2485/1948 Ú. l. I
Vyhláška generálního sekretariátu Hospodářské rady, kterou se vydávají závazné směrnice pro rozpočetnictví průmyslových podniků.

2485.
VYHLÁŠKA
generálního sekretariátu Hospodářské rady
ze dne 19. října 1948,
kterou se vydávají závazné směrnice pro rozpočetnictví průmyslových podniků.
Generální sekretariát Hospodářské rady vydává podle § 2, odst. 1 zákona ze dne 16. května 1946, č. 116 Sb., o jednotné organisaci podnikového početnictví (dále jen „zákon“), pro rozpočetnictví průmyslových podniků tyto závazné směrnice:

Část první.
Podnikový rozpočet.
§ 1.
Podnikový rozpočet podle § 8, odst. 1 vládního nařízení ze dne 26. července 1948, č. 202 Sb., kterým se stanoví jednotné rozpočetní zásady (dále jen „vládní nařízení“), v průmyslových podnicích se skládá
a) z rozvahových rozpočtů (§§ 5 až 14) a z výsledkového rozpočtu (§§ 15 až 19) a
b) z rozpočetní závěrky (§§ 20 až 23).
§ 2.
(1) Podnikový rozpočet se musí sestaviti pro rozpočetní období
a) roční a
b) čtvrtletní.
(2) Čtvrtletní podnikové rozpočty lze sestaviti postupně pro každé jednotlivé čtvrtletí, po případě pro několik čtvrtletí, nebo současně pro všechna čtvrtletí téhož roku.
(3) Sestaví-li se čtvrtletní podnikové rozpočty současně pro všechna čtvrtletí téhož roku, musí se zachovati shoda mezi jejich rozpočetními předpoklady a příslušnými rozpočetními předpoklady ročního podnikového rozpočtu.
§ 3.
(1) Z rozpočtů uvedených v části druhé a třetí se musí sestaviti pro rozpočetní období nejvýše měsíční
a) rozpočet příjmů a výdajů ve všech podnicích,
b) rozpočet zásob a výsledkový rozpočet v těch podnicích, u nichž je v provozním účetnictví předepsáno zúčtovací období kratší než čtvrtletní.
(2) V těch podnicích, u nichž je v provozním účetnictví zúčtovací období kratší než čtvrtletní, musí se rozpočetní období podle odstavce 1 shodovati se zúčtovacím obdobím provozního účetnictví podniku nebo s jeho násobkem.
(3) Rozpočty uvedené v odstavci 1 se musí sestaviti současně pro všechna kratší rozpočetní období téhož čtvrtletí a musí se zachovati shoda mezi jejich rozpočetními předpoklady a příslušnými rozpočetními předpoklady čtvrtletního podnikového rozpočtu.
§ 4.
(1) V rozpočetních zápisech se musí používati názvů nebo číselných označení, z nichž je zřejmý vztah k zápisům ostatních oborů podnikového početnictví, které vyjadřují splnění příslušných rozpočetních předpokladů.
(2) Rozpočetní zápisy jednotlivých rozpočtů se mohou provésti na několika listinách, je-li zajištěna jejich vzájemná spojitost; rozpočetní zápisy několika rozpočtů se mohou provésti na jediné listině, je-li z rozpočetních zápisů zřejmé, kterého rozpočtu se týkají.
(3) Rozpočetní zápisy, opakující se v rozpočtech téhož podnikového rozpočtu, stačí provésti pouze jednou, je-li jejich opakování buď zřejmé z odvolání nebo jinak vyznačeno.
(4) Je-li postaráno o rozlišení rozpočetních zápisů od zápisů účetních, lze prováděti rozpočetní zápisy (§ 18 vládního nařízení)
a) rozpočtu výsledkového v účetních knihách provozního účetnictví,
b) rozpočtu zásob v účetních knihách skladního nebo provozního účetnictví a
c) rozpočtu investičního majetku v účetních knihách investičního účetnictví.
Část druhá.
Rozvahové rozpočty.
Oddíl I.
Rozpočet investičního majetku.
§ 5.
(1) Rozpočet investičního majetku musí obsahovati
a) stav investičního majetku, předpokládaný k počátku a ke konci rozpočetního období,
b) přírůstky a úbytky investičního majetku, předpokládané v rozpočetním období.
(2) Stavy, přírůstky a úbytky investičního majetku podle odstavce 1 se musí rozčleniti podle účtových skupin účtové třídy 0 směrné účtové osnovy pro průmyslové podniky (§ 1 vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 23. listopadu 1946, č. 2018 Ú. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro organisaci finančního účetnictví průmyslových podniků — dále jen „směrná účtová osnova“).
(3) Předpokládané přírůstky nakupovaného investičního majetku se musí zachytiti odděleně od ostatních předpokládaných přírůstků investičního majetku.
§ 6.
Předpokládané odpisy investičního majetku se zachycují oprávkami k investičnímu majetku, rozčleněnými podle účtových skupin 01 až 08 směrné účtové osnovy.
§ 7.
(1) Předpokládané přírůstky investičního majetku se musí zachytiti též podle druhů, budou-li předepsány v závazných směrnicích podle § 13 vládního nařízení nebo jsou-li pro podnik významné velikostí investovaného kapitálu.
(2) U přírůstků investičního majetku podle odstavce 1 musí býti zřejmé tyto údaje:
a) označení příslušné účtové skupiny (účtových skupin) směrné účtové osnovy,
b) označení druhu investic a
c) přírůstky investic, zachycené v peněžních částkách, a pokud je to možné, i v jednotkách množství s jejich označením.
Oddíl II.
Rozpočet zásob.
§ 8.
(1) Rozpočet zásob musí obsahovati
a) stav zásob, předpokládaný k počátku a ke konci rozpočetního období,
b) přírůstky a úbytky zásob, předpokládané v rozpočetním období; u rozpracovaných výrobků stačí zachytiti místo předpokládaných přirůstků a úbytků zásob jen změny jejich stavu, předpokládané v rozpočetním období.
(2) Předpokládané přírůstky nakupovaných zásob se musí zachytiti odděleně od ostatních předpokládaných přírůstků zásob a předpokládané úbytky zásob určených k odbytu se musí zachytiti odděleně od ostatních předpokládaných úbytků zásob.
§ 9.
Zásobami podle § 8 se rozumějí nakupované suroviny, materiál, pomocné a provozovací látky, obchodní zboží, obaly a ostatní hmotné předměty s výjimkou investičního majetku, jakož i materiál, rozpracované a hotové výrobky vlastní výroby a vyřazené investice.
§ 10.
(1) Ve čtvrtletním a ročním rozpočtu zásob se musí zachytiti zásoby odděleně podle druhů, budou-li předepsány v závazných směrnicích podle § 13 vládního nařízení nebo jsou-li pro podnik významné velikostí spotřeby, tržeb nebo stavu zásob.
(2) U zásob uvedených v odstavci 1 musí býti zřejmé tyto údaje:
a) označení druhu zásob a
b) předpokládané stavy, přírůstky a úbytky zásob, zachycené v peněžních částkách, jakož i v jednotkách množství s jejich označením.
Oddíl III.
Rozpočet finančního majetku a pasiv.
§ 11.
(1) Rozpočet finančního majetku a pasiv musí obsahovati
a) stav hotovostí, jakož i pohledávek a dluhů u peněžních ústavů k počátku a ke konci rozpočetního období, dále přijmy a výdaje v rozpočetním období (rozpočet příjmů a výdajů),
b) stav ostatního finančního majetku a pasiv k počátku a ke konci rozpočetního období, dále přírůstky a úbytky ostatního finančního majetku a pasiv v rozpočetním období.
(2) V rozpočtu finančního majetku a pasiv není dovoleno kompensovati majetek a pasiva.
§ 12.
(1) Stavy, přírůstky a úbytky ostatního finančního majetku a pasiv podle § 11 odst. 1 písm. b) se musí rozčleniti aspoň podle účtových skupin účtové třídy 2 směrné účtové osnovy; přechodné a dohadné položky lze zachytiti společně, avšak rozčleněné podle jednotlivých nákladových a výnosových druhů (aktivní a pasivní složky, vyplývající z časového rozlišení nákladů a výnosů).
(2) Předpokládaný počáteční a konečný stav pohledávek a dluhů u peněžních ústavů se musí rozčleniti podle toho, zda jde o peněžní ústav, oprávněný poskytovati úvěr investiční nebo provozní.
§ 13.
(1) Příjmy a výdaji podle § 11 odst. 1 písm. a) se rozumějí přírůstky a úbytky hotovostí, jakož i pohledávek a dluhů u peněžních ústavů, bez vzájemných převodů.
(2) Předpokládané příjmy se musí rozčleniti podle jejich pramenů, předpokládané výdaje podle jejich účelu.
Oddíl IV.
§ 14.
Rozpočet kmenového (čistého) jmění.
(1) Rozpočet kmenového (čistého) jmění musí obsahovati
a) stav kmenového (čistého) jmění k počátku a ke konci rozpočetního období,
b) přírůstky a úbytky kmenového (čistého) jmění v rozpočetním období.
(2) V národních průmyslových podnicích se musí stavy, přírůstky a úbytky kmenového jmění podle odstavce 1 rozčleniti podle toho, zda jde o stavy, přírůstky a úbytky základního fondu nebo obratového fondu.
(3) V ostatních průmyslových podnicích se musí stavy, přírůstky a úbytky čistého jmění podle odstavce 1 rozčleniti podle účtových skupin 90 až 96 směrné účtové osnovy.
Část třetí.
Výsledkový rozpočet.
§ 15.
(1) Výsledkový rozpočet musí obsahovati
a) náklady a výnosy, předpokládané v rozpočetním období, druhově rozčleněné (nákladové a výnosové druhy),
b) hospodářský výsledek podniku, předpokládaný za rozpočetní období.
(2) Náklady a výnosy a hospodářský výsledek podniku podle odstavce 1 se musí rozčleniti podle středisek nebo podle podnikových výkonů anebo podle středisek i podnikových výkonů.
§ 16.
(1) Výsledkový rozpočet, zejména pokud se týká nákladových a výnosových druhů, středisek a podnikových výkonů, musí se přizpůsobiti ve své organisaci provoznímu účetnictví, aby bylo možno snadno srovnávati rozpočetní předpoklady výsledkového rozpočtu s jejich splněním.
(2) Druhotné náklady, a vnitropodnikové výnosy, vyplývající zejména z vnitropodnikových výkonů, které si střediska vzájemně poskytují, musí se zachycovati tak, aby při sestavování rozpočetní výsledovky bylo možno je vyloučiti aspoň ze souhrnu vypracovaného za celý podnik ze čtvrtletních a ročních výsledkových rozpočtů v rozčlenění podle nákladových a výnosových druhů (§ 15 odst. 1).
§ 17.
Předpokládané náklady a výnosy se musí rozlišovati časově a věcně.
§ 18.
Ve čtvrtletním a ročním výsledkovém rozpočtu se musí zachytiti v peněžních částkách i v jednotkách množství rozpočetní předpoklady mezd a služného (na př. počtem pracovních sil podle druhů zaměstnanců) a rozpočetní předpoklady energie.
§ 19.
(1) Hospodářský výsledek podniku, předpokládaný ve výsledkovém rozpočtu, musí se rozlišiti na provozní a neprovozní.
(2) Do neprovozního hospodářského výsledku podniku patří výsledky neutrálního střediska, jakož i výsledky, po případě náklady a výnosy, které nesouvisí s vlastním účelem podniku.
Část čtvrtá.
Rozpočetní závěrka.
§ 20.
Rozpočetní závěrka se skládá
a) z rozpočetní rozvahy, která souborně podává předpokládaný stav majetku a kapitálu ke dni, kterým se končí rozpočetní období,
b) z rozpočetní výsledovky, která souborně podává předpokládané náklady a výnosy za rozpočetní období a ve které se vykazuje předpokládaný hospodářský výsledek podniku za rozpočetní období.
§ 21.
Hospodářský výsledek podniku, předpokládaný ve výsledkovém rozpočtu, musí souhlasiti s hospodářským výsledkem podniku, vykázaným v rozpočetní výsledovce.
§ 22.
Položky rozpočetní závěrky se musí rozčleniti podle vzorce účetní závěrky průmyslových podniků (§ 1 vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady ze dne 20. září 1947, č. 993 Ú. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro vzorec účetní závěrky průmyslových podniků); přitom lze v rozpočetní rozvaze sloučiti přechodné a dohadné položky jak na straně „Majetek“ (položky 17. a 18.), tak i na straně „Kapitál“ (položky 7. a 8.).
§ 23.
(1) Na označení jednotlivých položek, na jejich rozčlenění a pojmenování, jakož i na obsah rozpočetní závěrky se vztahují přiměřeně ustanovení §§ 2 až 17, 19 a 20 vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady č. 993/1947 Ú. l. I.
(2) V položkách rozpočetní výsledovky nesmí býti zahrnuty druhotné náklady a jim odpovídající vnitropodnikové výnosy.
Část pátá.
Stanovení rozpočetních předpokladů.
§ 24.
Rozpočetní předpoklady jest stanoviti především podle úkolů, které podniku připadají při provádění a plnění jednotného hospodářského plánu v rozpočetním období, a dále zejména podle
a) pokynů orgánů podnikům nadřazených,
b) výsledků šetření o odbytových, nákupních, pracovních, finančních a jiných hospodářských podmínkách, významných pro podnik v rozpočetním období,
c) technických údajů o provozu podniku,
d) zápisů ostatních oborů podnikového početnictví a
e) výsledků rozpočetní kontroly za minulá rozpočetní období.
§ 25.
Rozpočetní předpoklady se musí stanoviti tak, aby se jimi uskutečňovalo záměrné zhospodárnění podniku.
Část šestá.
§ 26.
Úprava rozpočetních předpokladů.
(1) Kromě případu uvedeného v § 6, odst. 1 vládního nařízení se musí stanovené a zachycené rozpočetní předpoklady též upraviti, neposkytují-li podniku podklady pro plánovité řízení, zhospodárnění a kontrolu hospodaření. Upravené rozpočetní předpoklady se zachytí buď provedením nových nebo opravením původních rozpočetních zápisů.
(2) Úprava podle odstavce 1 se netýká rozpočetních předpokladů běžného čtvrtletního a ročního podnikového rozpočtu.
(3) Úprava rozpočetních předpokladů podle odstavce 1 a podle § 6, odst. 1 vládního nařízení se musí písemně odůvodniti. Původní rozpočetní zápisy se musí označiti jako neplatné.
Část sedmá.
Rozpočetní kontrola.
§ 27.
Rozpočetní kontrola se musí prováděti po skončení každého rozpočetního období
a) srovnáním rozpočetních předpokladů s jejich splněním,
b) písemným zachycením podstatných rozdílů mezi rozpočetními předpoklady a jejich splněním a
c) písemným odůvodněním těchto rozdílů.
§ 28.
(1) Rozpočetní kontrola se musí prováděti v tomto rozsahu:
a) v rozpočtu příjmů a výdajů a ve výsledkovém rozpočtu, sestavených pro kratší rozpočetní období než čtvrtletní (§ 3), musí se kontrolovati splnění všech rozpočetních předpokladů;
b) ve čtvrtletním podnikovém rozpočtu se musí kontrolovati splnění rozpočetních předpokladů
aa) rozpočetní závěrky,
bb) přírůstků a úbytků investičního majetku,
cc) přírůstků a úbytků zásob,
dd) výsledkového rozpočtu, nesestavuje-li se pro kratší rozpočetní období než čtvrtletní;
c) v ročním podnikovém rozpočtu se musí kontrolovati splnění rozpočetních předpokladů rozpočetní závěrky.
(2) Rozpočetní kontrola podle odstavce 1 se vztahuje na rozpočetní předpoklady, stanovené v peněžních částkách, a jsou-li povinně předepsány, i na rozpočetní předpoklady v jednotkách množství. Provádí-li se však v provozním účetnictví zúčtování nákladů a výnosů a sledování stavu a změn zásob v cenách zúčtovacích, převzatých z příslušného rozpočtu, stačí kontrolovati rozpočetní předpoklady v peněžních částkách.
§ 29.
Podstatnými rozdíly mezi rozpočetními předpoklady a jejich splněním se rozumějí odchylky, které svou velikostí ovlivňují splnění úkolů, připadajících podniku při provádění a plnění jednotného hospodářského plánu, jakož i hospodářský výsledek podniku tak, že se k nim musí v podniku přihlížeti při plánovitém řízení, zhospodárnění a kontrole hospodaření.
§ 30.
V odůvodnění podstatných rozdílů mezi rozpočetními předpoklady a jejich splněním se musí uvésti příčiny rozdílů.
§ 31.
Nepřipojují-li se k příslušným rozpočetním zápisům nebo k příslušným zápisům ostatních oborů podnikového početnictví o jejich splnění zápisy o rozpočetní kontrole, musí se v samostatných zápisech používati názvů nebo číselných označení, z nichž je zřejmý vztah k rozpočetním zápisům.
Část osmá.
Ustanovení všeobecná a závěrečná.
§ 32.
Při organisaci rozpočetnictví se musí dbáti zásady hospodárnosti.
§ 33.
Skládá-li se průmyslový podnik z více samostatně hospodařících a samostatně financovaných závodů, musí sestavovati podnikový rozpočet podle této vyhlášky i tyto závody.“
§ 34.
V závazných směrnicích, které vydá generální sekretariát Hospodářské rady podle § 13 vládního nařízení, předepíší se druhy investic, zásob, pracovních sil a energie, po případě další rozčlenění rozpočtů a jiné údaje podle potřeb jednotného hospodářského plánu, jichž se musí dbáti při stanovení rozpočetních předpokladů.
§ 35.
Generální sekretariát Hospodářské rady stanoví vyhláškou v Úředním listě a v Úředním věstníku (§ 3 zákona), kdy vznikne pro určitý okruh podniků povinnost říditi se ustanoveními této vyhlášky a rozsah této povinnosti.
§ 36.
Generální sekretariát Hospodářské rady může v případech hodných zvláštního zřetele povoliti výjimku z ustanovení této vyhlášky.
§ 37.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Generální sekretář Hospodářské rady:
JUDr. Ing. Edvard Outrata v. r.