247/2014 Sb.
Zákon o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a o změně souvisejících zákonů

247
ZÁKON
ze dne 23. září 2014
o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a o změně souvisejících zákonů
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
SLUŽBA PÉČE O DÍTĚ V DĚTSKÉ SKUPINĚ
HLAVA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
§ 1
Předmět úpravy
Tento zákon upravuje podmínky, za nichž je poskytována služba péče o dítě v dětské skupině, podmínky pro získání oprávnění k poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, podmínky financování služby péče o dítě v dětské skupině a s tím spojený výkon veřejné správy.
§ 2
Služba péče o dítě v dětské skupině
Službou péče o dítě v dětské skupině se pro účely tohoto zákona rozumí nevýdělečná činnost spočívající v pravidelné péči o dítě od 6 měsíců věku do zahájení povinné školní docházky, která je poskytována mimo domácnost dítěte ve skupině dětí a která je zaměřena na zajištění potřeb dítěte, jeho výchovu a rozvoj schopností, kulturních, hygienických a sociálních návyků dítěte.
HLAVA II
POSKYTOVÁNÍ SLUŽBY PÉČE O DÍTĚ V DĚTSKÉ SKUPINĚ
§ 3
Poskytovatel
(1) Službu péče o dítě v dětské skupině může poskytovat pouze osoba, která má oprávnění k poskytování služby péče o dítě v dětské skupině podle § 4 (dále jen „poskytovatel“). Poskytovatel poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině rodiči, jehož je zaměstnavatelem. Za rodiče se považuje též jiná osoba, které bylo rozhodnutím příslušného orgánu svěřeno dítě do péče nahrazující péči rodičů1).
(2) Poskytovatel nemusí být zaměstnavatelem rodiče, pokud je
a) ústavem, jestliže poskytování služby péče o dítě v dětské skupině je v souladu s jeho zakládací listinou,
b) právnickou osobou registrovanou nebo evidovanou podle zákona o církvích a náboženských společnostech, pokud poskytování služby péče o dítě v dětské skupině je v souladu s jejím předmětem činnosti,
c) územním samosprávným celkem nebo jím založenou nebo zřízenou právnickou osobou,
d) obecně prospěšnou společností, jestliže poskytování služby péče o dítě v dětské skupině je v souladu s její zakládací listinou nebo zakládací smlouvou,
e) nadací nebo nadačním fondem,
f) vysokou školou,
g) spolkem, jestliže poskytování služby péče o dítě v dětské skupině je v souladu s jeho stanovami,
h) veřejnou výzkumnou institucí, nebo
i) pečující osobou poskytující službu péče o dítě v dětské skupině o kapacitě nejvýše 4 dětí.
(3) Poskytovatel může poskytovat službu péče o dítě v dětské skupině rodiči též na základě dohody se zaměstnavatelem tohoto rodiče a za podmínek, za kterých poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině ostatním rodičům.
(4) Zaměstnavatelem se pro účely tohoto zákona rozumí též organizační složka státu, v níž jsou zařazeni zaměstnanci v pracovním poměru nebo činní na základě dohody o pracovní činnosti nebo dohody o provedení práce nebo státní zaměstnanci ve služebním poměru, a útvar, složka nebo jiná organizační část bezpečnostního sboru, která vyplácí příslušníkům bezpečnostních sborů2) služební příjem, Ministerstvo obrany pro ozbrojené síly České republiky, které tvoří vojáci v činné službě a občanští zaměstnanci3), popřípadě organizační složka státu nebo právnická osoba, do nichž jsou k plnění služebních úkolů vysláni příslušníci bezpečnostních sborů nebo zařazeni vojáci z povolání.
§ 4
Oprávnění poskytovat službu péče o dítě v dětské skupině
(1) Poskytovat službu péče o dítě v dětské skupině podle tohoto zákona je možné jen na základě oprávnění k poskytování služby péče o dítě v dětské skupině (dále jen „oprávnění“).
(2) Evidenci poskytovatelů vede Ministerstvo práce a sociálních věcí (dále jen „ministerstvo“).
§ 5
Podmínky poskytování služby péče o dítě v dětské skupině
(1) Podmínkami pro udělení oprávnění, které musí poskytovatel splňovat po celou dobu poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, jsou
a) bezúhonnost osoby, která má být nebo je poskytovatelem, a jde-li o právnickou osobu, též bezúhonnost členů jejího statutárního orgánu,
b) právo osoby, která má být nebo je poskytovatelem, k užívání prostor, v nichž má být nebo je poskytována služba péče o dítě v dětské skupině,
c) zajištění hygienických požadavků na prostory, v nichž má být nebo je poskytována služba péče o dítě v dětské skupině, a hygienických požadavků na provoz služby péče o dítě v dětské skupině,
d) zajištění technických požadavků na stavby a požadavků požární ochrany15),
e) dosažení věku 18 let a plná svéprávnost, jde-li o fyzickou osobu, která má být nebo je poskytovatelem,
f) u organizační složky státu souhlas správce kapitoly státního rozpočtu podle rozpočtových pravidel, jíž je příslušná organizační složka státu součástí, s žádostí o udělení oprávnění; správci kapitoly státního rozpočtu se tento souhlas neuděluje,
g) u státní příspěvkové organizace nebo příspěvkové organizace zřízené územním samosprávným celkem souhlas zřizovatele nebo toho, kdo vůči ní plní funkci zřizovatele podle rozpočtových pravidel, s žádostí o udělení oprávnění a
h) pojištění odpovědnosti za újmu způsobenou při poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(2) Poskytovatel je povinen zajistit poskytování služby péče o dítě v dětské skupině
a) jen rodičům dětí, kterým je služba péče o dítě v dětské skupině podle § 2 určena,
b) rodiči dítěte ve věku od 6 do 12 měsíců jen ve skupině nejvýše 4 dětí mladších 4 let věku,
c) v rozsahu nejméně 6 hodin během provozního dne; provozním dnem se pro účely tohoto zákona rozumí den v týdnu, po který je poskytovatelem poskytována služba péče o dítě v dětské skupině.
(3) Poskytovatel je povinen zajistit při poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, aby činnost, kterou se uskutečňuje výchova a péče o dítě podle § 2, byla vykonávána odborně způsobilou, zletilou a plně svéprávnou pečující osobou; pečující osobou se pro účely tohoto zákona rozumí fyzická osoba, která je s poskytovatelem v základním pracovněprávním vztahu, není-li zároveň poskytovatelem služby péče o dítě v dětské skupině podle § 3 odst. 2 písm. i).
(4) Odbornou způsobilostí pečující osoby je
a) odborná způsobilost k výkonu povolání všeobecné sestry, praktické sestry, dětské sestry, porodní asistentky, zdravotně-sociálního pracovníka, zdravotnického záchranáře, psychologa ve zdravotnictví nebo specializovaná způsobilost k výkonu povolání klinického psychologa5),
b) odborná způsobilost k výkonu povolání sociálního pracovníka nebo odborná způsobilost pracovníka v sociálních službách se středním vzděláním s maturitní zkouškou6),
c) odborná kvalifikace učitele mateřské školy, učitele prvního stupně základní školy, asistenta pedagoga podle § 20 odst. 1 zákona o pedagogických pracovnících, speciálního pedagoga nebo vychovatele7),
d) profesní kvalifikace chůvy pro děti do zahájení povinné školní docházky8),
e) profesní kvalifikace chůvy pro děti v dětské skupině, nebo
f) odborná způsobilost k výkonu povolání lékaře9).
(5) Poskytovatel je povinen zajistit při poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, aby činnost, kterou se uskutečňuje výchova a péče o dítě podle § 2, byla vykonávána alespoň 1 pečující osobou s odbornou způsobilostí podle odstavce 4 písm. a), e) nebo f).
(6) Poskytovatel je povinen zajistit při poskytování služby péče o dítě v dětské skupině rodiči dítěte ve věku ode dne 1. září po dosažení 3 let, aby činnost, kterou se uskutečňuje výchova a péče o dítě podle § 2, byla vykonávána alespoň 1 pečující osobou s odbornou způsobilostí podle odstavce 4 písm. c), a to nejméně v rozsahu 20 hodin týdně.
(7) Poskytovatel je povinen v názvu služby péče o dítě v dětské skupině použít označení „dětská skupina“. Slova „dětská skupina“ smí v názvu služby péče o dítě používat jen poskytovatel.
§ 5a
Bezúhonnost
(1) Poskytovatel je povinen zajistit při poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, aby činnost, kterou se uskutečňuje výchova a péče o dítě podle § 2, byla vykonávána bezúhonnou pečující osobou.
(2) Za bezúhonnou se pro účely tohoto zákona považuje osoba, která nebyla pravomocně odsouzena pro úmyslný trestný čin nebo pro trestný čin spáchaný z nedbalosti v souvislosti s vykonáváním činnosti péče o dítě nebo činností s ní srovnatelných, anebo pro trestný čin proti rodině a dětem, jehož spáchání může mít vliv na způsobilost k výkonu péče o dítě, nebo které nebyl v posledních 3 letech opakovaně pravomocně uložen správní trest za spáchání přestupku podle § 22 odst. 1 písm. e).
(3) Není-li bezúhonnost známa ministerstvu z jeho úřední činnosti, dokládá se výpisem z evidence Rejstříků trestů. Za účelem doložení bezúhonnosti si ministerstvo vyžádá podle zákona o Rejstříku trestů výpis z evidence Rejstříku trestů. Žádost o vydání výpisu z evidence Rejstříků trestů se předává v elektronické podobě způsobem umožňujícím dálkový přístup. Cizinec nebo právnická osoba se sídlem v zahraničí doloží bezúhonnost také dokladem obdobným výpisu z rejstříku trestů vydaným státem, jehož je občanem, nebo výpisem z evidence Rejstříku trestů s přílohou obsahující informace, které jsou zapsané v evidenci trestů členského státu, jehož je občanem; v případě, že stát výpis obdobný výpisu z rejstříku trestů nevydává, učiní cizinec nebo příslušný orgán právnické osoby se sídlem v zahraničí čestné prohlášení před příslušným správním nebo soudním orgánem tohoto státu. Výpis z Rejstříku trestů a další doklady, jimiž se dokládá bezúhonnost, nesmí být starší 3 měsíců.
§ 5b
Zdravotní způsobilost pečující osoby
(1) Poskytovatel je povinen zajistit při poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, aby činnost, kterou se uskutečňuje výchova a péče o dítě podle § 2, byla vykonávána pečující osobou, která je zdravotně způsobilá k práci a zdravotně způsobilá k péči o dítě v dětské skupině (dále jen „zdravotní způsobilost pečující osoby“); to neplatí u pečující osoby, která je poskytovatelem podle § 3 odst. 2 písm. i), u které se prokazuje jen zdravotní způsobilost k péči o dítě v dětské skupině.
(2) Pečující osoba dokládá svou zdravotní způsobilost lékařským posudkem, který platí 2 roky ode dne jeho vystavení.
(3) Zdravotní způsobilost pečující osoby posuzuje a lékařský posudek vydává registrující poskytovatel zdravotních služeb v oboru všeobecné praktické lékařství a u zaměstnanců poskytovatel pracovnělékařských služeb4) nebo poskytovatel v oboru všeobecné praktické lékařství, nemá-li posuzovaná osoba registrujícího poskytovatele.
(4) Dojde-li ke změně zdravotní způsobilosti pečující osoby v době platnosti lékařského posudku, předloží pečující osoba poskytovateli bezodkladně nový lékařský posudek.
(5) Poskytovatel je povinen uchovávat lékařský posudek o zdravotní způsobilosti pečující osoby po dobu jeho platnosti a dále ještě po dobu 3 let.
§ 5c
Další vzdělávání pečující osoby
(1) Poskytovatel je povinen zajistit pečující osobě další vzdělávání v oblasti péče o dítě v rozsahu nejméně 8 hodin za kalendářní rok a v rámci dalšího vzdělávání má povinnost zajistit pečující osobě absolvování kurzu první pomoci zaměřeného na dětský věk alespoň jednou za 2 kalendářní roky.
(2) Formy dalšího vzdělávání jsou
a) účast v kurzu zaměřeném na rozvoj odborné způsobilosti pečující osoby ve vzdělávacím zařízení nebo na pracovišti zaměstnavatele, nebo
b) odborná stáž na základě písemné smlouvy mezi poskytovatelem a zařízením zajišťujícím odbornou stáž.
(3) Účast na dalším vzdělávání podle odstavce 2 se považuje za prohlubování kvalifikace podle jiného právního předpisu16).
(4) Pečující osoba je povinna doložit poskytovateli absolvování dalšího vzdělávání dokladem vydaným zařízením nebo osobou, které další vzdělávání zajišťovaly.
(5) Poskytovatel je povinen uchovávat doklad podle odstavce 4 po dobu 3 let ode dne jeho vystavení.
§ 5d
Standardy kvality péče
(1) Kvalita služby péče o dítě v dětské skupině se ověřuje pomocí standardů kvality péče, které je poskytovatel povinen dodržovat. Standardy kvality péče jsou souborem kritérií, jejichž prostřednictvím se posuzuje úroveň kvality poskytování služby péče o dítě v dětské skupině v oblasti péče o dítě a naplňování potřeb dítěte a personálního a provozního zabezpečení. Plnění standardů kvality péče se hodnotí systémem bodů.
(2) Ministerstvo stanoví vyhláškou
a) v oblasti péče o dítě a naplňování potřeb dítěte obsah těchto kritérií:
1. kvalita plánu výchovy a péče,
2. postup při adaptaci dítěte na pobyt v dětské skupině,
3. sledování vývoje dítěte,
4. komunikace s rodiči dítěte o potřebách a vývoji dítěte,
b) v oblasti personálního zabezpečení obsah těchto kritérií:
1. péče o zaměstnance,
2. kvalita dalšího vzdělávání pečujících osob,
c) v oblasti provozního zabezpečení obsah těchto kritérií:
1. dodržování vnitřních pravidel,
2. zajištění bezpečnosti dětí,
3. řešení mimořádných situací,
d) bodové hodnocení a nejnižší počet bodů potřebných pro plnění standardů kvality péče.
§ 6
Úhrada nákladů za službu péče o dítě v dětské skupině
(1) Služba péče o dítě v dětské skupině je poskytována bez úhrady nákladů nebo s částečnou nebo plnou úhradou nákladů; to neplatí v případech, ve kterých je financování této služby zajišťováno s využitím příspěvku na provoz dětské skupiny na kapacitní místo obsazené dítětem ve věku od 6 měsíců věku do dne 31. srpna po dosažení 3 let věku, kdy je služba péče o dítě v dětské skupině poskytována za úhradu nákladů rodičem v maximální výši 4 000 Kč. Vláda zvýší nařízením maximální výši úhrady rodiče podle věty první části za středníkem v pravidelném termínu od 1. ledna, a to podle skutečného růstu úhrnného indexu spotřebitelských cen za domácnost celkem zjištěného Českým statistickým úřadem, ke kterému došlo od počátku měsíce nabytí účinnosti právní úpravy stanovující platnou výši této úhrady do září kalendářního roku, který předchází kalendářnímu roku, ve kterém dojde ke zvýšení této úhrady, za podmínky, že v tomto období dojde k růstu úhrnného indexu spotřebitelských cen za domácnost celkem zjištěného Českým statistickým úřadem alespoň o 5 %.
(2) Poskytovatel podle § 3 odst. 2 písm. i) poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině za odměnu, která se pro účely tohoto zákona považuje za úhradu nákladů.
(3) Poskytovatel je povinen stanovit kritéria, na základě kterých je v konkrétním případě určena výše úhrady nákladů.
(4) Poskytovatel je povinen vést účetní záznamy týkající se poskytování služby péče o dítě v dětské skupině odděleně od ostatních účetních záznamů.
§ 7
Počet dětí a nejnižší počet pečujících osob v dětské skupině
(1) Nejvyšší možná kapacita dětské skupiny je 24 dětí.
(2) Je-li 1 kapacitní místo obsazeno během dne po dobu, která je kratší než celková doba, po kterou je služba péče o dítě v dětské skupině během dne poskytována, může se toto kapacitní místo ve zbývající době obsadit dalším dítětem.
(3) Poskytovatel je povinen při stanovení počtu pečujících osob v dětské skupině zohlednit zdravotní stav dětí, dobu pobytu dětí v dětské skupině a věk dětí, zejména počet dětí ve věku do 2 let.
(4) Do nejvyšší možné kapacity dětské skupiny se započítává též dítě, jehož rodičem je poskytovatel podle § 3 odst. 2 písm. i) a o něž tento poskytovatel pečuje v době poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(5) Počet dětí současně přítomných v dětské skupině nesmí přesáhnout její kapacitu zapsanou v evidenci poskytovatelů.
(6) Počet pečujících osob, který je poskytovatel povinen v dětské skupině zajistit, činí nejméně
a) 1 pečující osoba v dětské skupině, je-li současně přítomno nejvýše 6 dětí,
b) 2 pečující osoby v dětské skupině, je-li současně přítomno 7 až 12 dětí,
c) 3 pečující osoby v dětské skupině, je-li současně přítomno 13 až 24 dětí.
§ 8
Stravování
(1) Poskytovatel není povinen dítěti poskytovat stravovací služby, není-li dohodnuto jinak; to neplatí, jde-li o dítě ve věku od 6 do 12 měsíců, kterému zajišťuje stravu rodič. Způsob stravování a úhradu nákladů s ním spojených si poskytovatel a rodič dohodnou ve smlouvě o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(2) Pokud zajišťuje dítěti stravu rodič, je poskytovatel povinen v zájmu ochrany zdraví dětí zajistit uchování, případný ohřev a podání stravy dítěti v souladu s požadavky správné hygienické praxe stanovenými přímo použitelným předpisem Evropské unie v oblasti hygieny potravin10) a v souladu s právními předpisy upravujícími činnosti epidemiologicky závažné11).
(3) Pokud zajišťuje dítěti stravu poskytovatel, vztahují se na výrobu, přípravu, rozvoz, přepravu, značení, skladování a uvádění pokrmů do oběhu, včetně zmrazených a zchlazených pokrmů, právní předpisy upravující činnosti epidemiologicky závažné11) a provozování stravovací služby musí být zajištěno v souladu s povinnostmi stanovenými přímo použitelným předpisem Evropské unie v oblasti hygieny potravin10).
§ 9
Postup při onemocnění dítěte
Při výskytu příznaků onemocnění u dítěte je pečující osoba povinna bezodkladně informovat rodiče dítěte a předat dítě rodiči nebo zajistit poskytnutí zdravotních služeb.
§ 10
Vnitřní pravidla a plán výchovy a péče
(1) Poskytovatel je povinen zpracovat a dodržovat pravidla organizace poskytování služby péče o dítě v dětské skupině (dále jen „vnitřní pravidla“), ve kterých zejména uvede
a) jde-li o
1. fyzickou osobu, jméno, popřípadě jména, příjmení, adresu místa trvalého pobytu nebo bydliště a identifikační číslo osoby, bylo-li přiděleno,
2. právnickou osobu, obchodní firmu nebo název, právní formu, adresu sídla, jde-li o územní samosprávný celek, adresu sídla jeho orgánů, označení a umístění její organizační složky, identifikační číslo osoby, bylo-li přiděleno, a jméno, popřípadě jména, a příjmení fyzické osoby, která je jménem právnické osoby oprávněna jednat,
3. organizační složku státu, název, adresu sídla, jméno, popřípadě jména, a příjmení vedoucího organizační složky státu,
b) název dětské skupiny a její kapacitu,
c) adresu místa poskytování služby péče o dítě v dětské skupině,
d) den započetí poskytování služby péče o dítě v dětské skupině,
e) podmínky poskytování služby péče o dítě v dětské skupině včetně určení, zda službu péče o dítě v dětské skupině poskytovatel poskytuje bez úhrady nákladů nebo s částečnou anebo plnou úhradou nákladů, a při poskytování služby péče o dítě v dětské skupině s částečnou nebo plnou úhradou nákladů kritéria podle § 6 odst. 3,
f) provozní dny.
(2) Poskytovatel je povinen zpracovat a zajistit dodržování plánu výchovy a péče o dítě, rozvoje schopností, kulturních a hygienických návyků dítěte (dále jen „plán výchovy a péče“) se zaměřením na formování osobnosti dítěte a fyzický a psychický vývoj dítěte. Je zakázáno používat vůči dítěti nepřiměřený výchovný prostředek nebo omezení anebo takové výchovné prostředky, které se dotýkají důstojnosti dítěte nebo které jakkoli ohrožují jeho zdraví, tělesný, citový, rozumový a mravní vývoj.
(3) Poskytovatel je povinen zpřístupnit vnitřní pravidla a plán výchovy a péče v prostorách, v nichž je služba péče o dítě v dětské skupině poskytována a které jsou přístupné rodiči, popřípadě též zpřístupní vnitřní pravidla a plán výchovy a péče způsobem umožňujícím dálkový přístup.
§ 11
Evidence dětí v dětské skupině
(1) Poskytovatel je povinen vést evidenci dětí, která obsahuje
a) jméno, popřípadě jména, a příjmení, datum narození a adresu místa pobytu dítěte,
b) jméno, popřípadě jména, příjmení rodičů a adresu místa pobytu alespoň jednoho z rodičů, liší-li se od adresy místa pobytu dítěte,
c) jméno, popřípadě jména, příjmení a adresu místa pobytu osoby, která na základě pověření rodiče může pro dítě docházet,
d) dny v týdnu a dobu v průběhu dne, po kterou dítě v dětské skupině pobývá,
e) údaj týkající se úhrady nákladů za službu péče o dítě v dětské skupině,
f) údaj o zdravotní pojišťovně dítěte,
g) telefonní, popřípadě jiný kontakt na rodiče a na osobu uvedenou v písmeni c),
h) lékařský posudek o zdravotní způsobilosti dítěte, a to včetně dokladu, že se dítě podrobilo stanoveným pravidelným očkováním nebo že je proti nákaze imunní anebo že se nemůže očkování podrobit pro kontraindikaci17); lékařský posudek a doklad vydává registrující poskytovatel zdravotních služeb v oboru praktické lékařství pro děti a dorost nebo poskytovatel v oboru praktické lékařství pro děti a dorost, nemá-li dítě registrujícího poskytovatele,
i) žádá-li poskytovatel o příspěvek na provoz dětské skupiny, doklad o existenci základního pracovněprávního vztahu nebo služebního poměru rodiče, denní formě studia rodiče, evidenci rodiče jako uchazeče o zaměstnání nebo o povinnosti rodiče, který je osobou samostatně výdělečně činnou, platit zálohy na pojistné na důchodové pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti podle jiného právního předpisu.
(2) Rodič je povinen doložit poskytovateli nejpozději v den zahájení docházky dítěte do dětské skupiny lékařský posudek o zdravotní způsobilosti dítěte a doklad podle odstavce 1 písm. h). Posudek o zdravotní způsobilosti dítěte má platnost do doby změny zdravotní způsobilosti dítěte. Dojde-li ke změně zdravotní způsobilosti dítěte, je rodič povinen doložit nový lékařský posudek do 10 dnů ode dne zániku platnosti původního lékařského posudku.
(3) Rodič je povinen doložit poskytovateli nejpozději v den zahájení docházky dítěte do dětské skupiny doklady podle odstavce 1 písm. i). Rodič je povinen oznámit a doložit všechny změny skutečností uvedených v dokladech podle odstavce 1 písm. i) do 10 dnů ode dne jejich vzniku.
(4) Dokladem podle odstavce 1 písm. i) je
a) pracovní smlouva nebo jiný dokument prokazující existenci základního pracovněprávního vztahu nebo služebního poměru rodiče,
b) dokládá-li se denní forma studia rodiče, potvrzení o studiu,
c) dokládá-li se evidence rodiče jako uchazeče o zaměstnání, potvrzení Úřadu práce - krajské pobočky Úřadu práce nebo pobočky Úřadu práce pro hlavní město Prahu o tom, že rodič je veden v evidenci uchazečů o zaměstnání,
d) dokládá-li se povinnost rodiče, který je osobou samostatně výdělečně činnou, platit zálohy na pojistné na důchodové pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti, čestné prohlášení rodiče, který je osobou samostatně výdělečně činnou, o povinnosti platit zálohy na pojistné na důchodové pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti.
(5) Součástí evidence dětí je i smlouva o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(6) Poskytovatel je povinen uchovat údaje a dokumenty obsažené v evidenci dětí o konkrétním dítěti po dobu 10 let od ukončení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině rodiči tohoto dítěte.
§ 12
Pojištění odpovědnosti za újmu
Poskytovatel je povinen před započetím poskytování služby péče o dítě v dětské skupině uzavřít pojištění odpovědnosti za újmu způsobenou při poskytování služby péče o dítě v dětské skupině; toto pojištění musí být sjednáno po celou dobu, po kterou poskytovatel poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině.
§ 13
Smlouva o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině
(1) O poskytování služby péče o dítě v dětské skupině je poskytovatel povinen před zahájením poskytování služby péče o dítě v dětské skupině uzavřít s rodičem písemnou smlouvu o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(2) Smlouva o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině musí obsahovat tyto náležitosti:
a) místo a čas poskytování služby péče o dítě v dětské skupině,
b) výši úhrady nákladů poskytované služby a způsob jejího placení, je-li služba péče o dítě v dětské skupině poskytována s úhradou nákladů,
c) podmínky stravování dítěte včetně pitného režimu v návaznosti na délku pobytu a věk dítěte,
d) ujednání o dodržování vnitřních pravidel,
e) ujednání o postupu podle § 9,
f) způsob ukončení právních vztahů vzniklých ze smlouvy,
g) dobu trvání právních vztahů vzniklých ze smlouvy.
(3) Přílohou smlouvy o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině jsou vnitřní pravidla a plán výchovy a péče.
§ 13a
Přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině
Přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině je poskytovatel povinen oznámit rodiči nejpozději 1 měsíc před prvním dnem přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině. Není-li možné přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině rodiči oznámit ve lhůtě podle věty první, oznámí poskytovatel rodiči přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině bezodkladně poté, co se o důvodu přerušení dozví. Oznámení o přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině poskytovatel zveřejní též v prostorách dětské skupiny, které jsou přístupné rodiči.
HLAVA III
TECHNICKÉ POŽADAVKY NA STAVBY A HYGIENICKÉ POŽADAVKY NA PROSTORY A PROVOZ
Díl 1
Technické požadavky na stavby
§ 14
Službu péče o dítě v dětské skupině lze poskytovat pouze v místnostech, které splňují technické požadavky na stavby kladené stavebními předpisy12) na byt, obytnou místnost nebo pobytovou místnost.
Díl 2
Hygienické požadavky na prostory a provoz
§ 15
(1) Služba péče o dítě v dětské skupině může být poskytována jen v prostorách uvedených v evidenci poskytovatelů. Prostory určené pro denní pobyt a odpočinek dětí musí svou kapacitou odpovídat potřebám a kapacitě dětské skupiny. Prostory, ve kterých je poskytována služba péče o dítě v dětské skupině, musí být uzpůsobeny tak, aby nedošlo k ohrožení zdraví nebo života.
(2) Prostory uvedené v evidenci poskytovatelů musí být během provozní doby dětské skupiny využívány jen k poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(3) V případě, že je služba péče o dítě v dětské skupině poskytována ve více dětských skupinách jednoho poskytovatele, musí být prostory určené pro denní pobyt a odpočinek dětí jednotlivých dětských skupin stavebně odděleny. Ostatní prostory určené pro více dětských skupin jednoho poskytovatele nemusí být stavebně odděleny a části těchto prostor vyhrazené jednotlivým dětským skupinám musí odpovídat kapacitě jednotlivých dětských skupin.
(4) Prostory, které jsou určeny k poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, mohou být mimo provozní dobu dětské skupiny užívány k jiným činnostem, pokud neohrožují zdraví nebo život nebo nemají negativní vliv na provoz dětské skupiny. Poskytovatel zajistí ihned po ukončení těchto jiných činností úklid prostor.
(5) Poskytovatel je povinen zajistit, aby byly splněny provozní podmínky a hygienické požadavky na prostory a provoz dětské skupiny do 12 dětí pro venkovní prostory, místnost pro denní pobyt a odpočinek dětí, šatnu, hygienická zařízení, úklid a nakládání s prádlem.
(6) Provozní podmínky a hygienické požadavky na prostory podle odstavce 5 a rozsah úklidu prostor, který je poskytovatel povinen zajistit podle odstavce 4 věty druhé, stanoví ministerstvo vyhláškou.
(7) Výjimky z hygienických požadavků stanovených prováděcím právním předpisem pro dětskou skupinu do 12 dětí je možné povolit, jen pokud tím nebude ohrožena ochrana veřejného zdraví. O povolení výjimky rozhoduje na žádost poskytovatele krajská hygienická stanice.
(8) Hygienické požadavky na prostory a provoz dětské skupiny nad 12 dětí stanoví právní předpisy upravující hygienické požadavky na prostory a provoz13).
HLAVA IV
VZNIK, ZMĚNA A ZÁNIK OPRÁVNĚNÍ A EVIDENCE POSKYTOVATELŮ
§ 16
(1) Ministerstvo udělí osobě na základě její žádosti oprávnění, pokud splní podmínky stanovené v § 5 odst. 1 a § 12.
(2) Žádost o udělení oprávnění lze podat také prostřednictvím elektronické aplikace ministerstva, která je přístupná způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(3) Osoba v žádosti o udělení oprávnění uvede
a) název dětské skupiny a její požadovanou kapacitu,
b) adresu místa poskytování služby péče o dítě v dětské skupině,
c) předpokládaný den započetí poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(4) Součástí žádosti o udělení oprávnění je
a) doklad o vlastnickém nebo jiném právu k objektu nebo prostorám, z něhož vyplývá oprávnění tento objekt nebo prostory užívat k poskytování služby péče o dítě v dětské skupině,
b) doklad prokazující splnění požadavků požární ochrany20) zpracovaný osobou, které byla udělena autorizace pro požární bezpečnost staveb podle jiného právního předpisu,
c) závazné stanovisko krajské hygienické stanice o splnění hygienických požadavků na stravování, prostory a provoz, v nichž bude poskytována služba péče o dítě v dětské skupině, stanovených tímto zákonem nebo jiným právním předpisem,
d) smlouva o pojištění odpovědnosti za újmu nebo potvrzení o uzavření smlouvy o pojištění odpovědnosti za újmu, které vystaví pojišťovna,
e) doklad o bezúhonnosti osoby podle § 5a odst. 3,
f) rámcový popis majetkového zajištění a financování poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
§ 17
(1) Rozhodnutí o udělení oprávnění se písemně nevyhotovuje. Ministerstvo zapíše žadatele do evidence poskytovatelů a o provedení zápisu ho vyrozumí. Oprávnění vzniká dnem zápisu.
(2) Nesplňuje-li fyzická nebo právnická osoba podmínky stanovené v § 5 odst. 1 a § 12, ministerstvo žádost o udělení oprávnění zamítne.
§ 18
(1) Poskytovatel je povinen ministerstvu oznámit všechny změny týkající se údajů a dokladů, které jsou stanoveny pro žádost o udělení oprávnění, a předložit doklady o nich do 15 dnů ode dne jejich vzniku.
(2) Oznámení poskytovatele o změně kapacity dětské skupiny, místa poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a názvu dětské skupiny podle odstavce 1 se považuje za žádost o změnu oprávnění zapsaného v evidenci poskytovatelů. Rozhodnutí o změně oprávnění se písemně nevyhotovuje. Ministerstvo zapíše změnu oprávnění do evidence poskytovatelů a poskytovatele o provedeném zápisu vyrozumí. Změna oprávnění vzniká dnem zápisu.
§ 19
(1) Oprávnění zaniká
a) smrtí poskytovatele,
b) zánikem právnické osoby, která je poskytovatelem, nebo organizační složky státu, která jménem České republiky jedná a vykonává práva a povinnosti z právních vztahů vznikajících v souvislosti s poskytováním služby péče o dítě v dětské skupině, nebo
c) zrušením.
(2) Ministerstvo zruší oprávnění, jestliže
a) poskytovatel přestane splňovat podmínky pro zápis fyzické osoby nebo právnické osoby do evidence poskytovatelů podle § 5 odst. 1 písm. a) a e),
b) poskytovateli byl uložen správní trest za přestupek v případě zvlášť závažného porušení povinnosti stanovené tímto zákonem poskytovateli; zvlášť závažným porušením se pro účely tohoto zákona rozumí takové porušení povinnosti, které je způsobilé vyvolat újmu na zdraví a zdravém vývoji dítěte nebo opakované porušení podmínek stanovených tímto zákonem,
c) poskytovatel neodstranil nedostatky, pro které mu bylo pozastaveno oprávnění podle odstavce 3 ve lhůtě stanovené podle odstavce 4, nebo
d) mu poskytovatel oznámí ukončení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině; oznámení musí být ministerstvu doručeno nejpozději 3 měsíce přede dnem ukončení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(3) Ministerstvo pozastaví oprávnění na žádost poskytovatele nebo v případě, že poskytovatel poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině v rozporu s § 5 odst. 1 písm. b), c) nebo d), § 11 odst. 1, § 12 nebo 13.
(4) V rozhodnutí o pozastavení oprávnění podle odstavce 3 ministerstvo stanoví dobu, po kterou nelze na základě oprávnění poskytovat službu péče o dítě v dětské skupině a během které je poskytovatel povinen zjištěné nedostatky odstranit. Doba pozastavení oprávnění nesmí být delší než 6 měsíců.
(5) Poskytovatel, který hodlá ukončit poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, je povinen informaci o ukončení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině zveřejnit nejméně 3 měsíce před zamýšleným ukončením své činnosti, a to v prostorách, ve kterých je poskytována služba péče o dítě v dětské skupině a které jsou přístupné rodiči dítěte, popřípadě zveřejní informaci o ukončení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(6) O pozastavení oprávnění nebo o zániku oprávnění provede ministerstvo zápis do evidence poskytovatelů.
(7) Fyzická nebo právnická osoba, které bylo oprávnění zrušeno podle odstavce 2 písm. b), může opětovně podat žádost o udělení oprávnění nejdříve 3 roky od dne nabytí právní moci rozhodnutí o zrušení oprávnění.
§ 19a
(1) Ministerstvo může nařídit rozhodnutím na místě okamžité přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině v případě porušení povinnosti podle tohoto zákona způsobem, který může ohrozit život nebo zdraví dětí nebo pečujících osob.
(2) Písemné potvrzení o ústním vyhlášení obsahuje uvedení důvodu přerušení a přiměřenou lhůtu pro odstranění závadného stavu.
(3) Rozhodnutí lze s účinky oznámení poskytovateli ústně vyhlásit komukoliv, kdo na místě vykonává nebo zabezpečuje poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(4) Je-li odstraněn závadný stav, na základě kterého došlo k přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, rozhodne ministerstvo na žádost poskytovatele bez zbytečného odkladu, nejpozději do 15 dnů ode dne, kdy bylo odstranění závadného stavu prokázáno, o obnovení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
§ 20
(1) Evidence poskytovatelů je informačním systémem veřejné správy14), jehož správcem a provozovatelem je ministerstvo.
(2) Do evidence poskytovatelů se zapisují tyto údaje:
a) u fyzické osoby jméno, popřípadě jména, příjmení, adresa místa trvalého pobytu nebo bydliště a identifikační číslo osoby, bylo-li přiděleno,
b) u právnické osoby obchodní firma nebo název, právní forma, adresa sídla, jde-li o územní samosprávný celek, adresa sídla jeho orgánů, označení a umístění její organizační složky, identifikační číslo osoby, bylo-li přiděleno, a jméno, popřípadě jména, a příjmení fyzické osoby, která je jménem právnické osoby oprávněna jednat,
c) u organizační složky státu název, adresa sídla, jméno, popřípadě jména, a příjmení vedoucího organizační složky státu,
d) název dětské skupiny,
e) místo poskytování služby péče o dítě v dětské skupině,
f) údaj o počtu dětských skupin a jejich kapacitě,
g) datum vzniku oprávnění,
h) datum pozastavení nebo zániku oprávnění.
(3) Evidence poskytovatelů je neveřejným seznamem v části, v níž se u fyzické osoby zapisuje adresa místa trvalého pobytu nebo bydliště.
(4) Neveřejná část evidence poskytovatelů obsahuje doklady, které jsou podle § 16 odst. 4 součástí žádosti o udělení oprávnění.
(5) Evidence poskytovatelů je přístupná způsobem umožňujícím dálkový přístup; to neplatí o části evidence poskytovatelů, která je neveřejným seznamem.
HLAVA V
PŘÍSPĚVEK NA PROVOZ DĚTSKÉ SKUPINY
§ 20a
(1) Poskytovatel má nárok na příspěvek na provoz dětské skupiny, který se vyplácí ze státního rozpočtu a který je určen na pokrytí těchto výdajů spojených s poskytováním služby péče o dítě v dětské skupině, a to
a) mezd a platů, náhrad mezd a platů, odměn za pracovní pohotovost, odměn za práci vykonávanou na základě dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr a odstupného, výdajů na úhradu pojistného na sociální zabezpečení, příspěvku na státní politiku zaměstnanosti a pojistného na veřejné zdravotní pojištění, přídělů do fondu kulturních a sociálních potřeb, ostatních nákladů vyplývajících ze základních pracovněprávních vztahů a služebních poměrů a odměn osob pečujících podle § 3 odst. 2 písm. i),
b) nákladů spojených se zajištěním povinného dalšího vzdělávání pečujících osob,
c) nákladů na stravování dětí, které je zajišťováno poskytovatelem a které se řídí výživovými normami podle jiného právního předpisu18), není-li dále stanoveno jinak; výživové normy pro děti do 3 let věku stanoví ministerstvo vyhláškou,
d) dalších provozních nákladů.
(2) Příspěvek na provoz dětské skupiny náleží poskytovateli za kalendářní rok, v němž poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině, na kapacitní místo, které je alespoň 3 souvislé hodiny během provozního dne obsazeno dítětem, jehož rodič, který uzavírá smlouvu o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, je zaměstnán, studuje v denní formě studia, je evidován jako uchazeč o zaměstnání nebo je osobou samostatně výdělečně činnou, která má povinnost platit zálohy na pojistné na důchodové pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti, (dále jen „obsazené kapacitní místo“), za předpokladu, že má oprávnění a žádost o příspěvek na provoz dětské skupiny, byla podána nejdříve dne 1. ledna kalendářního roku, na který poskytovatel žádá o příspěvek na provoz dětské skupiny, a nejpozději dne 31. ledna kalendářního roku, na který poskytovatel žádá o příspěvek na provoz dětské skupiny.
(3) Obsazenost kapacitního místa se prokazuje na základě smlouvy o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině uzavřené mezi poskytovatelem a rodičem dítěte, jímž je místo obsazeno. Poskytovatel je povinen uchovávat smlouvy o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině během kalendářního roku, za který příspěvek na provoz dětské skupiny náleží, a dále ještě po dobu 10 let.
§ 20b
(1) Příspěvek na provoz dětské skupiny nenáleží poskytovateli, kterým je organizační složka státu nebo státní příspěvková organizace. Je-li poskytovatelem příspěvková organizace zřízená územním samosprávným celkem, příspěvek na provoz dětské skupiny se poskytuje prostřednictvím kraje příspěvkové organizaci zřízené územním samosprávným celkem, mimo finanční vztahy stanovené zřizovatelem.
(2) Příspěvek na provoz dětské skupiny nenáleží, pokud by jeho poskytnutí bylo v rozporu s podmínkami pro poskytování veřejné podpory stanovenými právem Evropské unie nebo rozhodnutími Evropské komise vydanými na jejich základě.
(3) Příspěvek na provoz dětské skupiny poskytovateli náleží, jen poskytuje-li službu péče o dítě v dětské skupině o kapacitě alespoň 3 kapacitních míst.
(4) Poskytovatel podle § 3 odst. 2 písm. i) nemá nárok na příspěvek na provoz dětské skupiny za kapacitní místo, které je obsazeno dítětem, jehož je rodičem.
§ 20c
(1) Pokud poskytovatel poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině ve více dětských skupinách, stanoví se příspěvek na provoz dětské skupiny pro jednotlivé dětské skupiny zvlášť.
(2) Nejde-li o okamžité přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině podle § 19a, nemá přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, které není během příslušného kalendářního roku v součtu delší než pětinásobek počtu provozních dnů v jednom kalendářním týdnu, na nárok na příspěvek na provoz dětské skupiny a jeho výši vliv. Přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, které je během příslušného kalendářního roku v součtu delší než pětinásobek provozních dnů v jednom kalendářním týdnu, nemá na nárok na příspěvek na provoz dětské skupiny a jeho výši vliv, pokud tak stanoví ministerstvo z důvodů zvláštního zřetele hodných.
(3) Poskytovatel je povinen oznámit přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině prostřednictvím elektronické aplikace podle § 20j do pátého dne kalendářního měsíce, který následuje po kalendářním měsíci, během kterého došlo k přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
§ 20d
(1) Příspěvek na provoz dětské skupiny, není-li dále stanoveno jinak, náleží na 1 plně obsazené kapacitní místo v denní výši stanovené
a) jako část denního objemu běžných výdajů podle § 20a odst. 1 písm. a), b) a d), je-li kapacitní místo obsazené dítětem ve věku od 6 měsíců věku do dne 31. srpna po dosažení 3 let věku, normativem ve výši dané podílem 1,7násobku normativu pro soukromé mateřské školy nebo třídy s celodenním provozem, který je stanoven Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy podle § 4 odst. 4 zákona č. 306/1999 Sb., o poskytování dotací soukromým školám, předškolním a školským zařízením, ve znění pozdějších předpisů, a koeficientu 261,
b) jako část denního objemu běžných výdajů podle § 20a odst. 1 písm. a), b) a d), je-li kapacitní místo obsazené dítětem ode dne 1. září po dosažení 3 let věku do dne zahájení povinné školní docházky, normativem ve výši dané podílem normativu pro soukromé mateřské školy nebo třídy s celodenním provozem, který je stanoven Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy podle § 4 odst. 4 zákona č. 306/1999 Sb., o poskytování dotací soukromým školám, předškolním a školským zařízením, ve znění pozdějších předpisů, a koeficientu 261,
c) jako část denního objemu běžných výdajů podle § 20a odst. 1 písm. c), je-li kapacitní místo obsazené dítětem ve věku od 6 měsíců věku do dne 31. srpna po dosažení 3 let věku, normativem ve výši dané podílem 1,7násobku normativu pro školní jídelnu - výdejnu pro dítě v mateřské škole, který je stanoven Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy podle § 4 odst. 4 zákona č. 306/1999 Sb., o poskytování dotací soukromým školám, předškolním a školským zařízením, ve znění pozdějších předpisů, a koeficientu 261,
d) jako část denního objemu běžných výdajů podle § 20a odst. 1 písm. c), je-li kapacitní místo obsazené dítětem ode dne 1. září po dosažení 3 let věku do dne zahájení povinné školní docházky, normativem ve výši dané podílem normativu pro školní jídelnu - výdejnu pro dítě v mateřské škole, který je stanoven Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy podle § 4 odst. 4 zákona č. 306/1999 Sb., o poskytování dotací soukromým školám, předškolním a školským zařízením, ve znění pozdějších předpisů, a koeficientu 261.
(2) Za plně obsazené kapacitní místo se považuje kapacitní místo obsazené alespoň 5 hodin během provozního dne. Je-li kapacitní místo obsazeno méně než 5 hodin během provozního dne, náleží příspěvek na provoz dětské skupiny na jedno obsazené kapacitní místo v denní výši stanovené polovinou normativů podle odstavce 1.
§ 20e
(1) Příspěvek na provoz dětské skupiny se vyplácí zálohově vždy na jednotlivé třetiny kalendářního roku, nejpozději 25. února, jde-li o výplatu zálohy na první třetinu kalendářního roku, 25. května, jde-li o výplatu zálohy na druhou třetinu kalendářního roku, a 25. září, jde-li o výplatu zálohy na třetí třetinu kalendářního roku.
(2) Výše zálohy na jednotlivé třetiny kalendářního roku se stanoví jako součin celkového počtu obsazených kapacitních míst, který je veden v elektronické aplikaci podle § 20j za všechny provozní dny v měsíci lednu příslušného kalendářního roku, jde-li o zálohu na první třetinu kalendářního roku, nebo za všechny provozní dny v měsíci dubnu nebo srpnu příslušného kalendářního roku, jde-li o zálohu na druhou nebo třetí třetinu kalendářního roku, počtu kalendářních měsíců příslušné třetiny kalendářního roku, na které poskytovatel o příspěvek na provoz dětské skupiny zažádal, a
a) normativu podle § 20d odst. 1 písm. a) nebo b), nebo
b) součtu normativů podle § 20d odst. 1 písm. a) a c) nebo b) a d), žádá-li poskytovatel o příspěvek na provoz dětské skupiny též na pokrytí výdajů spojených s náklady na stravování dětí.
(3) Poskytovatel je povinen do pátého dne následujícího kalendářního měsíce ministerstvu oznámit prostřednictvím elektronické aplikace podle § 20j celkový počet obsazených kapacitních míst za všechny provozní dny předchozího kalendářního měsíce. Pokud poskytovatel údaj podle věty první ministerstvu ve lhůtě neoznámí, ministerstvo ho písemně vyzve k nápravě v dodatečné lhůtě stanovené do posledního dne předmětného kalendářního měsíce. Zmeškání lhůty podle věty druhé nelze prominout.
(4) Po uplynutí příslušné třetiny kalendářního roku se provede zúčtování příspěvku na provoz dětské skupiny, a to tak, že se posoudí nárok na výplatu příspěvku na provoz dětské skupiny za příslušnou třetinu kalendářního roku, a je-li rozdíl mezi vyplacenou výší zálohy na příspěvek na provoz dětské skupiny na příslušnou třetinu kalendářního roku a výší příspěvku na provoz dětské skupiny na příslušnou třetinu kalendářního roku
a) kladný, jde o přeplatek, o který se poskytovateli poníží záloha na příspěvek na provoz dětské skupiny na následující třetinu kalendářního roku, nebo jde-li o vyúčtování zálohy příspěvku na provoz dětské skupiny za třetí třetinu kalendářního roku, poskytovatel přeplatek vrátí na příjmový účet ministerstva do 31. ledna následujícího kalendářního roku,
b) záporný, jde o nedoplatek, který je poskytovateli vyplacen společně se zálohou na příspěvek na provoz dětské skupiny na následující třetinu kalendářního roku, nebo jde-li o nedoplatek za třetí třetinu kalendářního roku, je poskytovateli nedoplatek vyplacen nejpozději 15. února následujícího kalendářního roku.
§ 20f
(1) Příspěvek na provoz dětské skupiny neprávem přiznaný v nižší částce, než v jaké náleží, nevyplacený nebo vyplacený v nižší částce, než v jaké náleží, odepřený nebo přiznaný od pozdějšího data, než od jakého náleží, se přizná nebo zvýší, a to ode dne, od něhož příspěvek na provoz dětské skupiny nebo jeho zvýšení náleží, a to pokud byl nárok na příspěvek na provoz dětské skupiny uplatněn do 31. ledna kalendářního roku, který následuje po kalendářním roce, za který příspěvek na provoz dětské skupiny náleží.
(2) Příspěvek na provoz dětské skupiny neprávem přiznaný, vyplácený, nebo vyplácený ve vyšší částce, než v jaké náleží, se odejme nebo se jeho výplata zastaví nebo sníží, a to ode dne, od něhož příspěvek na provoz dětské skupiny nebo jeho snížení náleží. Ustanovení odstavců 4 až 6 nejsou dotčena.
(3) Je-li zrušeno nebo pozastaveno oprávnění během kalendářního roku, výplata příspěvku na provoz dětské skupiny se zastaví ke dni zrušení nebo pozastavení oprávnění a provede se k pátému dni kalendářního měsíce, který následuje po kalendářním měsíci, v němž tato skutečnost nastala, zúčtování příspěvku na provoz dětské skupiny za příslušnou třetinu kalendářního roku. Bylo-li oprávnění zrušeno, příspěvek na provoz dětské skupiny na třetinu kalendářního roku, na kterou ještě nebyl vyplacen, se odejme. Není-li dále stanoveno jinak, při zúčtování příspěvku na provoz dětské skupiny se postupuje obdobně podle § 20e odst. 4. Přeplatek je poskytovatel povinen vrátit na výdajový účet ministerstva.
(4) Pokud poskytovatel přijal příspěvek na provoz dětské skupiny nebo jeho část, ačkoliv musel z okolností předpokládat, že byl vyplacen neprávem nebo ve vyšší částce, než náležel, nebo jinak způsobil, že příspěvek na provoz dětské skupiny byl vyplacen neprávem nebo v nesprávné výši, je povinen částky neprávem přijaté vrátit. Poskytovatel přeplatek vrátí na výdajový účet ministerstva, nabyde-li rozhodnutí o povinnosti vrátit přeplatek právní moci do konce příslušného kalendářního roku; nabyde-li rozhodnutí o povinnosti vrátit přeplatek právní moci po skončení příslušného kalendářního roku, vrátí poskytovatel přeplatek na příjmový účet ministerstva.
(5) Nárok na vrácení příspěvku na provoz dětské skupiny poskytnutého neprávem nebo v nesprávné výši zaniká uplynutím 10 let ode dne, kdy byl příspěvek na provoz dětské skupiny vyplacen. Tato lhůta neplyne po dobu řízení o opravném prostředku nebo o žalobě a po dobu řízení a provádění výkonu rozhodnutí.
(6) O povinnosti vrátit příspěvek na provoz dětské skupiny nebo jeho část podle odstavců 4 a 5 rozhoduje ministerstvo.
§ 20g
(1) O příspěvku na provoz dětské skupiny a o zálohách na příspěvek na provoz dětské skupiny rozhoduje a vyplácí je ministerstvo.
(2) Příspěvek na provoz dětské skupiny a zálohy na příspěvek na provoz dětské skupiny se vyplácí v české měně převodem na účet vedený v České republice u poskytovatele platebních služeb určený poskytovatelem, který o přiznání příspěvku na provoz dětské skupiny požádal.
§ 20h
(1) Řízení o přiznání příspěvku na provoz dětské skupiny a o záloze na příspěvek na provoz dětské skupiny na první třetinu kalendářního roku se zahajuje na základě žádosti o přiznání příspěvku na provoz dětské skupiny (dále jen „žádost o příspěvek“).
(2) Řízení o změně již přiznaného příspěvku na provoz dětské skupiny, o zastavení jeho výplaty nebo o jeho odnětí se zahajuje na žádost poskytovatele nebo z moci úřední.
(3) Žádosti podle odstavců 1 a 2 se podávají prostřednictvím elektronické aplikace podle § 20j.
(4) V žádosti o příspěvek poskytovatel uvede
a) jméno fyzické osoby, která je jménem právnické osoby, která je žadatelem, oprávněna jednat,
b) označení dětské skupiny, pro kterou žádá o příspěvek na provoz dětské skupiny, a její kapacitu,
c) období, na které se o příspěvek na provoz dětské skupiny žádá,
d) provozní dny,
e) údaj o tom, zda čerpá podporu de minimis podle přímo použitelných předpisů Evropské unie a v jaké výši.
§ 20i
(1) Rozhodnutí ve věcech příspěvku na provoz dětské skupiny se písemně vyhotovuje jen v případě, že
a) příspěvek na provoz dětské skupiny nebyl přiznán nebo nebyl přiznán v požadovaném rozsahu,
b) příspěvek na provoz dětské skupiny byl odejmut,
c) výplata příspěvku na provoz dětské skupiny byla zastavena nebo
d) vznikl přeplatek.
(2) Nevyhotovuje-li se rozhodnutí ve věcech příspěvku na provoz dětské skupiny písemně, učiní se o něm pouze záznam do spisu a poskytovatel se o něm písemně vyrozumí. Rozhodnutí podle věty první nabývají vykonatelnosti provedením záznamu do spisu. Rozhodnutí o záloze na příspěvek na provoz dětské skupiny na druhou třetinu kalendářního roku, rozhodnutí o záloze na příspěvek na provoz dětské skupiny na třetí třetinu kalendářního roku a rozhodnutí o nedoplatku v rámci vyúčtování za třetí třetinu kalendářního roku je prvním úkonem v řízení.
(3) Rozhodnutí uvedené v odstavci 2 bude vyhotoveno písemně a oznámeno poskytovateli, jestliže o to požádá do 15 dnů ode dne doručení písemného vyrozumění podle odstavce 2. Nestane-li se tak, nabývá rozhodnutí právní moci marným uplynutím této lhůty.
(4) Rozhodnutí o příspěvku na provoz dětské skupiny a o záloze na příspěvek na provoz dětské skupiny na první třetinu kalendářního roku vydá ministerstvo do 20. února kalendářního roku, na který se o příspěvek žádá.
§ 20j
(1) Ministerstvo zajišťuje elektronickou aplikaci pro podávání žádosti o příspěvek, žádostí o změnu přiznaného příspěvku na provoz dětské skupiny, o zastavení jeho výplaty nebo o jeho odnětí, oznámení o celkovém počtu obsazených kapacitních míst za všechny provozní dny v kalendářním měsíci, oznámení změn skutečností rozhodných pro vznik nároku na příspěvek na provoz dětské skupiny, čestných prohlášení podle odstavců 4 a 5, oznámení přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a pro vyúčtování příspěvku na provoz dětské skupiny.
(2) Ministerstvo poskytne elektronickou aplikaci podle odstavce 1 poskytovatelům zapsaným v evidenci poskytovatelů, kterým zřídí přístup do elektronické aplikace ke dni zápisu poskytovatele do evidence poskytovatelů.
(3) Podání žádosti o příspěvek na provoz dětské skupiny a dalších podání učiněné prostřednictvím elektronické aplikace podle odstavce 1, která je přístupná způsobem umožňujícím dálkový přístup, má právní účinky vlastnoručního podpisu poskytovatele.
(4) Poskytovatel je povinen prostřednictvím elektronické aplikace podle odstavce 1 podat oznámení změn skutečností rozhodných pro vznik nároku na příspěvek na provoz dětské skupiny včetně oznámení o celkovém počtu obsazených kapacitních míst za všechny provozní dny kalendářního měsíce do pátého dne bezprostředně následujícího kalendářního měsíce.
(5) Pro účely prokázání obsazenosti kapacitního místa prostřednictvím elektronické aplikace podle odstavce 1 lze předložení smlouvy o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině podle § 20a odst. 3 nahradit čestným prohlášením poskytovatele. Poskytovatel je povinen v čestném prohlášení podle věty první uvést tyto údaje ze smlouvy o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině:
a) jméno, popřípadě jména, příjmení a datum narození dítěte,
b) dny v týdnu a dobu v průběhu dne, po kterou dítě v dětské skupině pobývá,
c) dobu trvání právních vztahů vzniklých ze smlouvy o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině,
d) zda je stravování dítěte zajištěno poskytovatelem za dodržení výživových norem, je-li žádáno o příspěvek na provoz dětské skupiny na pokrytí nákladů spojených se stravováním.
(6) Poskytovatel dokládá čestným prohlášením prostřednictvím elektronické aplikace podle odstavce 1 též skutečnost, že mu rodič dítěte, jímž je kapacitní místo obsazeno, doložil doklad podle § 11 odst. 4, a jde-li o poskytovatele podle § 3 odst. 2 písm. i), skutečnost, že není rodičem dítěte, jemuž službu péče o dítě v dětské skupině poskytuje.
(7) Ministerstvo je oprávněno vyžádat si od orgánu sociálního zabezpečení údaj o vzniku a trvání povinnosti osoby samostatně výdělečně činné platit zálohy na pojistné důchodové pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti.
§ 20k
Poskytovatel je povinen vést účetní záznamy týkající se čerpání příspěvku na provoz dětské skupiny odděleně od ostatních účetních záznamů.
§ 20l
Na příspěvek na provoz dětské skupiny se nevztahují ustanovení zákona o rozpočtových pravidlech o dotacích.
HLAVA VI
KONTROLA
§ 21
(1) Plnění povinnosti poskytovatele zajistit hygienické požadavky na prostory, v nichž je poskytována služba péče o dítě v dětské skupině, a hygienické požadavky na provoz služby péče o dítě v dětské skupině podle § 5 odst. 1 písm. c), plnění podmínky zdravotní způsobilosti pečující osoby podle § 5b, plnění povinnosti uchovávat lékařský posudek o zdravotní způsobilosti pečující osoby podle § 5b odst. 5, plnění hygienických požadavků na stravování podle § 8, plnění povinnosti poskytovatele podle § 11 odst. 1 písm. h) a plnění hygienických požadavků na prostory a provoz podle § 15 kontrolují krajské hygienické stanice.
(2) Dodržování standardů kvality péče poskytovatelem a financování poskytování služby péče o dítě v dětské skupině prostřednictvím příspěvku na provoz dětské skupiny kontroluje ministerstvo. Nedodržuje-li poskytovatel standardy kvality péče, je ministerstvo oprávněno uložit poskytovateli opatření k nápravě zjištěných nedostatků; poskytovatel je povinen ve stanovené lhůtě plnit uložené opatření k nápravě. Lhůtu stanoví ministerstvo s ohledem na závažnost zjištěných nedostatků a časovou náročnost na jejich odstranění; lhůta nesmí být kratší než 7 dnů.
(3) Státní úřad inspekce práce, oblastní inspektoráty práce a krajské hygienické stanice doloží ministerstvu všechna jimi vydaná pravomocná rozhodnutí o porušení povinností stanovených tímto zákonem nebo na základě tohoto zákona, anebo stanovených jiným právním předpisem, pokud jde o povinnosti související s poskytováním služby péče o dítě v dětské skupině, do 30 dnů ode dne nabytí jejich právní moci.
(4) Zaměstnanec nebo státní zaměstnanec v krajské hygienické stanici je oprávněn vstupovat do prostor, v nichž je poskytována služba péče o dítě v dětské skupině, za účelem kontroly splnění hygienických požadavků na stravování, prostory a provoz.
HLAVA VII
PŘESTUPKY
§ 22
Přestupky
(1) Přestupku se dopustí ten, kdo
a) poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině v rozporu s § 5 odst. 2 písm. a) nebo b), § 5 odst. 3 nebo § 5a,
b) poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině v rozporu s § 5 odst. 1 písm. c) nebo § 5b,
c) v rozporu s § 5 odst. 7
1. nepoužívá v názvu služby péče o dítě v dětské skupině označení „dětská skupina“,
2. používá v názvu služby péče o dítě označení „dětská skupina“, aniž je poskytovatelem,
d) v rozporu s § 5c nezajistí další vzdělávání pečující osoby,
e) v rozporu s § 21 odst. 2 nesplní opatření k nápravě nedostatků zjištěných při kontrole dodržování standardů kvality péče,
f) v rozporu s § 7
1. překročí nejvyšší možnou kapacitu dětské skupiny, nebo
2. nedodrží stanovený počet pečujících osob,
g) poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině v rozporu s § 8 odst. 2 nebo 3,
h) v rozporu s § 10 odst. 2 nezpracuje plán výchovy a péče,
i) v rozporu s § 11 odst. 1 písm. h) nevede v evidenci dětí lékařský posudek o zdravotní způsobilosti dítěte nebo doklad o tom, že se dítě podrobilo stanoveným pravidelným očkováním nebo že je proti nákaze imunní anebo že se nemůže očkování podrobit pro kontraindikaci,
j) v rozporu s § 15
1. poskytuje službu péče o dítě v dětské skupině v jiných prostorách, než které jsou stanovené v evidenci poskytovatelů, nebo prostory dětské skupiny neodpovídají potřebám a kapacitě dětské skupiny,
2. využívá prostory uvedené v evidenci poskytovatelů k poskytování služby péče o dítě v dětské skupině během provozní doby dětské skupiny k jiným činnostem,
3. nezajistí, aby byly prostory pro denní pobyt a odpočinek dětí jednotlivých dětských skupin stavebně odděleny od prostor pro denní pobyt a odpočinek jiných dětských skupin,
4. nezajistí, aby části ostatních prostor využívané více dětskými skupinami jednoho poskytovatele vyhrazené jednotlivým dětským skupinám odpovídaly kapacitě jednotlivých dětských skupin,
5. využívá mimo provozní dobu dětské skupiny prostory, které jsou určeny k poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, k činnostem, které ohrožují zdraví nebo život nebo které mají negativní vliv na provoz dětské skupiny, nebo nezajistí úklid prostor, které jsou určeny k poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, jsou-li tyto prostory využívány k jiným činnostem, než je poskytování služby péče o dítě v dětské skupině, ihned po ukončení těchto činností v rozsahu stanoveném v prováděcím právním předpise, nebo
6. nezajistí, aby byly splněny provozní podmínky nebo hygienické požadavky na prostory a provoz dětské skupiny upravené prováděcím právním předpisem,
k) v rozporu s § 18 neoznámí všechny změny týkající se údajů a dokladů, které jsou stanoveny pro žádost o udělení oprávnění, nebo do 15 dnů ode dne vzniku změn týkajících se údajů a dokladů, které jsou stanoveny pro žádost o udělení oprávnění, nepředloží doklady o těchto změnách,
l) uvede v elektronické aplikaci podle § 20j nepravdivé údaje o počtu obsazených kapacitních míst,
m) v rozporu s § 20c odst. 3 neoznámí přerušení poskytování služby péče o dítě v dětské skupině.
(2) Za přestupek lze uložit pokutu do
a) 100 000 Kč, jde-li o přestupek podle písmene e), f) nebo m),
b) 50 000 Kč, jde-li o přestupek podle písmene l),
c) 30 000 Kč, jde-li o přestupek podle písmen a), b), d) a g) až k),
d) 5 000 Kč, jde-li o přestupek podle písmene c).
§ 23
Společná ustanovení k přestupkům
(1) Přestupky podle tohoto zákona projednává oblastní inspektorát práce nebo Státní úřad inspekce práce, pokud se v odstavcích 2 a 3 nestanoví jinak.
(2) Přestupky podle § 22 odst. 1 písm. c), e), l) a m) projednává ministerstvo.
(3) Přestupky podle § 22 odst. 1 písm. b), g), i) a j) projednává krajská hygienická stanice.

ČÁST DRUHÁ
Změna zákona o inspekci práce
§ 27
Zákon č. 251/2005 Sb., o inspekci práce, ve znění zákona č. 230/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 213/2007 Sb., zákona č. 362/2007 Sb., zákona č. 382/2008 Sb., zákona č. 294/2008 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., zákona č. 341/2011 Sb., zákona č. 350/2011 Sb., zákona č. 365/2011 Sb., zákona č. 367/2011 Sb., zákona č. 64/2014 Sb. a zákona č. 136/2014 Sb., se mění takto:
1. V § 1 se slova „a pracovních podmínek“ nahrazují slovy „, pracovních podmínek a služby péče o dítě v dětské skupině,“.
2. V § 3 se na konci odstavce 1 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno h), které včetně poznámky pod čarou č. 76 zní:

„h) právního předpisu upravujícího péči o dítě v dětské skupině76).
76) Zákon č. 247/2014 Sb., o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a o změně souvisejících zákonů.“.
ČÁST TŘETÍ
Změna zákona o ochraně veřejného zdraví
§ 28
Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 254/2001 Sb., zákona č. 274/2001 Sb., zákona č. 13/2002 Sb., zákona č. 76/2002 Sb., zákona č. 86/2002 Sb., zákona č. 120/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 274/2003 Sb., zákona č. 356/2003 Sb., zákona č. 362/2003 Sb., zákona č. 167/2004 Sb., zákona č. 326/2004 Sb., zákona č. 562/2004 Sb., zákona č. 125/2005 Sb., zákona č. 253/2005 Sb., zákona č. 381/2005 Sb., zákona č. 392/2005 Sb., zákona č. 444/2005 Sb., zákona č. 59/2006 Sb., zákona č. 74/2006 Sb., zákona č. 186/2006 Sb., zákona č. 189/2006 Sb., zákona č. 222/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 342/2006 Sb., zákona č. 110/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 378/2007 Sb., zákona č. 124/2008 Sb., zákona č. 130/2008 Sb., zákona č. 274/2008 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 301/2009 Sb., zákona č. 151/2011 Sb., zákona č. 298/2011 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., zákona č. 466/2011 Sb., zákona č. 115/2012 Sb., zákona č. 333/2012 Sb., zákona č. 223/2013 Sb. a zákona č. 64/2014 Sb., se mění takto:
1. V § 7 odst. 1 se na konci textu věty poslední doplňují slova „, a dále poskytovatel služby péče o dítě v dětské skupině, pokud se jedná o dětskou skupinu nad 12 dětí“.
2. V § 23 odst. 1 se za slovo „menze“ vkládají slova „, v dětské skupině75)“.
Poznámka pod čarou č. 75 zní:

„75) Zákon č. 247/2014 Sb., o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a o změně souvisejících zákonů.“.
3. V § 50 se za slova „předškolní zařízení“ vkládají slova „nebo poskytovatel služby péče o dítě v dětské skupině“.
ČÁST PÁTÁ
Změna zákona o daních z příjmů
§ 30
Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění zákona č. 35/1993 Sb., zákona č. 96/1993 Sb., zákona č. 157/1993 Sb., zákona č. 196/1993 Sb., zákona č. 323/1993 Sb., zákona č. 42/1994 Sb., zákona č. 85/1994 Sb., zákona č. 114/1994 Sb., zákona č. 259/1994 Sb., zákona č. 32/1995 Sb., zákona č. 87/1995 Sb., zákona č. 118/1995 Sb., zákona č. 149/1995 Sb., zákona č. 248/1995 Sb., zákona č. 316/1996 Sb., zákona č. 18/1997 Sb., zákona č. 151/1997 Sb., zákona č. 209/1997 Sb., zákona č. 210/1997 Sb., zákona č. 227/1997 Sb., zákona č. 111/1998 Sb., zákona č. 149/1998 Sb., zákona č. 168/1998 Sb., zákona č. 333/1998 Sb., zákona č. 63/1999 Sb., zákona č. 129/1999 Sb., zákona č. 144/1999 Sb., zákona č. 170/1999 Sb., zákona č. 225/1999 Sb., nálezu Ústavního soudu, vyhlášeného pod č. 3/2000 Sb., zákona č. 17/2000 Sb., zákona č. 27/2000 Sb., zákona č. 72/2000 Sb., zákona č. 100/2000 Sb., zákona č. 103/2000 Sb., zákona č. 121/2000 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 241/2000 Sb., zákona č. 340/2000 Sb., zákona č. 492/2000 Sb., zákona č. 117/2001 Sb., zákona č. 120/2001 Sb., zákona č. 239/2001 Sb., zákona č. 453/2001 Sb., zákona č. 483/2001 Sb., zákona č. 50/2002 Sb., zákona č. 128/2002 Sb., zákona č. 198/2002 Sb., zákona č. 210/2002 Sb., zákona č. 260/2002 Sb., zákona č. 308/2002 Sb., zákona č. 575/2002 Sb., zákona č. 162/2003 Sb., zákona č. 362/2003 Sb., zákona č. 438/2003 Sb., zákona č. 19/2004 Sb., zákona č. 47/2004 Sb., zákona č. 49/2004 Sb., zákona č. 257/2004 Sb., zákona č. 280/2004 Sb., zákona č. 359/2004 Sb., zákona č. 360/2004 Sb., zákona č. 436/2004 Sb., zákona č. 562/2004 Sb., zákona č. 628/2004 Sb., zákona č. 669/2004 Sb., zákona č. 676/2004 Sb., zákona č. 179/2005 Sb., zákona č. 217/2005 Sb., zákona č. 342/2005 Sb., zákona č. 357/2005 Sb., zákona č. 441/2005 Sb., zákona č. 530/2005 Sb., zákona č. 545/2005 Sb., zákona č. 552/2005 Sb., zákona č. 56/2006 Sb., zákona č. 57/2006 Sb., zákona č. 109/2006 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 179/2006 Sb., zákona č. 189/2006 Sb., zákona č. 203/2006 Sb., zákona č. 223/2006 Sb., zákona č. 245/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 267/2006 Sb., zákona č. 29/2007 Sb., zákona č. 67/2007 Sb., zákona č. 159/2007 Sb., zákona č. 261/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 362/2007 Sb., zákona č. 126/2008 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 482/2008 Sb., zákona č. 2/2009 Sb., zákona č. 87/2009 Sb., zákona č. 216/2009 Sb., zákona č. 221/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 289/2009 Sb., zákona č. 303/2009 Sb., zákona č. 304/2009 Sb., zákona č. 326/2009 Sb., zákona č. 362/2009 Sb., zákona č. 199/2010 Sb., zákona č. 346/2010 Sb., zákona č. 348/2010 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., nálezu Ústavního soudu, vyhlášeného pod č. 119/2011 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákona č. 329/2011 Sb., zákona č. 353/2011 Sb., zákona č. 355/2011 Sb., zákona č. 370/2011 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., zákona č. 420/2011 Sb., zákona č. 428/2011 Sb., zákona č. 458/2011 Sb., zákona č. 466/2011 Sb., zákona č. 470/2011 Sb., zákona č. 192/2012 Sb., zákona č. 399/2012 Sb., zákona č. 401/2012 Sb., zákona č. 403/2012 Sb., zákona č. 428/2012 Sb., zákona č. 500/2012 Sb., zákona č. 503/2012 Sb., zákona č. 44/2013 Sb., zákona č. 80/2013 Sb., zákona č. 105/2013 Sb., zákona č. 160/2013 Sb., zákona č. 215/2013 Sb., zákona č. 241/2013 Sb., zákonného opatření Senátu č. 344/2013 Sb. a nálezu Ústavního soudu, vyhlášeného pod č. 162/2014 Sb., se mění takto:
1. V § 6 odst. 9 písm. d) se slova „předškolní zařízení“ nahrazují slovy „zařízení péče o děti předškolního věku“.
2. V § 24 se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno zw), které zní:

„zw) výdaje (náklady) v podobě
1. výdajů na provoz vlastního zařízení péče o děti předškolního věku, nebo
2. příspěvku na provoz zařízení péče o děti předškolního věku zajišťovaný jinými subjekty pro děti vlastních zaměstnanců.“.
3. V § 25 odst. 1 písm. h) bodě 2 se slova „předškolní zařízení,“ zrušují.
4. V § 25 odst. 1 písm. k) se za slova „1 až 3“ vkládají slova „, písm. zw)“.
5. V § 35ba se na konci odstavce 1 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno g), které zní:

„g) slevu za umístění dítěte.“.
6. V § 35ba odst. 2 se za číslo „1“ vkládají slova „písm. g) a“.
7. Za § 35ba se vkládá nový § 35bb, který včetně nadpisu zní:

„§ 35bb
Sleva za umístění dítěte
(1) Výše slevy za umístění dítěte odpovídá výši výdajů prokazatelně vynaložených poplatníkem za umístění vyživovaného dítěte poplatníka v daném zdaňovacím období v zařízení péče o děti předškolního věku včetně mateřské školy podle školského zákona, pokud jím nebyly uplatněny jako výdaj podle § 24.
(2) Slevu na dani lze uplatnit pouze, žije-li vyživované dítě s poplatníkem ve společně hospodařící domácnosti.
(3) Slevu lze uplatnit za vyživované dítě poplatníka, pokud se nejedná o vnuka nebo vnuka druhého z manželů. Za vnuka nebo vnuka druhého z manželů lze slevu uplatnit pouze, pokud jsou v péči, která nahrazuje péči rodičů.
(4) Za každé vyživované dítě lze uplatnit slevu maximálně do výše minimální mzdy stanovené pro zaměstnance odměňovaného měsíční mzdou k počátku příslušného zdaňovacího období a neupravené s ohledem na odpracovanou dobu a další okolnosti, podle právních předpisů upravujících výši minimální mzdy (dále jen „minimální mzda“).
(5) Vyživuje-li dítě v jedné společně hospodařící domácnosti více poplatníků, může slevu za umístění dítěte uplatnit ve zdaňovacím období jen jeden z nich.“.
8. V § 35c odst. 4 se slova „stanovené pro zaměstnance odměňovaného měsíční mzdou k počátku příslušného zdaňovacího období a neupravené s ohledem na odpracovanou dobu a další okolnosti, podle zvláštního právního předpisu upravujícího výši minimální mzdy111) (dále jen „minimální mzda“)“ včetně poznámky pod čarou č. 111 zrušují.
9. V § 38g odst. 2 se za slovo „e)“ vkládají slova „a g)“.
10. V § 38h odst. 6 se za slovo „b)“ vkládají slova „a g)“.
11. V § 38h odst. 13 se za slovo „e)“ vkládají slova „a g)“.
12. V § 38k odst. 5 úvodní části ustanovení se za slovo „b)“ vkládají slova „a g)“.
13. V § 38k se na konci odstavce 5 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno j), které zní:

„j) jakou částku vynaložil za umístění dítěte v zařízení péče o děti předškolního věku včetně mateřské školy podle školského zákona.“.
14. V § 38l se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno f), které zní:

„f) potvrzením zařízení péče o děti předškolního věku včetně mateřské školy podle školského zákona o výši vynaložených výdajů za umístění vyživovaného dítěte poplatníka v těchto zařízeních; potvrzení musí obsahovat
1. jméno vyživovaného dítěte poplatníka a
2. celkovou částku výdajů, kterou za něj v příslušném zdaňovacím období poplatník uhradil.“.

§ 31
Přechodné ustanovení
Pokud účinnost tohoto zákona nastane v průběhu zdaňovacího období, vychází se pro výpočet slevy za umístění dítěte za toto zdaňovací období z výdajů za umístění dítěte za toto zdaňovací období.
ČÁST ŠESTÁ
ÚČINNOST
§ 32
Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. září 2014.

Hamáček v. r.
Sobotka v. r.

1) § 7 odst. 10 zákona č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře, ve znění pozdějších předpisů.
2) Zákon č. 361/2003 Sb., o služebním poměru příslušníků bezpečnostních sborů, ve znění pozdějších předpisů.
3) § 3 odst. 3 a 7 zákona č. 219/1999 Sb., o ozbrojených silách České republiky, ve znění pozdějších předpisů.
4) Zákon č. 373/2011 Sb., o specifických zdravotních službách, ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 79/2013 Sb., o provedení některých ustanovení zákona č. 373/2011 Sb., o specifických zdravotních službách, (vyhláška o pracovnělékařských službách a některých druzích posudkové péče).
4) Zákon č. 373/2011 Sb., o specifických zdravotních službách, ve znění pozdějších předpisů.
5) Zákon č. 96/2004 Sb., o podmínkách získávání a uznávání způsobilosti k výkonu nelékařských zdravotnických povolání a k výkonu činností souvisejících s poskytováním zdravotní péče a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o nelékařských zdravotnických povoláních), ve znění pozdějších předpisů.
6) Zákon č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů.
7) Zákon č. 563/2004 Sb., o pedagogických pracovnících a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů.
8) Zákon č. 179/2006 Sb., o ověřování a uznávání výsledků dalšího vzdělávání a o změně některých zákonů (zákon o uznávání výsledků dalšího vzdělávání), ve znění pozdějších předpisů.
9) Zákon č. 95/2004 Sb., o podmínkách získávání a uznávání odborné způsobilosti a specializované způsobilosti k výkonu zdravotnického povolání lékaře, zubního lékaře a farmaceuta, ve znění pozdějších předpisů.
10) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin.
11) Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 137/2004 Sb., o hygienických požadavcích na stravovací služby a o zásadách osobní a provozní hygieny při činnostech epidemiologicky závažných, ve znění pozdějších předpisů.
12) Vyhláška č. 268/2009 Sb., o technických požadavcích na stavby, ve znění pozdějších předpisů.
13) Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 410/2005 Sb., o hygienických požadavcích na prostory a provoz zařízení a provozoven pro výchovu a vzdělávání dětí a mladistvých, ve znění pozdějších předpisů.
14) Zákon č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů.
15) Zákon č. 133/1985 Sb., o požární ochraně, ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 246/2001 Sb., o stanovení podmínek požární bezpečnosti a výkonu státního požárního dozoru (vyhláška o požární prevenci), ve znění vyhlášky č. 221/2014 Sb. Vyhláška č. 23/2008 Sb., o technických podmínkách požární ochrany staveb, ve znění pozdějších předpisů.
16) § 230 zákona č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů.
17) § 50 zákona č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů.
18) Zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon), ve znění pozdějších předpisů. Vyhláška č. 107/2005 Sb., o školním stravování, ve znění pozdějších předpisů.
19) § 4 zákona č. 306/1999 Sb., o poskytování dotací soukromým školám, předškolním a školským zařízením, ve znění pozdějších předpisů.
20) § 41 odst. 2 vyhlášky č. 246/2001 Sb., o stanovení podmínek požární bezpečnosti a výkonu státního požárního dozoru (vyhláška o požární prevenci), ve znění vyhlášky č. 221/2014 Sb. Vyhláška č. 23/2008 Sb., o technických podmínkách požární ochrany staveb, ve znění vyhlášky č. 268/2011 Sb.