109/1978 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o Smlouvě mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou o výstavbě a provozu Soustavy vodních děl Gabčíkovo - Nagymaros

109
VYHLÁŠKA
ministra zahraničních věcí
ze dne 9. srpna 1978
o Smlouvě mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou o výstavbě a provozu Soustavy vodních děl Gabčíkovo–Nagymaros

Dne 16. září 1977 byla v Budapešti podepsána Smlouva mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou o výstavbě a provozu Soustavy vodních děl Gabčíkovo–Nagymaros.
Se Smlouvou vyslovilo souhlas Federální shromáždění Československé socialistické republiky a prezident republiky ji ratifikoval. Ratifikační listiny byly vyměněny v Praze dne 30. června 1978.
Podle svého článku 28 Smlouva nabyla platnosti dnem 30. června 1978.
Slovenské znění Smlouvy se vyhlašuje současně.*)

Ministr:
Ing. Chňoupek v. r.


SMLOUVA
mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou o výstavbě a provozu Soustavy vodních děl Gabčíkovo–Nagymaros
Československá socialistická republika a Maďarská lidová republika,
vycházejíce
ze společného zájmu všestranně využívat přírodní bohatství Dunaje v úseku Bratislava–Budapešť k rozvoji vodního hospodářství, energetiky, dopravy, zemědělství a dalších odvětví národního hospodářství Smluvních stran,
uvědomují si,
že společné využívání československo-maďarského úseku Dunaje dále prohloubí bratrské vztahy obou států a významně přispěje k realizaci socialistické integrace členských států Rady vzájemné hospodářské pomoci, proto
se rozhodly
uzavřít Smlouvu o výstavbě a provozu Soustavy vodních děl Gabčíkovo–Nagymaros, a za tím účelem jmenovaly své zmocněnce:
prezident Československé socialistické republiky
Dr. Lubomíra Štrougala,
předsedu vlády Československé socialistické republiky,
Prezidiální rada Maďarské lidové republiky
Lázára Györgye,
předsedu Rady ministrů Maďarské lidové republiky,
kteří po výměně svých plných mocí, jež shledali v dobré a náležité formě, dohodli toto:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT SMLOUVY
Článek 1
Společná investice
(1) Smluvní strany vybudují Soustavu vodních děl Gabčíkovo–Nagymaros (dále jen „Soustava vodních děl“) jako společnou investici pozůstávající z vodního díla Gabčíkovo a z vodního díla Nagymaros, jež tvoří jednotnou, nerozdělitelnou provozní soustavu objektů.
(2) Vodní dílo Gabčíkovo tvoří tyto hlavní objekty:
a) zdrž Hrušov–Dunakiliti v úseku Dunaje na říčním kilometru (dále jen „řkm“) 1860–1842 s maximální vzdutou hladinou 131,10 metru nad Baltickým mořem (dále jen „m n. B.“) na československém a maďarském území,
b) jez Dunakiliti a pomocná plavební komora na řkm 1842 na maďarském území,
c) derivační kanál (přívodní a odpadní kanál) na řkm 1842-1811 na československém území,
d) stupeň na derivačním kanálu na československém území, který pozůstává z vodní elektrárny s instalovaným výkonem 720 MW, ze dvou plavebních komor a příslušenství,
e) upravené staré koryto Dunaje na řkm 1842 až 1811 na společném československo-maďarském úseku,
f) prohloubené a regulované koryto Dunaje na řkm 1811–1791 na společném československo-maďarském úseku.
(3) Vodní dílo Nagymaros tvoří tyto hlavní objekty:
a) zdrž a potřebné ochranné objekty v úseku Dunaje na řkm 1791-1696,25 a v úsecích přítoků ovlivněných vzdutím, vybudovaných na maximální vzdutí 107,83 m n. B. na československém a maďarském území,
b) stupeň na řkm 1696,25 na maďarském území, který pozůstává z jezu, vodní elektrárny s instalovaným výkonem 158 MW, ze dvou plavebních komor a příslušenství,
c) prohloubené a regulované koryto Dunaje na maďarském úseku Dunaje, v obou jeho ramenech, na řkm 1696,25-1657.
(4) Koncepci Soustavy vodních děl obsahuje společný investiční úkol. Podrobné technické údaje Soustavy vodních děl budou uvedeny ve společném smluvním projektu, vypracovaném podle Dohody mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Maďarské lidové republiky o vypracování společného smluvního projektu Soustavy vodních děl Gabčíkovo–Nagymaros, podepsané v Bratislavě dne 6. května 1976 (dále jen „Dohoda“).
Článek 2
Národní investice
(1) V návaznosti na společnou investici a v zájmu využití možností Soustavy vodních děl mohou Smluvní strany realizovat národní investice sloužící výlučně jejich vlastním zájmům a cílům.
(2) Náklady na národní investice nese v plném rozsahu každá Smluvní strana.
(3) Národní investice nesmějí nepříznivě ovlivňovat výsledky společné investice.
KAPITOLA II
PROVÁDĚNÍ SMLOUVY
Článek 3
(1) Smluvní strany usměrňují a kontrolují práce spojené s realizací společné investice a plněním úkolů vyplývajících z provozu Soustavy vodních děl prostřednictvím zmocněnců pověřených vládami (dále jen „zmocněnci vlád“).
(2) Zmocněnci vlád si k plnění svých úkolů zřídí vhodné stálé a dočasné společné orgány a do schválení společného smluvního projektu určí pravidla organizace a činností těchto orgánů.
(3) Úkoly zmocněnců vlád jsou zejména
a) v době realizace společné investice:
1. dohlížet, aby se výstavba Soustavy vodních děl prováděla na územích Smluvních stran koordinovaně a podle schváleného společného smluvního projektu a harmonogramu výstavby,
2. zajišťovat kontrolu prací a dodávek a koordinaci mezi organizacemi Smluvních stran,
3. schvalovat návrhy změn technického řešení přijatých ve společném smluvním projektu,
4. posuzovat opodstatněnost a rozsah nákladů navíc, které vzniknou v důsledku okolností uvedených v článku 7,
5. zajišťovat a schvalovat evidenci a vyúčtování rozdílů proti dělení prací a dodávek ve stejném poměru, a to v případech uvedených v článku 7,
6. zajišťovat přijímání jednotlivých objektů od dodavatelských organizací a jejich předání příslušným provozním organizacím;
b) v době provozu Soustavy vodních děl:
1. stanovit manipulační a provozní řády Soustavy vodních děl a kontrolovat jejich dodržování,
2. zajišťovat provádění úkolů spojených s provozem a údržbou, popřípadě rekonstrukcí objektů Soustavy vodních děl ve společném vlastnictví, včetně úkolů spojených s výrobou a rozdělováním elektrické energie,
3. schvalovat technickohospodářské plány a vzájemné vyúčtování provozu a údržby, popřípadě rekonstrukci objektů Soustavy vodních děl,
4. kontrolovat dodržování bilance vod schválené ve společném smluvním projektu,
5. kontrolovat a koordinovat činnost národních provozujících organizací během povodní a při propouštění ledů.
(4) Zmocněnci vlád budou svou činnost vykonávat podle společného statutu schváleného vládami Smluvních stran.
KAPITOLA III
REALIZACE SOUSTAVY VODNÍCH DĚL
Článek 4
Příprava a realizace společné investice
(1) Společná investice bude realizována podle společného smluvního projektu, který za účelem přípravy společné investice vypracují organizace Smluvních stran, na základě Dohody.
(2) Společný smluvní projekt
a) určuje hlavní rozměry objektů Soustavy vodních děl, technické charakteristiky technologických zařízení, konečný harmonogram výstavby, jakož i nesení nákladů uvedených v článku 12 odstavci 2;
b) je podkladem pro
1. objednávku technologických zařízení, stavebních materiálů, mechanismů a ocelových konstrukcí Soustavy vodních děl,
2. vypracování prováděcích projektů Soustavy vodních děl.
(3) Společný smluvní projekt bude schválen podle vnitrostátních předpisů Smluvních stran a schválení si zmocněnci vlád vzájemně oznámí.
(4) Práce na společné investici budou Smluvní strany organizovat tak, aby energetické agregáty byly uvedeny do provozu v letech 1986-1990.
Článek 5
Nesení nákladů společné investice, rozdělení prací a dodávek
(1) Smluvní strany nesou náklady na realizaci společné investice společně ve stejném poměru.
(2) Smluvní strany vyrovnávají své podíly nákladů na realizaci společné investice na základě rozdělení prací a dodávek ve stejném poměru skutečným provedením těchto prací a dodávek.
(3) Náklady na realizaci společné investice jsou:
a) náklady na výzkumné, průzkumné a projektové práce nutné k vypracování společného smluvního projektu a prováděcích projektů,
b) náklady na realizaci objektů společné investice, do nichž se započítávají i náklady na objekty, vzájemně přijaté ve společném smluvním projektu, které Smluvní strany vynaložily před nabytím platnosti této Smlouvy a které ve společném investičním úkolu patří do společných investic,
c) náklady na získání nemovitostí potřebných trvale nebo dočasně k realizaci investice.
(4) Rozdělení projektových, výzkumných a průzkumných prací společného smluvního projektu obsahuje Dohoda.
(5) Práce a dodávky spojené s realizací společné investice byly rozděleny mezi Smluvní strany takto:
a) československá strana bude realizovat:
1. levobřežní objekty zdrže Hrušov–Dunakiliti na československém území,
2. derivační kanál – přívodní kanál na československém území,
3. stupeň Gabčíkovo na československém území,
4. ochranná opatření zdrže Nagymaros na československém území kromě oblasti dolního Ipeľu,
5. rekultivace na československém území;
b) maďarská strana bude realizovat:
1. pravobřežní objekty zdrže Hrušov–Dunakiliti na československém území včetně spojovací hráze a usměrňovací hráze,
2. pravobřežní objekty zdrže Hrušov–Dunakiliti na maďarském území,
3. jez Dunakiliti na maďarském území,
4. derivační kanál –- odpadní kanál na československém území,
5. prohloubení koryta Dunaje pod Palkovičovem na československém a na maďarském území,
6. úpravu starého koryta Dunaje na československém a na maďarském území,
7. provozní zařízení vodního díla Gabčíkovo na československém území (dopravní prostředky a stroje pro údržbu),
8. ochranná opatření zdrže Nagymaros pro oblast dolního Ipeľu na československém území,
9. ochranná opatření zdrže Nagymaros na maďarském území,
10. stupeň Nagymaros na maďarském území,
11. prohloubení koryta pod stupněm Nagymaros na maďarském území,
12. provozní zařízení vodního díla Nagymaros na maďarském území (dopravní prostředky a stroje na údržbu),
13. rekultivace na maďarském území.
(6) Rozdělení prací a dodávek společné investice uvedené v odstavci 5 Smluvní strany ohodnotí ve společném smluvním projektu. Ohodnocení prací a dodávek neovlivní rozdělení objektů (prací) uvedených v odstavci 5 a míra vyrovnání nemá překročit dvě a půl procenta rozpočtové hodnoty prací a dodávek připadajících stranám k realizaci podle odstavce 5. Vyrovnání tohoto rozdílu se též provede v pracích a dodávkách. Náklady na realizaci společné investice se ve společném smluvním projektu vyčíslí na základě vzájemně odsouhlasených rozpočtových rozpisů v československých korunách a ve forintech v cenové úrovni platné k 1. lednu 1975.
(7) Každá Smluvní strana nese v celém rozsahu všechny náklady na realizaci objektů, popřípadě prací a dodávek, připadající na ni podle rozdělení prací a dodávek společné investice.
(8) Smluvní strany ve vlastní působnosti zabezpečí vypracování prováděcích projektů pro objekty, popřípadě práce společné investice, které na každou z nich připadnou podle rozdělení prací a dodávek a v souladu se schváleným společným smluvním projektem, a ve vlastní působnosti podle nich zabezpečí i realizaci objektů.
(9) Smluvní strany zabezpečí, aby prováděcí projekty, jakož i realizace objektů a prací byly v souladu se schváleným společným smluvním projektem, a jsou si v tom navzájem odpovědné.
Článek 6
Organizace realizace společné investice
(1) Provádění úkolů souvisejících s realizací společné investice zabezpečí Smluvní strany prostřednictvím vlastních investorských organizací.
(2) Kontrolu a koordinaci činností investorských organizací Smluvních stran zabezpečují zmocněnci vlád.
Článek 7
Vyrovnání nákladů navíc společné investice
(1) Po rozdělení prací a dodávek společné investice se vyúčtování dalších společných investičních nákladů na výstavbu Soustavy vodních děl mezi Smluvními stranami bude týkat jen těchto případů:
a) škod vzniklých během realizace investice v důsledku neodvratných okolností (vis maior),
b) případů vyvolaných nepředvídatelnými geologickými poměry,
c) společně přijatých úprav technického řešení schváleného společného smluvního projektu.
(2) Jako nepředvídatelné geologické poměry se kvalifikují případy, kdy geologické poměry zjištěné v průběhu prací se podstatně odchylují od geologických poměrů zjištěných průzkumem pro společný investiční úkol a společný smluvní projekt. Náklady navíc způsobené chybami v průzkumu a v projektu nebo v důsledku chybného provedení stavebních prací nelze považovat za důsledek nepředvídatelných geologických poměrů.
(3) Náklady, které vznikly jako důsledek případů uvedených v odstavci 1, nesou Smluvní strany ve stejném poměru po schválení zmocněnci vlád.
(4) Smluvní strany se budou snažit o to, aby se rozdíly vznikající po dělení prací a dodávek ve stejném poměru vyrovnávaly pracemi a dodávkami podle možnosti už v průběhu realizace.
Článek 8
Vlastnictví objektů realizovaných jako společná investice
(1) Z objektů Soustavy vodních děl realizovaných jako společná investice tvoří společné vlastnictví Smluvních stran ve stejném poměru:
a) jez Dunakiliti [článek 1 odstavec 2 písmeno b)],
b) derivační kanál [článek 1 odstavec 2 písmeno c)],
c) stupeň Gabčíkovo [článek 1 odstavec 2 písmeno d)],
d) stupeň Nagymaros [článek 1 odstavec 3 písmeno b)].
(2) Smluvní strany mají na základě společného vlastnictví práva a povinnosti, které vyplývají z příslušných ustanovení této Smlouvy.
(3) Ostatní objekty Soustavy vodních děl realizované jako společná investice přecházejí do vlastnictví té Smluvní strany, na jejímž území byly vybudovány.
KAPITOLA IV
PROVOZ OBJEKTŮ SOUSTAVY VODNÍCH DĚL
Článek 9
Podíl Smluvních stran na užitcích ze Soustavy vodních děl
(1) Na užitcích a výhodách ze Soustavy vodních děl se Smluvní strany podílejí ve stejném poměru.
(2) Smluvní strany mají ve stejném poměru k dispozici výkony elektráren a ve stejném poměru se naturální formou podílejí na vyrobené základní a špičkové energii vyvedené z elektráren.
(3) Při realizaci výstavby vodních děl navrhovaných na Dunaji bezprostředně nad Soustavou vodních děl a pod ní se Smluvní strany zvlášť dohodnou o tom, že budou brát ohled na jejich vzájemný vliv.
Článek 10
Způsob provozu objektů Soustavy vodních děl
(1) O provoz objektů Soustavy vodních děl, které jsou společným vlastnictvím Smluvních stran, pečují pověřené provozní organizace Smluvní strany, na jejímž území byly vybudovány, a to koordinovaně, jako o jednotné dílo, podle společně dohodnutého manipulačního a provozního řádu.
(2) O provoz objektů Soustavy vodních děl, které jsou vlastnictvím jedné Smluvní strany, samostatně pečují, popřípadě je udržují společně stanoveným způsobem organizace této Smluvní strany.
(3) Smluvní strany zabezpečí, aby organizace pečující o provoz Soustavy vodních děl zajistily dodržováním stanovených předpisů podmínky odpovídající požadavkům koordinovaného a účinného provozu celé Soustavy vodních děl.
(4) Při provozu energetických objektů Soustavy vodních děl je třeba dodržovat zejména tyto zásady:
a) pečovat o provoz vodních elektráren obou stupňů Soustavy vodních děl tak, aby přitom, že bude brán ohled na požadavky energetických organizací Smluvních stran, se vyhovělo i požadavkům efektivnosti a hospodárnosti;
b) rozdělovat a využívat elektrický výkon a elektrickou energii podle vzájemné dohody státních dispečinků Smluvních stran.
Článek 11
Organizace provozu objektů Soustavy vodních děl
(1) Smluvní strany pověří provozem objektů Soustavy vodních děl ve společném vlastnictví na svých územích národní provozující organizace takto:
a) provozem energetických objektů – energetické organizace;
b) provozem vodohospodářských a plavebních objektů – vodohospodářské organizace.
(2) Kontrolu a koordinaci činností národních organizací, které jsou pověřeny pečováním o provoz Soustavy vodních děl, zabezpečují zmocněnci vlád.
Článek 12
Nesení nákladů na provoz Soustavy vodních děl a jejich vyúčtování
(1) Náklady na provoz, údržbu (opravy) a rekonstrukci objektů Soustavy vodních děl, které tvoří společné vlastnictví, nesou Smluvní strany společně ve stejném poměru.
(2) Objekty, které přejdou do vlastnictví jedné Smluvní strany a u nichž náklady na provoz, údržbu (opravy) a rekonstrukce nesou Smluvní strany společně ve stejném poměru, se určí ve společném smluvním projektu.
(3) Náklady neuvedené v odstavcích 1 a 2, jakož i náklady na ochranu před povodněmi na vlastním území nese každá Smluvní strana sama.
(4) Na provoz, údržbu a rekonstrukci lze vyúčtovat jen přímé náklady. Okruh přímých nákladů určí provozovatelé před zahájením provozu. Specifikaci schválí zmocněnci vlád. Za přímé náklady se nepovažují všeobecné (režijní) náklady, daně a odvody do státního rozpočtu, náklady na odpisy, jakož i poplatky za vodu využívanou k výrobě elektrické energie.
(5) Plánování a vyúčtování společně nesených nákladů podle odstavců 1, 2 a 4 se provede takto:
a) provozující organizace vypracují roční plány provozu, údržby a rekonstrukcí, které schválí zmocněnci vlád. Tyto plány budou obsahovat rozdělení prací podle toho, zda je provádějí provozující organizace nebo je zadají jinému podniku;
b) práce prováděné jinými podniky je třeba vyúčtovat podle faktur kontrolovaných provozovateli;
c) vyúčtování prací prováděných na základě plánů schválí každoročně zmocněnci vlád;
d) podrobné předpisy o plánování a vyúčtování vypracují provozní organizace podle směrnic zmocněnců vlád za souhlasu finančních orgánů Smluvních stran před zahájením provozu.
(6) Společně nesené roční náklady na provoz se vyjádří přepočtením národních měn v převoditelných rublech. Jestliže v době zahájení provozu nebudou obecně platné přepočtové koeficienty, dohodnou je finanční orgány Smluvních stran.
(7) Smluvní strany se budou snažit rozdíly vyplývající z provozních nákladů vyrovnávat podle možnosti pracemi v rámci ročních plánů provozu, údržby a rekonstrukcí Soustavy vodních děl. Způsob vyrovnání zůstávajících rozdílů dohodnou příslušné orgány Smluvních stran.
KAPITOLA V
ÚKOLY VODNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ
Článek 13
Ochrana před povodněmi a odvedení ledů
(1) Úkoly ochrany před povodněmi provádějí vodohospodářské organizace Smluvních stran.
(2) Při povodních a chodech ledů na Soustavě vodních děl zabezpečují zmocněnci vlád koordinaci činnosti povodňových orgánů Smluvních stran.
(3) Při povodních a chodech ledů se provoz objektů Soustavy vodních děl podřídí požadavkům ochrany před povodněmi.
(4) Velké vody a ledy se zdržemi a stupni Soustavy vodních děl propouštějí podle manipulačního a provozního řádu Soustavy vodních děl.
Článek 14
Odběr vody z Dunaje
(1) V korytě Dunaje mezi řkm 1842 a 1811 se zabezpečí průtoky určené v bilanci vod schváleného společného smluvního projektu, pokud si přírodní podmínky nebo jiné okolnosti dočasně nevyžadují větší nebo menší průtoky.
(2) Na společném československo-maďarském úseku Dunaje jsou Smluvní strany oprávněny odebrat a použít množství vody určená ve vodní bilanci schváleného společného smluvního projektu bez předchozího ohlášení.
(3) Jestliže další odběr na společném československo-maďarském úseku Dunaje nad množství stanovené v bilanci vod schváleného společného smluvního projektu snižuje výrobu energie, bude Smluvní strana, která odběr provede, postihnuta odpovídajícím snížením podílu na odběru elektrické energie.
Článek 15
Ochrana kvality vody
(1) Smluvní strany zabezpečí řešením navrženým ve společném smluvním projektu, aby v souvislosti s výstavbou a provozem Soustavy vodních děl se kvalita vody v Dunaji nezhoršovala.
(2) Kontrola kvality vody v souvislosti s výstavbou a provozem Soustavy vodních děl se bude provádět na základě platné smluvní úpravy mezi vládami Smluvních stran o vodohospodářských otázkách na hraničních vodách.
Článek 16
Udržování koryta Dunaje
Udržování koryta Dunaje, včetně starého koryta Dunaje, je úkolem příslušných národních organizací Smluvních stran. Udržovací práce je třeba provádět podle schváleného manipulačního a provozního řádu Soustavy vodních děl ve smyslu ustanovení platné smluvní úpravy mezi vládami Smluvních stran o vodohospodářských otázkách na hraničních vodách.
Článek 17
Povolení k vodohospodářskému dílu a vodohospodářský dozor
Povolení k vodohospodářskému dílu a vodohospodářský dozor pro objekty Soustavy vodních děl ve společném vlastnictví zabezpečí Smluvní strany na svých územích podle vlastních právních předpisů.
KAPITOLA VI
PLAVBA
Článek 18
(1) Smluvní strany v souladu s dosud přijatými závazky, zejména v souladu s článkem 3 Úmluvy o režimu plavby na Dunaji, ze dne 18. srpna 1948 v Bělehradě, zabezpečí plynulou a bezpečnou plavbu na mezinárodní vodní cestě jak během výstavby Soustavy vodních děl, tak i v době jejich provozu.
(2) Realizace Soustavy vodních děl si při uvádění jezu Dunakiliti do provozu vyžaduje přesměrování plavby a krátké přerušení plavby. Plavba se přesměruje přes plavební komoru Dunakiliti tak, aby přerušení plavby trvalo co nejkratší dobu.
Přesměrování plavby a provoz přes plavební komoru Dunakiliti musí připadnout na období nejslabšího plavebního provozu a musí trvat co nejkratší dobu určenou společným smluvním projektem.
(3) Plavba na Soustavě vodních děl se bude řídit předpisy plavebních orgánů Smluvních stran.
(4) Podmínky pro plavbu ve starém korytě Dunaje stanoví manipulační a provozní řád.
KAPITOLA VII
OCHRANA PŘÍRODNÍHO PROSTŘEDÍ
Článek 19
Ochrana přírody
Smluvní strany řešením navrženým ve společném smluvním projektu zabezpečí splnění požadavků ochrany přírody, které se vyskytnou v souvislosti s realizací a provozem Soustavy vodních děl.
Článek 20
Zájmy rybářství
Smluvní strany provedou k ochraně zájmů rybářství příslušná opatření v rámci národních investic ve smyslu Dohody o rybolovu ve vodách Dunaje, uzavřené v Bukurešti dne 29. ledna 1958.
KAPITOLA VIII
POSKYTNUTÍ PLOCH
Článek 21
Smluvní strany včas připraví a vzájemně si poskytnou k použití plochy potřebné k přípravě realizace, k realizaci a k provozu objektů Soustavy vodních děl.
KAPITOLA IX
URČENÍ PRŮBĚHU STÁTNÍCH HRANIC A PŘEKRAČOVÁNÍ STÁTNÍCH HRANIC
Článek 22
Určení průběhu státních hranic
(1) V souvislosti s výstavbou a provozem Soustavy vodních děl se Smluvní strany dohodly na menších úpravách a změnách charakteru státních hranic mezi Československou socialistickou republikou a Maďarskou lidovou republikou takto:
a) po realizaci Soustavy vodních děl zůstává ve starém korytě Dunaje mezi řkm 1840-1811 pohyblivý charakter státních hranic nezměněn a jejich polohu určuje střednice nynějšího hlavního plavebního koryta toku;
b) v úseku řkm 1842-1840 po přehrazení koryta budou státní hranice probíhat po střednici nynějšího hlavního plavebního koryta jako pevné;
c) v prostoru zdrže Hrušov–Dunakiliti budou probíhat státní hranice od řkm 1842 středem nynějšího hlavního plavebního koryta až po hraniční bod 161 V. O. á;
d) v prostoru zdrže Hrušov–Dunakiliti od hraničního bodu 161 V. O. á až po hraniční kámen I.5 budou probíhat státní hranice v přímé linii tak, že dotčené území v rozloze cca 10 hektarů se mezi oběma státy vyrovná.
(2) Úpravy státních hranic a výměnu území podle odstavce 1 zabezpečí Smluvní strany zvláštní smlouvou.
(3) V odpadním a přívodním kanálu a ve zdrži Hrušov–Dunakiliti na hlavní plavební dráze po řkm 1850,4 budou Smluvní strany beze změny uplatňovat práva a plnit závazky, které jim náležely, respektive je tížily na tomto úseku toku před uzavřením této Smlouvy, přesto, že mezinárodní plavební cesta se přeloží na tomto úseku do odpadního, respektive přívodního kanálu na československé území.
Článek 23
Překračování státních hranic
(1) Během přípravy, výstavby a provozu Soustavy vodních děl zabezpečí obě Smluvní strany oprávněným osobám – vybaveným příslušnými doklady – překračování státních hranic za nejjednodušších formalit, aby mohly provádět úkoly vyplývající z této Smlouvy, a zabezpečí potřebné podmínky pro plnění úkolů na svém území.
(2) O podrobných předpisech pro překračování státních hranic podle odstavce 1 a zdržování se na území druhé Smluvní strany se dohodnou příslušné orgány Smluvních stran zvlášť.
KAPITOLA X
CELNÍ USTANOVENÍ
Článek 24
(1) Pro převoz dokumentace, strojů a materiálů potřebných k provádění prací pro přípravu, realizaci a provoz Soustavy vodních děl na území druhé Smluvní strany uzavřou příslušné orgány Smluvních stran zvláštní dohody.
(2) Smluvní strany si poskytnou z energie vyrobené Soustavou vodních děl energii náležející druhé Smluvní straně bez finančního zatížení (cla, daně, poplatky apod.).
KAPITOLA XI
ODPOVĚDNOST SMLUVNÍCH STRAN ZA ŠKODY A JEJICH NESENÍ
Článek 25
Společná odpovědnost Smluvních stran a společné nesení škod
(1) Smluvní strany jsou společně odpovědné:
a) za obsah schváleného společného smluvního projektu;
b) za provádění Smlouvy během výstavby a provozu Soustavy vodních děl, společně přijatých opatření a rozhodnutí zmocněnců vlád, jakož i za společná opatření a rozhodnutí společných orgánů.
(2) Podle odpovědnosti určené v odstavci 1 Smluvní strany společně ve stejném poměru:
a) nesou škody, které vznikly jako důsledek skutečností, které zakládají jejich společnou odpovědnost, jakož i náklady na nápravu těchto škod;
b) jsou povinny uhradit třetí osobě škody, které jí vznikly jako důsledek skutečností, které zakládají jejich společnou odpovědnost.
(3) Smluvní strany nesou společně ve stejném poměru škody, které vznikly v průběhu realizace společné investice a v době provozu na objektech ve společném vlastnictví, jakož i náklady na nápravu těchto škod:
a) v důsledku neodvratných okolností (vis maior);
b) v případě, že škodu způsobila třetí osoba, pokud investor nebo provozovatel nemohl škodě zabránit ani při vynaložení veškerého úsilí, které lze od něho požadovat.
Článek 26
Výlučná odpovědnost a nesení škod jednou ze Smluvních stran
(1) Každá ze Smluvních stran je výlučně odpovědná:
a) za provedení prací a dodávek, které jí připadly rozdělením prací a dodávek v rámci společné investice, podle ustanovení schváleného společného smluvního projektu v termínu stanoveném společným harmonogramem výstavby;
b) za provoz objektů ve společném vlastnictví realizovaných na jejím území, za jejich soustavné udržování v provozuschopném stavu, jakož i za zachování podstaty těchto objektů;
c) za provoz objektů ve vlastnictví jedné ze Smluvních stran ve smyslu článku 8 odstavce 3 za jejich soustavné udržování v provozuschopném stavu, jakož i za zachování podstaty těchto objektů.
(2) Podle odpovědnosti určené v odstavci 1 každá ze Smluvních stran sama a výlučně
a) nese škody, které vznikly na pracích a objektech uvedených v odstavci 1 písmeno a) a b) jako důsledek skutečností, které zakládají její výlučnou odpovědnost, nebo jednáním třetích osob, pokud investor nebo provozovatel mohl při vynaložení veškerého úsilí, které lze od něho vyžadovat, škodě zabránit, jakož i náklady na nápravu těchto škod;
b) nese všechny škody, které vznikly v důsledku provozu objektů uvedených v odstavci 1 písmeno c), jakož i náklady na jejich nápravu;
c) je povinna uhradit druhé Smluvní straně nebo třetím osobám škody způsobené opožděným nebo nevyhovujícím provedením prací a dodávek na ni připadajících, škody vyplývající ze zhoršení podstaty objektů uvedené v odstavci 1 a škody způsobené nedodržením schváleného manipulačního a provozního řádu.
(3) Určení rozsahu škod a výše nákladů podle ustanovení odstavce 2, jakož i určení příčin a z nich vyplývajících povinností uhradit nebo nést škodu, pokud jde o vzájemný vztah Smluvních stran, patří do působnosti zmocněnců vlád.
(4) Úhrada škod druhé Smluvní straně se provede podle ustanovení článku 12 této Smlouvy.
KAPITOLA XII
ŘEŠENÍ SPORNÝCH OTÁZEK
Článek 27
(1) Řešení sporných otázek, které se vyskytnou při realizaci a provozu Soustavy vodních děl, je úkolem zmocněnců vlád.
(2) Pokud by se zmocněnci vlád při řešení sporných otázek nedohodli, předloží je k rozhodnutí vládám Smluvních stran.
KAPITOLA XIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
(1) Tato Smlouva bude ratifikována a ratifikační listiny budou vyměněny v Praze.
(2) Tato Smlouva nabývá platnosti dnem výměny ratifikačních listin.
Na důkaz toho zmocněnci tuto Smlouvu podepsali a opatřili svými pečetěmi.
Vyhotoveno v Budapešti dne 16. září 1977 ve dvou vyhotoveních, každé v jazyce slovenském a maďarském, přičemž obě znění mají stejnou platnost.
Za Československou socialistickou republiku:
Lubomír Štrougal v. r.
Za Maďarskou lidovou republiku:
Lázár György v. r.

*) Zde se uveřejňuje český překlad.