2093/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se vyhlašují stanovy Pojišťovny „Slovan“ — národního podniku.

2093.
Vyhláška
ministra financí
ze dne 20. listopadu 1946,
kterou se vyhlašují stanovy Pojišťovny „Slovan“ — národního podniku.
Ministr financí vyhlašuje podle § 4, odst. 1 dekretu presidenta republiky ze dne 24. října 1945, č. 103 Sb., o znárodnění soukromých pojišťoven, stanovy Pojišťovny „Slovan“ — národního podniku, vydané vládou republiky Československé.

Stanovy Poisťovne „Slovan“ — národného podniku.
§ 1.
Firma a sídlo poisťovne.
(1) Firma poisťovne znie slovensky: Poisťovňa „Slovan“ — národný podnik, česky: Pojišťovna „Slovan“ — národní podnik.
Predstavenstvo (§§ 6 a n.) je oprávnené usniesť sa na preklade firmy do iných jazykov.
(2) Sídlo poisťovne je v Bratislave.
§ 2.
Právna povaha.
Poisťovňa je národným podnikom podľa § 3 dekretu prezidenta republiky zo dňa 24. októbra 1945. č. 103 Sb., o znárodnění súkromných poisťovní. Je majetkom štátu v smysle ustanovenia citovaného dekretu a samostatnou právnickou osobou. Vo svojej obchodnej činnosti sa riadi zásadami obchodného podnikania.
§ 3.
Vecné vymedzenie činnosti poisťovne.
(1) Účelom poisťovne je prevádzať po živnostensky smluvné (súkromné) poistenie všetkých druhov okrem poistenia úverového, poistenia zvierat a nemocenského poistenia, a to jednak sjednávaním poistných smluv (priamo), jednak preberaním poistenia do zaistenia.
(2) Poisťovňa vyvíja svoju činnosť v dvoch odboroch:
a) v jednotnom odbore poisťovania životného, zahrňujúcom všetky druhy priameho poistenia na ľudský život a zaistenia takýchto poistení;
b) v jednotnom odbore poisťovania proti škodám a úrazom, zahrňujúcom všetky druhy priameho poistenia proti škodám a úrazom, ktoré je poisťovňa oprávnená prevádzať a zaistenia takýchto poistení.
(3) Každý z obidvoch odborov je oddelene spravovaný a vedie oddelene účty.
(4) K prevzatiu poistení tých druhov, ktoré poisťovňa skutočne neprevádza priamo, do zaistenia je treba súhlasu Poisťovacej rady.
(5) Ak rozhodne dozorný úrad po vypočutí poisťovacej rady, je poisťovňa povinná prevziať do zaistenia tuzemské poistenia zvierat a poistenia úverové. Tieto zaistenia sa vedú v jednotnom odbore poisťovania proti škodám a úrazom.
§ 4.
Miestne vymedzenie činnosti poisťovne.
Poisťovňa môže vykonávať obchodnú činnosť na celom území Československej republiky, mimo toto územie len so súhlasom dozorného úradu za podmienok nimi stanovených. Prevzatie zaistenia od poisťovní so sídlom mimo územie Československej republiky nie je výkonom obchodnej činnosti mimo tohto územia.
§ 5.
Jednateľstvá a pobočné závody.
Poisťovňa je oprávnená zriaďovať a rušiť jednateľstvá a so súhlasom Poisťovacej rady zriaďovať a rušiť odštepné (pobočné) závody, vydávajúce poistky.
§ 6.
Správa poisťovne.
Správu poisťovne riadi predstavenstvo.
§ 7.
Složenie predstavenstva, predpoklady jeho členstva a skutočnosti členstvo vylúčujúce.
(1) Predstavenstvo sa skladá z predsedu, podpredsedu a ďalších šiestich členov.
(2) Predsedu a podpredsedu, ako aj štyroch členov predstavenstva menuje na návrh Poisťovacej rady minister financií v dohode s príslušným povereníkom, pričom dvaja členovia nech sú menovaní z radov poistníkov; ak bola takto menovaná právnická osoba, vysiela za soba stáleho zmocnenca. Ostatných dvoch členov predstavenstva volia zamestnanci zo svojho stredu; pre voľbu platia ustanovenia vládneho naradenia zo dňa 30. októbra 1946, č. 215 Sb., ktorým sa prevádzajú niektoré ustanovenia dekretu prezidenta republiky zo dňa 24. októbra 1945. č. 103 Sb., o znárodnení súkromných poisťovní — v ďalšom „prevádzacie nariadenie“. Voľbu potvrdzuje minister financi; v dohode s príslušným povereníkom.
(3) Členom predstavenstva môže byť menovaný alebo volený len svojprávnv československý štátny príslušník, ktorý má potrebné odborné vedomosti a skúsenosti a ktorý má v československej republika svoje bydlisko.
(4) Členom predstavenstva nemôže byť:
a) kto upadol do konkurzu, pokiaľ konkurzné pokračovanie trvá, ako aj ten, na ktorého žiadosť sa prevádza vyrovnávacie pokračovanie, dokiaľ nebolo prehlásené za skončené;
b) kto bol odsúdený pre trestný čin pravoplatným rozsudkom, ktorým bola vyslovená alebo z ktorého vyplýva strata volebného práva, po dobu tejto straty;
c) manžel riaditeľa poisťovne, príbuzný riaditeľa v prvom stupni, ako aj súrodenci a osoby sošvagrené s ním v druhom stupni;
d) člen (náhradník) závodného zastupiteľstva tej istej poisťovne;
e) člen Poisťovacej rady alebo jej zamestnanec;
f) kto vykonáva funkciu alebo činnosť, ktorá je v rozporu so záujmami poisťovne.
(5) Predseda a podpredseda predstavenstva vykonajú do rúk ministra financií alebo jeho zástupcu sľub, že budú svedomite plniť svoje povinnosti. Rovnaký sľub vykonajú členovia predstavenstva do rúk jeho predsedu.
(6) Členstvo v predstavenstve zaniká:
a) úmrtím;
b) vzdaním sa;
c) odvolaním;
d) podľa ustanovenia § 8, ods. 1, vety druhej.
(7) Člen predstavenstva nech je ministrom financií odvolaný:
a) ak nemôže pre prekážky vzniklé v jeho osobe svoju funkciu vykonávať po dobu dlhšiu ako šesť mesiacov;
b) ak odpadne niektorý z predpokladov uvedených v odseku 3 alebo, ak nastane niektorá zo skutočností zmienených v odseku 4;
c) ak volený člen predstavenstva prestane byť zamestnancom poisťovne;
d) ak to nie je slúčiteľné so záujmami poisťovne alebo poisťovníctva vôbec, aby člen predstavenstva sotrval vo svojej funkcii.
(8) Člen predstavenstva, proti ktorému bolo zahájené vyšetrovanie pre trestný čin, pre ktorý môže alebo má byť vyslovená strata volebného práva, nesmie vykonávať svoju funkciu, pokiaľ vyšetrovanie trvá. Minister financií však môže po vypočutí Poisťovacej rady vysloviť zákaz výkonu funkcie tiež, ak bolo zahájené vyšetrovanie pre iný trestný čin, ak odsúdenie pre taký čin by bolo dôvodom odvolania člena predstavenstva [odsek 7, písm. d)].
(9) Skutočnosti, ktoré odôvodňujú odvolanie člena predstavenstva, nech sú neodkladne oznámené dozornému úradu. Ak hodlá minister financií odvolať člena predstavenstva alebo celý sbor z dôvodov, ktoré hodnotí voľnou úvahou, vyžiada si vopred vyjadrenie Poisťovacej rady.
(10) Pre stálého zmocnenca právnickej osoby, ktorá bola menovaná členom predstavenstva (ods. 2), platia obdobne predpisy pre voleného člena predstavenstva.
§ 8.
Funkčné obdobie sboru predstavenstva.
(1) Funkčné obdobie sboru predstavenstva trvá tri roky. Keď uplynie funkčné obdobie, pokračuje sbor predstavenstva vo výkone svojej funkcie do dňa, ktorý minister financií určí ako počiatok funkčného obdobia nového sboru predstavenstva.
(2) Ak došlo behom funkčného obdobia k zániku členstva niektorého člena predstavenstva, nech je povolaný nový člen na zbytok funkčného obdobia. Ak všetci členovia predstavenstva ako sbor sa vzdali svojej funkcie, alebo boli ministrom financií odvolaní, začína nové funkčné obdobie dňom, ktorý určí minister financií. V medzidobí vedie poisťovňu vedúci riaditeľ; vo veciach, ku ktorým by bolo treba usnesenia predstavenstva, potrebuje súhlas Poisťovacej rady.
§ 9.
Pôsobnosť a odpovednosť predstavenstva.
(1) Predstavenstvo vedie správu poisťovne, najmä:
a) rozhoduje o vnútornom usporiadaní poisťovne a o zriadení alebo zrušení odštepných závodov;
b) usnáša sa o zásadach pre prijímanie a prepúšťanie zamestnancov a pre úpravu ich služobného pomeru;
c) ustanovuje potrebný počet riaditeľov, udeľuje a odníma prokuru a obchodnú plnú moc a rozhoduje o služobnom pomere riaditeľov, prokuristov a obchodných zmocnencov;
d) usnáša sa o zavedení poistného odvetvia dosiaľ neprevázaného, o tarifoch poisťovne, o všeobecných a doplňovacích poistných podmienkach;
e) usnáša sa na smerniciach pre vedenie obchodnej činnosti poisťovne;
f) robí opatrenia, ktoré presahujú rámec bežnej obchodnej činnosti poisťovne a rozhoduje o veciach osobitnej dôležitosti, najmä o dlhodobom ukladaní majetku a o zaistných smluvách, s výnimkou zaistenia jednotlivého rizika;
g) jedná a usnáša sa o zprávach vedúceho riaditeľa o chode správy a o obchodnej činnosti poisťovne;
h) usnáša sa o účtovocj uzávierke poisťovne, o použití zisku alebo úhrade straty [§§ 15, 16) a predkladá tieto usnesenia Poisťovacej rade k schvaleniu.
(2) Predstavenstvo je povinné spravovať poisťovňu so starostlivosťou riadneho hospodára a jeho členovia ručia za škodu, ktorú spôsobia porušením svojích povinností.
(3) Ak je nebezpečenstvo v premeškaných, učiní potrebné opatrenia predseda predstavenstva v dohode s vedúcim riaditeľom a podá o nich predstavenstvu zprávu v najbližšej jeho schôdzi.
(4) Členovia predstavenstva vykonávajú svoju funkciu ako funkciu čestná, môžu však obdržať presenčné platy podľa smerníc, ktoré vydá Poisťovací rada; za hotové výdavky vzniklé pri výkone funkcie náleží im rovnaká náhrada ako vedúcemu riaditeľovi.
§ 10.
Jednánie predstavenstva.
(1) Predstavenstvo sa schádza na písomné pozvanie predsedovo, kedykoľvek je toho treba, alebo ak žiadajú o to najmenej traja členovia predstavenstva, má však byť svolávané aspoň raz za mesiac. V pozvaní na schôdzu nech sú uvedené veci, o ktorých má predstavenstvo jednať.
(2) Predstavenstvo je schopné platne sa usnášať, ak boli všetci jeho členovia riadne a včas pozvaní a ak je prítomných aspoň šest jeho členov.
(3) Schôdzí predstavenstva sa účastní vedúci riaditeľ i keď nie je jeho členom, v tomto prípade s poradným hlasom. Zodpovedný poistný technik sa účastní na všetkých schôdzach predstavenstva; vo veciach týkajúcich sa jednotného odboru poisťovania životného má hlas poradný.
(4) Jednánie predstavenstva vedle jeho predsedu, za jeho neprítomnosti podpredseda, za neprítomno, obidvoch najstarší z prítomných členov predstavenstva.
(5) Predstavenstvo sa usnáša nadpolovičnou väčšinou hlasov prítomných; pri rovnosti hlasov platí za usnesený ten návrh, ku ktorému sa pripojil predseda, ktorý hlasuje vždy posledný.
(6) O schôdzach predstavenstva napíše zapisovateľ, určený predstavenstvom z úradníkov poisťovne, zápisnicu, ktorá nech je v budúcej schôdzi predstavenstva prečítaná a overená podpismi všetkých prítomných členov, ktorí boli na onej schôdzi prítomní.
(7) Podrobnosti upravuje jednací poriadok, na ktorom sa usnesie predstavenstvo. Jednací poriadok nech je predložený Poisťovacej rade na vedomie.
§ 11.
Riaditeľia.
(1) Predstavenstvo ustanovuje vedúceho riaditeľa, ďalej po jednom riaditeľovi zodpovedajúcom za každý z obidvoch jednotných odborov a jednoho alebo dvoch riaditeľov pre společné veci obidvoch odborov, ktoré určí predstavenstvo; z nich nech sú menovaní dvaja námestníci vedúceho riaditeľa. Pre jednotlivé odštepné závody a na miesta, pre ktoré je zapotreby osobitných odborných znalostí a schopností a s ktorými je spojená odpovednosť za väčší úsek správy poisťovne, môže predstavenstvo menovať ďalších riaditeľov vymedzujúc pritom obor ich pôsobnosti. Riaditeľovi, který nie je členom predstavenstva, nech je udelená prokúra. Služobné smluvy s riaditeľmi, ich zmena i zrušenie vyžadujú k svojej platnosti schválenia Poisťovacej rady.
(2) Riaditeľom poisťovne môže byť len československý štátný príslušník, ktorý má v Československej republike svoje bydlisko, ktorý má potrebné odborné vedomosti a skúsenosti a ktorý nevykonáva funkciu alebo činnosť, ktorá je v rozpore so záujmami poisťovne.
(3) Vedúci riaditeľ prevádza usnesenia predstavenstva a vedie bezprostrednú správu poisťovne, najmä sleduje vývoj a priebeh obchodu, pečuje o vhodné zaistenie a o bezpečné uloženie majetku poisťovne v rámci platných predpisov, o rozvrh prác a o hospodárnosť prevádzky, podáva predstavenstvu zprávy o činnosti poisťovne a návrhy opatrení, na ktorých sa má predstavenstvo usniesť, a predkládá mu účtovnú uzávierku. Usnesenie predstavenstva, ktoré by bolo v rozpore s platnými predpismi, je povinný bez meškania oznámiť dozornému úradu a Poisťovacej rade. Vedúci riaditeľ je predstaveným všetkých zamestnancov poisťovne.
(4) Námestníci vedúceho riaditeľa zastupujú vedúceho riaditeľa, ak je zaneprázdnený.
(5) Riaditeľia jednotných odborov a riaditeľia pre spoločné veci obidvoch odborov sú si na roveň postavení. Vzájomný pomer ostatných riaditeľov a ich podriadenosť určuje predstavenstvo.
(6) Riaditeľia sú zodpovední za riadne hospodárenie a ručia za škodu, ktorú spôsobia porušením svojich povinností.
§ 12.
Zastupovanie a podpisovanie poisťovne. Doručov. písomnosti.
(1) Poisťovnu zastupuje a podpisuje predseda predstavenstva — ak je zaneprázdnený, podpredseda — a aspoň jeden další člen predstavenstva.
(2) Písomnosti, pre ktoré je predpísané doručenie do vlastných rúk, nech sú doručované predsedovi alebo inému členovi predstavenstva v obchodných miestnostiach poisťovne.
§ 13.
Revízia účtovníctva.
(1) Revíziu účtovníctva poisťovne a preskúšanie účtovných uzávierok prevádzajú na príkaz Poisťovacej rady traja revízori účtov. Poisťovňa je povinná predložiť revízorom účtov všetky obchodné knihy a doklady, podať im vysvetlenie odôvodnené revíziou a umožniť im výkon revízie.
(2) Ustanoveniami o revízii a prevedením revízie nie sú členovia predstavenstva a zamestnanci poisťovne zbavení odpovednosti za riadne hospodárenie a za riadne vedenie obchodných kníh a účtovných dokladov.
§ 14.
Správny rok a účtovná uzávierka.
(1) Správny rok sa shoduje s kalendárnym rokom.
(2) Ku koncu každého roku správneho nech sú uzavreté účty poisťovne a nech je sostavená účtovná uzávierka oddelene pre každý jednotný odbor. Dozorný úrad môže nariadiť, aby určité odvetvia niektorého z jednotných odborov boly v účtovnej uzávierke pre tento odbor vyjadrené dielčími položkami.
(3) Spoločné náklady, najmä správne, sa rozdeľujú na jednotné odbory podľa kľúča, ktorý podlieha schvaleniu Poisťovacej rady. Kľúč nech je predložený dozornému úradu na vedomie.
(4) Do výdajov jednotných odborov nech je pred uzavretím účtov zaúčtovaná suma potrebná podľa obchodného plánu pre podelenie poistníkov na prebytkoch.
(5) Pred uzavretím účtov jednotných odborov poisťovne nech sú rezervnému fondu každého odboru pridelené sumy vo výške úrokov zo všetkých fondov odboru — ak nevyžadujú podľa stanov samy zúročenia — pri sadzbe rovnajúcej sa priemernému výnosu majetku vykazovaného na účte tohto odboru. Súm, ktoré boly pridelené rezervnému fondu podľa predchádzajúcej vety, nech sa použije v prospech účtu straty a zisku, nakoľko rezervný fond dosahuje maximálnej výšky (§ 18). Ak by končil tento účet po prídele podľa onej vety stratou, možno, týchto čiastok použiť v prospech účtu straty a zisku len so súhlasom Poisťovacej rady (§ 4, ods. 3 dekretu). Po rozhodnutí o prídele alebo použití úroku podľa predchádzajúcich ustanovení nech sú účty uzavreté.
§ 15.
Použitie prebytkov.
(1) Ak bolo použité části prebytkov jednoho odboru k úhrade straty odboru druhého (§ 16), nech je rovnakej čiastky použité k dotácii fondov prispievajúceho odboru — najviac však do maximálnej výšky tohto fondu. Prebytky, ktorých podľa predchádzajúcich ustanovení sa nepoužilo, sú prebytkami hospodárenia odboru (§ 9 dekretu).
(2) Z prebytkov hospodárenia odboru sa pridelí:
a) štátu a všeobecne užitočným účelom po 10% (§ 9 dekretu);
b) závodnej (podnikovej) rade pomerná časť 10% z čistého zisku (§ 24 dekretu prezidenta republiky zo dna 24. októbra 1945, č. 104 Sb., o závodných a podnikových radách); čistý zisk poisťovne sa rovná súčtu prebytkov hospodárenia jednotných odborov poisťovne, alebo aktívnemu rozdielu prebytkov jednoho odboru a straty odboru druhého;
c) zbytku nech je použité k doplneniu fondov odboru, najprv fondu základného a potom fondu rezervného; ak však dosiahol maximálnej výšky, usnáša sa o ďalšom použití predstavenstvo [§ 24, ods. 1, písm. h) dekretu], prizerajúc k ustanoveniu § 9, ods. 1 dekretu.
§ 16.
Úhrada straty.
Ak vykazuje účtovná uzávierka niektorého odboru stratu, nech je strata uhradená na vrub rezervného fondu tohto odboru; ak nestačí rezervný fond, nech je k úhrade použité najviac jednej tretiny prebytkov druhého odboru. Ďalšia strata, pokiaľ by nebola uhradena z vyrovnávaného účtu podlá ustanovení prevádzacieho nariadenia, ide na vrub základného fondu odboru.
§ 17.
Technické rezervy a zálohy.
(1) Poisťovňa je povinná tvoriť tieto technické rezervy a zálohy:
a) v jednotnom odbore poisťovania životného:
1. rezervu poistného,
2. prenášky poistného,
3. rezervu pre podiel poistníkov na prebytkoch,
4. rezervu pre nevybavené škody,
5. rezervu pre obnovenie poistení,
6. zálohu pre kurzovné rozdiely cenných papierov,
7. zálohu pre kurzovné rozdiely valút,
8. zálohu pre rozdiely v hodnote;
b) v jednotnom odbore poisťovania proti škodám a úrazom:
1. rezervu poistného,
2. prenášky poistného,
3. rezervu pre nevybavené škody,
4. rezervu pre vyrovnanie kolísajúcej ročnej potreby,
5. zálohu pre kurzové rozdiely cenných papierov,
6. zálohu pre kurzové rozdiely valút,
7. zálohu pre rozdiely v hodnote.
(2) Okrem toho je poisťovňa povinná tvoriť rezervu pre zaopatrovacie záväzky vôči zamestnancom, a to na účte jednotného odboru poisťovania životného; úhrada sa opatrí na vrub odborov podľa režijného pridelenia jednotlivých zamestnancov.
(3) Poisťovňa môže so súhlasom dozorného úradu udeleným po vypočutí Poisťovacej rady — a ak to predpisuje odchodný plán — musí tvoriť ďalšie technické rezervy a zálohy; pritom má byť určený ich účel a spôsob tvorenia.
(4) Ak nestanovia predpisy o hospodárení poisťovni spôsob výpočtu technických rezierv a záloh, alebo spôsob ich dotácie a použitia, vydá dozorný úrad na návrh Poisťovacej rady pravidlá pre určenie výšky ich dotácie a pre ich použitie.
§ 18.
Fondy.
(1) Každý z jednotných odborov poisťovne má základný fond a rezervný fond, ktoré sú určené k úhrade strát odborov (§ 16).
(2) Základný fond jednotného odboru poisťovania životného sa rovná 0 5% rozdielu medzi úhrnom poistnej sumy priamych kapitálových poistení životných, do ktorých poisťovňa vstupuje ku dnu svojho vzniku, a úhrnom rýdzich rezierv poistného na ne pripadajúcich, zaokrúhlenému na celé desaťmilióny československých korún, pri čom sa zaokrúhluje tak, že k sumám do päťmiliónov sa neprizerá a sumy počínajúc piatimiliónmi sa berú za celých desaťmiliónov; základný fond však činí najmenej desaťmiliónov československých korún.
(3) Základný fond jednotného odboru poisťovania proti škodám a úrazom činí 10% prémie priamych poistení bez vedľajších poplatkov a bez odpočítania podielu zaistiteľov, ktoré sa staly splatné v roku 1946 v československých korunách u znárodnených ústavov, v ktorých práva a záväzky poisťovňa v deň svojho vzniku vstupuje.
(4) Výšku rezervného fondu odborov v počiatočnej bilancii určuje súčet hodnôt poisťovne prikázaných, ktoré zostávajú po zaokrytí technických rezierv a záloh, potom fondov pre sociálne, dobročinné, vzdelávacie a podobné účely, a konečne základného fondu; pritom hodnôt, ktoré boly u znárodnených ústavov vykazované na účtoch odborov poisťovania proti škodám a úrazom, nech nie je použité pre účely jednotného odboru životného, a hodnôt odborov poisťovania životného týchto ústavov pre účely jednotného odboru poisťovania proti škodám a úrazom.
(5) Rezervný fond sa doplňuje okrem úroku z fondov odboru poisťovne (§ 14, ods. 5) podielmi na prebytkoch odboru, dokiaľ nedosiahne maximálnej výšky.
(6) Maxmimálna výška rezervného fondu jednotného odboru poisťovania životného koncom určitého roku správného sa rovná 0.5% úhrnu poistnej sumy priamych kapitálových poistení životných platných ku konci roka správného; maximálna výška rezervného fondu jednotného odboru poisťovania proti škodám a úrazom potom súčtu
100% prémie priamych poistení krupobitných,
100% prémie priamych poistení dopravných a
50% prémie priamych poistení ostatných druhov,
bez vedľajších poplatkov a bez odpočítania podielu zaistiteľov, splatnej v uplynulom správnom roku.
(7) Predstavenstvo určí so súhlasom Poistovacej rady výšku a účel fondov slúžiacich sociálnym, dobročinným, vzdelávacím a podobným účelom, vychádzajúc z fondov, ktoré pre účely tohto druhu boly u znárodnených ústavov a poisťovne boly prikázané; úhrnná výška fondov takto utvorených nesmie prevyšovať súčet týchto fondov. Utvoreným fondom nech sú prikázané určité majetkové hodnoty do výšky týchto fondov po predchádzajúcom súhlase dozorného úradu. Majetok týchto fondov a jeho úrokový výnos nemôže byť odňatý určeniu fondov; poisťovňa nie je povinná tieto fondy doplňovať.
§ 19.
Ukladanie majetku.
(1) Majetok určený na krytie technických rezierv a záloh nech je uložený spôsobom, ktorý je predpísaný pre ukladanie rezierv poistného. Ostatný majetok poisťovne môže byť uložený podľa usnesenia predstavenstva tiež v iných hodnotách domácich, ak poskytujú dostatočnú istotu.
(2) Majetok ukladaný so zreteľom k obchodnej činnosti v cudzine a majetok pripadajúci na podiely poistení, prevzatých poisťovňou do zaistenia od poisťovni so sídlom mimo územia Československej republiky, môže byť uložený podlá predpisov príslušných štátov, a ak niet týchto predpisov, v cudzozemských hodnotách, ktoré v podstate odpovedajú hodnotám predpísaným v prvej vete predchádzajúceho odseku.
§ 20.
Vyhlášky.
Vyhlášky, ktoré je poisťovňa povinná uverejňovať, sa uverejňujú v Úředním listě republiky Československé II. díl a v Úradnom vestníku. Ostatné vyhlášky sa uverejnia spôsobom, ktorý určí predstavenstvo.

Ministr:
Dr. Dolanský v. r.