 254/2001 Sb., o vodách, ve znění pozdějších předpisů.
(4) Provozní rozbory, jejichž obsahem jsou odběry a rozbory surové, upravované, upravené a dodávané pitné vody za účelem kontroly výroby pitné vody, se provádí podle plánu kontrol jakosti vod v průběhu výroby pitné vody podle zvláštního předpisu10).
(5) Odběry a rozbory pitné vody za účelem prokázání, že upravená voda na výstupu z úpravny nebo neupravená voda před vstupem do sítě a dodávaná voda v místě splnění požadavků podle § 8 je voda zdravotně nezávadná a odpovídá všem stanoveným požadavkům, se provádí podle příloh č. 4 a 5 k této vyhlášce. Výrobce vody, který ji zároveň dodává spotřebitelům, provádí úplný rozbor, a to v četnosti odpovídající celkové produkci pitné vody včetně vody prodané jinému provozovateli. V případě, že výrobce vody sám neprovozuje žádnou zásobovanou oblast a z výstupu úpravny vody se voda hned předává jinému provozovateli, provede úplný rozbor jen na výstupu z úpravny, a to v rozsahu všech ukazatelů uvedených v tabulce části 2 přílohy č. 5 k této vyhlášce. Výrobce vody neprodleně poskytne výsledek rozboru provozovatelům následně provozně souvisejících vodovodů. Provozovatel provozně souvisejícího vodovodu provádí odběry v rámci úplného rozboru jen u spotřebitele a analyzuje pouze ukazatele prováděné povinně u vody dodané podle části 2 přílohy č. 5 k této vyhlášce a další ukazatele, které vyplynou z posouzení rizik, v četnosti odpovídající objemu dodávané pitné vody.
(6) Je-li pitná voda dodávána jen po část roku, četnost rozborů se úměrně krátí, nesmí však být menší, než uvádí nejnižší kategorie přílohy č. 4 k této vyhlášce.
(7) Mimo četnost uvedenou v odstavcích 5 a 6 se odběry a rozbory vzorků pitné vody provádějí
a) z nové části vodovodu7), která má být uvedena do provozu; za novou část vodovodu se nepovažují armatury a s nimi bezprostředně související části potrubí do délky 10 m na každou stranu od armatury, výměna části potrubí do délky 15 m nebo propojení starého a nového potrubí do stejné délky,
b) v případě přerušení zásobování vodou na více než 24 hodin,
c) před zahájením sezónního využívání části vodovodu nebo individuálního zdroje pitné vody; u zdrojů s minimální četností rozborů a sezónním provozem do 6 měsíců, které jsou provozovány podle § 3 odst. 2 písm. a) až d) zákona, je možno tento rozbor započítat do minimální roční četnosti podle odstavců 5 a 6,
d) po opravě vodovodu, která by mohla ovlivnit jakost vody ve vodovodu.
(8) Rozbor podle odstavce 7 se provádí v rozsahu kráceného rozboru podle přílohy č. 5 k této vyhlášce rozšířeného o ukazatele, jejichž obsah může být zvýšen vlivem uvedených změn v režimu zásobování pitnou vodou.
(9) Pro účely žádosti o schválení nového provozního řádu z důvodu uvedení nového zdroje pitné vody do provozu se dokládají rozbory vody z nového zdroje a v případě, že je nutná také úprava této vody jiná než dezinfekce, dále rozbor upravené vody z technologické zkoušky úpravny vody v těch ukazatelích, ve kterých bude probíhat úprava vody nebo které mohou být použitou úpravou vody ovlivněny, a to souběžně s rozborem surové vody před dodáním vody do spotřebiště. Účelem tohoto rozboru, který nesmí být starší než 6 měsíců, je prokázání, že navržená technologie je vhodná k úpravě surové vody na pitnou a že budou dosaženy parametry pitné vody v souladu s touto vyhláškou.
(10) Kontrola vody používané v dopravních prostředcích se provádí v rozsahu kráceného rozboru, rozšířeného o ukazatele, jejichž hodnota může být změněna vlivem materiálů, se kterými přichází voda do styku, nebo dodatečnou úpravou vody, za podmínky, že voda je odebírána z vodovodu nebo jiného zdroje pitné vody, kde kvalita vody vyhovuje požadavkům této vyhlášky a je pravidelně sledována.
7) § 2 odst. 1 zákona č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění pozdějších předpisů.
10) Vyhláška č. 428/2001 Sb., kterou se provádí zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), ve znění pozdějších předpisů.“.
7. V § 5 odst. 1 větě první se za slova „Vzorky pitné vody“ vkládají slova „na výstupu z úpravny, v distribuční síti a u spotřebitele“ a za slovo „kontrolu“ se vkládají slova „podle § 4 odst. 5“.
8. V § 5 odst. 2 se věta první nahrazuje větou „Místa odběru vzorků u spotřebitele musí být volena tak, aby u zásobovaných oblastí zásobujících více než 5 000 obyvatel více než 50 % míst odběru nebylo trvalých, ale měnilo se každý rok; u zásobovaných oblastí zásobujících 5 000 a méně obyvatel nesmí být trvalých více než 65 % míst odběru.“.
9. V § 5 odstavec 3 zní:

„(3) Místa odběru vzorků pro jednotlivé ukazatele jsou uvedena v příloze č. 5 k této vyhlášce.“.
10. V § 6 odst. 2 se slova „tabulce A“ nahrazují slovy „příloze č. 4 k této vyhlášce“.
11. V § 7 se za odstavec 1 vkládá nový odstavec 2, který zní:

„(2) Odběr vzorků pitné vody pro stanovení mikrobiologických ukazatelů se provádí podle tabulky 1 ČSN EN ISO 19458 (757801) Jakost vod - Odběr vzorků pro mikrobiologickou analýzu, a to podle účelu vzorkování „b“ - z kohoutku, jedná-li se o odběr u spotřebitele, nebo podle účelu vzorkování „a“ - z rozvodného potrubí, jedná-li se o odběr na výstupu z úpravny nebo v rámci distribuční sítě zejména z vodojemů a v odůvodněném případě z hydrantů. Oba odběry zahrnují odstranění všech připojených zařízení a dezinfekci kohoutku nebo výtokového ventilu, účel vzorkování „a“ navíc zahrnuje propláchnutí kohoutku před odběrem.“.
Dosavadní odstavce 2 a 3 se označují jako odstavce 3 a 4.
12. V § 7 odstavec 3 zní:

„(3) Pro stanovení hodnot mikrobiologických a biologických ukazatelů pitné a teplé vody uvedených v přílohách č. 1 až 3 k této vyhlášce jsou stanoveny metody uvedené v oddílu A přílohy č. 6 k této vyhlášce. Pro stanovení hodnot fyzikálních a chemických ukazatelů pitné a teplé vody uvedených v přílohách č. 1 až 3 k této vyhlášce je možné použít jakékoliv analytické metody splňující požadavky stanovené v oddílu B přílohy č. 6 k této vyhlášce.“.
13. V § 8 odst. 1 úvodní části ustanovení se za slovo „vody“ vkládají slova „podle přílohy č. 1 k této vyhlášce“.
14. Poznámky pod čarou č. 8 a 9 znějí:

„8) Například ČSN ISO 5667-5 Jakost vod. Odběr vzorků, část 5: Návod pro odběr vzorků pitné vody z úpraven vody a z vodovodních sítí. ČSN EN ISO 5667-3 Jakost vod. Odběr vzorků, část 3: Pokyny pro konzervaci vzorků a manipulaci s nimi. ČSN ISO 5667-14 Jakost vod. Odběr vzorků, část 14: Pokyny k zabezpečení jakosti odběru vzorků vod a manipulace s nimi.
9) § 2 odst. 1 písm. f) zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů.“.
15. V § 9 odst. 1 a 2 se za slovo „vzorku“ vkládá slovo „pitné“.
16. V § 9 se doplňuje odstavec 3, který zní:

„(3) Opakované rozbory se nepočítají do minimální požadované četnosti odběrů podle přílohy č. 4 k této vyhlášce.“.
17. § 10 a 11 se včetně nadpisu zrušují.
18. Příloha č. 1 zní:

„Příloha č. 1 k vyhlášce č. 252/2004 Sb.
Mikrobiologické, biologické, fyzikální, chemické a organoleptické ukazatele pitné vody a jejich hygienické limity
A. Mikrobiologické a biologické ukazatele
č.ukazateljednotkalimittyp limituvysvětlivky1Clostridium perfringensKTJ/100 ml0MH12intestinální enterokokyKTJ/100 ml0NMHKTJ/250 ml0NMH23Escherichia coliKTJ (MPN)/100 ml0NMHKTJ (MPN)/250 ml0NMH24koliformní bakterieKTJ (MPN)/100 ml0MHKTJ (MPN)/250 ml0MH25mikroskopický obraz - abioseston%5MH36mikroskopický obraz - počet organismůjedinci/ml50MH3, 47mikroskopický obraz - živé organismyjedinci/ml0MH3, 4, 58počty kolonií při 22 °CKTJ/mlBez abnormálních změnMH6KTJ/ml200DH7KTJ/ml100NMH29počty kolonií při 36 °CKTJ/mlBez abnormálních změnMH8KTJ/ml40DH9KTJ/ml20NMH210Pseudomonas aeruginosaKTJ/250 ml0NMH2
B. Fyzikální, chemické a organoleptické ukazatele
č.ukazatelzkratkajednotkalimittyp limituvysvětlivky111,2-dichlorethanμg/l3,0NMH12akrylamidμg/l0,1NMH1013amonné iontyNH4+mg/l0,50MH14antimonSbμg/15,0NMH15arsenAsμg/l10NMH16barvamg/l Pt20MH17benzenμg/l1,0NMH18benzo[a]pyrenBaPμg/l0,01NMH19berylliumBeμg/l2,0NMH20borBmg/l1,0NMH21bromičnanyBrO3-μg/l10NMH1122celkový organický uhlíkTOCmg/l5,0MH1223dusičnanyNO3-mg/l50NMH1324dusitanyNO2-mg/l0,50NMH1325epichlorhydrinμg/l0,10NMH1026fluoridyF-mg/l1,5NMH27hliníkAlmg/l0,20MH28hořčíkMgmg/l10MH1420-30DH29chemická spotřeba kyslíku (manganistanem)CHSK-Mnmg/l3,0MH1230chlor volnýCl2mg/l0,3MH1531chlorečnanyClO3-μg/l200NMH11, 1632chlorethen (vinylchlorid)μg/l0,50NMH1033chloridyCl-mg/l100MH17, 1834chloritanyClO2-μg/l200NMH11, 1635chromCrμg/l50NMH36chuťpřijatelná pro odběrateleMH1937kadmiumCdμg/l5,0NMH38konduktivitakmS/m125MH18,2039kyanidy celkovéCN-mg/l0,050NMH40manganMnmg/l0,050MH2141měďCuμg/l1000NMH2242microcystin-LRμg/l1NMH43niklNiμg/l20NMH2344olovoPbμg/l10NMH2345ozonO3μg/l50NMH1846pachpřijatelný pro odběrateleMH1947pesticidní látkyPLμg/l0,10NMH24, 2548pesticidní látky celkemPLCμg/l0,50NMH24, 2649PHpH6,5-9,5MH18, 2850polycyklické aromatické uhlovodíkyPAUμg/l0,10NMH2751rtuťHgμg/l1,0NMH52selenSeμg/l10NMH53síranySO42-mg/l250MH1854sodíkNamg/l200MH55stříbroAgμg/l25NMH56teplota°C8 - 12DH57tetrachlorethenPCEμg/l10NMH2958trihalomethanyTHMμg/l100NMH3059trichlorethenTCEμg/l10NMH2960trichlormethan (chloroform)μg/l30NMH1161uranUμg/l15NMH62vápníkCamg/l30MH1440 - 80DH63vápník a hořčíkCa + Mgmmol/12 - 3,5DH64zákalZF (n)5MH3165železoFemg/l0,20MH32
Použité zkratky:
KTJ - kolonii tvořící jednotka při použití metody stanovení ČSN EN ISO 9308-1
MPN - nejpravděpodobnější počet bakterií při použití metody stanovení ČSN EN ISO 9308-2
NMH - nejvyšší mezní hodnota
MH - mezní hodnota
DH - doporučená hodnota podle § 3 odst. 1 zákona č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů
Vysvětlivky:
1. Tam, kde hodnota tohoto ukazatele není dodržena, musí se prozkoumat vodní zdroj a technologie úpravy, aby se zjistilo, zda lidské zdraví není potenciálně ohroženo přítomností patogenních mikroorganismů, jako jsou zejména kryptosporidia. Postup odpovědné osoby stanoví § 4 odst. 5 zákona.
2. Platí pouze pro balenou pitnou vodu.
3. Nedílnou součástí výsledku zkoušky jsou i další informace získané při mikroskopickém rozboru, které mohou přispět k interpretaci výsledků a které se uvádějí ve formě slovního popisu. Tento slovní popis obsahuje zejména složení přítomného abiosestonu (případně jeho možný původ), bližší zařazení přítomných organismů a jejich možný původ (surová voda, pomnožení v síti), jejich příslušnost k obtížně odstranitelným skupinám. V případě výskytu živých organismů u vod zabezpečených dezinfekcí je vždy nutné udat, o jaké organismy se jednalo. U podzemních vod se zaznamenává především přítomnost organismů vázaných na povrchové vody a organismů indikujících zhoršenou jakost vody. Podzemní voda s výskytem organismů vázaných na povrchové vody se považuje za vodu podzemní ovlivněnou vodou povrchovou podle vysvětlivky 1 pod tabulkou 1 podle přílohy č. 5 k této vyhlášce.
4. Organismy zahrnovanými pod tento ukazatel se pro účely této vyhlášky rozumí sinice a všechny eukaryontní organismy, zejména řasy, prvoci, mikromycety, vířníci, hlístice. Bakterie s výjimkou sinic jsou uvedeny jen ve slovním popisu, ale nepočítají se do celkového počtu organismů. Masivní nález v počítací komůrce pozorovatelných bakterií je třeba posuzovat jako překročení MH ukazatelů č. 6, popřípadě, č. 7. Produkty metabolismu železitých bakterií se řadí k abiosestonu.
5. Mezní hodnota se stanoví pouze pro vody zabezpečené dezinfekcí. Živé organismy obsahující chlorofyl se odliší pomocí autofluorescence chlorofylu. Ostatní, pokud je to možné, podle dalších znaků, jako jsou zejména pohyb a stav protoplastu.
6. Pokud u zásobované oblasti nelze pro malý počet vzorků určit, zda se jedná o abnormální změnu, platí jako mezní hodnota 200 KTJ/ml.
7. Pro náhradní zásobování, pro vodu dodávanou ve vzdušných, vodních a pozemních dopravních prostředcích a pro vodu z malých nedezinfikovaných zdrojů, produkujících méně než 5 m3 za den platí doporučená hodnota do 500 KTJ/ml.
8. Pokud u zásobované oblasti nelze pro malý počet vzorků určit, zda se jedná o abnormální změnu, platí jako mezní hodnota 40 KTJ/ml.
9. Pro náhradní zásobování, pro vodu dodávanou ve vzdušných, vodních a pozemních dopravních prostředcích a pro vodu z malých nedezinfikovaných zdrojů, produkujících méně než 5 m3 za den, platí doporučená hodnota do 100 KTJ/ml.
10. Hodnota platí pro zbytkovou koncentraci monomeru vypočtenou podle údajů o obsahu a možném uvolňování z materiálů a předmětů sloužících k úpravě, výrobě a distribuci pitné vody, které jsou ve styku s pitnou vodou.
11. Cílem je dosažení co nejnižší hodnoty - bez snížení účinnosti dezinfekce.
12. Bez abnormálních změn.
13. Musí být dodržena podmínka, aby součet poměrů zjištěného obsahu dusičnanů v mg/l děleného 50 a zjištěného obsahu dusitanů v mg/l děleného 3 byl menší nebo rovný 1. Součet poměrů odpovídá svým významem nejvyšší mezní hodnotě. Obsah dusitanů v pitné vodě na výstupu z úpravny musí být nižší než 0,1 mg/l.
14. Platí jako minimální hodnota v případě uvedeném v § 3 odst. 1. Pro všechny vody platí, že cílem je dosažení doporučené hodnoty.
15. Limitní hodnota 0,3 mg/l se vztahuje na odběrová místa u spotřebitele, nikoliv na výstupu z úpravny nebo na vodojemu. V případě využití vázaného aktivního chloru pro dezinfekci, platí pro celkový aktivní chlor mezní hodnota 0,4 mg/l. U spotřebitele však nesmí být dotčena přijatelnost pachu a chuti vody.
16. Součet koncentrací chlorečnanů a chloritanů nesmí překročit 200 μg/l.
17. V případech, kdy vyšší hodnoty chloridů jsou způsobeny geologickým podložím, se hodnoty až do 250 mg/l považují za vyhovující požadavkům této vyhlášky. Pro balené pitné vody uměle doplňované minerálními látkami platí mezní hodnota 250 mg/l.
18. Voda by neměla působit agresivně vůči materiálům rozvodného systému, včetně domovních instalací. Posouzení agresivity se provádí podle TNV 75 7121 Jakost vod. Požadavky na jakost vody dopravované potrubím.
19. V případě pochybností při senzorickém hodnocení se za přijatelné považují prahová čísla 1 a 2 při stanovení podle ČSN EN 1622 Jakost vod. Stanovení prahového čísla pachu (TON) a prahového čísla chuti (TFN).
20. Měřeno při 25 °C.
21. V případech, kdy vyšší hodnoty manganu ve zdroji surové vody jsou způsobeny geologickým prostředím, se hodnoty manganu až do 0,1 mg/l považují za vyhovující požadavkům této vyhlášky za předpokladu, že nedochází k nežádoucímu ovlivnění organoleptických vlastností vody.
22. Limitní hodnota platí pro vzorek pitné vody odebraný odpovídající metodou vzorkování z kohoutku u spotřebitele tak, aby vzorek byl reprezentativní pro průměrné jednotýdenní množství požité spotřebiteli.
23. Limitní hodnota platí pro vzorek pitné vody odebraný odpovídající metodou vzorkování z kohoutku u spotřebitele tak, aby vzorek byl reprezentativní pro průměrné jednotýdenní množství požité spotřebiteli.
24. Pesticidními látkami se rozumí organické insekticidy, herbicidy, fungicidy, nematocidy, akaricidy, algicidy, rodenticidy, slimicidy, příbuzné produkty, mimo jiné regulátory růstu, a jejich relevantní metabolity.
25. Limitní hodnota platí pro každou jednotlivou pesticidní látku a její relevantní metabolit s výjimkou aldrinu, dieldrinu, heptachloru a heptachlorepoxidu, kde platí limitní hodnota 0,03 μg/l.
26. Limitní hodnota se vztahuje na součet jednotlivých stanovených a kvantitativně zjištěných pesticidních látek a jejich relevantních metabolitů. Není-li látka zjištěna kvantitativně, k součtu se přičítá nula. Uvádí-li laboratoř v protokolu výsledek ukazatele „pesticidní látky celkem“, musí zároveň uvést i výsledky všech stanovených jednotlivých pesticidních látek a jejich relevantních metabolitů.
27. Limitní hodnota se vztahuje na součet kvantitativně stanovených následujících specifických látek: benzo[b]fluoranthen, benzo[k]fluoranthen, benzo[ghi]perylen, indeno[1,2,3-cd]pyren. Není-li látka zjištěna kvantitativně, k součtu se přičítá nula. Jsou-li stanoveny další látky typu polyaromatických uhlovodíků, nelze jejich hodnotu zahrnout do ukazatele PAU.
28. Pro balené pitné vody nesycené oxidem uhličitým a pro pitnou vodu dopravovanou kontejnery lze připustit hodnotu pH od 5,5; pro balenou pitnou vodu, která je přírodně bohatá nebo uměle obohacena oxidem uhličitým, může být minimální hodnota i nižší. U vod s přirozeně nižším pH se hodnoty pH 6,0 až 6,5 považují za splňující požadavky této vyhlášky za předpokladu, že voda nepůsobí agresivně vůči materiálům rozvodného systému.
29. Součet koncentrací tetrachlorethenu a trichlorethenu nesmí překročit 10 μg/l.
30. Limitní hodnota se vztahuje na součet kvantitativně zjištěných koncentrací trichlormethanu (chloroformu), tribrommethanu (bromoformu), dibromchlormethanu a bromdichlormethanu. Není-li látka zjištěna kvantitativně, k součtu se přičítá nula. Cílem je dosažení co nejnižší hodnoty - bez snížení účinnosti dezinfekce.
31. V případech úpravy povrchové vody by voda vycházející z úpravny neměla překročit hodnotu 1,0 ZF (n). Ke stanovení se použije nefelometrická metoda.
32. V případech, kdy vyšší hodnoty železa ve zdroji surové hodnoty jsou způsobeny geologickým podložím, se hodnoty železa až do 0,5 mg/l považují za vyhovující požadavkům této vyhlášky za předpokladu, že nedochází k nežádoucímu ovlivnění organoleptických vlastností vody, a to ani formou občasného viditelného zákalu.“.
19. V příloze č. 2 návětí tabulky se slovo „symbol“ nahrazuje slovem „zkratka“.
20. V příloze č. 2 řádku č. 17 se text „t,“ zrušuje.
21. V příloze č. 2 vysvětlivka č. 13 zní:

„13. Ke stanovení zákalu se použije nefelometrická metoda.“.
22. V příloze č. 3 části B Fyzikální a chemické požadavky v Ukazateli zákal sloupci Jednotka se text „t,“ zrušuje.
23. V příloze č. 3 vysvětlivka č. 7 zní:

„7. Ke stanovení zákalu se použije nefelometrická metoda.“.
24. Přílohy č. 4 až 6 znějí:

„Příloha č. 4 k vyhlášce č. 252/2004 Sb.
Minimální roční četnost odběrů vzorků pitné vody
Počet obyvatel zásobované oblasti [§ 2 písm. d)] při denní spotřebě 200 l na osobuObjem vody rozváděné či produkované v zásobované oblasti m3/den 1)Roční počet vzorků pro krácený rozbor 2, 4)Roční počet vzorků pro úplný rozbor 2, 3)≤ 50≤ 1011 za dva roky> 50 až ≤ 100> 10 až ≤ 2021> 100 až ≤ 500> 20 až ≤ 10031> 500 až ≤ 5 000>100 až ≤ 1 00042> 5 000 až ≤ 50 000> 1 000 až ≤ 10 0004 + 3 na každých 1000 m3/den (včetně nedokončených) z celkového objemu1 + 1 na každých 4 500 m3/den (včetně nedokončených) z celkového objemu> 50 000 až ≤ 500 000> 10 000 až ≤ 100 0003 + 1 na každých 10 000 m3/den (včetně nedokončených)  z celkového objemu> 500 000> 100 00012 + 1 na každých 25 000 m3/den (včetně nedokončených) z celkového objemu
Vysvětlivky:
1. Neodpovídá-li objem vyráběné vody počtu obyvatel podle hodnot uvedených v tabulce, považuje se za rozhodující počet zásobovaných obyvatel. Pokud počet zásobovaných obyvatel, zejména vzhledem k sezónní rekreaci, výrazně kolísá a nelze jej jednoznačně určit, bere se jako základ stanovení četnosti průměrný objem vyrobené vody (m3/den) za roční období.
2. Příklad výpočtu: pro objem rozváděné vody 4 300 m3/den je počet krácených rozborů 19 [4 + (5 x 3)] a počet úplných rozborů 2 [1 + (1 x 1)].
3. Snížení četnosti je možné jen za předpokladu splnění podmínek § 4 odst. 3 zákona.
4. Do počtu požadovaných krácených rozborů se nezapočítávají krácené rozbory, které se provedou v rámci úplného rozboru.
Příloha č. 5 k vyhlášce č. 252/2004 Sb.
Minimální rozsah rozborů vzorků pitné vody
1. Krácený rozbor
Účelem kráceného rozboru je ověřovat, zda jsou u odběratele dodržovány limitní hodnoty klíčových mikrobiologických, fyzikálně-chemických a organoleptických ukazatelů stanovených touto vyhláškou nebo příslušným orgánem ochrany veřejného zdraví na základě zákona.
Krácený rozbor sestává z ukazatelů uvedených v tabulce A.
Tabulka A
č.ukazatelvysvětlivky1Escherichia coli2koliformní bakterie3počty kolonií při 22 °C4počty kolonií při 36 °C5mikroskopický obraz - abioseston16mikroskopický obraz - počet organismů17mikroskopický obraz - živé organismy18amonné ionty9barva10dusičnany11dusitany512hliník213chlor volný nebo jiná aktivní látka chemické dezinfekce314chemická spotřeba kyslíku-manganistanem (nebo celkový organický uhlík)15chuť16konduktivita17mangan418pach19pH20zákal21železo22teplotadalší relevantní ukazatele vyplývající z posouzení rizik
Vysvětlivky:
1. Stanovuje se v případě, je-li zdrojem povrchová voda. Je-li zdrojem podzemní voda, stanovuje se pouze v případě ovlivnění podzemního zdroje povrchovou vodou a indikace pomnožování organismů v síti.
2. Stanovuje se pouze při použití kolaguačního činidla na bázi hliníku.
3. Stanovuje se pouze v případě použití prostředků obsahujících chlor. V případě využití vázaného aktivního chloru (zejména ve formě chloraminů) pro dezinfekci, se stanovuje celkový aktivní chlor. Při použití jiného chemického dezinfekčního prostředku se stanoví zbytkové množství příslušné aktivní látky.
4. Stanovuje se pouze v případě, kdy je mangan z vody při úpravě odstraňován.
5. Stanovuje se pouze v případě, že se provádí dezinfekce vody chloraminací.
Pro všechny vysvětlivky platí, že pokud je do skupinového vodovodu dodávána směs vody, kde je podíl vody, pro kterou daná vysvětlivka platí, trvale nižší než 50 %, a zároveň je tato voda sledována samostatně ve vodovodu pro více než 5 000 osob, není nutné ve vodovodu s touto směsí dané ukazatele v kráceném rozboru sledovat.
2. Úplný rozbor
Účelem úplného rozboru je ověřovat, zda jsou dodržovány limitní hodnoty všech ukazatelů stanovených touto vyhláškou nebo příslušným orgánem ochrany veřejného zdraví na základě § 4 odst. 6 zákona.
Předmětem úplného rozboru jsou všechny ukazatele uvedené v následující tabulce s výjimkou případů, kdy je příslušným orgánem ochrany veřejného zdraví stanoveno na základě zákona jinak.
Místa odběru vzorků jsou stanovena tabulce B. Pokud je vodojem v blízkosti spotřebiště a posouzení rizik neprokáže, že by mohlo dojít k významné změně v jakosti vody mezi vodojemem a spotřebištěm, lze ho zahrnout jako jedno z míst odběru u spotřebitele; toto platí pro oblasti, kde se provádí 4 a více úplných rozborů za rok.
Tabulka B
č.UkazatelMísta odběruVysvětlivkyVoda upravená +Voda dodávaná  (spotřebitel) ++A. Mikrobiologické a biologické ukazatele1Clostridium perfringensx1, 22intestinální enterokokyxx23Escherichia colixx24koliformní bakteriexx25mikroskopický obraz - abiosestonxx1,26mikroskopický obraz - počet organismůxx1, 27mikroskopický obraz - živé organismyxx1,28počty kolonií při 22 °Cxx29počty kolonií při 36 °Cxx2B. Fyzikální, chemické a organoleptické ukazatele111,2-dichlorethan**12akrylamid--313amonné ionty**14antimon**15arsen**16barvaxx217benzenx418benzo[a]pyrenx19beryllium**520bor**21bromičnanyx622celkový organický uhlík**723dusičnany**24dusitanyxx225epichlorhydrin--326fluoridy**27hliník**28hořčík**29chemická spotřeba kyslíku Mnxx2, 830chlor volnýx931chlorečnanyx932chlorethen (vinylchlorid)x333chloridy**34chloritanyx935chrom**36chuťxx237kadmiumx38konduktivita**39kyanidy celkové**40mangan**41měďx1042microcystin-LRx2, 1143niklx1044olovox1045ozonx2, 946pachxx247pesticidní látka**1248pesticidní látky celkem**1249pHxx250polycyklické aromatické uhlovodíkyx1351rtuť**52selen**53sírany**54sodík**55stříbrox1456teplotaxx257tetrachlorethenx58trihalomethanyx1559trichlorethenx60trichlormethan (chloroform)x61uran**1662vápník**63vápník a hořčík**64zákalxx265železoxx2
Poznámky k místům odběru:
+ Výstup ze stavby pro úpravu vody nebo zdroje bez technologie úpravy vody, v obou případech po dezinfekci, pokud je používána. Jedná se o vodu, která již nevyžaduje žádnou další úpravu, aby mohla být dodaná spotřebitelům.
++ Místa splnění požadavků na jakost pitné vody podle § 8.
(x) Znamená, že v rámci jednoho úplného rozboru musí být vzorek povinně odebrán na tomto místě. Pokud provozovatel odebírá vzorek jak na výstupu z úpravny, tak u spotřebitele, tak se jedná o časově souvztažný odběr, kdy mezi odběrem obou vzorků nesmí uplynout více než 7 pracovních dnů. Požadavek souvztažných odběrů se netýká případů, kdy je úpravna vody a distribuční síť provozována různými provozovateli nebo se jedná o osoby podle § 3 odst. 2 zákona, které provozují systém zásobování pitnou vodou, na něhož se nevztahuje zákon č. 274/2001 Sb.
(*) Znamená, že v rámci jednoho úplného rozboru může být vzorek odebrán na libovolném z takto vyznačených míst.
Vysvětlivky:
1. Stanovuje se pouze u pitných vod upravovaných přímo z vod povrchových nebo u podzemních vod ovlivněných povrchovými vodami.
2. Osoby podle § 3 odst. 2 zákona, které provozují systém zásobování pitnou vodou, který nespadá do působnosti zákona č. 274/2001 Sb., provádějí za běžných podmínek provozu stanovení tohoto ukazatele jen u spotřebitele.
3. Stanovení v pitné vodě se provede jen v případě, kdy není možné provést výpočet podle vysvětlivky 10 v příloze č. 1 k této vyhlášce a látka se vzhledem k použitým materiálům může ve vodě vyskytovat. Stanovení chlorethenu (vinylchloridu) se provede u nových zdrojů před jejich uvedením do provozu.
4. Při stanovení benzenu je nutné sledovat, není-li indikována přítomnost dalších aromatických uhlovodíků (toluenu, xylenů, ethylbenzenu). V případě kvantitativního stanovení se uvedou nálezy stanovených látek do protokolu o zkoušce.
5. Stanovuje se vždy u nového zdroje a dále tam, kde nálezy beryllia přesahují 30 % limitní hodnoty.
6. Stanovuje se jen u vody ošetřené ozonem nebo chlornanem sodným.
7. Nemusí se stanovovat u zdrojů dodávajících méně než 10 000 m3 vody denně.
8. Není nutno stanovovat, pokud je stanoven obsah celkového organického uhlíku.
9. Obsah volného chloru, chloritanů či ozonu se stanovuje pouze v případě použití chloru nebo prostředků obsahujících chlor, oxidu chloričitého nebo ozonu při úpravě vody. Za úpravu se považuje i dezinfekce vody. Chlorečnany se stanovují pouze v případě oxidace nebo dezinfekce vody pomocí chlornanu sodného nebo oxidu chloričitého.
10. Pro kontrolu jakosti pitné vody podle § 4 se použije metoda náhodného vzorkování během pracovního dne, která spočívá v odběru prvních 1 000 ml vody z kohoutku (bez očištění kohoutku a bez předchozího odpouštění vody nebo odběru vzorků vody na stanovení jiných ukazatelů). Zjistí-li se při tomto odběru překročení limitní hodnoty a je-li prokázáno, že se jedná o zhoršení vlivem vnitřního vodovodu, provádí se účelové vzorkování pro zjištění průměrné koncentrace látky požité odběrateli během jednoho týdne.
11. Stanovuje se u pitné vody upravené z povrchové. Není nutno stanovovat, pokud z posouzení rizik vyplývá, že výskyt sinic v surové vodě je málo pravděpodobný, nebo pokud provozní rozbory surové vody ukazují, že výskyt sinic je zanedbatelný.
12. Stanovují se pouze pesticidy s pravděpodobným výskytem v daném zdroji, nestanovení pesticidních látek se zdůvodní.
13. V rámci tohoto ukazatele se provede kvantitativní stanovení následujících specifických látek: benzo[b]fluoranthen, benzo[k]fluoranthen, benzo[ghi]perylen, indeno[1,2,3-cd]pyren.
14. Stanovuje se u vod dezinfikovaných solemi stříbra a vod upravovaných zařízením obsahujícím stříbro.
15. V rámci tohoto ukazatele se provede kvantitativní stanovení následujících specifických látek: trichlormethanu (chloroformu), tribrommethanu (bromoformu), dibromchlormethanu a bromdichlormethanu.
16. Stanovuje se vždy u nového zdroje podzemní vody, dále tam, kde nálezy radioaktivních ukazatelů indikují přítomnost uranu ve vodě, a tam, kde nálezy uranu přesahují 30 % limitní hodnoty.
Příloha č. 6 k vyhlášce č. 252/2004 Sb.
Požadavky na analytické metody
A. Ukazatele, pro které jsou stanoveny metody rozboru
UkazatelMetodaAlternativní metodaEscherichia coliČSN EN ISO 9308-1ČSN EN ISO 9308-2koliformní bakterieČSN EN ISO 9308-1ČSN EN ISO 9308-2intestinální enterokokyČSN EN ISO 7899-2Pseudomonas aeruginosaČSN EN 16266počty kolonií při 22 °C a 36 °CČSN EN ISO 6222mikroskopický obrazČSN 757712 a ČSN 75 7713Clostridium perfringens (včetně spor)ČSN EN ISO 14189viz postup nížeatypická mykobakteriaviz postup nížeLegionella spp.ČSN EN ISO 11731Staphylococcus aureusČSN EN ISO 6888-1 (beze změny A1)*)
*) v bodě 4.1 uvedené normy se místo očkování použije technika membránové filtrace 100 ml vzorku vody
1. Clostridium perfringens (včetně spor):
Postup stanovení:
Membránová filtrace, po které následuje anaerobní kultivace membrány na m-CP agaru při 44 ± 1 °C po dobu 21 ± 3 hod. Počítá se četnost neprůsvitných žlutých kolonií, jejichž zbarvení přejde do růžova nebo červena po vystavení parám amoniaku po dobu 20 až 30 sekund.
Agar m-CP má toto složení:
Bazální médium:tryptóza30 gkvasnicový extrakt20 gSacharoza5 ghydrochlorid L-cysteinu1 gMgSO4.7 H2O0,1 gbromkrezolová purpurová červeň40 mgagar15 gvoda1000 ml
Tyto součásti bazálního média se rozpustí, pH se upraví na 7,6 a médium se na dobu 15 minut umístí v autoklávu při 121 °C. Poté se médium nechá zchladnout a přidají se následující přísady:
D-cycloserin400 mgpolymyxin B ve formě síranu25 mgindoxyl-β-D-glukosid (předem rozpuštěný v 8 ml sterilní vody)60 mgsterilně zfiltrovaný 0,5 % fenolftalein difosforečnanový roztok20 mlsterilně zfiltrovaný 4,5 % FeCl3.6 H2O2 ml
2. Atypická mykobakteria:
Pro stanovení atypických mykobakterií lze použít jednu z následujících metod:
a) Metoda s laurylsulfátem sodným:
Postup stanovení:
Membránovou filtrací (filtr o porozitě 0,45 mikrometrů) se zpracuje s pomocí vodní vývěvy 0,5 l vody. Za sterilních podmínek se filtr vyjme pinzetou a nůžkami rozstříhá na 6 - 8 proužků, které se přemístí do centrifugační nádobky s 20 ml sterilní destilované vody a vytřepou 10 minut na třepačce. Roztok se pak přelije do další nádobky a centrifuguje 20 minut při 2 000 g až 3 000 g. Supernatant se odlije a sediment se dekontaminuje 3 ml roztoku 3% laurylsulfátu sodného s 1 % NaOH. Po 20 minutách třepání na třepačce se přidá 25 ml sterilní destilované vody a centrifuguje se opět při 2000 g až 3000 g po dobu 20 minut. Po odlití supernatantu se k sedimentu přidají cca 2 ml fyziologického roztoku tak, aby se výsledný objem vzorku ve zkumavce zarovnal na určitou jeho hodnotu, která poslouží pro výpočet kvantity. Po homogenizaci pipetou se vzorek očkuje v množství po 0,25 ml na šest vaječných půd (3 Löwensteinovy-Jensenovy a 3 Ogawovy půdy). Vždy dvě z naočkovaných půd se (1 L.-J. a 1 Ogawova) se inkubují při 30 °C, 37 °C a 42 °C. Výsledek se odečítá za 1, 3, 6 a 9 týdnů, pro stanovení počtů se použijí výsledky po 9 týdnech inkubace. V případě, že kmen neroste při určité teplotě, se výsledky počítají jen z těch teplot inkubace, při nichž je kmen schopen růst (některé mykobakterie nerostou při teplotě nižší než 37 °C). U vyrostlých kolonií se zaznamenává jejich morfologie a pigmentace a mikroskopicky se Ziehl-Neelsenovým barvením ověří jejich acidorezistence. V případě pozitivity se provádí ve specializovaných mykobakteriologických laboratořích druhová identifikace izolovaného kmene.
Počty mykobakterií na 1 l vody se vypočtou ve vztahu k objemu přefiltrované vody, objemu vzorku po centrifugaci, počtu očkovaných ploten a velikosti očkovaného inokula.
K dekontaminaci vody je možné použít také chlorhexidin. K sedimentu se přidá 10 ml 0,2% vodného roztoku chlorhexidinu, ručně protřepe a ponechá 24 hodin při pokojové teplotě. Druhý den po centrifugaci a po promytí sedimentu 10 ml sterilní destilované vody se sediment po další centrifugaci při 2 000 g až 3000 g zpracuje stejně jako při metodě s laurylsulfátem sodným.
b) Metoda s cetylpyridinium chloridem (CPC):
Postup stanovení:
Membránovou filtrací (filtr o porozitě 0,45 mikrometrů) se zpracuje s pomocí vodní vývěvy 1 litr vody. Pro dekontaminaci vzorku vody se použije roztok CPC ve výsledné koncentraci 0,005 %, který se připraví do sterilní destilované vody.
Dekontaminace vzorku vody je provedena následujícím způsobem: 1 díl 0,05 % roztoku CPC je přidán k 9 dílům vzorku vody. Po uzavření láhve se její obsah po dobu 30 sekund protřepává, pak se nechá 30 minut stát. Poté se ihned provede filtrace přes celulózový membránový filtr o průměru 50 mm a velikosti pórů 0,45 μm.
Filtr je propláchnut po ukončení filtrace 500 ml sterilní destilované vody, aby se odstranila residua CPC.
Filtr se vyjme sterilní pinzetou a vloží do sterilní 30 ml plastikové nádobky, do níž jsou přidány 2 ml sterilní destilované vody. Na vortexu je plastiková nádobka protřepána po dobu 10 vteřin. Na povrch půd v Petriho miskách je suspenze inokulována po 0,2 ml a 0,1 ml je použita k nátěru na podložní sklíčko pro barvení metodou podle Ziehl-Neelsena. Kultivace na jedné Petriho misce s Löwenstein-Jensenovou půdou a jedné Petriho misce s Ogawovou půdou při 30 °C, 37 °C a 42 °C. Hodnocení se provádí 1x týdně do 9 týdnů inkubace.
Do protokolu se zaznamenávají zjištěné výsledky na jednotlivých půdách: počet kolonií na půdě, při masivním růstu na výseči s reprezentativním nárůstem, morfologie kolonií, mikroskopické ověření vyrostlých kolonií. Pokud je zjištěn růst více mykobakteriálních druhů, uvádí se počet každého druhu zvlášť. Pro identifikaci je odebráno 10 kolonií, z nichž je připravena subkultura na pevné půdě (Löwenstein-Jensenově nebo Ogawově) pro provedení identifikačních testů. U některých suspektních kolonií mykobakterií je možno provést vyšetření GEN Probe přímo z primokultury z dostatečného inokula. Konečné hodnocení růstu je provedeno po 9 týdnech inkubace, stejně tak uzavření negativních vyšetření; u negativních se inkubace prodlouží do 12 týdnů. Pokud v průběhu šestitýdenní inkubace přerostou všechny naočkované půdy nespecifickou bakteriální flórou, uzavře se výsledek dříve.
Pro stanovení počtů se použijí výsledky po 9 týdnech inkubace, popřípadě po 12 týdnech inkubace, pokud po 9 týdnech bylo vyšetření negativní. V případě, že kmen neroste při určité teplotě, se výsledky počítají jen z údajů těch teplot inkubace, při nichž je kmen schopen růst. Počty kolonií mykobakterií na 1 litr vody se vypočítají ve vztahu k objemu přefiltrované vody, objemu vzorku při vytřepávání filtru, velikosti očkovaného inokula a počtu inokulovaných ploten.
B. Ukazatele, pro které jsou stanoveny požadavky na metodu
Použité analytické metody musí být minimálně schopny stanovit koncentrace s uvedenou mezí stanovitelnosti a na úrovni limitní hodnoty daného ukazatele se stanovenou nejistotou měření. Bez ohledu na citlivost dané použité analytické metody, musí být výsledek vyjádřen nejméně stejným počtem desetinných míst, jako je uvedeno u limitní hodnoty daného ukazatele v části B přílohy č. 1 k této vyhlášce.
Nejistota měření uvedená v následující tabulce nesmí být používána jako dodatečná tolerance, pokud jde o hodnocení shody naměřené hodnoty s limitní hodnotou ukazatele stanovené v příloze č. 1 k této vyhlášce.
UkazatelMez stanovitelnosti (*)Nejistota měření (**)Vysvětlivky[% limitní hodnoty (kromě pH)][% limitní hodnoty]akrylamid1amonné ionty≤ 30≤ 40antimon≤ 30≤ 40arzen≤ 30≤ 30barva≤ 25≤ 30benzen≤ 30≤ 40benzo(a)pyren≤ 30≤ 502beryllium≤ 20≤ 25bor≤ 30≤ 25bromičnany≤ 30≤ 40celkový organický uhlík (TOC)≤ 30≤ 3031, 2-dichlorethan≤ 30≤ 40dusičnany≤ 10≤ 15dusitany≤ 30≤ 20epichlorhydrin1fluoridy≤ 10≤ 20hliník≤ 30≤ 25hořčík≤ 20≤ 20chemická spotřeba kyslíku manganistanem≤ 20≤ 204chlor volný≤ 25≤ 20chlorečnany≤ 25≤ 20chlorethen (vinylchlorid)1chloridy≤ 10≤ 15chloritany≤ 25≤ 20chrom≤ 30≤ 30chuť5kadmium≤ 30≤ 25konduktivita≤ 10≤ 20kyanidy celkové≤ 30≤ 306mangan≤ 30≤ 30měď≤ 30≤ 25microcystin-LR≤ 20≤ 25nikl≤ 30≤ 25olovo≤ 30≤ 25ozon≤ 30≤ 20pach5pesticidní látky≤ 30≤ 307pesticidní látky celkemviz požadavky pro jednotlivé pesticidní látkypolycyklické aromatické uhlovodíky≤ 30≤ 508reakce vody (pH)≤ 0,29rtuť≤ 30≤ 30selen≤ 30≤ 40sírany≤ 10≤ 15sodík≤ 10≤ 20stříbro≤ 10≤ 25tetrachlorethen≤ 30≤ 3010trihalomethany≤ 30≤ 408trichlormethan (chloroform)≤ 10≤ 25trichlorethen≤ 30≤ 4010uran≤ 30≤ 30vápník≤ 10≤ 20vápník a hořčík≤ 10≤ 20zákal≤ 30≤ 3011železo≤ 30≤ 30
Poznámky:
(*) Mez stanovitelnosti je stanovený násobek meze detekce v koncentraci určujícího prvku, který může být přiměřeným způsobem určen s přijatelnou úrovní přesnosti (pravdivosti a preciznosti). Mez stanovitelnosti lze vypočítat za použití příslušné normy nebo vzorku a lze ji získat na základě nejnižšího kalibračního bodu na kalibrační křivce, s výjimkou slepého vzorku.
(**) Nejistota měření je nezáporný parametr charakterizující rozptýlení hodnot veličiny přiřazených k měřené veličině na základě použité informace. Pracovní kritérium pro nejistotu měření (k = 2) je procento limitních hodnot uvedených v tabulce či lepší. Není-li stanoveno jinak, nejistota měření se odhadne na úrovni limitní hodnoty.
Vysvětlivky:
1. Charakteristiky metody nejsou stanoveny. Hodnota ukazatele se kontroluje pomocí specifikace výrobku, který danou látku obsahuje, a to podle množství látky přítomné v materiálu nebo z něho uvolňované.
2. Nelze-li dosáhnout požadované úrovně nejistoty měření, měla by být zvolena nejlepší dostupná metoda s nejistotou měření do 60 %.
3. Referenční metoda pro stanovení celkového organického uhlíku je ČSN EN 1484. Nejistota měření by měla být odhadnuta na úrovni hodnoty 3 mg/l.
4. Referenční metoda je ČSN EN ISO 8467.
5. Charakteristiky metody nejsou stanoveny.
6. Daná metoda by měla stanovit celkový obsah kyanidů ve všech formách.
7. Uvedené pracovní charakteristiky metod pro jednotlivé pesticidy jsou orientační, protože je nelze ve všech případech dosáhnout. U některých pesticidů lze dosáhnout nejistoty měření na úrovni pouhých 30 %, u řady pesticidů mohou být povoleny vyšší hodnoty, a to až do 80 % limitní hodnoty.
8. Pracovní charakteristiky platí pro jednotlivé specifikované látky na úrovni 25 % limitní hodnoty ukazatele, s výjimkou ukazatele trichlormethan, pro který jsou stanoveny samostatné požadavky.
9. Hodnota nejistoty měření je vyjádřena v jednotkách pH.
10. Pracovní charakteristiky platí pro jednotlivé specifikované látky na úrovni 50 % limitní hodnoty ukazatele.
11. Požadovaná nejistota měření se vztahuje k úrovni zákalu 1,0 ZF. Referenční metoda je ČSN EN ISO 7027 (ČSN EN ISO 7027-1).“.
25. Za přílohu č. 6 se doplňuje příloha č. 7, která zní:

„Příloha č. 7 k vyhlášce č. 252/2004 Sb.
Postup vypracování posouzení rizik a hodnocení výsledků tohoto postupu
Postup vypracování posouzení rizik sestává ze série kroků uvedených v tabulce 1, které vedou ke zpracování posouzení rizik podle § 3c odst. 1 písm. f) a odst. 5 zákona. K charakterizaci rizika použije osoba uvedená v § 3 odst. 2 zákona metodiku uvedenou v tabulkách 2 až 4, nebo jinou srovnatelnou metodiku, která vhodným způsobem posoudí následky a pravděpodobnost výskytu zjištěných nebezpečí, rozdělí je podle míry rizika a určí nepřijatelná rizika. Za nepřijatelná se považují rizika vysoká a střední; v případě velkých vodárenských systémů a velkého počtu identifikovaných rizik se za nepřijatelná považují pouze ta střední rizika, která by měla velké následky. Uvedený postup se použije pro vypracování, přezkoumání i aktualizaci posouzení rizik.
Posouzení rizik se zpracovává pro každou zásobovanou oblast samostatně. Jestliže je zásobovaná oblast součástí skupinového vodovodu, zpracuje se posouzení rizik pro celý skupinový vodovod, pokud má jednoho provozovatele. V případě více provozovatelů skupinového vodovodu se posouzení rizik vypracovávají takovým způsobem, aby na sebe posouzení rizik jednotlivých částí systému obsahově i časově navazovala, nevylučují-li to objektivní okolnosti.
Tabulka 1. Obsah a struktura posouzení rizik.
KrokNázevObsahVýstup1Ustavení osoby či pracovního týmuJmenování osoby či ustavení pracovního týmu odpovědného za zpracování posouzení rizik a jeho zavedení do praxe.Hlavní odpovědná osoba, která zpracování provedla, a seznam členů pracovního týmu, pokud zpracování provádělo více osob.2Popis systému zásobování vodouInventura systému po stránce technické, organizační i personální.Aktuální popis systému zásobování vodou (zdroj, úprava, distribuce, odběratelé, organizace provozovatele - odpovědnost za jednotlivé úseky systému, způsob dokumentace činností).3Identifikace nebezpečíVyhledání všech relevantních existujících nebo hrozících nebezpečí [§ 2 písm. m)] v posuzovaném systému zásobování; popis stávajících kontrolních opatření [§ 2 písm. n)] a jejich propojení s určenými nebezpečími.Seznam identifikovaných nebezpečí a jejich příčin, rozdělených podle jednotlivých částí systému zásobování a doplněných o již použitá relevantní kontrolní opatření. Návrh dodatečného šetření v případě nejasných nebezpečí.4Charakterizace rizikaOdhad pravděpodobnosti vzniku nebezpečí podle tabulky 2 a následků zjištěných nebezpečí podle tabulky 3, určení nepřijatelných rizik a s nimi souvisejících kritických bodů v systému zásobování.Seznam identifikovaných nebezpečí s určením jejich závažnosti, který obsahuje: a) hodnocení pravděpodobnosti jejich výskytu a jejich následků na jakost nebo množství dodávané vody, b) míru rizika každého nebezpečí vyplývající z uvedeného hodnocení, c) označení nepřijatelných rizik (kritických bodů systému).5Nápravná a kontrolní opatřeníUrčení odpovídajících nápravných [§ 2 písm. o)]nebo kontrolních opatření u nepřijatelných rizik nebo dalších rizik, která provozovatel považuje za významná a potřebná k ošetření, a naplánování jejich provedení či zavedení do praxe.Seznam nepřijatelných rizik s návrhem na: a) nápravná opatření k jejich odstranění nebo zmírnění (tam, kde je to možné), včetně časového harmonogramu, b) kontrolní opatření (tam, kde riziko nelze odstranit).6Provozní monitorování kritických bodůZavedení systému provozního monitorování zvolených kontrolních opatření u kritických bodů.Návody na způsob a četnost kontroly kritických bodů formou kontrolních opatření a jejich začlenění do monitorovacího programu, včetně způsobu dokumentování provedených kontrol.7VerifikaceOvěření správnosti posouzení rizik a provozního řádu a jejich účinnosti v praxi.Popis, jakým způsobem budou hodnoceny správnost a účinnost posouzení rizik a provozního řádu a jejich naplňování v praxi.8Přezkoumání účinnostiPeriodické přezkoumání účinnosti posouzení rizik na základě nových zkušeností, výsledků o jakosti vody a havárií.Datum, kdy bude nejpozději provedeno přezkoumání, a podmínky, za kterých má být přezkoumání provedeno okamžitě.
Tabulka 2. Způsob hodnocení pravděpodobnosti výskytu nebezpečí (krok 4 tabulky 1 posouzení rizik - charakterizace rizika).
Úroveň pravděpodobnosti výskytuSlovní popis pravděpodobnosti výskytuMeze hodnotících kritérií podle pravděpodobnosti výskytuAtéměř jistéjedenkrát denně nebo trvaleBpravděpodobnéjedenkrát týdně nebo několikrát měsíčněCméně pravděpodobnéjedenkrát měsíčně nebo několikrát ročněDnepravděpodobnéjedenkrát ročně a méněEvzácnéjedenkrát za pět a více let
Tabulka 3. Způsob hodnocení následků nebezpečí pro kvalitu vody a její dodávku (krok 4 tabulky 1 posouzení rizik - charakterizace rizika).
Úroveň následkůSlovní popis následkůMeze hodnotících kritérií podle typu následků4VelkéKvalita vodya) prokazatelně dojde ke zhoršení organoleptických vlastností vody, voda se stane nepřijatelnou pro větší počet spotřebitelů nebo b) dojde k překročení mírnějšího limitu pro nouzové zásobování u chemického ukazatele s nejvyšší mezní hodnotou nebo c) dojde (dochází) k výraznému překročení limitu nebo k opakovanému překračování limitu u mikrobiologického ukazatele s nejvyšší mezní hodnotou nebo d) konzumace vody může způsobit onemocnění nebo úmrtíMnožství vodya) přerušení dodávky na více než 2 dny - přechod k náhradnímu zásobování pitnou vodou nebo b) přerušení dodávky v důsledku havárie citlivým odběratelům (zejména poskytovatelům zdravotnických služeb, potravinářským podnikům apod.) na dobu delší než 2 hodiny3StředníKvalita vodya) dojde ke zhoršení organoleptických vlastností vody, které zaregistruje a nepříznivě vnímá větší okruh spotřebitelů nebo b) dojde k překročení limitní hodnoty u chemického ukazatele s nejvyšší mezní hodnotou, ale není překročen limit pro nouzové zásobování nebo c) dojde k překročení limitu pro nouzové zásobování u ukazatele s mezní hodnotou nebo d) dojde (dochází) k občasnému menšímu překročení limitu u mikrobiologického ukazatele s nejvyšší mezní hodnotouMnožství vodya) přerušení dodávky vody na 12 h až 2 dny - zajištění náhradního zásobování vodou (cisterny), částečné či úplné omezení provozu nebo b) pokles hydrodynamického přetlaku pod 0,15 MPa při zástavbě do dvou nadzemních podlaží, resp. pod 0,25 MPa při zástavbě nad dvě nadzemní podlaží na déle než 2 dny*) nebo c) vyhlášení omezení zalévání zahrad a napouštění bazénů2MaléKvalita vodya) dojde ke zhoršení organoleptických vlastností vody, které zaregistruje menší okruh spotřebitelů nebo b) dojde k překročení limitní hodnoty u ukazatele s mezní hodnotou, ale není překročen limit pro nouzové zásobování nebo c) dojde k mírnému zvýšení hodnot chemického ukazatele, ale ještě ne k překročení nejvyšší mezní hodnotyMnožství vodya) přerušení dodávky vody do 12 hodin1Nevýznamné či žádnéKvalita vodya) žádný zjistitelný vliv nebo zanedbatelné následky nevýznamného zvýšení hodnot ukazatele, ale ne překročení mezní hodnoty; nejsou ovlivněny organoleptické vlastnosti vodyMnožství vodya) občasný pokles tlaku, který však neomezí dodávku vody žádnému spotřebiteli
*) Podle § 15 odst. 5 vyhlášky č. 428/2001 Sb.
Tabulka 4. Způsob stanovení míry rizika (krok 4 tabulky 1 posouzení rizik - charakterizace rizika).
Pravděpodobnost (výskytu nebezpečí)NásledkynevýznamnémaléstřednívelkéA (téměř jisté)1233B (pravděpodobné)1223C (méně pravděpodobné)1223D (nepravděpodobné)1122E (vzácné)1112
Poznámky:
1 - nízké riziko, nevyžadující opatření nebo jen drobné úpravy provozu; lze zvládnout běžnými postupy;
2 - střední riziko, podle situace může znamenat nutné zásadní úpravy provozu, ale také jen pravidelné monitorování stavu;
3 - vysoké riziko, vyžaduje urychlené řešení.“.
Čl. II
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí vydaná přede dnem nabytí účinnosti této vyhlášky orgány ochrany veřejného zdraví, jimiž byly stanoveny podle § 4 odst. 6 zákona č. 258/2000 Sb., ve znění zákona č. 202/2017 Sb., pro konkrétní vodovody limitní hodnoty pro ukazatel „uran“ nepozbývají dnem nabytí účinnosti této vyhlášky platnosti.
Čl. III
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr zdravotnictví:
Mgr. et Mgr. Vojtěch v. r.