1016/1948 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se vydávají směrnice pro stanovení slevy na dani ze mzdy, zemědělské, živnostenské a důchodové.

1016.
VYHLÁŠKA
ministra financí
ze dne 28. května 1948.
kterou se vydávají směrnice pro stanovení slevy na dani ze mzdy, zemědělské, živnostenské a důchodové.
Na základě zmocnění v § 10, odst. 4 zákona č. 109/1947 Sb. o dani ze mzdy, § 19, odst. 4 zákona č. 49/1948 Sb., o zemědělské dani, § 13, odst. 3 zákona č. 50/1948 Sb., o živnostenské dani, a § 21, odst. 1 zákona o přímých daních ve znění zákona číslo 161/1945 Sb., ustanovuji:

Část l.
Společná ustanovení.
§ 1.
Sleva na dani podle § 10 zákona o dani ze mzdy, § 19 zákona o zemědělské dani a § 13 zákona o živnostenské dani se poskytne, jsou-li splněny tyto předpoklady:
1. V roce, za který se má sleva poskytnouti (v dalším jen „rozhodný rok“), vznikly nebo trvaly zvláštní poměry, uvedené v § 2;
2. tyto zvláštní poměry nebyly při srážce daně ze mzdy, po případě při vyměření daně zemědělské nebo živnostenské vzaty v úvahu podle §§ 7 nebo 9 zákona o dani ze mzdy, §§ 13 až 15 zákona o zemědělské dani nebo §§ 7 až 9 zákona o živnostenské dani;
3. poplatník (příjemce) požádá za slevu příslušnou berní správu do konce února (viz dále § 11) po rozhodném roce, pokud jde o daň ze mzdy. po případě v přiznání k zemědělské nebo živnostenské dani za rozhodný rok.
V žádosti (přiznání) nutno uvésti, zda má poplatník nebo příslušníci jeho domácnosti ještě příjmy podhléhající některé jiné dani, než u které se slevy domáhá.
§ 2.
Zvláštními poměry zmírněnými v § 1, č. 1 jsou pouze:
1. alimentační plnění, k němuž jest poplatník (příjemce) právně zavázán podle zákona, soudního výroku nebo smlouvy, na př. rozvedené nebo rozloučené manželce, nemanželským dětem, dětem z rozloučeného nebo rozvedeného manželství a pod., nebo
2. podporování nemajetných příbuzných v linii vzestupné (praděd a prabába, děd a bába, otec a matka), nebo sestupné (děti, vnuci, pravnuci atd.), nebo v linii pobočné do III. stupně (sourozenci poplatníka — příjemce — sourozenci jeho rodičů, t. j. strýcové a tety, děti jeho sourozenců, t. j. synovci a neteře) a nemajetných osob sešvagřených až do II. stupně (sourozenci manželky — manžela, t. j. švagr a švagrová, manželé — manželky sourozenců, tchán a tchýně a rodiče tchána a tchýně), nebo
3. nákladné léčení poplatníka (příjemce) a příslušníků jeho domácnosti nebo
4. živelní pohromy, jako povodeň, krupobití, sucho, mrazy, uhynutí dobytka dobytčími nákazami, pokud mají rozsah obecné katastrofy, požár a pod.
§ 3.
Za nemajetné (§ 2, č. 2) přísluší pokládati osoby, které co do svého zaopatření (byt, strava a ošacení) jsou buď vůbec nebo zčásti odkázány na cizí prostředky. Za nemajetné tudíž nelze uznati osoby, které mají vlastní příjmy, dostačující k jejich zaopatření. t. j. roční hrubou mzdu 12.000 Kčs, nebo čistý příjem z jiných pramenů (základ živnostenské daně — § 6 zákona o živnostenské dani) 10.000 Kčs, po případě součet obou 12.000 Kčs nebo provozují zemědělské hospodářství na pozemcích o celkové výměře (§ 7, odst. 2, č. 2 zákona o zemědělské dani) větší než 2 ha v oblasti řepařské, 3 ha v oblastech obilnářské a bramborářské a 4 ha v oblasti pícninářské.
Je-li podporovaná osoba příslušníkem cizí domácnosti, jsou rozhodný pro otázku, zda je nemajetná, příjmy osoby, k jejíž domácnosti přísluší.
Přiklad:
Syn podporuje otce i matku. Otec má pensi 15.000 Kčs, jiných příjmů nemají. Za nemajetné nelze uznati ani otce ani matku, ježto otcův příjem přesahuje 12.000 Kčs.
§ 4.
Zvláštní poměry, k nimž bylo přihlíženo při srážce, po případě vyměření daně již podle ustanovení citovaných v § 1, č. 2 jsou na příklad: podporování nemajetných příbuzných, na něž byla poplatníku (příjemci) poskytnuta sleva na dani, po případě snížení daně nebo jejího základu jako na příslušníky domácnosti; nákladné léčení, jež bylo způsobeno tělesnou vadou nebo invaliditou, pro kterou byla již poskytnuta úleva na dani, po případě snížení daně nebo jejího základu a pod.
Část II.
Sleva na dani ze mzdy.
§ 5.
(1) Na dani se poskytne sleva z důvodu alimentačního plnění (§ 2, č. 1) tím způsobem, že od celoroční dani podrobené mzdy se odečte částka skutečně vyplacená alimentované osobě, nejvýše však na jednu alimentovanou osobu taková částka, která by příjemci příslušela podle § 7 zákona o dani ze mzdy, kdyby tato osoba byla příslušníkem jeho domácnosti podle § 8 cit. zákona, a to v tom rodinném vztahu, z něhož vzešly alimentační nároky.
Příklad:
Příjemce platí alimenty své rozloučené manželce a svému synovi, který žije s matkou ve spotřebním společenství. Pro slevu podle § 10 cit. zák. se odečtou od dani podrobené mzdy alimenty (skutečně zaplacené, nejvýše však částka 13.200 Kčs ročně (t. j. za bývalou manželku 6000 Kčs a za syna 7.200 Kčs). Na takto zmenšenou mzdu se vypočte daň ze mzdy a rozdíl mezi ní a daní ze mzdy za celý rok řádně sraženou, bude slevou podle § 10 cit. zák. a vrátí se jako přeplatek.
(2) Přísluší-li příjemci jednak sleva na příslušníky domácnosti podle § 7 cit. zák. a jednak sleva na dani podle § 10 cit. zák. z důvodu alimentačnío plnění, poskytne se sleva tím způsobem, že od celoroční dani podrobené mzdy se odečte částka skutečně poskytnutá alimentované osobě, nejvýše však za alimentované dítě příslušná další částka, uvedená v § 7, odst. 2 cit. zák. a u všech otstatních osob částka uvedená v § 7, odst. 3 cit. zák.
Příklad:
Příjemce, jehož první manželství bylo rozloučeno, jest znovu ženat a žijí s ním ve spotřebním společenství jeho manželka a tři nezletilé děti z druhého manželství. Zůstalo proto během roku z důvodů § 7, odst. 2 z. o d. ze mzdy nezdaněno celkem 33.600 Kčs. Vedle toho platí příjemce alimenty rozloučené manželce a synovi z prvního manželství, který nežije v jeho domácnosti. Pro slevu podle § 10, odst. 1 cit. zák. se odečtou od dani podrobené mzdy alimenty skutečně zaplacené, nejvýše však částka 20.000 Kčs ročně (t. j. za rozloučenoou manželku 6.000 Kčs a za syna — tedy za čtvrté dítě — 14.400 Kčs). Celkem zůstane tedy nezdaněno z důvodů § 7, odst. 2 a § 10. odst. 1 cit. zák. 54.000 Kčs.
§ 6.
(1) Na dani se poskytne sleva z důvodu podporování (§ 2, č. 2) tím způsobem, že od celoroční dani podrobené mzdy se odečte polovina částky skutečně jako podpora vyplacené, nejvýše však na jednu podporovanou osobu polovina té částky, která by příjemci příslušela podle § 7 zákona o dani ze mzdy, kdyby podporovaná osoba byla příslušníkem jeho domácnosti podle § 8 cit. zák. Není-li tato osoba tam jmenována (na př. strýcové a tety, manželé sourozenců a pod.), lze odečísti nejvýše částku 3.000 Kčs ročně.
(2) Ustanovení § 5, odst. 2 platí zde obdobně s tím rozdílem, že lze odečísti pouze polovinu příslušné částky.
§ 7.
(1) Za nákladné léčení (§ 2, č. 3) příjemce a příslušníků jeho domácnosti jest považovati takové výdaje za léčebné náklady, které po odečtení náhrady poskytnuté nositelem nemocenského pojištění převýšily 10% příjemcovy dani podléhající hrubé mzdy, zvýšené o mzdu osvobozenou podle § 8, odst. 1, písm. b) až d) a § 29 zákona o dani ze mzdy.
(2) Sleva na dani se poskytne tím způsobem, že
při hrubé mzdě (odstavec 1)se od mzdy odečteaž do 100.000 Kčs50%přes 100.000 Kčs až do 200.000 Kčs30%přes 200.000 Kčs10%
léčebného nákladu příjemcem prokazatelně vynaloženého.
(3) Je li v hrubé mzdě podle odstavce 1 obsažena jak mzda dani podrobená, tak od ní podle § 3, odst. 1, písm. b) až d) nebo § 29 cit. zák. osvobozená, rozvrhne se léčebný náklad poměrně na hrubou mzdu dani podléhající a na mzdu od daně osvobozenou.
Příklad:
Hrubá roční mzda příjemcova činila82.800.— Kčsz toho připadá na práci přes čas10.800.— Kčsdani podrobená mzda72.000.— Kčsléčebné náklady a náklady s operací spojené činily25.700.— Kčsnositelem nemoc, pojištění bylo nahrazeno5.000.— Kčszbývá20.700.— Kčs
Z toho připadá na dani podrobenou mzdu 18.000 Kčs podle úměry 82.800:72.000 = 20.700: X. Se zřetelem k hranici hrubé mzdy (do 100.000 Kčs) se odečte 50% této částky, t. j. 9.000 Kčs od dani podrobené mzdy 72.000 Kčs. Vypočte se daň ze mzdy připadající na takto zmenšenou mzdu (63.000 Kčs) a rozdíl mezi řádně sraženou daní ze mzdy a takto vypočtenou daní jest slevou podle § 10 cit. zák.
§ 8.
(1) Sleva na dani z důvodu živelní pohromy (§ 2, č. 4) přísluší jedině tehdy, bylo-li jí v rozhodném roce zničeno nebo poškozeno bytové zařízení (nábytek, peřiny, ložní a stolní prádlo a pod.) a ostatní předměty sloužící osobní potřebě příjemce nebo příslušníků jeho domácnosti (jako šaty, obuv, prádlo a pod.).
(2) Sleva na dani ze mzdy se poskytne tím způsobem, že
při hrubé mzdě (§ 7, odst. 1)se od mzdy odečteaž do 100.000 Kčs50%přes 100.000 Kčs až do 200.000 Kčs30%přes 200.000 Kčs10%
prokazatelně utrpěné škody na předmětech uvedených v odst. 1, zmenšené o případnou náhradu vyplacenou z důvodu živelní pohromy.
(3) Je-li v hrubé mzdě podle § 7, odst. 1 obsažena jak mzda dani podrobená, tak od ní podle § 3, odst. 1, písm. b) až d) nebo podle § 29 zákona o dani ze mzdy osvobozená, platí obdobně ustanovení § 7, odst. 3.
§ 9.
Má-li se poskytnouti sleva ze dvou nebo několika důvodů uvedených v §§ 5 až 8, nutno každou částku, která má býti odečtena od dani podrobené mzdy, stanovití samostatně podle zásad uvedených v těchto ustanoveních. Součet těchto částek se pak odečte od dani podrobené mzdy.
§ 10.
(1) Se zřetelem k tomu, že podle ustanovení § 30, odst. 1 zákona o dani ze mzdy jest řádně provedenou srážkou daně důchodové podle zák. č. 161/1945 Sb. z běžných mezd vyplacených v roce 1947 před 1. červencem 1947 učiněno zadost daňové povinnosti stran těchto mezd, nemůže býti ze služebních požitků za označenou dobu řádně vyměřena daň důchodová podle §§ 18 a následujících zákona o přímých daních, a nemůže proto býti příjemci, pokud jde o služební požitky vyplacené v I. pololetí 1947, přiznána sleva podle § 21, odst. 1 zák. o př. d.
(2) Ministerstvo financí povoluje, aby byla poskytována příjemcům sleva podle § 10 zákona o dani ze mzdy za podmínek §§ 1 až 9 a způsobem tam uvedeným i pokud jde o služební požitky vyplacené v prvním pololetí 1947. Předpokladem jest, že služební požitky byly vypláceny nepřetržitě po celý rok 1947 a že k poměrům, pro něž se má sleva poskytnouti, se nepřihlíželo již podle §§ 19 a 20 zákona o přímých daních. Při tom daň činí součet jedné poloviny daně připadající na celoroční služební požitky (mzdu) podle sazby daně důchodové a jedné poloviny daně připadající na tyto požitky podle sazby daně ze mzdy.
Příklad:
Služební požitky (mzda) ženatého, bezdětného příjemce za celý rok 1947 činily96.600 Kčsz toho připadá na práci přes čas12.600 Kčstakže dani bylo podrobeno84.000 Kčs
Na částku 84.000 Kčs připadá:
daň důchodová15.900 Kčsdaň ze mzdy9.636 Kčscelkem25.536 Kčsz toho ½.12.768 Kčs
Léčebné náklady činily v r. 194717.075 Kčsnositelem nemoc. poj. bylo nahrazeno5.000 Kčszbývá (tedy více než 10% hrubé mzdy)12.071 Kčs
Z toho připadá na dani podrobenou mzdu 10.500 Kčs podle úměry 96.600: 84.000 = 12.075:x. Se zřetelem k hranici hrubé mzdy (do 100.000 Kčs) se odečte 50% této částky, t. j. 5.250 Kčs od dani podrobených požitků (mzdy), tedy: 84.000 Kčs — 5.250 Kčs = 78.750 Kčs.
Na tuto částku připadá:
daň důchodová14.472 Kčsdaň ze mzdy8.268 Kčscelkem22.740 Kčsz toho ½.11.370 Kčsrozdíl1.398 Kčs
jest slevou na dani podle § 10 zákona o dani ze mzdy.
§ 11.
Žádost za slevu daně (§ 1, č. 3) sražené v roce 1947 nutno podati do 30. června 1948 (vynesení ministerstva financí ze dne 11. května 1948 č. 106.317/48-V/3).
Část III.
Sleva na zemědělské dani.
§ 12.
(1) Na dani se poskytne sleva z důvodu alimentačního plnění (§ 2, č. 1) tím způsobem, že se vyměřená daň sníží o částky uvedené v § 13 zákona o zemědělské dani za každou alimentovanou osobu tak, jako by tyto osoby byly příslušníky domácnosti poplatníkovy, a to v tom rodinném vztahu, z něhož vzešly alimentační nároky.
Příklad:
Poplatník platí alimenty rozloučené manželce a synovi, který žije s matkou ve spotřebním společenství. Pro slevu podle § 19 cit. zák. se sníží tomuto poplatníkovi daň o 480 Kčs za rozloučenou manželku a o 480 Kčs za dítě, celkem tedy o 960 Kčs.
(2) Má-li poplatník nárok jednak na snížení daně podle § 13 cit. zák. a jednak nárok na slevu na dani podle § 19 cit. zák. z důvodu alimentačního plnění, činí sleva podle § 19 cit. zák. za alimetované dítě příslušnou částku uvedenou v § 13, odst. 1, čís. 2 až 4 cit. zák. a za každou z ostatních alimentovaných osob částku 480 Kčs.
Přiklad:
Poplatník, jehož první manželství bylo rozloučeno, je znovu ženat a žijí s ním ve spotřebním společenství jeho manželka a 3 nezletilé děti z druhého manželství. Z tohoto důvodu se sníží daň podle ustanovení §§ 13 a 17 cit. zákona o 2.580 Kčs. Vedle toho platí poplatník alimenty své rozloučené manželce a synovi z prvního manželství, který nežije v jeho domácnosti. Z toho důvodu (§ 19 cit. zák.) se sníží daň o 480 Kčs za rozloučenou manželku a o 600 Kčs za (čtvrté) dítě, tedy o 1.080 Kčs. Celkem se sníží daň podle §§ 13 a 17 a § 19 cit. zákona o 3.660 Kčs.
§ 13.
(1) Na dani se poskytne z důvodu podporování (§ 2, č. 2) sleva tím způsobem, že se vyměřená daň sníží za každou podporovanou osobu o polovinu té částky, o kterou by se daň snížila, kdyby podporovaná osoba byla příslušníkem domácnosti poplatníkovy; nejsou-li podporované osoby v § 13 zákona o zemědělské dani jmenovány (na př. strýcové a tety, manželé sourozenců a pod.), sníží se daň o 240 Kčs za každou tuto osobu.
(2) Ustanovení § 12, odst. 2 platí obdobně s tím rozdílem, že se daň sníží pouze o polovinu příslušné částky.
§ 14.
(1) Za nákladné léčení (§ 2, č. 3) poplatníka a příslušníků jeho domácnosti jest považovati takové výdaje za léčebné náklady, které po odečtení náhrady poskytnuté nositelem nemocenského pojištění, rozvrženy na celkovou výměru obhospodařovaných pozemků (§ 7, odst. 2, č. 2 zákona o zemědělské dani), převyšují na jeden hektar částku 500 Kčs v oblasti řepařské, 400 Kčs v oblastech obilnářské a bramborářské a 300 Kčs v oblasti pícninářské.
(2) Sleva na dani se poskytne tím způsobem, že se zemědělská daň sníží o 60 Kčs za každých začatých 1.000 Kčs výdajů za léčebné náklady zmenšených o náhradu podle odstavce 1.
§ 15.
(1) Důvodem pro poskytnutí slevy na dani pro škody způsobené živelní pohromou (§ 2, č. 4) jsou vedle škod způsobených na zemědělské výrobě nebo předmětech a právech sloužících zemědělskému hospodářství, též škody způsobené živelní pohromou na předmětech uvedených v § 8, odst. 1.
(2) Sleva se poskytne pouze tehdy, jestliže škoda po odečtení náhrad vyplacených z důvodu živelní pohromy, rozvržená na celkovou výměru obhospodařovaných pozemků (§ 7, odst. 2, č. 2 zákona o zemědělské dani), převyšuje na jeden hektar částku 1.000 Kčs v oblasti řepařské, 800 Kčs v oblastech obilnářské a bramborářské a 500 Kčs v oblasti pícninářské.
(3) Sleva na dani se poskytne tím způsobem, že při utrpěné škodě připadající
podle odst. 2 na 1 ha:se sníží zemědělská daň v oblasti:nad Kčsdo Kčsřepařské o.obilnářské a brambor o.pícninářské o.500800——20%8001.000—15%20%1.0002.00010%15%20%2.0003.00015%20%25%3.0004.00020%25%30%4.0005.00025%30%35%5.0006.00030%35%40%6.0007.00035%40%45%7.000—40%45%50%
zemědělské daně nesnížené podle §§ 13 a 17 zákona o zemědělské dani.
Příklad:
Manžel a manželka provozují společně na svůj účet zemědělské hospodářství, které leží v oblasti řepařské; patří k němu 20 ha pozemků s katastrálním výtěžkem a průměrný katastrální výtěžek zemědělského hospodářství činí 40 Kčs. S manžely žijí ve spotřebním společenství dvě nezletilé děti. Manžel je vojenský (neválečný) invalida (stupeň invalidity přes 44%). Živelní pohromou byla způsobena škoda ve výši 22.000 Kčs.
Zemědělská daň se vypočte takto:
Podle tabulek činí daň8.020 Kčsod toho:1.sleva na příslušníky domácnosti (§§ 13 a 17 citovaného zákona):a) na manželku480 Kčsb) na manžela480 Kčsc) na prvé dítě480 Kčsd) na druhé dítě540 Kčs2.sleva z důvodu invalidity (§§ 14 a 17 citovaného zákona)900 Kčs2.940 Kčzbývá5.080 KčsPoněvadž škoda připadající na jeden hektar činí 1.100 Kčs (22.000:20), činí sleva na zemědělské dani 10% z daně nesnížené, podle §§ 13 až 17 cit. zák., tedy z částky. 8.020 Kčs, t. j.802 Kčstakže se předepíše daň4.278 Kčs
§ 16.
Má-li se poskytnouti sleva ze dvou nebo několika důvodů, uvedených v §§ 12 až 15, nutno slevu z každého jednotlivého důvodu stanovití samostatně podle zásad uvedených v těchto ustanoveních.
Část IV.
Sleva na živnostenské dani.
§ 17.
(1) Důvodem pro poskytnutí slevy na živnostenské dani jest vedle důvodů uvedených v § 2 též zmenšená pracovní schopnost pro stáří nebo nemoc.
(2) Sleva z tohoto důvodu se poskytne tím způsobem, že poplatníkům starším 60 let se sníží základ živnostenské daně o 1.500 Kčs za každý začatý rok, přesahující 60 let věku. Při tom pro posouzení, zda základ daně nepřevýšil částku 120.000 Kčs podle § 3, odst 1 zákona o živnostenské dani, rozhoduje základ nesnížený o tuto slevu.
(3) Došlo-li ke zmenšení pracovní schopnosti pro nemoc, poskytne se sleva tím způsobem, že se hrubá mzda (§ 6, odst. 1 cit. zák.), na kterou by měl poplatník nárok podle mzdových předpisů, sníží poměrně o částku, odpovídající této mzdě za dobu, po kterou byl poplatník prokazatelně nemocen a v živnosti nepracoval. Ustanovení § 14, odst. 2. druhé věty cit. zák. platí obdobně.
(4) Sleva poskytnutá podle odstavce 2 vylučuje možnost poskytnouti slevu podle odstavce 3 a naopak.
§ 18.
(1) Na živnostenské dani se poskytne sleva z důvodu alimentačního plnění (§ 2, č. 1) tím způsobem, že se základ daně sníží o částky skutečně poskytované alimentované osobě, nejvýše však na jednu alimentovanou osobu a takovou částku, která by poplatníku příslušela podle § 7 zákona o živnostenské dani, kdyby tato osoba byla příslušníkem jeho domácnosti, a to v tom rodinném vztahu, z něhož vzešly alimentační nároky.
Příklad:
Poplatník platí alimenty rozloučené manželce a synovi, který žije s matkou ve spotřebním společenství. Jako sleva na dani sníží se základ daně o alimenty skutečně zaplacené, nejvýše však o 13.200 Kčs (t. j. za rozloučenou manželku 6.000 Kčs a za syna 7.200 Kčs).
(2) Má-li poplatník nárok jednak na snížení základu daně podle § 7 cit. zák. a jednak nárok na slevu na dani podle § 18 cit. zák. z důvodu alimentačního plnění, sníží se základ daně za každé alimentované dítě nejvýše o další částku uvedenou v § 7, odst. 1, č. 2 až 5 cit. zák. a za každou další z ostatních alimentovaných osob nejvýše o 6.000 Kčs.
Příklad:
Poplatník, jehož první manželství bylo rozloučeno, jest znovu ženat a žijí s ním ve spotřebním společenství jeho manželka a tři nezletilé děti z druhého manželství. Základ daně se proto sníží podle § 7, odst. 1 cit. zák. o 33.600 Kčs. Vedle toho platí poplatník alimenty rozloučené manželce a synovi z prvního manželství, který nežije v jeho domácnosti. Sleva podle § 13 cit. zák. se poskytne tím způsobem, že se základ živnostenské daně sníží o skutečně zaplacené alimenty, nejvýše však o 20.400 Kčs (t. j. za rozloučenou manželku 6.000 Kčs a za syna — jako čtvrté dítě — 14.400 Kčs). Celkem se tedy sníží základ daně podle § 7, odst. 1 a § 13 cit. zák. o 54.000 Kčs.
§ 19.
(1) Na dani se poskytne sleva z důvodu podporování (§ 2, č. 2) tím způsobem, že se základ daně sníží o polovinu částky skutečně jako podpora vyplacené, nejvýše však na jednu podporovanou osobu o polovinu té částky, jaká by poplatníku příslušela, kdyby podporovaná osoba byla příslušníkem v jeho domácnosti. Nejsou-li podporované osoby v § 7 cit. zák. jmenovány (na příklad strýcové a tety, manželé sourozenců a pod.), sníží se základ daně nejvýše o 3.000 Kčs za každou tuto osobu.
(2) Ustanovení § 18, odst. 2 platí obdobně s tím rozdílem, že lze odečísti pouze polovinu příslušné částky.
§ 20.
(1) Za nákladné léčení (§ 2, č. 3) poplatníka a příslušníků jeho domácnosti jest považovati takové výdaje za léčebné náklady, které po odečtení náhrady poskytnuté nositelem nemocenského pojištění převýšily 10% základu živnostenské daně.
(2) Sleva na dani se poskytne tím způsobem, že se základ daně, nepřevyšuje-li 100.000 Kčs, sníží o 50% léčebného nákladu podle odstavce 1 poplatníkem prokazatelně vynaloženého, převyšuje-li základ daně 100.000 Kčs, sníží se o 30% uvedeného nákladu.
§ 21.
(1) Důvodem pro poskytnutí slevy na živnostenské dani pro škody způsobené živelní pohromou (§ 2, č. 4) jsou vedle škod způsobených na majetku, který tvoří hospodářský celek a slouží trvale k provozování činnosti na podkladě živnostenského oprávnění (§ 4 zákona o živnostenské dani), též škody způsobené živelní pohromou na předmětech uvedených v § 8, odst. 1.
(2) Sleva na dani se poskytne tím způsobem, že se základ daně nepřevyšuje-li 100.000 Kč, sníží o 50% prokazatelně utrpěné škody na předmětech uvedených v odstavci 1, zmenšené o případnou náhradu vyplacenou z důvodu živelní pohromy, převyšuje-li základ daně 100.000 Kčs, sníží se o 30% uevedené škody.
§ 22.
(1) Základem živnostenské daně podle §§ 17 až 21 rozumí se základ podle § 6 zákona o živnostenské dani.
(2) Má-li se poskytnouti sleva ze dvou nebo několika důvodů uvedených v §§ 17 až 21, nutno slevu z každého jednotlivého důvodu stanoviti samostatně podle zásad uvedených v těchto ustanoveních.
Část V.
Vzájemný poměr slev na daních ze mzdy, zemědělské a živnostenské.
§ 23.
(1) Podléhala-li v rozhodném roce táž osoba dam ze mzdy, zemědělské a živnostenské nebo dvěma z těchto daní, platí pro poskytnutí slevy na dani toto:
1. Jestliže dani podrobená mzda nebo základ živnostenské daně nepřevyšoval 5.000 Kčs. po případě celková výměra (§ 7, odst. 2, č. 2 zákona o zemědělské dani) zemědělského hospodářství nepřevyšovala 2 ha v oblasti řepařské, 3 ha v oblastech obilnářské a bramborářské a 4 ha v oblasti pícninářské, má se pro účely poskytnutí slevy na dani za to, že poplatník příslušné dani nepodléhal;
2. provozoval-li poplatník zemědělské hospodářství o celkové výměře (§ 7, odst. 2. č. 2 cit. zák.) větší než jest uvedeno pod čís. 1, může býti poskytnuta sleva na dani pouze u zemědělské daně (nikoliv u daně ze mzdy nebo živnostenské);
3. ne jsou-li dány předpoklady uvedené pod č. 2, poskytne se sleva buď u daně ze mzdy nebo u daně živnostenské podle poplatníkovy volby, pokud podle částí I, II a IV této vyhlášky lze u zvolené daně slevu poskytnouti; slevu lze však poskytnouti pouze u jedné daně.
(2) Ustanovení předchozího odstavce platí i v případech, kdy subjektem zemědělské daně je více fysických osob, provozujících zemědělské hospodářství společně na vlastní účet (§ 1, odst. 3 cit. zák.), pokud jde o každou z těchto osob.
(3) Slevu z téhož důvodu lze poskytnouti pouze jednomu poplatníku.
Příklady:
1. Příjemce mzdy provozuje zároveň živnost. Dani podrobená mzda činila 35.000 Kčs a základ živnostenské daně činil 60.000 Kčs. Poplatník platil alimenty rozloučené manželce. Slevu na dani z tohoto důodu může uplatniti buď u daně ze mzdy nebo u daně živnostenské (nikdy však u obou).
2. Manželé provozují společně na vlastní účet zemědělské hospodářství v oblasti řepařské o celkové výměře 2.5 ha. Vedle toho manželka provozuje živnost krejčovskou (základ živnostenské daně 35.000 Kčs) a manžel jest zaměstnán ve služebním poměru (dani podrobená mzda 28.000 Kčs). Manžel podporuje nemajetného strýce. Slevu na dani z tohoto důvodu může manžel uplatniti pouze u zemědělské daně.
3. Manžel jest zaměstnán ve služebním poměru (dani podrobená mzda 50.000 Kčs) a manželka provozuje živnost (základ živnostenské daně 45.000 Kčs). Z důvodů nákladného léčení manželky vzešly léčebné náklady 15.000 Kčs. Slevu z tohoto důvodu může uplatniti buď manžel u daně ze mzdy (nákladné léčení příslušníka domácnosti) nebo manželka u živnostenské daně (nákladné léčení poplatníka); v žádném případě však nemůže uplatniti z tohoto důvodu slevu jak manžel (u daně ze mzdy), tak manželka (u živnostenské daně).
4. Poplatník provozuje v oblasti pícninářské zemědělské hospodářství o celkové výměře 3.5 ha. Vedle toho provozoval po část roku živnost (základ živnostenské daně 4800 Kčs) a byl zaměstnán ve služebním poměru (dani podrobená mzda 35.000 Kčs). Poplatník utrpěl živelní pohromou škodu na zásobách v živnosti 8000 Kčs. Vedle toho podporoval nemajetnou tetu. Poněvadž provozoval zemědělské hospodářství v oblasti pícninářské ve výměře menší než 4 ha a základ živnostenské daně nepřevýšil 5000 Kčs, má se pro účely poskytnutí slevy na dani za to, že nepodléhal ani zemědělské ani živnostenské dani. Slevu lze poskytnouti na dani ze mzdy, a to pouze z důvodu podporování nemajetných příbuzných; slevu pro škodu způsobenou na zásobách zboží živelní pohromou nelze poskytnouti, poněvadž takováto škoda není podle § 8, odst. 1 důvodem pro poskytnutí slevy na dani ze mzdy.
§ 24.
Podléhal-li poplatník v rozhodném roce dani ze mzdy i živnostenské a nepřevýšila-li buď mzda nebo základ živnostenské daně výši daněprostého minima, sníží se částky, které lze podle §§ 5 až 9 a §§ 18 až 22 odečísti od dani podrobené mzdy nebo základu živnostenské daně, nejprve o částku, která vzhledem k daněprostému minimu zůstane nezdaněna, přesahuje-li 5000 Kčs. Teprve vyčerpaný zbytek přijde v úvahu pro výpočet slevy.
Příklad:
Poplatník je zaměstnán ve služebním poměru (dani podrobená mzda 50.000 Kčs) a vedle toho provozuje živnost (základ živnostenské daně 8000 Kčs). Poskytuje rozloučené manželce a synovi alimenty ve výši 16.000 Kčs. Podle § 5, odst. 1 a § 18, odst. 1, lze jako alimenty odečísti nejvýše částky, které by poplatníku příslušely, kdyby alimentované osoby byly příslušníky jeho domácnosti, v daném případě tedy nejvýše částku 13.200 Kčs. Tato částka se sníží nejprve o 8000 Kčs (základ živnostenské daně, který zůstane nezdaněn) a zbytek 5200 Kčs se odečte jako sleva na dani ze mzdy od jeho dani podrobené mzdy.
Část VI.
Slevy na dani ze mzdy, zemědělské a živnostenské a daň důchodová.
§ 25.
V případech, kdy poplatníci daně ze mzdy, zemědělské nebo živnostenské, mají příjmy zásadně podrobené dani důchodové podle zákona o přímých daních, platí pro poskytnutí slevy na daní toto:
1. nepřesahují-li uvedené příjmy 5000 Kčs, nepřihlíží se při výpočtu slevy na dani ze mzdy nebo zemědělské nebo živnostenské vůbec k těmto příjmům;
2. jsou-li výdaje na alimentační plnění (§ 2, č. 1 této vyhlášky) nebo na podporování příbuzných (§ 2, č. 2 této vyhlášky) odčitatelné podle § 15, č. 2 zák. o př. d., nutno je odečísti nejprve od příjmů zásadně podléhajících dani důchodové. Pouze nevyčerpaný zbytek přijde v úvahu pro slevu na dani ze mzdy nebo živnostenské nebo zemědělské podle ustanovení této vyhlášky. K tomuto zbytku lze však přihlédnouti pouze tehdy, nebyly-li již příjmem zásadně podrobeným dani důchodové vyčerpány nejvyšší částky, jež lze vzíti v úvahu pro slevu na uvedených daních;
3. má-li se poskytnouti sleva na dani pro ostatní zvláštní poměry (podle § 2, č. 3 a 4 a § 17 nebo i podle § 2, č. 1 a 2 této vyhlášky, pokud tyto výdaje nejsou odčitatelné u důchodové daně podle § 15, č. 2 zák. o př. d.), lze slevu poskytnouti podle ustanovení této vyhlášky pouze u daně ze mzdy, zemědělské nebo živnostenské, nikoli tedy u daně důchodové. Přesahují-li příjmy podrobené zásadně dani důchodové daněprosté minimum, nepřihlíží se při výpočtu slevy na dani ze mzdy nebo živnostenské nebo zemědělské vůbec k těmto příjmům. Přesahují-li příjmy zásadně podrobené dani důchodové 5000 Kčs, avšak nikoliv daněprosté minimum, přijdou v úvahu pro výpočet slevy na dani ze mzdy, zemědělské nebo živnostenské, pouze částky zmenšené o tyto příjmy; pro otázku, má-li poplatník nárok na slevu, přicházejí však v úvahu částky nezmenšené;
4. slevu z téhož důvodu lze poskytnouti pouze jednomu poplatníku a pouze u jedné daně.
Příklady:
1. Svobodný poplatník živnostenské daně (základ živnostenské daně 60.000 Kčs) má čistý příjem z domu 4000 Kčs. Výdaje na nákladné léčení činily 10.000 Kčs. K příjmu z domu se pro účely slevy na dani nepřihlíží a celá částka 10.000 Kčs přichází v úvahu pro slevu na živnostenské dani.
2. Kdyby v příkladě č. 1. činil čistý příjem z domu 8000 Kčs, snížily by se výdaje na léčení o tento příjem, takže by pro výpočet slevy na dani živnostenské (§ 20, odst. 2) přicházela v úvahu pouze částka 2000 Kčs; pro otázku, zda jde o nákladné léčení podle § 20, odst. 1, přihlíželo by se však k celé částce 10.000 Kčs.
3. Kdyby v příkladě č. 1. činil čistý příjem z domu 12.000 Kčs, snížily by se výdaje na léčení o tento příjem, takže by ke slevě na živnostenské dani nedošlo vůbec.
4. Kdyby v příkladě č. 1. činil čistý příjem z domu 18.000 Kčs, mohl by poplatník uplatniti nárok na slevu pouze u živnostenské daně; při poskytnutí slevy byla by vzata v úvahu celá částka 10.000 Kčs. Z tohoto důvodu nemůže se však poplatník domáhati slevy na dani důchodové podle § 21 zák. o př. d.
5. Poplatník daně ze mzdy (dani podrobená mzda 80.000 Kčs) má čistý příjem z domu 4000 Kčs. Rozloučené manželce a synovi platí alimenty 16.000 Kčs. K příjmu z domu se nepřihlíží, ježto nepřesahuje 5000 Kčs, a přichází v úvahu pouze sleva na dani ze mzdy. Sleva se poskytne tím způsobem, že se od dani podrobené mzdy odečtou nejvýše částky, na které by měl poplatník nárok, kdyby alimentované osoby byly příslušníky jeho domácnosti, tedy v daném případě 13.200 Kčs.
6. Kdyby v příkladu č. 5. činil čistý příjem z domu 12.000 Kčs, snížily by se alimenty, jež lze nejvýše jako slevu na dani ze mzdy odečísti, t. j. 13.200 Kčs o tento příjem a pro slevu na dani ze mzdy přišla by v úvahu pouze částka 1200 Kčs.
7. Kdyby v příkladu č. 5. činil čistý příjem z domu 18.000 Kčs, mohl by poplatník odečísti zaplacené alimenty podle § 15, č. 2 zák. o př. d. pouze u daně důchodové.
§ 26.
Pokud ustanovení § 25 nejsou ve shodě se zásadami uvedenými ve výnosu ministerstva financí ze dne 15. října 1946, č. 182.611/46-V/l, kterým byly stanoveny směrnice pro výpočet přiměřeného snížení daně důchodové podle § 21, odst. 1 zák. o př. d., mění ministerstvo financí uvedený výnos, používajíc k tomu zmocnění daného v § 21, odst. 1 cit. zákona.
Část VII.
§ 27.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Dr. Dolanský v. r.