170/1956 Ú. l.
Směrnice Státní banky československé o platebním a zúčtovacím styku.

170.
Směrnice
Státní banky československé
ze dne 10. srpna 1956
o platebním a zúčtovacím styku.
Státní banka československá vydává se schválením ministra financi podle § 41 vládní vyhlášky č. 93/1956 Ú. l., o platebním a zúčtovacím styku a o poskytování krátkodobých úvěrů Státní bankou československou, tyto směrnice:

ČÁST I.
Úvodní ustanovení.
1. Organisováním platebního a zúčtovacího styku pečuje Státní banka československá o výběr účelných forem, v nichž se tento styk provádí a upravuje je těmito směrnicemi tak, aby se dosáhlo zrychlování obratu oběžných prostředků v národním hospodářství, zhospodárnění úhrad a zjednodušení práce jak v bankách, tak i v hospodářských, rozpočtových a ostatních organisacích (dále jen „organisace”).
2. Organisace používají jednotlivých forem platebního a zúčtovacího styku uvedených v dalších ustanoveních, a to podle druhu a účelu prováděných plateb za kontroly banky. Organisace jsou povinny dbát přísné hospodárnosti v platebním styku, zejména omezovat drobné bezhotovostní úhrady využitím možností zjednodušeného fakturování a rozšiřováním přímého inkasa drobných pohledávek v hotovosti.
3. Akceptní forma je přednostní formou platebního a zúčtovacího styku při úhradách faktur za dodávky, práce nebo služby. Platebním a zúčtovacím dokladem při akceptní formě je inkasní příkaz, jímž si dodavatel inkasuje z účtu odběratele prostřednictvím banky svou pohledávku (částku faktury), a to v zásadě na podkladě akceptu odběratele. (Body 23 až 97).
4. Bankovním převodem se uhrazují faktury za dodávky, práce nebo služby, pokud nejsou uhrazovány jinou formou, a platy finanční povahy. Platebním a zúčtovacím dokladem, jímž se bankovní převod provádí, je převodní příkaz, který vystavuje příkazce. (Body 98 až 104).
5. Plánovaného zúčtování se používá k úhradám stálých a rovnoměrných dodávek, prací nebo služeb pravidelnými splátkami. (Body 105 až 112).
6. Akreditiv je formou placení, při níž se zúčtováni dodávek, prací nebo služeb provádí u banky dodavatele na vrub prostředků uložených za tím účelem u banky odběratele. (Body 113 až. 127).
7. Pokladních šeků, po případě pokladních výběrek používají organisace k výběrům peněz v bance a zúčtovacích šeků k úhradám faktur za dodávky, práce nebo služby v místním styku. Banka může na žádost majitele účtu akceptovat zúčtovací šeky, čímž zajišťuje jejich úhradu. (Body 128 až 148),
8. Poštovních poukázek používají organisace buď k provádění bankovních převodů (body 149 až 152) nebo k úhradám částek, které mají být příjemcům proplaceny v hotovosti poštovními úřady (body 153 až 162) anebo k úhradám drobných částek (body 163 až 167).
9. Pro placení příkazem k vybraní se používá nadále vyhlášky ministra financí č. 372/1953 Ú. l., o příkazech k vybrání.
10. Pro placení přepravného výběrkami přepravného se používá nadále směrnic Státní banky československé č. 136/1955 Ú. l., o placení přepravného dopravním organisacím výběrkami přepravného a o poskytování zúčtovacích úvěrů na přepravné.
11. Pro zúčtování vzájemných pohledávek započtením se používá nadále směrnic Státní banky československé uveřejněných v částce 39 Úředního listu z roku 1954 o zúčtování mezi hospodářskými organisacemi započtením vzájemných pohledávek a o úvěrování hospodářských organisací při tomto zúčtování.
ČÁST II.
Formy a provádění platebního a zúčtovacího styku.
Díl první.
Společné zásady.
12. Tyto směrnice se vztahují na tuzemský platební a zúčtovací styk všech organisací, které mají ve Státní bance československé nebo v Investiční bance obratový, běžný nebo jiný účet.
13. „Bankou” se v těchto směrnicích rozumí Státní banka československá i Investiční banka.
14. Místním platebním a zúčtovacím stykem se rozumí provádění plateb mezi příkazcem (plátcem) a příjemcem platby, kteří mají účty u téhož peněžního ústavu nebo u dvou peněžních ústavů (poboček) v témže místě.
Platební a zúčtovací styk v ostatních případech je mezimístním stykem.
15. Příkazy, jimiž se disponuje prostředky na účtě organisace v bance, musí být opatřeny otiskem razítka organisace, pokud název organisace není vypsán nebo vytištěn přímo na dokladu na místě určeném pro podpis a podepsány podle podpisových vzorů uložených v bance (pravoplatný podpis). Banka nepřijímá příkazy na jiných než bankou schválených tiskopisech nebo příkazy neúplně, nezřetelně nebo nesprávně vyplněné anebo příkazy, na nichž je mazáno, škrtáno nebo měněno.
Platební a zúčtovací doklady se vyplňují inkoustem, psacím strojem, otiskem razítka nebo tiskem, průpisové doklady se mohou vyplňovat též inkoustovou tužkou; pokladní šeky, pokladní výběrky a zúčtovací šeky musí být podepsány inkoustem, ostatní doklady mohou být podepsány též inkoustovou tužkou. Použiti věčného pera (věčné tužky) není dovoleno.
16. Na dokladech, podle nichž banka vyplácí částky v hotovosti nebo je převádí z účtu na účet, musí být uveden stručně, avšak výstižně účel platby. Na dokladech, podle nichž banka, státní spořitelna nebo poštovní úřad přijímá nebo vyplácí hotovosti, musí být též uveden číselný symbol, vyjadřující příslušnou položku pokladního plánu Státní banky československé.
17. Banka zúčtovává realisovatelné příkazy organisace týž, nejpozději příští pracovní den po dni, kdy je obdržela, pokud u jednotlivých forem platebního a zúčtovacího styku nebo zvláštními předpisy není stanovena jiná lhůta, a to v mezích počátečního kreditního zůstatku vykázaného na účtě organisace toho kterého dne. Podle technických možností přiblíží však banka i k prostředkům z úvěrových operací běžného dne. Jde-li o výplatu na mzdy, přihlédne banka i k platbám došlým ve prospěch účtu v běžném dnu v úředních hodinách pro styk se stranami, nestačí-li počáteční kreditní zůstatek účtu k provedení výplaty.
V posledních deseti dnech ke konci roku může banka stanovit lhůtu, do které jí musí být odevzdány realisovatelné příkazy, aby mohly být provedeny do konce roku. Příkazy odevzdané bance po této lhůtě provede banka v mezích svých technických možností.
18. Inkasní příkazy, příkazy k vybrání a neúvěrovatelné výběrky přepravného, které nebyly pro nedostatek prostředků na účtě odběratele (dlužníka) zcela nebo zčásti zaplaceny v den, kdy banka byla povinna je zúčtovat, nabývají povahu vykonatelného dokumentu a banka je uhrazuje po tomto dni v předepsaném pořadí plateb*), jakmile to stav kreditního zůstatku na účtě odběratele (dlužníka) umožňuje, a to bez zřetele na dobu, která od zmíněného dne uplynula. Stejně postupuje banka při úhradě převodních příkazů a poštovních poukázek k převodům z účtu plátce na účet příjemce u banky, pokud nebyly pro nedostatek prostředků na účtě příkazce včas provedeny. Banka neprovede úhradu jen tehdy, jestliže výstavce příkaz, po případě výběrku přepravného odvolá.
Zprávu o pozastavení platebních a zúčtovacích dokladů pro nedostatek prostředků banka nepodává.
19. Pokud příkaz daný bance je odvolatelný, uvádí příkazce v příkazu k úplnému nebo částečnému odvolání zaslaném bance dvojmo a pravoplatně podepsaném důvod odvolání a všechna potřebná data.
Banka vyhoví žádosti, pokud odvolávaný příkaz nebyl již realisován.
20. Jestliže se pro nedostatek prostředků na účtě organisace provádí zúčtování postupně, zúčtuje se jako splátka nejméně částka 5.000 Kčs; jen poslední splátka může být nižší.
21. Do sporů mezi příkazem (plátcem) a příjemcem platby vzniklých v souvislosti s prováděním platebního a zúčtovacího styku banka nezasahuje.
22. Banka přijímá od organisací reklamace do jednoho a půl roku po zúčtování příkazů.
Díl druhý.
Akceptní forma.
Oddíl A.
Inkasní příkazy za provozní dodávky, práce nebo služby.
1. Základní ustanovení.
23. Akceptní forma je přednostní formou místního a mezimístního platebního a zúčtovacího styku při úhradách faktur za dodávky, práce nebo služby, vydaných podle předpisů o fakturování. Lze jí použít, má-li dodavatel i odběratel obratový, běžný nebo jiný účet v bance. Nelze jí použít k úhradám platů finanční povahy.
24. Platebním a zúčtovacím dokladem při akceptní formě je inkasní příkaz.
Dodavatel odevzdá nebo odešle inkasní příkaz pobočce banky, která vede jeho obratový, běžný nebo jiný účet (dále jen „banka dodavatele”). Banka dodavatele odevzdá nebo odešle inkasní příkaz pobočce banky, která vede obratový, běžný nebo jiný účet odběratele (dále jen „banka odběratele”).
25. Inkasní příkazy musí být číslovány. Inkasní příkaz musí být podepsán, jestliže se předkládá bance bez pravoplatně podepsané soupisky.
26. Den vyhotovení inkasního příkazu musí být totožný se dnem, kdy originál faktury (faktur) byl odeslán nebo odevzdán odběrateli, a kdy inkasní příkaz je odevzdán nebo odeslán bance. Není-li místo fakturující totožné s místem vyskladňujícím, uvádí se kromě data vyskladnění i místo vyskladnění.
Kromě běžných náležitosti předtištěných na tiskopisu uvádí se v inkasním příkazu po případě ještě další údaje předepsané těmito směrnicemi nebo zvláštními předpisy.
V těch případech, kdy dodávka je doložena specifikací, objednávkou, po případě dodávkovým příkazem, uvádí se místo čísla hospodářské smlouvy číslo specifikace, objednávky, po případě číslo dodávkového příkazu s výjimkou případů, kdy tyto údaje nejsou náležitostí faktury podle předpisů o fakturování.
Provádí-li banka za organisaci odvod daně z obratu nebo daně z výkonů přesnými částkami v den, kdy dojde úhrada inkasního příkazu, uvádí dodavatel kromě celkové částky inkasního příkazu částku za zboží a částku daně s výraznou doložkou „Odvod daně”.
27. Inkasní příkaz nelze vyhotovit na částku nižší než 200 Kčs, pokud není těmito směrnicemi stanoveno jinak.
28. Fakturu a všechny její stejnopisy opatří dodavatel doložkou „Splatno inkasním příkazem č. .... " a zároveň vyznačí na nich a na všech dílech inkasního příkazu den splatnosti. Den splatnosti dodavatel na těchto dokladech nevyznačuje, jde-li o inkasní příkazy „Bez akceptu”, „Bez akceptuj dle dohody“ nebo „Bez akceptu — zpětné inkaso“.
29. Zjistí-li banka z dokladů jí zaslaných nebo při kontrolní dohlídce, že inkasní příkaz nebyl zcela nebo zčásti podložen dodávkami, provedenými pracemi nebo poskytnutými službami, je oprávněna vybrat z účtu dodavatele 5 % penále z částky neoprávněně požadované.
30. Dodavatel má právo odvolat inkasní příkaz odevzdaný bance k inkasu nebo snížit jeho částku, pokud nebyl realisován.
31. Zjistí-li banka, že inkasní příkaz nemá předepsané náležitosti, že tyto náležitosti jsou uvedený nesprávně, že jsou porušeny zásady platebního a zúčtovacího styku nebo že inkasní příkaz má jiné závady takového rázu, že zúčtování nemůžu být provedeno, vrátí inkasní příkaz dodavateli s udáním důvodů.
Dodavatel předloží své bance nový inkasní příkaz označený na všech dílech výrazně jako „Obnovený IP” a současně vyrozumí odběratele o vyhotovení obnoveného inkasního příkazu s uvedením jeho dat. Lhůta splatnosti obnoveného inkasního příkazu se počítá samostatně bez zřetele na splatnost původního inkasního příkazu.
2. Akcept inkasního příkazu.
32. Akcept inkasního příkazu je souhlasem odběratele s úhradou inkasního příkazu a tím zároveň příkazem bance k úhradě. Odběratel jej uděluje v zásadě na podkladě originálu faktury, po případě přijatých dodávek, převzatých prací nebo provedených služeb buď mlčky tím, že akcept inkasního příkazu v akceptní lhůtě písemně neodmítne nebo výslovně tím, že během akceptní lhůty písemně sdělí své bance, že souhlasí s úhradou inkasního příkazu.
33. Banka odběratele považuje akcept za mlčky udělený, neobdrží-li do posledního pracovního dne předcházejícího dni splatnosti inkasního příkazu v úředních hodinách pro styk se stranami (akceptní lhůta) písemnou zprávu od odběratele, že odmítá akcept inkasního příkazu buď zcela nebo zčásti. Při částečném odmítnutí akceptu považuje banka inkasní příkaz za akceptovaný jen do výše, která není částečným odmítnutím dotčena. Po uplynutí akceptní lhůty nepřijímá banka ani úplné ani částečné odmítnutí akceptu a považuje inkasní příkaz za akceptovaný.
34. Jednotná zemědělská družstva a organisace uvedené v bodě 96 musí své bance během akceptní lhůty písemně sdělit, že souhlasí s úhradou inkasního příkazu (výslovný akcept), jestliže jde o inkasní příkaz na částku od 1.000 Kčs. Bez jejich písemného souhlasu pravoplatně podepsaného banka úhradu neprovede. Písemný souhlas musí též obsahovat číslo a částku inkasního příkazu, jakož i jeho splatnost.
Jednotné zemědělské družstvo se může pravoplatně podepsaným prohlášením zaslaným své bance vzdát výslovného akceptu inkasních příkazů na ně vystavovaných.
35. Banka vyrozumívá odběratele o došlých inkasních příkazech jen v případech, kdy inkasní příkaz musí být výslovně akceptován, a to nejpozději příští pracovní den po dni, kdy je obdržela. Odběratelé jsou však přesto povinni postarat se o včasné udělení výslovného akceptu sami a nečekat na vyrozumění banky.
Banka nezasílá však vyrozumění o inkasních příkazech došlých zároveň s výslovným akceptem a o inkasních příkazech s doložkou „Bez akceptu”, „Bez akceptu dle dohody” a „Bez akceptu — zpětné inkaso”.
Jestliže inkasní příkazy nejsou organisacemi, které musí inkasní příkazy výslovně akceptovat, akceptovány ani do 15 dnů po dni, kdy je banka odběratele obdržela, vyřadí je banka odběratele z evidence a vrátí dodavateli prostřednictvím jeho banky s doložkou „Neplaceno — nedošel výslovný akcept”. V tomto případě lze úhradu provést jen převodním příkazem.
3. Odmítnutí akceptu.
36. Odběratel má právo odmítnout akcept inkasního příkazu zcela nebo zčásti.
37. Zcela může být akcept odmítnut, jestliže
a) dodavatel porušil platné předpisy nebo smlouvu s odběratelem,
b) dodávky, provedené práce nebo služby nebyly objednány,
c) dodávky, práce nebo služby byly již zaplaceny,
d) dodávky, práce nebo služby byly dodány nebo provedeny v horší jakosti, než jaká byla smluvena.
38. Zčásti může být akcept odmítnut, jestliže
a) byly fakturovány vyšší ceny než jsou uvedeny v ceníku nebo ve smlouvě,
b) dodavatel odeslal větší množství výrobků než stanoví smlouva nebo plán dodávek pro určité období.
c) dodavatel vyfakturoval s dodávkami, pracemi nebo službami objednanými i neobjednané dodávky, práce nebo služby.
d) dodavatel odeslal dodávky nebo provedl práce nebo služby, proti nimž odběratel uplatnil námitky a požaduje slevu.
e) důvody úplného nebo částečného odmítnutí akceptu se týkají jen některé z více faktur uvedených v inkasním přikáže,
f) ve faktuře je početní chyba.
39. Akcept nesmí být částečně odmítnut, jestliže částka, o niž má být inkasní příkaz snížen, nedosahuje 200 Kčs, leč by šlo o početní chybu
40. Odmítne-li odběratel akcept inkasního příkazu zcela nebo zčásti, podá o tom písemnou zprávu pravoplatně podepsanou své bance na tiskopise schváleném bankou a současně vyrozumí dodavatele zasláním příslušného dílu tohoto tiskopisu. V odmítnutí akceptu musí odběratel uvést některý z důvodů uvedených v bodě 37 nebo 38 a odmítá-li akcept inkasního příkazu pro porušení předpisů nebo smlouvy, odvolá se kromě toho na konkrétní ustanovení předpisu nebo smlouvy, která byla porušena.
41. Banka odběratele zkoumá, zda se úplné nebo částečné odmítnutí akceptu opírá o některý z důvodů uvedených v bodech 37 nebo 38. Nezkoumá však, zda se dodavatel skutečně dopustil těch porušení, která odběratel uvádí jako důvody úplného nebo částečného odmítnutí akceptu.
42. Banka odběratele nepřijme odmítnutí akceptu, jestliže se odmítnutí akceptu neopírá o důvody, uvedené v bodech 37 a 38, ani odmítnutí akceptu, ve kterém je sice odvolání na ustanovení předpisu nebo na bod smlouvy, která byla porušena, avšak není výslovně uvedeno, v čem předpis nebo smlouva byla porušena. Banka odběratele rovněž nepřijme od odběratele odmítnutí akceptu, jestliže odběratel jako důvod odmítnutí akceptu uvádí, že nemá dostatek prostředků nebo že zboží nedošlo, ačkoli došla faktura, anebo že neobdržel od dodavatele fakturu, ačkoli došlo zboží anebo práce nebo služby byly provedeny. Banka rovněž nevezme zřetel na úplné odmítnutí akceptu, jestliže odběratelem uvedené důvody dovolují pouze částečné odmítnutí akceptu a inkasní příkaz plně proplatí.
Jsou-li pochybnosti, zda odmítnutí akceptu uplatněné odběratelem se opírá o některý z důvodů uvedených v bodech 37 a 38, banka odmítnutí akceptu příjme.
43. Nepřijme-li banka odmítnutí akceptu, vrátí zprávu o odmítnutí akceptu odběrateli s uvedením důvodů a inkasní příkaz proplatí.
44. Při úplném odmítnutí akceptu vrátí banka odběratele dodavateli prostřednictvím jeho banky inkasní příkaz opatřený otiskem razítka „Akcept odmítnut”.
45. Neproplacenou částku inkasního příkazu, jehož akcept byl odběratelem zcela nebo zčásti odmítnut, může odběratel uhradit jen převodním příkazem.
4. Inkasní příkazy bez akceptu.
46. Inkasní příkazy na částky od 200 do 1.000 Kčs, dále inkasní příkazy za plyn, vodné, stočné, za elektrickou energii a páru, fakturované přímým spotřebitelům podle stanovených sazeb, se uhrazují z účtů odběratelů bez jejich akceptu, i když odběrateli jsou organisace, které jinak musí inkasní příkazy výslovně akceptovat.
47. Zaplatil-li odběratel fakturu za výrobky, které se při přejímce ukázaly buď nekompletními nebo nekvalitními nebo nesprávné kvality, může si odběratel, pokud výrobky nekvalitní nebo nesprávné kvality nepřevzal, inkasovat z účtu dodavatele částku připadající na zaplacené vadné výrobky inkasním příkazem bez akceptu. Takový inkasní příkaz musí odběratel kromě obvyklých dat označit výraznou doložkou „Bez akceptu — zpětné inkaso” a uvést důvod zpětného inkasa, číslo a datum vyhotovení zaplaceného inkasního příkazu nebo data o jiném dokladu o úhradě, den, kdy výrobky došly odběrateli a datum protokolu o vadách. K inkasnímu příkazu musí být připojen opis protokolu o vadách, který musí mít náležitosti stanovené příslušnými předpisy. Banka nezkoumá náležitosti protokolu, ani zda v něm uvedené údaje odpovídají skutečnosti a neodpovídá za zneužití. Banka odběratele přijímá inkasní příkazy na zpětně inkaso jen tehdy, obdrží-li je do 5 dnů ode dne, kdy byl vyhotoven protokol o vadách, nejpozději však do 25 dnů ode dne, kdy vadné výrobky došly odběrateli. Inkasní příkazy, které banka odběratele obdrží po uplynutí těchto lhůt, vrátí odběrateli.
48. Byla-li z účtu organisace vybrána inkasním příkazem úhrada za dodávku, práci nebo službu, kterou tato organisace nesjednala hospodářskou smlouvou, k níž nedala příkaz ani ji neobjednala, je organisace oprávněna, jestliže neobdržela fakturu ani dodávku, po případě nebyla-li pro ni práce nebo služba vykonána, vybrat neprávem vyinkasovanou částku z účtu dodavatele inkasním příkazem bez akceptu. Na tomto inkasním příkazu opatřeném výraznou doložkou „Bez akceptu — zpětné inkaso” uvede organisace kromě obvyklých dat důvod zpětného inkasa a číslo a datum vyhotovení bezdůvodně zaplaceného inkasního příkazu. Právo zpětného inkasa nepřísluší organisaci, jestliže výslovným akceptem dala souhlas k úhradě. Banka nepřijme inkasní příkaz na zpětné inkaso, nebude-li jí dodán nejpozději do 10 dnů ode dne, kdy částka zpětně inkasovaná byla odepsána z účtu organisace u banky.
49. Zjistí-li banka z dokladů jí předložených nebo při kontrolní dohlídce, že organisace použila zpětného inkasa podle předcházejícího bodu aniž byly splněny všechny jeho podmínky, vybere z účtu organisace 10 % penále ze zpět inkasované částky.
50. Banka může v dohodě s ministerstvem nadřízeným odběratelům (s výjimkou jednotných zemědělských družstev a s výjimkou dodávek a prací podle bodů 70 a 96) rozšířit používání inkasních příkazů bez akceptu i na jiné než v bodě 46 uvedené druhy dodávek, po případě i na dodávky, které nejsou fakturovány podle předpisů o fakturování.
51. V zájmu zrychlení obratu oběžných prostředků může se odběratel s výjimkou jednotných zemědělských družstev a s výjimkou dodávek a prací podle bodů 70 a 96 dohodnout s dodavatelem, že dodavatel na něj vystaví nebo bude vystavovat inkasní příkazy bez akceptu. Banka nekontroluje tyto dohody ani je neeviduje a nenese odpovědnost za pravdivost příslušné doložky.
52. Inkasní příkazy nevyžadující akceptu odběratele musí dodavatel označit na všech dílech výraznou doložkou „Bez akceptu”, po případě „Bez akceptu dle dohody”. Stejně musí označit i fakturu a její propisy.
53. Zvláštním druhem inkasních příkazů bez akceptu jsou inkasní dvojlístky orgánů ministerstva spojů k úhradám za služby poskytované správou spojů, s výjimkou poštovní novinové služby. Lze je vyhotovovat od částky 200 Kčs, po případě od částky nižší, jde-li o inkaso zmíněných poplatků za období delší než jeden měsíc. Orgány ministerstva spojů předkládají inkasní dvojlístky bance odběratele sepsané do soupisky, která musí být podepsána.
Není-li na úctě odběratele dostatek prostředků, vrátí banka odběratele inkasní dvojlístek orgánu ministerstva spojů prostřednictvím jeho banky s doložkou „Bez úhrady”.
Na částky těchto inkasních dvojlístků zašle orgán ministerstva spojů bance odběratele řádně vyplněné poštovní poukázky, po případě převodní příkazy, podepsané na prvním dílu, k odpisu částek vrácených inkasních dvojlístků z účtů odběratelů.
Není-li na úctě odběratele dostatek prostředků, proplatí je banka odběratele ve stanoveném pořadí plateb, jakmile to stav prostředků na účtě odběratele dovoluje.
5. Splatnost inkasního příkazu.
54. Inkasní příkazy týkající se faktur za dodávky piva, výsekového masa a masných výrobků, mléka a mléčných výrobků, pekárenských a cukrárenských výrobků, ovoce a zeleniny, které jsou dodávány přímo do maloobchodu, dále faktur za dodávky jatečného dobytka, jakož i faktur za dodávky naftových výrobků jsou splatný šestý den po jejich odeslání nebo odevzdání bance, i když den splatnosti připadne na den pracovního klidu. Den odeslání nebo odevzdání inkasního příkazu se do této lhůty nepočítá.
55. Inkasní příkazy bez akceptu (bez akceptu dle dohody) jsou splatný týž den, kdy je banka odběratele obdržela, nejpozději však příští pracovní den po tomto dni.
56. Inkasní příkazy vyhotovené na jednotná zemědělská družstva s výjimkou inkasních příkazů bez akceptu, jsou splatný desátý den. Tato lhůta se počítá způsobem uvedeným v bodě 54.
57. Ostatní inkasní příkazy jsou splatné v mezimístním styku desátý den a v místním styku šestý den. Tyto lhůty se počítají způsobem uvedeným v bodě 54.
58. Je-li na inkasním příkazu nesprávně vypočten den splatnosti, postupuje se podle bodu 31.
Obdrží-li banka odběratele inkasní příkaz v den splatnosti nebo později, zpracuje jej nejpozději následující den po dni, kdy jej obdržela. Poplatek z prodlení se v tomto případě počítá teprve od druhého dne následujícího po dni, kdy bance odběratele inkasní příkaz došel.
59. Banka může v dohodě s odběratelskou organisaci stanovit, po případě povolit kratší lhůtu splatnosti inkasních příkazů u některých dodávek, prací nebo služeb. Inkasní příkazy s takto zkrácenou lhůtou splatnosti označí dodavatel výraznou doložkou „Zkrácená splatnost dle dohody“.
6. Vystavení inkasního přikážu a soupisky inkasních příkazů.
60. Dodavatel vyhotovuje na všechny faktury se stejnou splatností, na téhož odběratele a pro týž jeho účet vždy pravidelně jeden inkasní příkaz. Rozpis jednotlivých faktur lze uvést i na rubu inkasního příkazu. Z inkasního příkazu musí být zřejmá čísla a úhrnné částky jednotlivých faktur. V jeden inkasní příkaz je možno slučovat i faktury, které nedosahují nejmenší částky pro použití akceptní formy placení, jestliže jejich součet tuto částku dosahuje.
61. Týž den, kdy dodavatel odešle fakturu odběrateli, odevzdá nebo odešle své bance inkasní příkazy sepsané do soupisky. Dodavatel sepisuje do soupisky pouze inkasní příkazy, na které banka poskytuje úvěr na zúčtovací doklady na cestě, při čemž do jedné soupisky zahrnuje vždy inkasní příkazy vyhotovené v jednom dni a se stejnou splatností, na které se poskytuje zmíněný úvěr na stejný počet dní. Dodavatel pojme tedy
a) do jediné soupisky inkasní příkazy v mezí místním styku s akceptem, inkasní příkazy vyhotovené na jednotná zemědělská družstva s akceptem a na organisace uvedené v bodě 96 s akceptem a
b) do jediné soupisky inkasní příkazy v místním styku s akceptem, inkasní příkazy v mezimístním styku bez akceptu (i když jsou vystaveny na jednotná zemědělská družstva a na organisace uvedené v bodě 96), inkasní příkazy se zkrácenou lhůtou splatnosti podle bodu 54 a inkasní příkazy na generální opravy strojů a zařízení.
62. Soupiska musí být vyhotovena i na jednotlivý inkasní přikaž a na prvním dílu pravoplatně podepsána. Dodavatel vyznačí propisem na soupisce zároveň částku daně z obratu (z výkonů) a odečte ji od částky inkasních příkazů. Inkasní příkazy, na které banka úvěr neposkytuje nebo na které dodavatel úvěr nepožaduje, přijímá banka pouze k inkasu a soupiska se na ně nevyhotovuje.
63. Banka dodavatele po provedené kontrole vrátí dodavateli jeden díl soupisky opatřený otiskem razítka „Odevzdáno k inkasu dne . . . .”.
7. Úhrada inkasního příkazu.
64. Nevede-li banka účet odběratele nebo je-li uvedeno nesprávné číslo účtu odběratele anebo nesouhlasí-li název účtu s názvem odběratele, vrátí inkasní příkaz dodavateli prostřednictvím jeho banky s udáním důvodů. Dodavatel předloží své bance obnovený inkasní příkaz podle bodu 31.
65. Úhradu inkasního příkazu provede banka odběratele v den splatnosti. Připadne-li den splatnosti na den pracovního klidu, zúčtuje banka inkasní příkaz příští pracovní den. Inkasní příkaz bez akceptu, bez akceptu dle dohody nebo bez akceptu — zpětné inkaso zúčtuje banka odběratele nejpozději příští pracovní den po dni, kdy jej obdržela.
66. Banka dodavatele zúčtuje částku inkasního příkazu ve prospěch účtu dodavatele nejpozději příští pracovní den po dni, kdy obdržela úhradu od banky odběratele. Je-li banka dodavatele zároveň bankou odběratele, zúčtuje částku inkasního příkazu ve prospěch dodavatele v den, kdy ji odepsala z účtu odběratele.
67. Není-li v den splatnosti inkasního příkazu na účtě odběratele dostatek prostředků k úhradě inkasního příkazu, postupuje banka odběratele podle bodů 18 a 20. Jde-li o inkasní příkaz, z něhož by banka dodavatele měla odvést daň za dodavatele sama, banka daň neodvádí a odvede jí dodavatel.
68. Nebyl-li inkasní příkaz včas uhrazen pro nedostatek prostředků na účtě odběratele nebo proto, že banka obdržela výslovný akcept v 15denní lhůtě podle bodu 35 opožděně, vybere banka odběratele z účtu odběratele, z něhož se uhrazuje základní částka inkasního příkazu, poplatek z prodlení ve prospěch dodavatele ve výši půl promile z částky inkasního příkazu za každý den prodlení v placení s výjimkou prvního dne prodlení. U inkasních příkazů bez akceptu, bez akceptu dle dohody a u zpětných inkas se poplatek z prodlení počítá od druhého dne následujícího po dni, kdy je banka obdržela.
Poplatek z prodlení se počítá z úhrnné částky inkasního příkazu zaokrouhlené na celé tisícikoruny dolů. Poplatek z prodlení banka nevybere, nečiní-li alespoň 20 Kčs nebo nepřevyšuje-li částka inkasního příkazu 1.000 Kčs.
69. Nedojde-li dodavateli úhrada částky inkasního příkazu do pěti pracovních dnů po jeho splatnosti a úhrada částky inkasních příkazů, které musí být odběratelem výslovně akceptovány, do 20 dnů po jejich odevzdání nebo odeslání k inkasu, a neobdrží-li do této doby inkasní příkaz, který byl vrácen s poznámkou „Neplaceno — nedošel výslovný akcept“ nebo jehož akcept byl zcela odmítnut, reklamuje dodavatel zaplacení inkasního příkazu přímo u odběratele. Zjistí-li se, že se inkasní příkaz ztratil, předloží dodavatel své bance obnovený inkasní příkaz, o němž platí obdobně ustanovení bodu 31.
Oddíl B.
Inkasní příkazy za stavebně montážní a geologicko-průzkumné práce, za investiční dodávky strojů a zařízení a investiční dodávky mimolimitní, za konstrukce a dílce proplácené z investičních prostředků, za generální opravy a za zvláštní neinvestiční náklady.
1. Základní ustanovení.
70. „Investičními pracemi” se v dalších ustanoveních rozumnějí stavebně montážní a geologicko-průzkumné práce a generální opravy stavebně montážní proplácené ze zvláštních zdrojů. „Investičními dodávkami“ se v dalších ustanoveních rozumějí investiční dodávky strojů a zařízení, konstrukce a dílce proplácené z investičních prostředků, investiční dodávky mimolimitní, generální opravy strojů a zařízení, jakož i zvláštní neinvestiční náklady jednotných zemědělských družstev.
71. Úhrada faktur za investiční práce a za investiční dodávky akceptní formou se provádí podle těchto směrnic s odchylkami uvedenými v bodech 72 až 94.
72. Odběratel investičních prací a investičních dodávek se v dalších ustanoveních označuje jako „investor“ a banka odběratele jako „banka investora”.
73. Bankou investora
a) pro stavebně montážní a geologicko-průzkumné práce, pro investiční dodávky strojů a zařízení a investiční dodávky mimolimitní provedené pro investory, pro generální opravy a zvláštní neinvestiční náklady jednotných zemědělských družstev, pro generální opravy organisací provozně úvěrovaných Investiční bankou a pro generální opravy bytových družstev je Investiční banka nebo z jejího pověření a na její účet podle zvláštních předpisů jakož i ve zvláštních případech Státní banka československá,
b) pro generální opravy stavebně montážní a generální opravy strojů a zařízení s výjimkou generálních oprav uvedených v písm. a) je Státní banka československá.
74. Faktury za investiční práce a dodávky od 200 Kčs se uhrazují zásadně jak v místním tak i v mezimístním styku inkasními příkazy.
75. Byl-li akcept inkasního příkazu odmítnut zcela nebo zčásti anebo nebyl-li inkasní příkaz včas akceptován, lze neproplacenou částku faktury, uhradit jen převodním příkazem. Dodavatel je však povinen zaslat přílohy, předepsané pro inkasní příkazy za investiční práce a dodávky, investorovi, který je připojí k převodnímu příkazu.
76. Platebním a zúčtovacím dokladem jak v místním tak i v mezimístním styku je inkasní příkaz se stejnopisem faktury a ostatními předepsanými doklady.
77. Zjistí-li banka z předloženého inkasního příkazu, ze stejnopisu faktury nebo z jiných dokladů vady takového rázu, že zúčtování nemůže být provedeno, vrátí inkasní příkaz s přílohami ihned dodavateli a uvědomí o tom investora. Dodavatel obnoví inkasní příkaz podle ustanovení bodu 31 odst. 2.
78. Banka investora si ponechává doklady, které jsou dodavatelé povinni jí předložit, k provedení předepsané kontroly investičních prací a investičních dodávek, pokud inkasní příkaz nevrací.
2. Náležitosti inkasního příkazu.
79. Inkasní příkazy týkající se faktur za investiční práce a investiční dodávky s výjimkou generálních oprav stavebně montážních a generálních oprav, strojů a zařízení se vyhotovují na zvláštních tiskopisech schválených Investiční bankou.
U staveb zahrnutých do souboru podlimitních staveb se uvede v rubrice „číslo stavby” číslo tohoto souboru lomené číslem příslušné stavby.
U geologicko-průzkumných prací se uvádí místo čísla stavby číslo oblasti a místo čísla a názvu objektu číslo a název lokality, po případě místo čísla hospodářské smlouvy číslo výrobního příkazu.
U rozpočtových organisací ministerstva národní obrany a rozpočtových organisací ministerstva vnitra se název objektů neuvádí.
80. Inkasní příkazy za generální opravy stavebně montážní a za generální opravy strojů a zařízení se vyhotovují na tiskopise inkasního příkazu pro provozní dodávky a musí být opatřeny, stejně jako stejnopisy faktur, ještě výrazným označením „generální oprava” a číslem položky plánu generálních oprav.
3. Akcept inkasního příkazu.
81. Za výslovný akcept měsíčních (celkových, po případě etapových) faktur, vystavených na organisace, které jsou povinny inkasní příkazy výslovně akceptovat, se považuje též podpis zmocněného zástupce investora na protokolu o převzetí prací, je-li faktura v souladu s tímto protokolem. Jde-li o faktury za stavebně montážní a geologicko-průzkumné práce, banka investora kontroluje správnost podpisů na protokolech o převzetí prací podle podpisových vzorů (plných mocí) osob pověřených investorem a dodavatelskou organisací k převzetí provedených prací.
82. Jestliže podle poznámky na protokolu se investor nedostavil k převzetí prací a chybí-li tudíž na protokolu jeho podpis, považuje banka investora inkasní příkaz s výjimkou inkasních příkazů vyhotovených na jednotná zemědělská družstva, za akceptovaný, neobdrží-li během akceptní lhůty písemnou zprávu od investora, že odmítá akcept inkasního příkazu zcela nebo zčásti.
83. Inkasní příkazy, které nebyly výslovně akceptovány, ačkoli je povinnost je výslovně akceptovat, ani do 15 dnů po dni, kdy je banka investora obdržela, vrací banka investora dodavatelům.
4. Odmítnutí akceptu.
84. U inkasních příkazů za investiční práce vyfakturované dodavatelem na podkladě protokolu o převzetí prací nelze odmítnout akcept z důvodů uvedených v bodu 37 písm. d) a v bodu 38 písm. b) a d).
5. Inkasní příkazy bez akceptu.
85. U investičních prací a u investičních dodávek se nepřipouští inkasní příkaz bez akceptu, inkasní příkaz bez akceptu podle dohody, ani inkasní příkaz na zpětné inkaso.
6. Vystavení inkasního příkazu.
86. Dodavatel předkládá inkasní příkazy se stejnopisy faktur a s dalšími doklady, jakož i odvoláni nebo snížení částky inkasních příkazů
a) přímo bance investora, jde-li o faktury za investiční práce proplácené přímo ze zvláštních zdrojů,
b) své bance, jde-li o faktury za investiční dodávky.
87. Na investiční práce provedené na několika objektech téže stavby investora vyhotovuje dodavatel vždy jeden inkasní přikaž na stavbu, k němuž připojí společnou fakturu nebo soupisku faktur vyhotovenou na tiskopisu schváleném Investiční bankou.
Stejně se postupuje, jde-li o investiční dodávky provedené na několika objektech téže stavby investora.
7. Splatnost inkasního příkazu.
88. Inkasní příkazy týkající se faktur za investiční práce a generální opravy strojů a zařízení jsou splatný šestý den, ať jde o místní či mezimístní styk.
89. Inkasní příkazy týkající se faktur za investiční dodávky a výjimkou generálních oprav strojů a zařízení jsou splatný v místním styku šestý, v mezimístním styku desátý den.
90. Je-li investorem jednotné zemědělské družstvo, jsou inkasní příkazy, týkající se faktur za investiční práce i za investiční dodávky splatný desátý den, ať jde o místní či mezimístní styk.
91. Banka investora zúčtuje inkasní příkazy, týkající se faktur za investiční práce a za investiční dodávky, v den splatností, po případě příští pracovní den po dni splatnosti, připadl-li na den pracovního klidu. Obdrží-li však banka investora inkasní příkaz teprve den před splatností nebo později, zúčtuje jej nejpozději třetí pracovní den po dni, kdy jí inkasní příkaz došel, a za toto prodlení v placení nelze požadovat poplatek z prodlení. Není-li možno inkasní příkaz zúčtovat pro závady, na straně investora, počítá se poplatek z prodlení od druhého dne následujícího po dni, kdy inkasní příkaz došel bance investora.
8. Úhrada inkasního příkazu.
92. Úhradu akceptovaného inkasního příkazu banka investora neprovede, je-li úhrada v rozporu s platnými předpisy o financování investičních prací nebo investičních dodávek nebo nemá-li investor na svém účtě dostatek prostředku. O tom banka investora vyrozumí jak investora tak i dodavatele.
Nemůže-li banka investora uhradit celou částku inkasního příkazu pro nedostatek prostředků na účtě investora nebo pro rozpor s platnými předpisy o financování investičních prací nebo investičních dodávek, platí obdobně ustanovení bodů 18 a 20. Je-li rozdíl mezi cenou fakturovanou a cenou tvořenou nebo schválenou podle platných předpisů, uhradí banka investora inkasní příkaz jen do výše těchto cen.
93. Banka uhradí inkasní příkaz na investiční práce i před jeho splatností, obdrží-li k tomu pravoplatně podepsaný souhlas investora, a to do dvou pracovních dnů po dni, kdy jí tento souhlas došel.
94. Při prodlení v placení inkasního příkazu za investiční práce nebo investiční dodávky nevybírá banka investora poplatek z prodlení. Dodavatel jej vypočte podle sazby a způsobu uvedeného v bodu 68 a vybere si jej z obratového po případě běžného účtu investora příkazem k vybrání podle zvláštních předpisů.*)
Oddíl C.
Akceptní forma při traťových obchodech.
95. Pro akceptní formu placení při traťových obchodech platí ustanovení bodů 23 až 69 s těmito odchylkami:
a) Jestliže odesilatel zásilky fakturuje dodavateli a dodavatel svým jménem fakturuje odběrateli, inkasuje si odesilatel zásilky částky faktur z účtu dodavatele inkasním příkazem bez akceptu.
b) Jestliže odesilatel zásilky fakturuje dodavateli svým jménem a odběrateli jménem dodavatele, předkládá své bance současně jednak inkasní příkazy vyhotovené jménem dodavatele na odběratele, jednak inkasní příkaz vyhotovený svým jménem na dodavatele a označený na všech dílech doložkou „Bez akceptu — souhrnný inkasní příkaz”.
Požaduje-li odesilatel zásilky pro dodavatele, po případě zároveň i pro sebe úvěr na zúčtovací doklady na cestě, předkládá své bance současně s inkasními příkazy i soupisky inkasních příkazů vyhotovených jménem dodavatele na odběratele a soupisku týkající se souhrnného inkasního příkazu. Soupisky, jakož i první díly inkasních příkazů vyhotovených odesilatelem zásilky jménem dodavatele na odběratele musí obsahovat u doložky „Jménem …..” název dodavatele a otisk razítka odesilatele.
Nepředloží-li odesilatel zásilky současně a inkasními příkazy vyhotovenými jménem dodavatele i souhrnný inkasní příkaz na dodavatele, banka odesilatele inkasní příkazy vrátí odesilateli zásilky.
Banka odesilatele zásilky vrátí odesilateli zásilky jako potvrzení jeden díl soupisky týkající se souhrnného inkasního příkazu a souhrnný inkasní příkaz se soupiskou inkasních příkazů vyhotovených odesilatelem zásilky jménem dodavatele zašle bance dodavatele.
Banka dodavatele zašle dodavateli jako potvrzení o převzetí inkasních příkazů na odběratele k inkasu jeden díl soupisky.
Oddíl D.
Zvláštní ustanovení.
96. Platby za dodávky, práce nebo služby pro rozpočtové organisace ministerstev národní obrany a vnitra se provádějí podle těchto směrnic s těmito odchylkami:
a) Ministerstvo národní obrany uhrazuje centralisované dodávky zásadně převodními příkazy bez zřetele na výši částky a stanoví, které jeho organisace mohou ve výjimečných případech používat akceptní formy placení.
b) Ministerstvo vnitra stanoví, které jeho organisace budou používat akceptní formy.
c) Inkasní příkazy za plyn, vodné a stočné, elektrickou energii a páru (bod 46) a inkasní dvojlístky (bod 53) lze však vystavovat i na organisace ministerstev národní obrany a vnitra.
d) Dodavatelé rozpočtových organisací podléhajících těmto ministerstvům se řídí, pokud jde o formu placení, především ustanoveními hospodářských smluv a v inkasních příkazech neuvádějí předmět dodávky, nýbrž jen číslo dílčí hospodářské smlouvy, po případě den a číslo objednávky. Bez těchto dat nelze inkasní příkaz přijmout a proplatit,
e) Inkasní příkazy na dodávky, práce nebo služby pro tyto rozpočtové organisace (s výjimkou inkasních příkazů bez akceptu a inkasních dvojlístků) jsou splatný desátý den, ať jde o místní či mezimístní styk.
97. Úhrada faktur za investiční práce a dodávky pro investora uvedené v bodě 96 se provádí podle ustanovení bodů 70 až 94, pokud není v hospodářských smlouvách uveden odchylný způsob, který sjedná ministerstvo financí s příslušnými ústředními úřady.
Díl třetí.
Bankovní převody (převodní příkazy).
98. Převodními příkazy uhrazují organisace faktury; za dodávky, práce nebo služby, pokud nejsou uhrazovány jinou formou, platy finanční povahy, převody zdrojů financování a úhrady vnitropodnikových faktur (i dílčích), a to bez zřetele na výši částky.
99. K úhradě faktur za investiční práce a za investiční dodávky používá se převodních příkazů, pokud se tyto faktury neuhrazují inkasními příkazy.
Převodní příkaz na zaplacení faktur za investiční práce a investiční dodávky (s výjimkou generálních oprav) musí obsahovat též číslo a datum hospodářské smlouvy, po případě výrobního příkazu, číslo stavby a číslo a název objektu v této stavbě. U geologicko-průzkumných prací se uvádí číslo oblasti a číslo a název lokality. U staveb zahrnutých do souboru podlimitních staveb se uvádí číslo tohoto souboru lomené číslem příslušné stavby.
Převodní příkaz na zaplacení faktur za generální opravy musí obsahovat na všech dílech výraznou doložku „Generální oprava” a číslo položky; plánu generálních oprav.
100. Převodní příkaz na zaplacení faktur za investiční práce a investiční dodávky musí být doložen stejnopisem faktury.
101. Odevzdává-li příkazce bance k úhradě alespoň tří převodní příkazy, sepíše je do hromadného převodního příkazu, který pravoplatně podepíše; první díly připojených jednotlivých převodních příkazů opatřuje pouze otiskem razítka organisace. Převodní příkazy za investiční práce a dodávky se však do hromadného převodního příkazu nesepisují.
102. Žádá-li příkazce, aby banka provedla úhradu převodního příkazu spěšnou cestou, opatří převodní příkaz, po případě též hromadný převodní příkaz výraznou doložkou „Spěšnou cestou”. Náklady za provedení spěšné úhrady hradí organisace, která žádá o provedení spěšné úhrady.
103. Jde-li o úhradu faktury za investiční práce nebo za investiční dodávky, zúčtuje banka investora částku převodního příkazu na vrub účtu investora nejpozději do tří pracovních dnů poté, kdy jej obdržela.
104. Uhrazuje-li se převodním příkazem pojistné národního pojištění, neprovádí se částečná úhrada podle bodu 20.
Díl čtvrtý.
Plánované zúčtování.
105. Pří stálých a rovnoměrných dodávkách, pracích nebo službách může se dodavatel s odběratelem dohodnout na plánovaném zúčtování, které se provádí při vyfakturování všech dodávek provedených za sjednané období.
106. Banka může v hospodářsky odůvodněných případech prohlásit tuto formu jako závaznou pro dodavatele i odběratele. Dosud zavedená plánovaná zúčtování zůstávají do odvolání v platnosti.
107. Odběratel i dodavatel se dohodnou, a to i za své pobočné závody:
a) o fakturovacím období, které nesmí být delší než jeden kalendářní měsíc a nesmí počínat v jednom a končit v následujícím kalendářním měsíci.
b) o termínech splátek, které musí být v souladu s prováděnými dodávkami, pracemi nebo službami,
c) o výší splátek, které se mají rovnat průměrné hodnotě jednotlivých dodávek za splátkové období; splátka nesmí být nižší než 1000 Kčs a musí být zaokrouhlena na celé stokoruny,
d) o době platnosti dohody.
108. Organisace svým bankám dohody nepředkládají.
109. Odběratel zasílá na podkladě této dohody své bance příslušný počet řádně vyhotovených, datem skutečného vystavení opatřených a pravoplatně podepsaných převodních příkazů na kalendářní měsíc, aby jé banka obdržela vždy nejpozději poslední pracovní den před první splátkou. Převodní příkazy odběratel označí výraznou doložkou „Plánované zúčtování“ a vyznačí na nich data splatnosti.
110. Změna některých ustanovení dohody může být provedena jen písemnou dohodou odběratele s dodavatelem.
111. Poruší-li dodavatel některá podstatná ustanovení dohody, může odběratel přikázat své bance, aby zastavila poukazování dalších splátek. Odběratel musí svůj příkaz pravoplatně podepsat.
112. Po uplynutí fakturovacího období odešle dodavatel odběrateli ve lhůtě stanovené předpisy o fakturování sběrnou fakturu za všechny dodávky provedené ve fakturovacím období nebo soupis faktur. Na faktuře provede též vyúčtování plánovaných splátek. Své bance zašle buď převodní příkaz ve prospěch odběratele na částku, o kterou plánované platby převyšují konečnou částku faktury nebo inkasní příkaz, po případě příkaz k započtení na částku, o niž převyšuje konečná částka faktury úhrn plánovaných plateb.
Inkasní příkaz nebo příkaz k započtení k vyrovnání rozdílu mezi fakturovanou částkou a úhrnem splátek se vyhotovují bez zřetele na výši.
Díl pátý.
Akreditiv.
113. Při použití akreditivu se zúčtování dodávek, prací nebo služeb provádí u banky dodavatele na vrub prostředků uložených za tím účelem odběratelem u jeho banky.
Banka dodavatele kontroluje, zda předkládané doklady vyhovují podmínkám, které uvedl odběratel v žádosti o otevření akreditivu.
114. Akreditivu lze použít:
a) byl-li vymíněn ve smlouvě mezi odběratelem a dodavatelem, zejména při nepravidelných nebo jednorázových dodávkách,
b) má-li být převzetí dodávek odběratelem provedeno v místě dodavatele,
c) jako sankce dodavatele vůči odběrateli, který, soustavně neproplácí včas faktury,
d) jako sankce banky vůči odběrateli podle zvláštních předpisů.
115. Akreditivu nelze použít k úhradám reklamačních nároků.
116. Každý akreditiv je určen k zúčtování s jedním dodavatelem a je nepřevoditelný.
117. Akreditiv nelze otevřít na částky nižší než 5000 Kčs, leč by šlo o akreditiv otevřený z důvodu sankce banky.
118. Při otevření akreditivu zúčtuje banka odběratele částku akreditivu na vrub obratového (běžného) účtu odběratele v rámci pořadí plateb dodavatelům a ve prospěch bezúročného účtu otevřených akreditivů.
119. Akreditiv se otevírá na určitou dobu (lhůtu platnosti akreditivu) na žádost odběratele. Lhůta platnosti musí být stanovena tak, aby dodavatel mohl dodávky, práce nebo služby řádně vyskladnit nebo provést, vyfakturovat a předat doklady své bance. Na žádost odběratele je možno platnost akreditivu prodloužit.
120. Odběratel podává své bance žádost o otevření akreditivu na předepsaném tiskopise.
V žádosti uvede odběratel kromě běžných údajů zejména:
a) datum, druh a množství výrobků, způsob jejich dodání a označení smlouvy, na jejímž podkladě se dodávka uskutečňuje nebo datum, rozpis prací nebo služeb a jejich provedení,
b) doklady, podle nichž se čerpá z akreditivu,
c) částku akreditivu a lhůtu jeho platnosti,
d) jiné podmínky, na nichž se odběratel s dodavatelem dohodli.
121. Odběratel může požádat svou banku, aby otevřela akreditiv spěšnou cestou.
122. Banka dodavatele oznámí otevření akreditivu dodavateli týž nebo nejpozději příští pracovní den poté, kdy obdržela příkaz od banky odběratele.
123. Akreditivní podmínky může odběratel změnit v době platnosti akreditivu jedině prostřednictvím své banky, které prokáže, že dodavatel se změnou souhlasí. Banka dodavatele nesmí plnit příkazy; dané jí přímo odběratelem.
Banka dodavatele přihlédne ke změnám až ode dne, kdy ji byly oznámeny, jestliže jí byly; oznámeny až po dni, od kdy měly vstoupit v platnost.
124. Po odeslání dodávek, po provedení prací nebo poskytnutí služeb zašle dodavatel odběrateli ve lhůtě stanovené předpisy o fakturování originál faktury opatřený doložkou „K proplacení z akreditivu č. …”. Stejnopis faktury opatřený toutéž doložkou a ostatní doklady určené žádostí o otevření akreditivu a uvedené na pravoplatně podepsané výběrce z akreditivu odevzdá své bance.
125. Banka dodavatele kontroluje, zda předložené doklady odpovídají akreditivním podmínkám, nezkoumá však, zda údaje těchto dokladů souhlasí se skutečností.
126. Stanoví-li to akreditivní podmínky, je možno provádět i dílčí výplaty z akreditivu, které však nesmí být nižší než 1000 Kčs, leč by šlo o poslední výplatu.
127. Akreditiv zaniká uplynutím lhůty platnosti, vyčerpáním částky akreditivu nebo prokázanou oboustrannou dohodou dodavatele a odběratele o zrušení akreditivu. Bylo-li použití akreditivu uloženo bankou jako sankce [bod 114 písm. d)], je k platnosti dohody o zrušení akreditivu potřebí souhlasu banky, která sankci uložila.
Díl šestý.
Placení šekem.
1. Základní ustanovení.
128. Organisace, které mají účet v bance, používají pokladních šeků k výběrům peněz ze svých účtů v bance a zúčtovacích šeků k úhradám faktur za dodávky, práce nebo služby.
129. Šek platí 14 dnů ode dne vystavení, při čemž se den vystavení do této lhůty nepočítá. Šek nelze odvolat.
130. Banka za zaplacení šeku neodpovídá.
131. Šek se vystavuje na organisační složku banky, u níž má výstavce šeku účet.
O vydání šekové knížky požádá organisace banku na předepsaném tiskopise. Žádost musí být pravoplatně podepsána a nemá-li být knížka zaslána poštou, musí obsahovat nezkrácené jméno, příjmení a bydliště (adresu) osoby, které má být knížka vydána, a vzor jejího podpisu.
Pro každý obratový (běžný) účet se vydá jen jedna šeková knížka s pokladními šeky a jedna se zúčtovacími šeky. Jednomu majiteli učtu lze vydat více šekových knížek najednou jen se schválením ředitele pobočky banky.
132. Jakékoliv opravy údajů na šecích jsou nepřípustné.
133. Banka nepřijímá od organisací šeky vystavené „na řad” určité osoby a šeky indosované. Rovněž nepřijímá šeky, na nichž částka udaná slovy nesouhlasí s částkou udanou číslicemi.
134. Šek je splatný na viděnou. Každý odchylný údaj platí za nenapsaný.
Není-li na účtě výstavce šeku dostatek prostředků, banka šek neproplatí ani nezúčtuje a vrátí jej předložiteli.
135. Osoby, které byly pověřeny úschovou šeků a manipulací s nimi, jsou osobně odpovědny za to, že tato úschova a manipulace bude prováděna podle předpisů platných pro úschovu a manipulaci s hotovými penězi. Každá ztráta šeku nebo šekové knížky musí být neprodleně s údaji čísel ztracených šeků oznámena (písemně potvrzena) bance. Provede-li organisační útvar banky výplatu na podkladě ztracených nebo odcizených šeků dříve, než obdrží zprávu o jejich ztrátě nebo odcizení, není banka za výplatu odpovědna. Vyplněné šeky, které nebyly z jakéhokoli důvodu použity, jakož i šeky poškozené se znehodnotí tak, aby se jich nemohlo již použít. Nepoužité šeky vrací organisace bance při zrušení účtu.
136. Tiskopisy šeků vydává Státní banka československá.
2. Pokladní šeky.
137. Organisace vybírají hotovosti ze svých obratových nebo běžných účtů pokladními šeky.
Výplaty hotovosti organisacím, které mají účty u Investiční banky, provádí pokladna Státní banky československé na šeky Státní banky československé, které však organisacím vydává a před výplatou ověřuje Investiční banka.
138. Pokladní šek musí být vystaven buď na jméno určité osoby (šek na jméno) nebo i bez udání jména osoby (šek na majitele — doručitele). Má-li být vystaven šek na jméno, napíše výstavce do textu šeku za slovo „zaplaťte” nezkrácené jméno a příjmení osoby, které má být placeno. V takovém případě může hotovost obdržet jen ta osoba, na jejíž jméno šek zní. Tato osoba se musí při předložení šeku v bance legitimovat svým občanským průkazem nebo jiným průkazem, který jej nahrazuje.
Banka neproplácí šeky vystavené na jméno určité osoby s doložkou „nebo majiteli” nebo s doložkou stejného významu. O šeku, ve kterém není uvedeno, na koho byl vystaven, platí, že je vystaven na majitele.
Od organisací provozně úvěrovaných Investiční bankou, od rozpočtových a od družstevních organisací s výjimkou družstevních svazů a jejich velkoobchodních složek přijímá banka pokladní šeky jen znějí-li na jméno, u něhož musí být uvedeno číslo občanského průkazu nebo průkazu, který jej nahrazuje.
S pokladním šekem se předkládá bance doklad k zúčtování částky šeku.
139. Má-li být šek vystaven na majitele, napíše výstavce do textu šeku za slovo „zaplaťte” slovo „doručiteli”. V takovém případě vyplatí banka hotovost tomu, kdo šek předloží, aniž je povinna zjišťovat jeho totožnost.
140. Příjemce peněz potvrzuje příjem na rubu šeku svým podpisem.
141. Na rubu šeku musí organisace uvést druhy výdajů, na které vybírá hotovosti. Za správnost uvedených druhů výdajů ručí svým podpisem osoby, které podepsaly šek na jeho líci.
142. Pokladní šeky je možno přeměnit na zúčtovací šeky doložkou „jen k zúčtování” na líci šeku.
3. Zúčtovací šeky.
143. Organisace mohou používat v místním platebním a zúčtovacím styku zúčtovacích šeků k úhradám faktur za dodávky, práce nebo služby. Ve výjimečných případech může banka tento způsob zúčtování rozšířit i na mezimístní styk.
144. Nejnižší částka, na kterou může být zúčtovací šek vystaven, činí 100 Kč.
145. Plátce odevzdá vyplněný a pravoplatně podepsaný zúčtovací šek příjemci platby. Příjemce sepíše přijaté zúčtovací šeky do zvláštní soupisky, kterou pravoplatně podepíše a šeky i se soupiskou odevzdá své bance.
Jsou-li účty plátců vedeny u jiné pobočky banky v témže místě, sepisuje příjemce přijaté zúčtovací šeky do soupisek pro každou pobočku banky zvlášť a předává nebo zasílá je přímo těmto pobočkám.
146. Banka může akceptovat zúčtovací šeky. Plátce vystaví zúčtovací šek na jméno a předloží jej pobočce banky, která vede jeho obratový, běžný nebo jiný účet, se žádostí o akcept (na tiskopise banky).
147. Akcept šeku potvrzuje banka otiskem razítka a podpisy. Přeškrtnutá akceptační doložka platí za nenapsanou.
148. Banka proplatí akceptovaný šek, bude-li jí předložen do 14 dnů ode dne vystavení. Za zneužití akceptu banka neodpovídá.
Díl sedmý.
Placení poštovními poukázkami.
Oddíl A.
Bankovní převody poštovními poukázkami.
149. Poštovními poukázkami (typ A) uhrazují organisace převodem ze svého účtu u banky faktury za dodávky, práce nebo služby, pokud nejsou uhrazovány jinou formou, a platy finanční povahy, K úhradě faktur za investiční práce a za investiční dodávky nelze použít poštovních poukázek.
150. Platí-li organisace poštovními poukázkami převodem ze svého účtu u banky, předloží bance poštovní poukázky opatřené na všech dílech otiskem razítka nebo vypsaným názvem plátce a sepsané do pravoplatně podepsaného hromadného převodního příkazu. Do hromadného převodního příkazu lze zahrnout jak poštovní poukázky, tak i převodní příkazy (bod 98). Podává-li organisace nejvýše dvě poštovní poukázky, nemusí k nim vyhotovovat hromadný převodní příkaz, jestliže na nich uvede u svého názvu číslo bankovního účtu, ze kterého mají být částky poštovních poukázek odepsány a označení pobočky banky, u které je tento účet veden, a její sídlo, a jestliže poštovní poukázky na prvním dílu pravoplatně podepíše.
151. Rozpočtové organisace mohou předkládat své bance poštovní poukázky s pravoplatně podepsaným hromadným převodním příkazem, na němž vyznačí kromě zúčtovacích dat pouze celkovou částku poštovních poukázek a k němuž připojí proužek ze sčítacího stroje s částkami jednotlivých poštovních poukázek a jejich součtem.
152. Není-li dostatek prostředků na účtě plátce, proplácí banka poštovní poukázky uvedené v bodě 150 v předepsaném pořadí plateb.
Oddíl B.
Poukazy hotovosti poštovními poukázkami.
153. Poštovními poukázkami (typ B) se provádějí úhrady, které mají být proplaceny z účtů plátců u banky v hotovosti organisacím nebo jejich zmocněncům anebo jednotlivým občanům, a to úhrady na výplatu mezd s příslušenstvím a úhrady jednotlivým občanům i do míst, kde je pobočka banky, a úhrady na krytí jiných výdajů v hotovosti a na výkup zemědělských výrobků jen do míst, kde není pobočka banky.
154. Poštovní poukázky k hotové výplatě (po případě průkazy k telegrafickým poukázkám) sepisují organisace průpisem dvojmo do seznamů poštovních poukázek, které pravoplatně podepíší. Organisace nemusí vyplnit podací lístky poštovních poukázek, jestliže v seznamu poštovních poukázek vyplní rubriku „adresát” (stručně název a sídlo) Zahrne-li organisace do seznamu poštovních poukázek k hotové výplatě též poukázky k připsání na účet příjemce u banky, banka tyto poštovní poukázky nevrací a předává je rovněž poštovnímu úřadu k provedení.
155. Na poukázkách k hotové výplatě je nutno uvést vždy též poštovní úřad příslušný podle bydliště adresáta.
156. Zároveň se seznamem poštovních poukázek vyplní organisace na celkovou částku seznamu převodní příkaz, který pravoplatně podepíše.
157. Poštovní poukázky a seznam poštovních poukázek s převodním příkazem předá příkazce své bance.
158. Není-li na účtě příkazce dostatek prostředků k úhradě celkové částky převodního příkazu, banka úhradu neprovede a předložené doklady vrací příkazci.
159. Banka po přezkoušení předá poštovní poukázky poštovnímu úřadu, který vrátí příkazci potvrzený průpis seznamu poštovních poukázek spolu s potvrzenými podacími lístky poštovních poukázek, pokud je plátce vyplnil. Zjistí-li poštovní úřad závady v poštovních poukázkách nebo seznamu, vrátí je příkazci, jemuž zároveň vrátí celkovou částku uvedenou v seznamu na jeho účet v bance.
160. Investiční banka, Státní pojišťovna a státní spořitelny předkládají nadále poštovnímu úřadu na celkovou částku předkládaných poštovních poukázek šeky k zúčtování.
161. Za den platby se považuje den uvedený v otisku denního razítka poštovního úřadu na poštovní poukázce.
162. Reklamace týkající se poštovních poukázek k proplacení v hotovosti lže uplatnit pouze u poštovního úřadu, který potvrdil příkazci příjem poštovních poukázek.
Díl osmý.
Placení drobných úhrad.
163. Organisace provádějí drobné úhrady do 200 Kčs především v hotovosti, nebo poštovními poukázkami typu A (body 149 až 152) anebo převodními příkazy (body 98 až 104).
164. V hotovosti uhrazují organisace drobné částky příjemcům buď přímo nebo prostřednictvím poštovních úřadů, kterým odevzdávají poštovní poukázky a skládají uhrazované částky v hotovosti.
165. Má-li být úhrada prováděná prostřednictvím poštovního úřadu připsána na účet příjemce u banky (tudíž nikoli vyplacena v hotovosti), sepisuje poštovní úřad v místě banky příjemce částky; převodů do soupisů podle účtů příjemců. Příjemcům zasílá tento poštovní úřad po případě po dohodě s pobočkou banky tato pobočka jedno vyhotovení soupisu spolu s ústřižky poukázek přímo. Na součty jednotlivých soupisů vyhotoví poštovní úřad převodky, které odevzdá pobočce Státní banky československé k vyúčtování ve prospěch účtů příjemců.
166. Platí-li se drobné úhrady v hotovosti prostřednictvím poštovních úřadů k připsání na účty příjemců u Investiční banky nebo u státních spořitelen, zasílá poštovní úřad ústřižky poštovních poukázek pro příjemce se soupisem znějícím na pobočku Investiční banky nebo na státní spořitelnu těmto peněžním ústavům, které podle ústřižků vyúčtují částky převodů ve prospěch účtů příjemců a ústřižky jim zašlou.
Pobočce Státní banky československé zašle poštovní úřad převodky, podle kterých vyúčtuje tato pobočka úhrn převodů na účet Investiční banky nebo státní spořitelny.
167. Reklamace týkající se poštovních poukázek podaných u poštovních úřadů lze uplatnit pouze u těchto poštovních úřadů.
ČÁST III.
Ustanovení společná, přechodná a závěrečná.
168. Výjimky z těchto směrnic může povolit ústředí banky se souhlasem ministra financí.
169. Pokud se v těchto směrnicích uvádějí lhůty počítané podle dnů, rozumí se jimi dny kalendářní, není-li výslovně stanoveno, že jde o dny pracovní.
Připadne-li poslední den kalendářní lhůty na den pracovního klidu, je posledním dnem lhůty nejblíže příští den pracovní.
170. Po přechodnou dobu, dokud nebudou dány technické předpoklady pro rozšířené používání inkasních příkazů podle těchto směrnic, je možno v mezimístním styku vystavovat inkasní příkazy za provozní dodávky, práce a služby jen na částky od 1000 Kčs.
Převodní příkazy lze po tuto přechodnou dobu vyhotovovat v místním styku od 200 Kčs, v mezimístním styku od 1000 Kčs; bez zřetele na výši částky lze převodními příkazy konat jako dosud úhrady odvodů do rozpočtu, příspěvků na národní pojištění a pod., odvodů akumulace, odpisů, daní, dávek a poplatků, převodů a přesunů zdrojů financování, přídělů z rozpočtu a vnitropodnikových faktur, dále úhrady jednotných zemědělských družstev a úhrady pro účty jednotných zemědělských družstev, jakož i úhrady do 200 Kčs za investiční práce a generální opravy provedené hospodářskými organisacemi, jejichž provoz financuje Investiční banka.
Přechodná doba končí dnem 31. prosince 1956.
171. Zrušeny jsou směrnice Státní banky československé o základních formách platebního a zúčtovacího styku, uveřejněné v částce 50 Úředního listu z roku 1953, vyhláška ministra financí č. 366/1952 Ú. l., o placení faktur za investiční práce a generální opravy provedené hospodářskými organisacemi, jejichž provoz financuje Investiční banka, směrnice Státní banky československé č. 154/1955 Ú. l., o novém způsobu provádění akceptní formy placení, jakož i ostatní předpisy, které upravují platební a zúčtovací styk.*) Nadále se však používají vyhláška ministra financí č. 372/1953 Ú. l., o příkazech k vybrání, směrnice Státní banky československé o zúčtování mezi hospodářskými organisacemi započtením vzájemných pohledávek a o úvěrování hospodářských organisací při tomto zúčtováni, uveřejněné v částce 39 Úředního listu z roku 1954 a směrnice Státní banky československé č. 136/1955 Ú. l., o placení přepravného výběrkami přepravného a o poskytování zúčtovacích úvěrů na přepravné.
172. Tyto směrnice nabývají účinnosti dnem 1. září 1956.

STÁTNÍ BANKA ČESKOSLOVENSKÁ
Kabeš v. r.
Šimek v. r.

*) § 8 vládní vyhlášky č. 93/1956 Ú. l., § 27 vládní vyhlášky č. 244/1955 Ú. l., o poskytování krátkodobých úvěrů jednotným zemědělským družstvům a o jejich platebním a zúčtovacím styku, a bod 50 směrnic ministra financí č. 138/1956 Ú. l., o poskytování úvěrové výpomoci, o uplatňování sankcí a o pořadí plateb z účtů u Investiční banky.
*) § 26 odst. 3 vyhlášky ministra financí č. 241/1955 Ú. l., o fakturování a placení stavebně montážních a geologicko-průzkumných prací, dodávek strojů a zařízení, jakož i generálních oprav,
*) Pravidla o náležitostech, formách a používání šeků ve styku mezi hospodářskými, rozpočtovými a ostatními tuzemskými organisacemi a zařízeními a Státní bankou československou, uveřejněná v částce 145 Úředního listu z roku 1953 a pokyny pro úhradu faktur subdodavatelů za stavebné montážní práce prováděné podle § 23 vládní vyhlášky č. 349/1952 Ú. l. (výnos ministerstva financí z 30. března 1955 č. 27/16005/55).