wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
211/1928 Sb.
Vládní vyhláška, kterou se uvádí v prozatímní platnost doplňkový protokol k dodatkové úmluvě k obchodní a plavební smlouvě mezi republikou Československou a královstvím Italským z 1. března 1924.

211.
Vládní vyhláška
ze dne 28. prosince 1928,
kterou se uvádí v prozatímní platnost doplňkový protokol k dodatkové úmluvě k obchodní a plavební smlouvě mezi republikou Československou a královstvím Italským z 1. března 1924.

Se souhlasem presidenta republiky uvádí se na základě usnesení vlády podle čl. VII zákona ze dne 22. června 1926, čís. 109 Sb. z. a n. v prozatímní platnost s účinností od 31. prosince 1928 připojený doplňkový protokol k dodatkové úmluvě k obchodní a plavební smlouvě mezi republikou Československou a královstvím Italským z 1. března 1924, podepsaný v Praze dne 19. listopadu 1928.

Dr. Šrámek v. r.


Doplňkový protokol
k dodatkové úmluvě k obchodní a plavební smlouvě mezi republikou Československou a královstvím Italským, podepsané v Římě dne 1. března 1924.
Podepsaní plnomocníci, řádně byvše zmocněni, shodli se na následující dohodě:
I. Československo vzdává se dobrodiní smluvních cel, sjednaných u položky ex 396 a)2 přílohy B dodatkové úmluvy z 1. března 1924, k obchodní a plavební smlouvě československo-italské z 23. března 1921, pokud se týkají proclívání motorů pro automobily, dovážených do Italie.
II. Při proclívání nádrží a den, určených k výrobě torped, dovážených do Italie, nebude se bráti zřetel na opracování soustruhem, provedené hrubě na jejich povrchu pouze za účelem zjištění, že kov, z něhož jsou složeny, nevykazuje poresity nebo jiných nedostatků; v důsledku toho se uvedené nádrže proclívají jako roury surové, podle druhu a příslušná dna k nim jako kusy kované, surové.
Čemuž na svědomí uvedení plnomocníci podepsali tento doplňkový protokol, sepsaný ve dvou exemplářích, jeden v jazyku československém, druhý v jazyku italském, s tím, že v případě rozporu bude rozhodovati text v jazyku italském, jakožto jazyku známém všem plnomocníkům.
Dáno v Praze, dne 19. listopadu 1928.
L. S. Dr. K. KROFTA v. r.
L. S. VANNUTELLI REY v. r.
228/1928 Sb.
Vyhláška ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti o úpravě bulharského textu čl. 21, odst. 2., úmluvy mezi republikou Československou a královstvím Bulharským ze dne 15. května 1926 o vzájemné právní ochraně a právní pomoci ve věcech občanských a obchodních.

228.
Vyhláška ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti
ze dne 15. prosince 1928
o úpravě bulharského textu čl. 21, odst. 2., úmluvy mezi republikou Československou a královstvím Bulharským ze dne 15. května 1926 o vzájemné právní ochraně a právní pomoci ve věcech občanských a obchodních
Bulharský text článku 21, odst. 2., úmluvy mezi republikou Československou a královstvím Bulharským ze dne 15. května 1926 o vzájemné právní ochraně a právní pomoci ve věcech občanských a obchodních, vyhlášené ve Sbírce zákonů a nařízení č. 58 z r. 1927, zní ve shodě s československým textem úmluvy správně takto:

„Изключватъ ce решенията, издадени пo пронеси относно празото за собственость или за други вещни права вѣрху недвижими имущества, находящи се въ Държавата, въ която е поискано изпълнението.“
Oprava bulharského textu byla provedena výměnou not mezi vládami československou a bulharskou a za souhlasu bulharského Sobranje.

Dr. Mayr-Harting v. r.
Dr. Beneš v. r.
12/1929 Sb.
Vyhláška ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti o rozšíření působnosti smlouvy mezi republikou Československou a Spojeným Královstvím Velké Britanie a Irska ze dne 11. listopadu 1924, č. 70 Sb. z. a n. z r. 1926, o právní pomoci ve věcech občanských, na dominium kanadské.

12.
Vyhláška ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti
ze dne 28. ledna 1929
o rozšíření působnosti smlouvy mezi republikou Československou a Spojeným Královstvím Velké Britanie a Irska ze dne 11. listopadu 1924, č. 70 Sb. z. a n. z r. 1926, o právní pomoci ve věcech občanských, na dominium kanadské.

Vláda Jeho Britského Veličenstva oznámila podle článku 14, odst. 2., smlouvy mezi republikou Československou a Spojeným Královstvím Velké Britanie a Irska ze dne 11. listopadu 1924, č. 70 Sb. z. a n. z r. 1926, o právní pomoci ve věcech občanských, že si přeje rozšířiti působnost této smlouvy na dominium kanadské.
Veškerá sdělení a právní dožádání týkající se některé z provincií kanadských jest říditi na „Attorney General“ dotyčné provincie. V územích severozápadních (The North-West Territories) jest přípisy říditi na „The Commissioner of the North-West Territories“ a v provincii Yukon-Territory na „The Gold Commissioner of the Yukon Territory“.
Dožádání jest sepsati v jazyku anglickém nebo opatřiti překladem v tomto jazyku. Dožádání týkající se soudů nebo úřadů provincie Quebecku lze sepsati buď v jazyku anglickém nebo francouzském.
Dožádání určená pro provincie: Ontario, Manitoba, Nova Scotia, Alberta a území Yukon jest opatřiti též podrobným seznamem otázek, o nichž má býti výslech proveden.
Rozšíření působnosti smlouvy stalo se účinným dnem 21. prosince 1928.

Dr. Beneš v. r.
Dr. Mayr-Harting v. r.
17/1929 Sb.
Vyhláška ministerstva železnic o počátku účinnosti železničních Mezinárodních úmluv bernských z 23. října 1924 ve styku s Portugalskem.

17.
Vyhláška ministerstva železnic
ze dne 2. února 1929
o počátku účinnosti železničních Mezinárodních úmluv bernských z 23. října 1924 ve styku s Portugalskem.
Ministerstvo železnic, po dohodě s ministerstvem zahraničních věcí, vyhlašuje podle § 1 (1) vládního nařízení ze dne 17. července 1928, č. 143 Sb. z. a n., a s odkazem na § 1 (1) zákona ze dne 14. července 1927, č. 110 Sb. z. a n.:

Mezinárodní úmluva o přepravě zboží po železnicích (M. Ú. Z.), č. 140 Sb. z. a n. z r. 1928, a Mezinárodní úmluva o přepravě cestujících a zavazadel po železnicích (M. Ú. C.), č. 142 Sb. z. a n. z r. 1928, nabývají účinnosti ve styku s Portugalskem dnem 1. března 1929.
Vyhláškou touto se doplňuje vyhláška ministerstva železnic ze dne 20. září 1928, č. 164 Sb. z. a n.

Najman v. r.
19/1929 Sb.
Vyhláška ministra vnitra o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad, povolených v roce 1928.

19.
Vyhláška ministra vnitra
ze dne 6. února 1929
o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad, povolených v roce 1928.
Podle §u 5 zákona ze dne 14. dubna 1920, č. 266 Sb. z. a n., o názvech měst, obcí, osad a ulic, jakož i označování obcí místními tabulkami a číslování domů, vyhlašuji, že v roce 1928 povolil jsem tyto změny úředních názvů míst:

V zemi České:
1. Název obce a osady Záboří v politickém okresu kutnohorském změněn byl na Záboří nad Labem.
2. Pro osadu místní obce Malovic, která byla založena při provádění pozemkové reformy u dvora Rabína v politickém okresu prachatickém, stanoven byl název Holečkov.
3. Pro osadu, utvořenou sloučením osad Méstyse Haňšpachu, Vsi Haňšpachu a Ludvíkoviček, tvořících místní obec Haňšpach v politickém okresu šluknovském, ustanoven byl název Haňšpach, německy Hainspach, kterýžto název jest též názvem místní obce.
V zemi Moravskoslezské:
4. Název části osady Zbrašova, zvané dosud Teplice, v politickém okresu hranickém, změněn byl na Teplice (j. č.) nad Bečvou.
5. Název obce a osady Jaroměřic v politickém okresu moravskobudějovickém změněn byl na Jaroměřice nad Rokytnou.
6. Český název obce a osady Louček v politickém okresu krnovském změněn byl na Krásné Loučky; německý název Schönwiese zůstává nezměněn.

Černý v. r.
56/1929 Sb.
Vyhláška ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti o rozšíření působnosti smlouvy mezi republikou Československou a Spojeným Královstvím Velké Britanie a Irska ze dne 11. listopadu 1924 o vzájemném vydávání zločinců a protokolu ze dne 4. června 1926, jímž byl doplněn čl. 12 uvedené smlouvy, na Kanadu.

56.
Vyhláška ministrů zahraničních věcí a spravedlnosti
ze dne 2. dubna 1929
o rozšíření působnosti smlouvy mezi republikou Československou a Spojeným Královstvím Velké Britanie a Irska ze dne 11. listopadu 1924 o vzájemném vydávání zločinců a protokolu ze dne 4. června 1926, jímž byl doplněn čl. 12 uvedené smlouvy, na Kanadu.

Vláda Jeho Britského Veličenstva oznámila, že si přeje rozšířiti na Kanadu působnost smlouvy mezi republikou Československou a Spojeným Královstvím Velké Britanie a Irska ze dne 11. listopadu 1924 o vzájemném vydávání zločinců a doplňujícího protokolu ze dne 4. června 1926.
Rozšíření působnosti smlouvy o vydávání zločinců a doplňujícího protokolu nabylo účinnosti podle čl. 17 smlouvy dnem 15. srpna 1928.
Žádosti za vydání zločinců z Kanady jest říditi podle čl. 18 shora citované smlouvy o vydávání zločinců na kanadského státního sekretáře pro zahraniční věci v Ottawě, Kanada (The Canadian Secretary of State for External Affairs, Ottawa, Canada).

Dr. Beneš v. r.
Dr. Mayr-Harting v. r.
76/1929 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních vecí, kterou se opravuje text IV. Dodatkového protokolu k československo-polské obchodní úmluvě, podepsaného dne 26. června 1928 a uveřejněného ve Sbírce zákonů a nařízení dne 28. července 1928 pod č. 123.

76.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 21. května 1929,
kterou se opravuje text IV. Dodatkového protokolu k československo-polské obchodní úmluvě, podepsaného dne 26. června 1928 a uveřejněného ve Sbírce zákonů a nařízení dne 28. července 1928 pod č. 123

V seznamu A IV. Dodatkového protokolu k československo-polské obchodní úmluvě, podepsaného 26. června 1928, vypouští se z českého textu saz. č. 76 p. 3: „lékárnické nádobí s nápisy, avšak bez ozdob, také s víky z obyčejných hmot s výjimkou kovů“ slovo „také“; z polského textu téhož saz. čísla a položky: „naczynia apteczne z napisami, lecz bez ozdób, również z pokrywkami z materjałów pospolitych, z wyjątkiem metali“ vypouští se slovo „również.“

Dr. Beneš v. r.
101/1929 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí, kterou částečně pozměňuje svou vyhlášku ze dne 24. března 1926, č. 47 Sb. z. a n., o nejvyšších a těch vyšších úřadech správních republiky Československé, jichž listiny nepotřebují v Německé říši dalšího ověření, a týchž úřadech Německé říše a německých zemí, jichž listiny nepotřebují dalšího ověření v Československé republice.

101.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 5. června 1929,
kterou částečně pozměňuje svou vyhlášku ze dne 24. března 1926, č. 47 Sb. z. a n., o nejvyšších a těch vyšších úřadech správních republiky Československé, jichž listiny nepotřebují v Německé říši dalšího ověření, a týchž úřadech Německé říše a německých zemí, jichž listiny nepotřebují dalšího ověření v Československé republice.

Ve skupině B-II Úřady jednotlivých zemí v odstavci f) Duryňsko nastaly v bodě 11. a 12. tyto změny v označení:
V bodě 11. na místě „Krajská ředitelství včetně správy krajského oddělení v Camburku (die Kreisdirektionen einschließlich der Verwaltung der Kreisabteilung Camburg)“ bude pro příště „Krajské úřady duryňské (die Thüringischen Kreisämter)“ a
v bodě 12. na místě „Městská ředitelství (die Stadtdirektionen)“ bude příště „Městští přednostové městských okresů (die Stadtvorstände der Stadtkreise)“.

Dr. Beneš v. r.
103/1929 Sb.
Zákon o reorganisaci vysoké školy obchodní v Praze.

103.
Zákon ze dne 18. června 1929
o reorganisaci vysoké školy obchodní v Praze.
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:

§ 1.
Vysoká škola obchodní v Praze včleňuje se do svazku českého vysokého učení technického v Praze.
§ 2.
Studijní doba rozšiřuje se na 4 roky pro všechny řádné posluchače, kteří vstoupí do I. ročníku počínajíc studijním rokem 1929/30 nebo později, jakož i pro ony posluchače, kteří nevykonají druhou státní zkoušku do konce studijního roku 1932/33.
§ 3.
Pro posluchače uvedené v § 2 vydá ministr školství a národní osvěty, stanově příslušné studijní směry, nové studijní a zkušební řády.
§ 4.
Vládním nařízením bude vydán řád pro dosažení doktorátu věd obchodních.
§ 5.
Stavovského označení „inženýr“ (Ing.) jsou oprávněni užívati i ti, kdož podle posavadních řádů vykonali obě státní zkoušky na vysoké škole obchodní v Praze.
§ 6.
Zákon tento, jímž se mění zákon ze dne 23. července 1919, č. 461 Sb. z. a n., nabývá účinnosti dnem 1. září 1929. Provede jej ministr školství a národní osvěty.

T. G. Masaryk v. r.
Udržal v. r.
Dr. Štefánek v. r.
106/1929 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o nabytí účinnosti Úmluvy o poštovní spořitelně vídeňské z 6. dubna 1922 a Dodatečné dohody ze dne 23. února 1925.

106.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 4. července 1929
o nabytí účinnosti Úmluvy o poštovní spořitelně vídeňské z 6. dubna 1922 a Dodatečné dohody ze dne 23. února 1925.

Dne 10. června 1929 byla složena u italské vlády poslední ratifikace k Úmluvě mezi Rakouskem, Italií, Polskem, Rumunskem, královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců a Československem o převodu pohledávek a deposit z hospodaření poštovní spořitelny ve Vídni, podepsané v Římě dne 6. dubna 1922, vyhlášené v č. 230 Sbírky zákonů a nařízení z roku 1926 a k Dodatečné dohodě k Úmluvě podepsané v Římě dne 6. dubna 1922 mezi Rakouskem, Italií, Polskem, Rumunskem, královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců a Československem o převodu pohledávek a deposit o hospodaření poštovní spořitelny ve Vídni, podepsané v Římě dne 23. února 1925, vyhlášené v č. 231 Sbírky zákonů a nařízení z r. 1926.
V důsledku toho se vyhlašuje, že shora uvedená Úmluva a Dodatečná dohoda nabyly současně účinnosti dne 10. června 1929.

Dr. Beneš v. r.
132/1929 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o výpovědi československo-turecké obchodní úmluvy ze dne 31. května 1927.

132.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 24. září 1929
o výpovědi československo-turecké obchodní úmluvy ze dne 31. května 1927.

Turecko vypovědělo ke dni 25. září 1929 obchodní úmluvu mezi republikou Československou a republikou Tureckou, podepsanou dne 31. května 1927 a uveřejněnou ve Sbírce zákonů a nařízení pod číslem 40 z roku 1928, takže tato úmluva pozbude platnosti dnem 24. září 1929.

Udržal v. r.
za ministra Dra Beneše.
171/1929 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o složení Polskem ratifikačních listin k úmluvě, uzavřené dne 6. dubna 1922 v Římě mezi Rakouskem, Italií, Polskem, Rumunskem, královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců a Československem o pensích poukázaných bývalou vládou rakouskou.

171.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 30. listopadu 1929
o složení Polskem ratifikačních listin k úmluvě, uzavřené dne 6. dubna 1922 v Římě mezi Rakouskem, Italií, Polskem, Rumunskem, královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců a Československem o pensích poukázaných bývalou vládou rakouskou.

Královské italské vyslanectví v Praze notifikovalo z rozkazu své vlády ministerstvu zahraničních věcí v Praze, že polský velvyslanec provedl dne 10. června t. r. složení ratifikačních listin k úmluvě mezi Rakouskem, Italií, Polskem, Rumunskem, královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců a Československem ze dne 6. dubna 1922 o pensích, poukázaných bývalou vládou rakouskou (č. 194 Sb. z. a nař. z r. 1926).

Dr. Beneš v. r.
177/1929 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o mezinárodní působnosti Dodatkového protokolu k obchodní smlouvě, sjednané mezi republikou Československou a Hospodářskou Unií belgo-lucemburskou.

177.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 17. prosince 1929
o mezinárodní působnosti Dodatkového protokolu k obchodní smlouvě, sjednané mezi republikou Československou a Hospodářskou Unií belgo-lucemburskou.

Podle § 3 zákona ze dne 4. července 1923, č. 158 Sb. z. a n., a podle čl. VII, odst. 2., zákona ze dne 22. června 1926, č. 109 Sb. z. a n., se vyhlašuje, že Dodatkový protokol k obchodní smlouvě, sjednané mezi republikou Československou a Hospodářskou Unií belgo-lucemburskou dne 28. prosince 1925, podepsaný v Praze dne 30. srpna 1926 a uvedený v prozatímní platnost vyhlášením ve Sbírce zákonů a nařízení vládní vyhláškou ze dne 17. září 1926, č. 173 Sb. z. a n., byl po schválení Národním shromážděním ratifikován presidentem republiky dne 30. dubna 1927 a nabyl mezinárodní působnosti výměnou ratifikačních listin dne 10. října 1929.

Dr. Beneš v. r.
178/1929 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o mezinárodní působnosti Druhého dodatkového protokolu k obchodní smlouvě, sjednané mezi republikou Československou a Hospodářskou Unií belgo-lucemburskou.

178.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 17. prosince 1929
o mezinárodní působnosti Druhého dodatkového protokolu k obchodní smlouvě, sjednané mezi republikou Československou a Hospodářskou Unií belgo-lucemburskou.

Podle § 3 zákona ze dne 4. července 1923, č. 158 Sb. z. a n., a podle čl. VII, odst. 2., zákona ze dne 22. června 1926, č. 109 Sb. z. a n., se vyhlašuje, že Druhý dodatkový protokol k obchodní smlouvě, sjednané mezi republikou Československou a Hospodářskou Unií belgo-lucemburskou dne 28. prosince 1925, podepsaný v Bruselu dne 21. února 1928 a uvedený v prozatímní platnost vyhlášením ve Sbírce zákonů a nařízení vládní vyhláškou ze dne 17. července 1928, čís. 137 Sb. z. a n., byl po schválení Národním shromážděním ratifikován presidentem republiky dne 15. března 1929 a po výměně ratifikačních listin nabyl podle třetího odstavce mezinárodní působnosti dne 15. listopadu 1929.

Dr. Beneš v. r.
179/1929 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o mezinárodní působnosti dodatkové dohody k obchodní úmluvě mezi republikou Československou a Španělskem ze dne 29. července 1925, podepsané v Madridě dne 13. prosince 1928.

179.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 17. prosince 1929
o mezinárodní působnosti dodatkové dohody k obchodní úmluvě mezi republikou Československou a Španělskem ze dne 29. července 1925, podepsané v Madridě dne 13. prosince 1928.

Podle § 3 zákona ze dne 4. července 1923, č. 158 Sb. z. a n., a podle čl. VII, odst. 2., zákona ze dne 22. června 1926, č. 109 Sb. z. a n., se vyhlašuje, že dodatková dohoda k obchodní úmluvě mezi republikou Československou a Španělskem ze dne 29. července 1925, sjednaná dne 13. prosince 1928 a uvedená v prozatímní platnost vyhlášením ve Sbírce zákonů a nařízení vládní vyhláškou ze dne 28. prosince 1928, č. 212 Sb. z. a n., byla po schválení Národním shromážděním ratifikována presidentem republiky dne 11. října 1929 a po výměně ratifikačních listin nabyla podle čl. VII mezinárodní působnosti dne 15. prosince 1929.

Dr. Beneš v. r.
5/1930 Sb.
Vyhláška o přístupu Československé republiky k I. úmluvě II. Haagské mírové konference ze dne 18. října 1907 o smírném vyřizování mezinárodních sporů.

5.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 24. prosince 1929
o přístupu Československé republiky k I. úmluvě II. Haagské mírové konference ze dne 18. října 1907 o smírném vyřizování mezinárodních sporů.

Notami ministra zahraničních věcí Československé republiky ze dne 16. července 1920 a československého vyslanectví v Haagu ze dne 13. září 1920 byl vládě království Nizozemského notifikován úmysl Československé republiky přistoupiti k I. úmluvě II. Haagské mírové konference o smírném vyřizování mezinárodních sporů, podepsané dne 18. října 1907 v Haagu mezi Německem, Spojenými státy severoamerickými, Argentinou, Rakoussko-Uherskem, Belgií, Bolivií, Spojenými státy Brasilskými, Bulharskem, Chilí, Čínou, Kolumbií, Kubou, Dánskem, republikou Dominikánskou, Ekuadorem, Španělskem, Francií, Velkou Britanií a Irskem, Řeckem, Quatemalou, Haiti, Italií, Japonskem, Lucemburskem, Mexikem, Černou Horou, Norskem, Panamou, Paraguayem, Nizozemskem, Peru, Persií, Portugalskem, Rumunskem, Ruskem, Salvadorem, Srbskem, Siamem, Švédskem, Švýcarskem, Tureckem, Uruguayem a Venezuelou, vyhlášené v rakouském říšském zákoníku z r. 1913 pod č. 177 a ve Sbírce zákonův uherských z r. 1913 zák. čl. XLIII.
Nizozemské ministerstvo zahraničních věcí notou ze dne 12. června 1922 notifikovalo souhlas smluvních mocností s přístupem Československé republiky a tímže dnem nabyl přístup ten mezinárodní působnosti.
Vyhlašuje se s tím, že úmluvou jsou vázány tyto státy: Československo, Německo, Spojené státy severoamerické, Rakousko, Belgie, Bolivie, Brasilie, Čína, Kuba, Dánsko, Španělsko, Finsko, Francie, Guatemala, Haiti, Japonsko, Lucembursko, Maďarsko, Mexiko, Nicaragua, Norsko, Panama, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Rusko, Salvador, Siam, Švédsko a Švýcarsko.

Dr. Beneš v. r.
6/1930 Sb.
Vyhláška o mezinárodní působnosti doplňkového protokolu k dodatkové úmluvě k obchodní a plavební smlouvě mezi republikou Československou a královstvím Italským z 1. března 1924, podepsaného v Praze dne 19. listopadu 1928.

6.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 4. ledna 1930
o mezinárodní působnosti doplňkového protokolu k dodatkové úmluvě k obchodní a plavební smlouvě mezi republikou Československou a královstvím Italským z 1. března 1924, podepsaného v Praze dne 19. listopadu 1928.

Podle čl. VII, odst. 2., zákona ze dne 22. června 1926, č. 109 Sb. z. a n., se vyhlašuje, že doplňkový protokol k dodatkové úmluvě k obchodní a plavební smlouvě mezi republikou Československou a královstvím Italským z 1. března 1924, podepsaný v Praze dne 19. listopadu 1928 a uvedený v prozatímní platnost vyhlášením ve Sbírce zákonů a nařízení vládní vyhláškou ze dne 28. prosince 1928, č. 211 Sb. z. a n., byl po schválení Národním shromážděním ratifikován presidentem republiky dne 31. května 1929 a výměnou ratifikačních listin nabyl mezinárodní působnosti dne 2. prosince 1929.

Dr. Beneš v. r.
13/1930 Sb.
Vyhláška o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad, povolených v roce 1929.

13.
Vyhláška ministra vnitra
ze dne 18. ledna 1930
o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad, povolených v roce 1929.
Podle §u 5 zákona ze dne 14. dubna 1920, č. 266 Sb. z. a n., o názvech měst, obcí, osad a ulic, jakož i označování obcí místními tabulkami a číslování domů, vyhlašuji, že v roce 1929 byly povoleny tyto změny úředních názvů míst:

V zemi České:
1. Pro osadu, utvořenou sloučením osad Malého Újezda a Školky, tvořících místní obec Malý Újezd v politickém okresu mělnickém, ustanoven byl název Malý Újezd, kterýžto název je též názvem místní obce.
2. Pro místní obec, vzniklou sloučením místních obcí Chomutova a Horní Vsi v politickém okresu chomutovském, stanoven název Chomutov, německy Komotau.
3. Pro místní obec, vzniklou sloučením místních obcí Karlových Varů a Tuhnic v politickém okresu karlovarském, stanoven název Karlovy Vary, německy Karlsbad.
4. Název obce a osady Kerhartic v politickém okresu lanškrounském změněn byl na Kerhartice nad Orlicí.
5. Pro osadu, utvořenou sloučením osad Střekova, Novosedlic a Kramol, tvořících místní obec Střekov v politickém okresu Ústí n. L., stanoven byl název Střekov, německy Schreckenstein, kterýžto název je též názvem místní obce; pro část (čtvrt) nové jednotné osady, kterou tvoří bývalá osada Střekov, stanoven název Střekov I., německy Schreckenstein I., pro část, kterou tvoří bývalá osada Novosedlice, stanoven název Střekov II., německy Schreckenstein II., a pro část, kterou tvoří bývalá osada Kramoly, stanoven název Střekov III., německy Schreckenstein III.
6. Název obce a osady Malé Třebnouševsi v politickém okresu Nová Paka změněn byl na Vinice.
7. Pro osadu, utvořenou sloučením osad Podolí a Svijan, tvořících místní obec Podolí v politickém okresu turnovském, ustanoven byl název Svijany, kterýžto název jest též názvem místní obce.
V zemi Moravskoslezské:
1. Pro osadu, utvořenou sloučením osad Nových Tvorovic a Starých Tvorovic, tvořících místní obec Tvorovice v politickém okresu přerovském, ustanoven název Tvorovice, kterýžto název je též názvem místní obce.
2. Název obce a osady Trnávky, německy Türnau, v politickém okresu Moravská Třebová, změněn byl na Městečko Trnávka, německy Markt Türnau.
3. Název obce a osady Želechovic v politickém okresu holešovském změněn byl na Želechovice nad Dřevnicí.
4. Název obce a osady Polanky v politickém okresu vsetínském změněn byl na Valašská Polanka.
5. Název obce a osady Kunčiček v politickém okresu místeckém změněn byl na Kunčičky u Bašky.
6. Název obce a osady Vysoká Studnice v politickém okresu jihlavském změněn byl na Vysoké Studnice.

Dr. Slávik v. r.