92/1959 Ú. l.
Vzorové stanovy JZD s doplňky a změnami schválenými IV. celostátním sjezdem JZD

92
Vzorové stanovy JZD s doplňky a změnami schválenými IV. celostátním sjezdem JZD

I. Účel a úkoly
Čl. 1
(1) Pracující rolníci v obci……, okres……, se dobrovolně sdružují v jednotné zemědělské družstvo, aby scelením půdy, společnými výrobními prostředky a společně organizovanou prací vybudovali společné družstevní hospodářství, překonali zaostalost zemědělské malovýroby a vybudovali vysoce produktivní zemědělskou velkovýrobu, zvýšili výrobnost své práce, dosáhli vítězství nad kulaky a všemi vykořisťovateli a zajistili tak bohatší, kulturnější a radostnější život na vesnici.
(2) Cesta jednotných zemědělských družstev, cesta socialismu, je jedině správná cesta pro pracující rolníky. Členové družstva se zavazují upevňovat své družstvo, poctivě pracovat a rozdělovat důchody z družstevního hospodářství podle množství a jakosti vykonané práce, chránit společný družstevní majetek, plnit povinnosti ke svému lidově demokratickému státu, zvyšovat hektarové výnosy i stavy a užitkovost hospodářských zvířat při současném snižováni nákladů, využívat ve svém družstevním hospodářství strojní techniky a výrobní pomoci strojních a traktorových stanic a učinit tak své družstvo socialistickým a všechny družstevníky zámožnými.
II. Půda a ostatní výrobní prostředky
Čl. 2
(1) Členové družstva sdružují veškeré své především zemědělské a lesní*) pozemky ke společnému družstevnímu hospodaření; do společného hospodařena budou zahrnuty i ostatní pozemky, na kterých členové až dosud hospodařili, jakož i pozemky, které později získají. Do společného hospodářství připadají též pozemky dané družstvu státem do trvalého a bezplatného užívání nebo půda daná do užívání podle jiných právních předpisů. Všechny meze, které dosud oddělovaly jednotlivé pozemky (kromě zábran proti splavování půdy), se rozorají a utvoří se velké scelené lány, na kterých budou členové společně hospodařit. Úroda na společně obhospodařované půdě je společným družstevním majetkem. Dosavadní vlastnictví ke sdruženým pozemkům zůstává zachováno.
(2) Člen při vstupu do družstva odevzdá do společného hospodářství živý a mrtvý inventář, tj. tažná zvířata (koně a voly) a ostatní hospodářská zvířata kromě drobného hospodářského zvířectva a kromě zvířat, která si ponechá pro záhumenkové osobní hospodářství, hospodářské stroje (secí a žací stroje, mlátičky, výfuky a jiné stroje potřebné pro společné hospodářství), vozy a nářadí a dále ty hospodářské budovy, které družstvo potřebuje pro společné hospodářství.
(3) Člen je povinen odevzdat do společného hospodaření osivo a sadbu podle výměry, se kterou přistoupil ke společnému hospodaření, a zásoby krmiv, kterých bude třeba do nejbližší sklizně a které odpovídají stanovenému plánu jeho hospodářského zvířectva a není-li stanoven plán, stavu připadajícímu na výměru jeho hospodářství podle průměru na 1 ha zemědělské půdy v obci. Tyto zásoby jsou povinným vkladem člena do osivového a krmivového fondu družstva.
Čl. 3
(1) O pozemcích sdružených ke společnému hospodaření se sepíše s každým členem zápis. V zápise bude vyznačena výměra, druh a katastrální čísla sdružených pozemků.
(2) Odevzdaný živý a mrtvý inventář, osivo a sadba, krmiva a převzaté hospodářské budovy ocení komise zvolená členskou schůzí. K ocenění bude přizván člen družstva, který je odevzdává. Ocenění se provede podle platných cenových předpisů a schvaluje je členská schůze.
(3) O ocenění se vyhotoví zápis, v němž se uvedou převzaté kusy mrtvého a živého inventáře, osivo a sadba, krmiva a budovy a jejich ocenění. U živého inventáře se uvede ještě druh, stáří, váha a jakost, a u osiv, sadby a krmiv druh a množství.
Čl. 4
(1) Dvacet procent přejímací ceny živého a mrtvého inventáře a hospodářských budov je povinným vkladem člena do nedělitelného fondu. Zbývající část přejímací ceny živého a mrtvého inventáře splatí družstvo v ročních splátkách z částky, kterou pro tento účel podle usnesení členské schůze každoročně oddělí ve výši nejméně 2 % a nejvýše 10 % čistých peněžních příjmů až do úplného zaplacení. Pokud členská schůze rozhodne, bude z této částky vyplácena i náhrada za užívání půdy. Zbývající část přejímací ceny hospodářských budov je jeho členským podílem.
(2) Družstvo stanoví kulaku, který byl přijat za člena, povinný vklad do nedělitelného fondu 50 % přejímací ceny živého a mrtvého inventáře a převzatých hospodářských budov. Členská schůze může rozhodnout o vyšším povinném vkladu nad 50 %. Toto ustanovení se vztahuje i na kulaky, kteří byli přijati již dříve za členy družstva. Případná náhrada za užívání půdy se kulaku nevyplácí.
(3) Hovězí dobytek, prasata a ovce, které člen družstva choval nad stanovený plán, a nejsou-li určeni ukazatelé plánu, které choval nad průměrný stav připadající na výměru jeho hospodářství podle průměru na 1 ha zemědělské půdy v obci, zaplatí družstvo hotově po odvedení do družstevní stáje, a to beze srážky do nedělitelného fondu. Přinese-li člen větší množství osiv, sadby a krmiv než to, které odpovídá výměře jeho půdy nebo plánovanému stavu dobytka, který odevzdal do společného hospodaření, zaplatí mu družstvo osiva, sadbu a krmiva přesahující povinné množství hotově.
Čl. 5
Členům, kteří neodevzdali stanovené stavy hospodářských zvířat a přiměřené zásoby krmiv, osiv a sadby, srazí družstvo částku odpovídající 20 % ceny chybějících kusů a plnou cenu chybějících zásob z částky, která jim má být splacena za odevzdaný živý a mrtvý inventář a přidělí je příslušnému fondu.
Čl. 6
Vystoupí-li člen z družstva nebo bude-li z něho vyloučen, vrátí mu družstvo pozemky do soukromého hospodaření. Jestliže by vrácení pozemků narušilo společné hospodaření, budou mu odděleny jiné pozemky stejné výměry s přihlédnutím k druhu a bonitě. Vrácení nebo oddělení se provede až po sklizni. Vystoupivšímu nebo vyloučenému členu vrátí družstvo budovy v hodnotě jeho členského podílu, živý a mrtvý inventář v hodnotě zůstatku jeho pohledávky za tyto výrobní prostředky a příslušné množství osiv, sadby a krmiv. Stejně se postupuje, nestane-li se dědic členem družstva.
III. Záhumenkové hospodářství
Čl. 7
(1) Základem úspěšného rozvoje družstva, růstu výroby, a tím i příjmů družstevníků, je poctivá práce všech členů ve společném hospodářství. K doplnění osobních potřeb rodiny člena družstva slouží záhumenkové hospodářství.
(2) Družstvo přidělí rodině člena jednotného zemědělského družstva do užívání záhumenek. Nejvyšší přípustná výměra záhumenku činí 0,5 ha včetně zahrady nebo ovocného sadu a v pastvinářských oblastech se schválením rady okresního národního výboru nejvíce 1 ha, z čehož orná půda včetně zahrady nebo ovocného sadu nesmí přesahovat 0,5 ha. Celková výměra speciálních plodin (zelenina, víno apod.) na záhumenku nesmí přesahovat 0,1 ha. Lesní půda nemůže tvořit součást záhumenku.
(3) Rodina člena může mít v osobním vlastnictví jednu krávu, jedno až dvě prasata na výkrm, nejvýše 10 včelstev, kozy, ovce a drobné hospodářské zvířectvo (slepice, husy, králíky apod.) v počtu stanoveném usnesením členské schůze. Počet hospodářského zvířectva v osobním hospodářství nesmí být na újmu rozvoje společného hospodářství a růstu jeho tržní produkce.
IV. Činnost družstva
Čl. 8
(1) Všichni družstevníci se zavazují dodržovat zásadu družstevní demokracie při společném hospodaření a při řízení družstevních záležitostí. Orgány družstva jsou povinny vést družstevníky k uvědomělé pracovní kázni, k odpovědnosti za práci, ke zvýšené ochraně družstevního majetku a k aktivní účasti při řešení všech otázek družstevního života k vzájemnému prospěchu družstevníků, družstva a celé společnosti. Družstevníci se zavazují hospodařit podle celoročního výrobního plánu a výhledových plánů, vypracovaných na podkladě úkolů stanovených státním plánem rozvoje zemědělské výroby, přírodních a ekonomických podmínek a výrobního zaměření družstva tak, aby mohli plnit své povinnosti vůči státu a zvyšovat svou životní úroveň.
(2) Hlavní činností družstva je socialistická zemědělská velkovýroba.
(3) Představenstvo a všichni členové družstva jsou povinni především:
a) zvyšovat výnosy družstevních polí, zejména také na málo využité půdě, zaváděním a zachováním správných osevních postupů, přísným dodržováním všech agrotechnických pravidel a lhůt, zřizováním a údržbou melioračních zařízení, bojem proti škůdcům a chorobám zemědělských plodin a správným hnojením a kompostováním;
b) vybírat k setí a sázení nejlepší osiva a sádě, především z vlastních semenářských dílců, řádně vyčištěné, vytříděné a mořené, rozšiřovat používání uznaných osiv a sadí, pečlivě je chránit před odcizením a zkázou a uskladňovat je v čistých a dobře větraných prostorách;
c) rozšiřovat ornou půdu;
d) plně využít všech tažných sil, všeho inventáře a budov, zemědělského nářadí, osiv a sádí i jiných výrobních prostředků, které patří družstvo, stejně i všech traktorů, mlátiček, motorů, kombajnů a jiných strojů, jimiž stát poskytuje prostřednictvím strojních a traktorových stanic pomoc družstvům, pečovat o řádné udržování společného živého a mrtvého inventáře a budov, a zajistit, aby v družstevním hospodářství byl dobytek i inventář stále v dobrém stavu;
e) pečovat o lesy sdružené ke společnému hospodaření členy družstva nebo svěřené do správy družstva, zajišťovat v nich řádné hospodaření, jejich ochranu a zvelebování v souladu s pokyny orgánů vykonávajících odbornou správu lesů;
f) zvyšovat stavy společného dobytka, zlepšovat jeho chov i užitkovost, zavést a dodržovat správnou krmnou techniku a kontrolu užitkovosti zvířat, zlepšovat odchov, dodržovat zootechnické zásady a veterinární předpisy a účinně předcházet a potírat nemoci hospodářských zvířat;
g) vytvořit podmínky, aby družstvo krylo z vlastních zdrojů potřebu kvalitních krmiv pro plánovaný rozvoj živočišné výroby v náležité skladbě a aby byly vytvořeny potřebné rezervy krmiv. K rozšíření krmivové základny se soustředit zejména na pěstování jetelovin a silážní kukuřice v mléčně voskové zralosti, na zlepšování luk a pastvin apod.;
h) společně budovat stavby potřebné pro družstevní hospodářství, především stavby pro společné ustájení hospodářských zvířat, při výstavbě uplatnit požadavky nové velkovýrobní technologie s potřebnou mechanizací; stavby provádět hlavně svépomocí, vlastními pracovními silami a využívat materiálů z místních zdrojů;
ch) dbát o zabezpečení a rozšiřování vlastního parku hospodářských strojů a vozidel, zajišťovat jejich údržbu a provozuschopnost, pečovat o výchovu vlastních odborníků, mechanizátorů a opravářů a vysílat k tomu účelu mládež do učebního poměru na STS;
i) v zájmu rozvoje základní, tj. zemědělské výroby družstva provozovat podle místních poměrů různá pomocná hospodářská odvětví (kovářství, kolářství apod.) a přidruženou výrobu, např. výrobu stavebního materiálu (zřizováním a obnovováním pískoven, kamenolomů, vápenek a štěrkoven, cihelen apod.), sdružovat se k tomu účelu a k provádění investiční výstavby svépomocí s okolními družstvy pro lepší využití pracovních sil a výrobních prostředků; dbát, aby družstva zakládala a stávala se členy mezidružstevních organizací JZD, a to především melioračních družstev a organizací pro přidruženou výrobu;
j) rozvíjet, sledovat a hodnotit socialistickou soutěž uvnitř jednotného zemědělského družstva a soutěžit s jinými družstvy v zájmu zvyšování intenzity a zhospodárnění zemědělské výroby;
k) získávat ženy pro práci v družstvu, přibírat je ke správě družstva a na odpovědná místa v družstvu a umožňovat jím účast na práci v družstvu zřizováním jídelen, jeslí, mateřských škol, prádelen a jiných zařízení;
l) získávat mládež pro činnou účast v družstevní zemědělské výrobě, pečovat o její politický a odborný růst, zajistit, aby získaná mládež prošla učebním poměrem, zřizovat pro ni učební střediska a podle potřeby jí zajistit i v bědné ubytování a stravování a pečovat o rozvoj a uplatňování jejích schopností a nadání pro práci v družstvu a vyzdvihovat schopné mladé družstevníky a družstevnice na odpovědné funkce;
m) pečovat o zvyšování odborné kvalifikace svých členů, zejména organizováním družstevních škol přímo v družstvu; nejlepší a nejschopnější družstevníky vybírat a vysílat ke školení na kvalifikované pracovníky; zejména dbát o řádné školení předsedy a vedoucích pracovníků;
n) pečovat o zvyšování kulturní úrovně družstevníků pomocí tisku, zejména odborných časopisů, knih, zřizováním čítáren, knihoven, lázní apod., vytvářet podmínky pro kulturní práci; dbát o bezpečnost práce na všech pracovištích a organizovat širokou osvětovou práci mezi družstevníky se zvláštním zřetelem ke kulturním potřebám pracujících vesnických žen a mládeže.
(4) Aby družstvo mohlo s úspěchem plnit tyto úkoly, bude všestranně využívat ve své práci bohatých zkušeností sovětských kolchozníků i poznatků pokrokové zemědělské vědy a techniky a rovněž tak zkušenosti předních jednotných zemědělských družstev a státních statků.
V. Členství
Čl. 9
(1) Členy družstva přijímá členská schůze na základě písemné přihlášky uchazeče a na návrh představenstva. Členy družstva se mohou stát pracující (muži a ženy), kteří dovršili 15 let.
(2) Ve výjimečných jednotlivých případech, tam, kde se družstvo dostatečně upevnilo, smí se stát členem družstva se souhlasem rady okresního národního výboru kulak, u něhož jsou všechny předpoklady, že bude v družstvu řádně a poctivě pracovat. Po dobu 5 let nesmí v družstvu zastávat žádné funkce.
Čl. 10
(1) Jestliže člen hrubě porušuje stanovy, porušuje pracovní kázeň, poškozuje družstevní majetek nebo jinak poškozuje společné hospodářství a nápravná opatření uvedená v článku 19 vzorových stanov se minula účinkem, navrhne představenstvo členské schůzi vyloučení takového člena. Člen může být vyloučen také tehdy, jestliže se těžce prohřešil proti zájmům státu a pracujícího lidu.
(2) O vyloučení člena rozhoduje pouze členská schůze za přítomnosti nejméně dvou třetin všech členů.
(3) Na požádání vyloučeného člena je rada okresního národního výboru povinna přezkoumat usnesení členské schůze o vyloučení. V odůvodněných případech doporučí členské schůzi, aby případ znovu projednala a rozhodla s konečnou platností.
(4) Člen může z družstva vystoupit jen po sklizni, musí to však představenstvu oznámit písemně aspoň šest měsíců předem.
(5) S vyloučeným nebo vystoupivším členem provede představenstvo řádné vyúčtování.
VI. Rozdělení zemědělských výrobků a příjmů družstva
Čl. 11
Rostlinných a živočišných výrobků, popřípadě lesních výrobků použije družstvo takto:
a) splní dodávkové závazky státu a jiné smluvní závazky vůči ostatním, zejména hospodářským organizacím;
b) přidělí potřebné osivo a sadbu fondu osiv;
c) přidělí celoroční potřebu krmiv fondu krmiv a část osiv, sadby a krmiv přidělí zajišťovacím fondům osiv a krmiv; podle potřeby přidělí část výrobků do jiných fondů, zejména do sociálního fondu;
d) členská schůze rozhodne, jaké množství rostlinných a živočišných výrobků, popřípadě lesních výrobků bude po splnění jiných závazků rozděleno na pracovní jednotky.
Je v zájmu rozvoje společné družstevní výroby vydávat na pracovní jednotky podle bližších ustanovení vlastních stanov jen takové množství naturálií, aby nepřesahovalo míru osobní spotřeby člena družstva a jeho rodiny a potřeby přípustného počtu záhumenkového zvířectva. Do potřeby rodiny nelze počítat příslušníka rodiny, který pracuje mimo družstvo.
Čl. 12
Peněžních příjmů použije družstvo takto:
a) zaplatí daně, příspěvky na odbornou správu lesů, splátky na půjčky, úroky, pojistné apod.;
b) uhradí výrobní a správní náklady, práci STS, nákup osiv, lesního semene a sazenic, strojených hnojiv a jiných věcných potřeb, běžné opravy strojů, nářadí, budov apod.;
c) oddělí částky určené k založení nebo doplnění společných družstevních fondů, popřípadě k úhradě splátek podle čl. 4 vzorových stanov;
d) ostatní část peněžních příjmů rozdělí mezi členy podle množství a kvality práce, tj. proplatí odměnu za odpracované pracovní jednotky a prémie.
Čl. 13
(1) Představenstvo předloží členské schůzi k projednání návrh celoročního výrobního plánu včetně celoročního rozpočtu, který členská schůze schválí nejpozději do konce února. Představenstvo smí hradit výdaje jen do výše položek stanovených rozpočtem a nesmí libovolně přesunovat prostředky z jedné položky na druhou; k takovému přesunu je třeba schválení členské schůze.
(2) Volné peněžní prostředky ukládá družstvo u peněžních ústavů; peněžní prostředky nedělitelného fondu ukládá na zvláštním účtě.
Čl. 14
(1) Družstvo založí a bude doplňovat tyto fondy:
a) Nedělitelný fond
Nedělitelný fond slouží k úhradě opotřebovaných základních prostředků, k výstavbě, k rozšíření a zvelebení družstevního hospodářství, k úhradě generálních oprav a nesmí ho být použito k rozdělení mezi členy.
Hlavním zdrojem růstu nedělitelného fondu je vlastní práce členů družstva.
Do nedělitelného fondu přiděluje družstvo každoročně nejméně 10—12 % z celkových peněžních příjmů.
Peněžní příděl do nedělitelného fondu má být tak velký, aby kryl hodnotu opotřebení základních prostředků družstva (budov, staveb, strojů a jiných základních prostředků) a zajišťoval v potřebném rozsahu další rozšíření základních prostředků.
b) Fond osiv a sadby a fond krmiv
Ze sklizně oddělí družstvo každoročně do fondu osiv a sadby množství, kterého bude třeba pro osev a sadbu v příštím roce, a do fondu krmiv krmiva, kterých bude do příští sklizně třeba ke krmení všech zvířat ve společném družstevním hospodářství. Pro případ neúrody oddělí část výrobků do nedotknutelných a každoročně obnovovaných zajišťovacích fondů osiv a krmiv; příděl do zajišťovacích fondů má činit nejméně 10—15 % množství přiděleného základnímu fondu osiv a sadby a fondu krmiv. Členská schůze každoročně rozhodne na návrh představenstva, jaká část roční potřeby osiv, sadby a krmiv bude odvedena do zajišťovacích fondů. Prodej zásob, náležejících základnímu a zajišťovacímu fondu osiv a sadby a fondu krmiv, je zakázán.
c) Sociální fond
Družstvo zřizuje a doplňuje sociální fond k zajištění sociální péče o členy. Z prostředků sociálního fondu hradí družstvo pojistné nemocenského pojištění členů družstva, poskytuje podle ustanovení pracovního řádu výpomoc členům nebo jejich rodinným příslušníkům v případě nezaviněné pracovní neschopnosti a poskytuje jiné sociální příspěvky, popřípadě jich použije k jiným sociálním účelům ve prospěch družstevníků. Pro tyto účely družstvo oddělí každoročně do sociálního fondu podle svých možností a potřeb nejméně 3 % z celkových peněžních příjmů a potřebnou část naturálií.
d) Kulturní fond
Družstvo zřizuje kulturní fond, z jehož prostředků bude hradit výdaje na kulturní potřeby, jako odborně politickou výchovu členů, na vysílání družstevníků a mládeže do odborných škol a kursů, na peněžní příspěvky pro družstevníky a příslušníky jejich rodin vysílaných do škol, na pořádání zájezdů, opatřování odborné literatury apod. K tomu účelu oddělí každoročně nejméně 1 % z celkových peněžních příjmů.
(2) Provozní zajišťovací fond
V zájmu družstva a družstevníků je, aby si zřídili provozní zajišťovací fond jako peněžní rezervu pro potřeby družstevního hospodaření k překlenutí sezónních výdajů, ke zvýšení zálohy na pracovní jednotky, k ustálení výše pracovní jednotky a k jiným účelům. O použití tohoto fondu rozhoduje členská schůze, která též určuje jeho dotaci podle hospodářských možností družstva.
VII. Organizace a odměňování práce, pracovní kázeň
Čl. 15
(1) Všechny práce v družstevním hospodářství vykonávají členové družstva osobně podle pravidel pracovního řádu schváleného členskou schůzí.
(2) Mládež, která po skončení povinné školní docházky trvale pracuje v družstvu, je odměňována podle stejných zásad jako členové družstva. Této mládeži i družstevníkům mladším 1-6 let (u děvčat 18 let) nesmějí být svěřovány pracovní úkoly, které neodpovídají jejich věku a tělesné a duševní vyspělosti.
(3) Do pracovního poměru za mzdu smějí být přijaty pouze takové osoby, které mají zvláštní znalosti a odbornou průpravu (agronom, účetní apod.), nemůže-li družstvo tyto pracovníky získat mezi svými členy.
(4) Dočasné zaměstnání pracovních sil za mzdu je přípustné jen výjimečně, jestliže členové družstva při plném pracovním využití nemohou sami včas vykonat špičkové práce; pracovní síly za mzdu je možno přijímat též na práce stavební, nelze-li je vykonat vlastními pracovními silami.
Čl. 16
(1) Představenstvo se schválením členské schůze zařaďuje členy družstva do stálých výrobních skupin a ustanovuje a odvolává vedoucí těchto skupin. Stálá výrobní skupina je základní výrobní a organizační jednotkou v družstevním hospodářství.
(2) Každé výrobní skupině v rostlinné výrobě přidělí představenstvo hony nebo jejich dílce na dobu celého osevního postupu, potřebné nářadí, potahy, družstevní stroje a popřípadě hospodářské budovy. Pro pěstování plodin, které vyžadují mimořádnou péči nebo zatím mnoho ruční práce; jsou v rámci skupiny ustaveny čety.
(3) Živočišná výroba je organizována podle jednotlivých chovů hospodářských zvířat. Chov se zřizuje pro každý druh hospodářských zvířat (skotu, prasat, ovci, drůbeže apod.), popřípadě jako smíšený chov pro několik druhů hospodářských zvířat. V chovu zajišťuje výrobu jedna nebo více stálých chovatelských skupin, které se zřizují nejméně na dobu tří let. Představenstvo svěří jednotlivým stálým chovatelským skupinám hospodářská zvířata, potřebný inventář, stáje a potřebné budovy, popřípadě i potahy. Podle místních podmínek určí družstvo pracovníky pro přísun krmiva, steliva a jiných potřeb pro celou živočišnou výrobu nebo jednotlivé chovy.
(4) Podle potřeby ustaví představenstvo stavební skupinu a skupinu pro pomocnou výrobu, popřípadě skupinu pro lesní anebo pro přidruženou výrobu.
(5) Pracovní úkoly jednotlivých členů skupiny určuje vedoucí skupiny.
Čl. 17
(1) Každý člen družstva se podílí na výrobě a na konečných hospodářských výsledcích společného hospodaření družstva podle socialistické zásady odměňování „každý podle svých schopností — každému podle jeho práce”.
(2) Všechny zemědělské a lesní práce v družstvu se provádějí podle výkonových norem. Družstvo stanoví výkonové normy, jejich ohodnocení v pracovních jednotkách podle tříd a úkolové sazby za jednotku práce nebo za jednotku výrobku.
(3) Základní odměnu dostanou družstevníci podle vykonané práce a dosažené výroby v pracovních jednotkách podle schválených úkolových sazeb.
(4) Družstvo přizná výrobní skupině, četě a jednotlivým družstevníkům, kteří dosáhli lepších než plánovaných výrobních ukazatelů nebo jiných pracovních a výrobních výsledků zvlášť důležitých pro rozvoj družstva, prémie. Družstvo stanoví druh a výši prémií za zvýšení celkových hospodářských výsledků družstva předsedovi družstva, vedoucím chovů, skupin a čet a jiným funkcionářům družstva.
(5) Členská schůze určí počet pracovních jednotek, které každý člen družstva je povinen odpracovat; povinný počet pracovních jednotek nesmí být menší než 150 a u matek s malými dětmi 120 pracovních jednotek za rok. Představenstvo rozhodne, jaký počet pracovních jednotek musí člen odpracovat v jednotlivých obdobích tak, aby bylo zajištěno zvládnutí prací v agrotechnických lhůtách.
(6) Těhotným a kojícím ženám je třeba přidělovat lehčí práci a po dobu 18 týdnů, z toho 4 týdny před porodem, je zprostit práce vůbec; za tuto dobu bude jim přiznána podle usnesení členské schůze z prostředků sociálního fondu částka odpovídající hodnotě nejméně 17 % z počtu pracovních jednotek, odpracovaných za posledních 12 měsíců.
(7) Družstevníkům bude družstvo po dobu jejich školení z prostředků kulturního fondu a rodině družstevníka po dobu jeho vojenského cvičení z prostředků sociálního fondu poskytovat částku v hodnotě 0,5 až 2 pracovní jednotky denně podle usnesení členské schůze.
Čl. 18
(1) Na odpracované pracovní jednotky družstvo poskytuje členům během roku zálohy v hotovosti do výše 50 % částky, která pravděpodobně připadne na pracovní jednotku v penězích. Podle rozhodnutí členské schůze může se poskytnout členům na pracovní jednotky záloha v hotovosti až do výše 80 % částky, která pravděpodobně připadne na pracovní jednotku v penězích, je-li rozdíl mezi 50 % a poskytnutou vyšší částkou na zálohy plně kryt provozním zajišťovacím fondem vytvořeným v minulých letech. Není-li v provozním zajišťovacím fondu dostatek prostředků, členská schůze může se schválením rady okresního národního výboru ve zcela výjimečných sociálních případech, a dovoluje-li to finanční stav družstva, povolit členům na jednotlivá výplatní období zálohu na pracovní jednotku až do výše 70 % její pravděpodobné peněžní hodnoty.
(2) Výši a druh záloh v naturáliích určí představenstvo podlé stavu sklizně, a to tak, aby na zbývající počet pracovních jednotek, které od sklizně do konce roku budou odpracovány, a na jiné závazky družstva zbylo dostatečné množství naturálií. Dokud není úplně splněna dodávka státu, může družstvo vydávat členům zálohy obilí a brambor na odpracované pracovní jednotky tak, aby celkové množství vydaných záloh nepřevyšovalo u zrna 15 % a u brambor 10 % z dodaného množství.
(3) Poskytnuté zálohy zúčtuje družstvo se členy při konečném vyúčtování na konci roku.
Čl. 19
(1) Každý člen družstva je povinen osobně v družstvu pracovat a vykonávat svou práci přesně a pečlivě, řídit se pokyny předsedy družstva, vedoucích chovů a výrobních skupin a čet, dodržovat pracovní kázeň a plnit své úkoly tak, aby bylo dosaženo vysokých výnosů, vysoké užitkovosti hospodářských zvířat a plného využití strojů a potahů.
(2) Jestliže člen družstva zanedbává práci v družstvu, svěřenou práci vykonává nedbale nebo porušuje pracovní kázeň, může mu představenstvo odepřít přiznání pracovních jednotek za špatně provedenou práci, udělit výstrahu, důtku, pokárání před členskou schůzí, potrestat jej ztrátou až pěti pracovních jednotek, přeřadit jej na méně důležitou práci nebo odvolat z funkce.
(3) Jestliže tato opatření, sledující nápravu člena, zůstanou bez účinku, navrhne představenstvo členské schůzi vyloučení takového člena.
Čl. 20
(1) Každý člen je povinen chránit družstevní majetek a hospodárně s ním nakládat. Členu družstva, který úmyslné nebo z nedbalosti poškodí družstevní majetek, předepíše představenstvo vzniklou škodu k náhradě.
(2) Rozkrádání a jiné úmyslné poškozování společného družstevního majetku a strojů STS se považuje za vážné porušování společných zájmů družstva a za pomoc nepřátelům výstavby socialismu. Osoby, které se provinily takovým jednáním, budou oznámeny k trestnímu stíhání. Usnese-li se na tom členská schůze, mohou být se schválením rady okresního národního výboru případy drobného rozkrádání a jiného úmyslného poškozování majetku družstva potrestány představenstvem družstva, a to důtkou, veřejnou důtkou nebo veřejnou důtkou s pokutou, postačí-li takové potrestání k výchově člena družstva a jsou-li splněny ostatní podmínky stanovené zákonem o kárném (disciplinárním) stíhání rozkrádání a poškozování majetku v socialistickém vlastnictví.
VIII Správa družstva
Čl. 21
(1) Záležitosti družstva spravuje členská schůze; v období mezi členskými schůzemi řídí správu družstva představenstvo volené členskou schůzí. Členská schůze je nejvyšším orgánem družstva. Rozhoduje o všech jeho záležitostech, dbajíc při tom platných zákonů státu.
(2) Členská schůze:
a) přijímá stanovy družstva, vypracované podle vzorových stanov; stanovy družstva potvrzuje rada okresního národního výboru;
b) schvaluje pracovní řád, vypracovaný podle vzoru pracovního řádu;
c) volí z řad členů družstva předsedu, jeho zástupce, ostatní členy představenstva a revizní komisi;
d) přijímá a vylučuje členy:
e) schvaluje výhledový plán rozvoje družstva, celoroční výrobní plán včetně rozpočtu a celoroční smlouvu se strojní a traktorovou stanicí;
f) schvaluje výkonové normy, hodnocení prací v pracovních jednotkách a usnáší se o výši prémií;
g) schvaluje rozdělování zemědělských, popřípadě lesních výrobků a příjmů družstva, příděly společným fondům, výroční zprávu a účetní závěrku;
h) projednává měsíčné kontrolu plnění celoročního výrobního plánu a socialistických závazku;
ch) schvaluje zprávu revizní komise;
i) schvaluje uzavírání půjček u peněžních ústavů a výplaty ze sociálního fondu a z kulturního fondu a zvláštním usnesením zmocňuje představenstvo k uzavírání půjček do částky 20 000 Kčs; uzavření takové půjčky dodatečně oznámí představenstvo členské schůzi,
j) rozhoduje o členství v melioračních družstvech a v mezidružstevních organizacích a projednává zprávu o jejich hospodaření;
k) rozhoduje o všech ostatních věcech, k nimž je podle stanov třeba jejího schválení.
(3) Rozhodnutí představenstva o všech otázkách, jejichž rozhodnutí je výslovně vyhrazeno členské schůzi, jsou bez schválení členské schůze neplatná. Členská schůze se může platně usnášet, je-li přítomna nejméně jedna polovina členů. K platnosti rozhodnutí o přijetí stanov, pracovního řádu, o volbě a odvolání předsedy družstva, členů představenstva a revizní komise, o vyloučení člena z družstva, o rozdělení zemědělských výrobků a příjmů družstva, o schválení celoročního výrobního plánu a o schválení účetní závěrky je třeba, aby na členské schůzi byly přítomny nejméně dvě třetiny všech členů. Nedostavila-li se ve stanovenou hodinu na řádně svolanou členskou schůzi nutná dvoutřetinová většina všech členů, je členská schůze oprávněna po uplynutí jedné hodiny usnášet se o těchto otázkách za přítomnosti nejméně poloviny všech členů.
(4) K platnosti usnesení členské schůze je třeba souhlasu nadpoloviční většiny přítomných členů, zjištěného veřejným hlasováním. K platnosti usnesení členské schůze, která rozhoduje o přijetí kulaka nebo jeho rodinného příslušníka za člena družstva, je třeba souhlasu nejméně dvou třetin všech členů družstva a schválení rady okresního národního výboru.
(5) Členskou schůzi svolává předseda družstva podle potřeby, nejméně však jednou měsíčně, a to aspoň dva dny předem způsobem v místě obvyklým s určením místa, času a pořadu jednání. Předseda družstva je povinen svolat členskou schůzi, požádá-li o to nejméně jedna třetina všech členů.
Čl. 22
(1) Členská schůze volí na dobu dvou let představenstvo, čítající pět až devět členů, podle velikosti družstva. Představenstvo jako výkonný orgán družstva je plně odpovědno členské schůzi za celkové vedení správy a činnosti družstva a za plnění jeho závazků vůči státu. Provádí měsíčně kontrolu plnění celoročního výrobního plánu, socialistických závazků a předkládá o tom zprávu na členské schůzi.
(2) Představenstvo rozhoduje ve všech věcech, které nejsou výslovně vyhrazeny jiným orgánům družstva.
(3) Představenstvo je schopné usnášení, je-li přítomna nadpoloviční většina členů představenstva a předseda nebo jeho zástupce. Usnesení představenstva je platné, hlasu je-li pro ně nadpoloviční většina přítomných členů představenstva. Při rovnosti hlasů, po opětném hlasování o návrhu, rozhodne hlas předsedy.
(4) Představenstvo se schází podle potřeby, nejméně jednou za 14 dní.
Čl. 23
Členská schůze volí předsedu družstva, který je zároveň předsedou představenstva. Předseda řídí každodenní práci družstva a dohlíží, aby vedoucí skupin a ostatní vedoucí pracovníci družstva plnili své povinnosti. Zastupuje družstvo před úřady, soudy a před veřejnosti. Písemnosti finanční povahy podpisuje předseda a účetní, ostatní písemnosti podpisuje předseda a jeden člen představenstva.
Čl. 24
(1) Účetnictví družstva vede účetní, jmenovaný představenstvem se schválením členské schůze.
(2) Účetní je povinen vést účetnictví družstva běžně a dochvilné podle jednotné osnovy platné pro jednotná zemědělská družstva a vést veškeré předepsané účetní knihy. Účetní je podřízen předsedovi a představenstvu družstva. Účetní není oprávněn samostatně rozhodovat o použití finančních prostředků družstva, o výplatě záloh, ani o použití fondů.
(3) Pokladník má na starosti hospodaření hotovými penězi a běžně zaznamenává příjem a vydání hotových peněz v pokladní knize na podkladě řádných dokladů.
(4) Skladník družstva má v evidenci a pečuje o veškeré zásoby uskladněné v družstvu, dbá o jejich řádné a bezpečné uložení a hospodaření s nimi.
(5) Práva a povinnosti pokladníka a skladníka jsou určeny pracovním řádem.
Čl. 25
(1) Členská schůze volí revizní komisi na dobu dvou let v počtu tří až pěti členů. Volbu revizní komise potvrzuje rada okresního národního výboru. Revizní komise si zvolí předsedu. Členové představenstva, účetní, pokladník, skladník a vedoucí jednotlivých výrobních úseků nemohou být členy revizní komise.
(2) Revizní komise jako dohlédací orgán družstva kontroluje veškerou výrobní, hospodářskou a finanční činnost družstva. Jednou za čtvrt roku provede
a) kontrolu plnění výrobních úkolů a ostatních činností družstva v rostlinné, živočišné, pomocné a přidružené výrobě a investiční výstavbě;
b) kontrolu dodávkových závazků vůči státu a plnění jiných závazků družstva;
c) kontrolu plnění celoročního rozpočtu;
d) kontrolu knihy evidence pracovních jednotek, výplatních listin a plánů spotřeby pracovních jednotek;
e) kontrolu věcné správnosti a dochvilnosti účetních dokladů v zápisu v příslušných knihách;
f) kontrolu včasné úhrady pohledávek družstva za členy a odběrateli;
g) kontrolu stavu družstevního majetku (budovy, inventář, dobytek, stroje, zásoby atd.).
(3) Měsíčně provádí kontrolu pokladní hotovosti a kontrolu výkazu a zápisu pracovních jednotek. Namátkově provádí kontrolu a prověrku hospodaření všech úseků činnosti družstva.
(4) Revizní komise se účastní plně i při výroční inventuře a ke konci roku provede úplnou revizi celého hospodářství družstva.
(3) Při každé revizi kontroluje revizní komise, zda funkcionáři dodržují při správě družstevních záležitostí zákony a jiné předpisy, stanovy družstva a usnesení členských schůzí.
(6) O každé revizi sepíše revizní komise nález, v němž uvede vše, co zjistila, kdo odpovídá za zjištěné závady a jaká opatření navrhuje ke zjednání nápravy. Ke zjednání nápravy a odstranění zjištěných závad a nepořádků projedná se revizní nález na schůzi představenstva za účasti revizní komise. V naléhavých případech na požádání revizní komise svolá předseda družstva mimořádnou schůzi představenstva. O výsledku revize podává revizní komise zprávu členské schůzi. Revizní komise může žádat o svolání mimořádné členské schůze, je-li to žádoucí v zájmu družstva.
(7) Člen družstva má právo i povinnost obrátit se na revizní komisi ve všech věcech, týkajících se záležitostí družstva a družstevníků. Revizní komise je povinna věc přešetřit, žádat nápravu a o výsledku uvědomit člena na členské schůzi.
(8) Všichni funkcionáři a členové družstva jsou povinni poskytnout revizní komisi požadovaná vysvětlení a informace. Schůze revizní komise se koná podle potřeby, nejméně však jednou za měsíc; svolává ji předseda. Revizní komise se usnáší většinou hlasů. Při rovnosti hlasů, po opětovném hlasování o návrhu, rozhoduje hlas předsedy revizní komise. Revizní komise odpovídá za svou činnost členské schůzi.
IX. Závěrečné ustanovení
Čl. 26
Tyto vzorové stanovy jsou pro členy družstva základním zákonem jejich společného hospodaření. Podle těchto vzorových stanov družstevníci vypracují a na svých členských schůzích přijmou stanovy družstva. Přesné dodržování stanov je jednou ze základních podmínek upevnění a rozvoje družstva, neboť ukazují družstevníkům správnou cestu, jak vést a spravovat společné družstevní hospodaření tak, aby se družstvo stalo socialistickým a jeho členové zámožnými.

*) Doplňky a změny schválené IV. celostátním sjezdem JZD s vládou Republiky československé jsou v textu Vzorových stanov JZD vytištěny tučně.