3005/1948 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva průmyslu o činění kůží a kožek a mazání usní.

3005.
VYHLÁŠKA
ministerstva průmysly
ze dne 15. listopadu 1948
o činění kůží a kožek a mazání usní.
Podle §§ 1 až 3 dekretu presidenta republiky ze dne 27. říjná 1945, č. 109 Sb., o řízení výroby, se ustanovuje:

§ 1.
Pokud touto vyhláškou není jinak stanoveno, jsou pro činění kůží a kožek a mazání usní závazná ustanovení „Jakostních předpisů pro usně“, vydaných r. 1947 čs. společností koželužských chemiků v Brně (dále jen „jakostní předpisy“).
§ 2.
(1) Při vegetabilním činění nutno použíti rostlinných třísliv nebo jejich výtažků, pokud podle ustanovení jakostních předpisů není možno použíti náhražek nebo umělých třísliv. Náhražek a umělých třísliv je nutno použíti v poměrném množství stanoveném ve zmíněných předpisech.
(2) Na čerstvou váhu suroviny je podle vyráběných druhů usní dovoleno spotřebovati tato nejvyšší v procentech čerstvé váhy suroviny udaná množství čisté třísloviny:
druh usní:číslo jakostního předpisu:čistá tříslovina: %podešvice zakládaná10133podešvice kombinovaně činěná10234podešvice rychločinná10335podešvice komerční10437podešvice na lepenou obuv10534stélkovice tříslená10633štípenka tříslená válená10928useň tříslená na hnací řemeny11132useň tříslená technická11632usně válečkové tříslené11726usně na potní pásky tříslené11924hlazenice postrojová tříslená napalovaná12128hlazenice postrojová tříslená12228hlazenice tříslená výstrojová, výzbrojová a rámová12328hlazeni tříslená suchá12428vašety tříslené13126usně brašnářské, sedlářské, ozdobnické a knihařské tříslené13228usně orthopedické14126svrškovice tříslená rubová15124svrškovice tříslená hladká, přírodní a barvená15224usně sandálové tříslené15724usně tříslené podšívkové17124usně na krycí stélky tříslené17224štípenka tříslená podšívková17924.
(3) U usní kombinovaných (chromotříslených), uvedených v jakostních předpisech pod čísly 600—691 nesmí spotřeba čisté třísloviny překročiti 24% čerstvé váhy suroviny.
§ 3.
(1) Spotřební množství čisté třísloviny stanoví se podle obsahu čistých tříslovin v tříslivu. Tím jest:
a) u výtažků z rostlinných třísliv, jejich náhražek, umělých třísliv a u výtažků sulfitcelulosových, nejmenší obsah čistých tříslovin, určený methodou, kterou stanoví Čs. společnost koželužských chemiků v Brně, zaručený prodávajícím,
b) u přirozených třísliv průměrné procentní množství čistých tříslovin v nich obsažené, a to:
čistých tříslovin:v činicích kurách:%smrkové8dubové7malettové35mangrovové28mimosové28v činících dřevech:dubovém4kaštanovém5quebrachovém19v činicích plodech:algarobilla38divi-divi35duběnkách26borkách26myrobalankách (celých plodech)32myrobalankách (vyzrněných)40valonkách28trillo40v činicích listech:sumachových listech24sumachu mletém26
§ 4.
(1) Kysličníku chromitého (Cr2O3) smí býti při činění chromitými solemi spotřebována nejvýše 2,5% z čerstvé váhy kůží a kožek.
(2) Spotřební množství kysličníku chromitého stanoví se podle jeho obsahu v chromitých solích.
(3) Množství kysličníku chromitého uvedené v odstavci 1 smí býti překročeno u svrškovic z teletin a veluru všeho druhu až do nejvyššího množství 3,25% z čerstvé váhy kůží a kožek.
(4) U usní činěných kombinovaně (chromem a jinými činidly) uvedených v jakostních předpisech pod čísly 600—691 nesmí spotřeba kysličníku chromitého překročiti 1,5% z čerstvé váhy kůží a kožek.
§ 5.
(1) Pro mazání jednotlivých druhů usní je na čerstvou váhu kůže dovoleno spotřebovati tato nejvyšší v procentech čerstvé váhy kůže udaná množství čistého tuku:
Druh usní:číslo jakostního předpisu:čistého tuku:%podešvice zakládaná1011podešvice kombinovaně činěná1023podešvice rychločinná1034podešvice komerční1045podešvice na lepenou obuv1053stéikovice tříslená1063štípenka tříslená válená1093useň tříslená na hnací řemeny (mazaná za studena)1116useň tříslená na hnací řemeny (mazaná za tepla)1119useň tříslená na hnací řemeny (napalovaná)11112useň tříslená technická1168usně válečkové tříslené1178usně na potní pásky tříslené1194hlazenice postrojová tříslená, napalovaná12115hlazenice postrojová tříslená1228hlazenice tříslená výstrojová, výzbrojová a rámová1236hlazenice tříslená suchá1244vašety tříslené1318usně brašnářské, sedlářské, ozdobnické a knihařské tříslené1328usně orthopedické1413,5svrškovice tříslená rubová15115svrškovice tříslená hladká přírodní a barvená15216usně sandálové tříslené1578usně tříslené podšívkové1718usně na krycí stélky tříslené1723,5štípenka tříslená podšívková1796usně chromité podešvové2014štípenka chromitá válená2092useň chromitá na hnací řemeny2116usně chromité na bicí řemeny21216useň chromitá na řemínky šicí, vázací a jiné21316useň technická chromitá21612usně válečkové chromité2172,5vašety chromité2315usně brašnářské, sedlářské, ozdobnické a knihařské chromité2322,5hovězí box2524sportovní box2536waterproof25414telecí box2552,5ševro, ševreta, ševro koninové2563usně sandálové chromité2572,2velur barevný2612,5velur hovězí barevny2623nubuk barevný2662,5štípenka velurová chromitá2693podšívky chromité2713štípenka podšívková chromitá2793usně oděvnické chromité2817usně rukavičkářské chromité2917jirchy technické3162jirchy podšívkové3712jirchy rukavičkářské3912,4usně zámišové49130usně na bicí řemeny61220useň mastnočinná na řemínky šicí a vázací61320useň membránová6186usně brašnářské, ozdobnické a knihařské6324,5velur bílý6611,75velur hovězí bílý6622nubuk bílý6662,2usně nappa6912.
(2) Spotřební množství čistého tuku se stanoví podle obsahu čistého tuku v tucích, voscích, olejích, mastných kyselinách a minerálních mastnotách a přípravcích z nich, použitých k mazání usní.
(3) Analytický obsah tuku v usních uvedených v odstavci 1 musí odpovídati hodnotám stanoveným jakostními předpisy. Při výrobě usní pro vojenské účely může býti nahrazeno až 25% tuku minerální mastnotou.
§ 6.
Ustanovením §§ 2, 4 a 5 jest vyhověno, jestliže během kalendářního pololetí celková spotřeba použitých činících látek a tuků, nepřekročila spotřebu úměrnou množství kůží zapracovaných v téže době anebo vyrobenému množství usní, přepočítanému na čerstvou váhu suroviny. Příslušné přepočítací klíče vydá ministerstvo průmyslu.
§ 7.
Chemické a mechanické hodnoty usní musí odpovídati hodnotám, které jsou uvedeny v jakostních předpisech.
§ 8.
(1) Nejdelší doba výrobní jest u jednotlivých druhů usní tato:
podešvice zakládaná10112podešvice kombinovaně činěná1026podešvice rychločinná1034podešvice komerční1043podešvice na lepenou obuv1056stélkovice tříslená1064svrškovice tříslená rubová1514svrškovice tříslená hladká, přírodní a barvená1524usně tříslené podšívkové1714useň tříslená na hnací řemeny1116useň tříslená technická1166usně válečkové tříslené1173hlazenice postrojová tříslená napalovaná1214,5hlazenice postrojová tříslená1224,5hlazenice tříslená výstrojová, výzbrojová a rámová1234,5hlazenice tříslená suchá1244,5vašety tříslené1313usně brašnářské, sedlářské, ozdobnické a knihařské tříslené1324usně chromité podešvové2012,5useň chromitá na hnací řemeny2113useň technická chromitá2163ostatní usně chromité217 a další2usně vyčiněné jiným výše neuvedeným druhem činění3.
(2) Pro vyměření nejdelší doby výrobní a pro úpravu na některý ze jmenovaných druhů usní je rozhodující výrobní příkaz udělený zpracovateli.
(3) V odstavci 1 uvedené doby začínají koncem kalendářního měsíce, ve kterém bylo zapracování provedeno. Doby, které nejsou vyjádřeny plnými měsíci, začínají 15. dnem kalendářního měsíce, když zapracování bylo provedeno v první polovině měsíce. Po uplynutí doby musí býti useň zcela upravena a schopna dodávky. Může-li býti úprava provedena teprve podle pokynů odběratele nebo je-li dodávána useň neupravená, musí dohotovení až na úpravu skončiti úměrně dříve.
(4) Zpracovatelé, kteří vyrábějí usně v kratší době než ve lhůtách uvedených v odstavci 1, nesmějí překročiti dobu činění ve svém podniku dosud obvyklou.
(5) V odstavci 1 a 4 uvedené nejdelší doby smějí býti zpracovatelem překročeny jen, vyžaduje-li to nutně řádná výroba nebo dohotoví-li se o odpovídající dobu dříve stejný počet jiných kůží téhož druhu usní.
§ 9.
(1) Za účelem stálé kontroly jakosti vyráběných usní je každý koželužský závod povinen předkládati vzorky svých výrobků k pravidelným rozborům.
(2) Prováděním kontrolních rozborů pověří ministerstvo průmyslu některý výzkumný ústav a stanoví také podrobnosti, týkající se jejich provádění, zejména způsob braní vzorků, počet rozborů v jednom roce a pod.
§ 10.
Ministerstvo průmyslu a výzkumný ústav pověřený podle § 9, odst. 2 jsou oprávněny odebrati kdykoliv a v kterémkoliv závodě koželužském svými orgány vzorky za účelem provedení kontrolního rozboru.
§ 11.
Náklady spojené s prováděním kontrolních rozborů hradí jednotlivé závody podle sazeb, které výzkumnému ústavu pověřenému podle § 9, odst. 2 stanoví nejvyšší úřad cenový.
§ 12.
Ministerstvo průmyslu může v jednotlivých případech stanoviti nebo povoliti výjimky z předpisů této vyhlášky.
§ 13.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle § 8 dekretu č. 109/45 Sb.
§ 14.
Použivatelnost prvního prováděcího výnosu k vyhlášce č. 466 (L 24) ministra hospodářství a práce ze dne 9. listopadu 1943, č. 271 Ú. l., o činění a mazání kůží a kožek, se zrušuje.
§ 15.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Kliment v. r.