231/1999 Sb.
Zákon o ochraně zemědělského půdního fondu (úplné znění, jak vyplývá z pozdějších změn)

231
PŘEDSEDA POSLANECKÉ SNĚMOVNY
vyhlašuje
úplné znění zákona č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, jak vyplývá ze změn provedených zákonem č. 10/1993 Sb. a zákonem č. 98/1999 Sb.
Česká národní rada se usnesla na tomto zákoně:

ČÁST I
ZEMĚDĚLSKÝ PŮDNÍ FOND
§ 1
(1) Zemědělský půdní fond je základním přírodním bohatstvím naší země, nenahraditelným výrobním prostředkem umožňujícím zemědělskou výrobu a je jednou z hlavních složek životního prostředí. Ochrana zemědělského půdního fondu, jeho zvelebování a racionální využívání jsou činnosti, kterými je také zajišťována ochrana a zlepšování životního prostředí.
(2) Zemědělský půdní fond tvoří pozemky zemědělsky obhospodařované, to je orná půda, chmelnice, vinice, zahrady, ovocné sady, louky, pastviny (dále jen „zemědělská půda“) a půda, která byla a má být nadále zemědělsky obhospodařována, ale dočasně obdělávána není (dále jen „půda dočasně neobdělávaná“).
(3) Do zemědělského půdního fondu náležejí též rybníky s chovem ryb nebo vodní drůbeže a nezemědělská půda potřebná k zajišťování zemědělské výroby, jako polní cesty, pozemky se zařízením důležitým pro polní závlahy, závlahové vodní nádrže, odvodňovací příkopy, hráze sloužící k ochraně před zamokřením nebo zátopou, ochranné terasy proti erozi apod.
(4) O tom, že jde podle odstavců 2 a 3 o součásti zemědělského půdního fondu, rozhoduje v pochybnostech orgán ochrany zemědělského půdního fondu.
ČÁST II
ZMĚNY KULTUR ZEMĚDĚLSKÉ A NEZEMĚDĚLSKÉ PŮDY A HOSPODAŘENÍ NA ZEMĚDĚLSKÉM PŮDNÍM FONDU
§ 2
Změny kultur zemědělské a nezemědělské půdy
(1) Na základě rozhodnutí vydaného v řízení o využití území1) na návrh vlastníka pozemku, popřípadě na návrh nájemce pozemku doloženého souhlasem jeho vlastníka může být provedena přeměna nezemědělské půdy2) na půdu zemědělskou (§ 1 odst. 2).
(2) Změnu louky nebo pastviny na ornou půdu lze uskutečnit jen na základě souhlasu orgánu ochrany zemědělského půdního fondu.
(3) Orgán ochrany zemědělského půdního fondu je oprávněn z důvodu ochrany životního prostředí uložit vlastníku či nájemci zemědělské půdy změnu kultury. Rozhodnutí o uložení změny kultury zemědělské půdy opravňuje vlastníka či nájemce, aby mu orgán ochrany zemědělského půdního fondu uhradil vzniklé náklady a ztráty z této změny vyplývající. Na úhradu výdajů podle tohoto ustanovení lze použít prostředky ze Státního fondu životního prostředí České republiky.3)
§ 3
Hospodaření na zemědělském půdním fondu
(1) Hospodařit na zemědělském půdním fondu musí vlastníci nebo nájemci pozemků tak, aby neznečišťovali půdu a tím potravní řetězec a zdroje pitné vody škodlivými látkami ohrožujícími zdraví nebo život lidí a existenci živých organismů,4) nepoškozovali okolní pozemky a příznivé fyzikální, biologické a chemické vlastnosti půdy a chránili obdělávané pozemky podle schválených projektů pozemkových úprav.
(2) Vlastníci nebo nájemci pozemků náležejících do zemědělského půdního fondu jsou povinni umožnit orgánům ochrany zemědělského půdního fondu vstup na pozemky za účelem dozorové a kontrolní činnosti.
(3) Jsou-li pro to závažné důvody, mohou orgány ochrany zemědělského půdního fondu uložit odstranění zjištěných závad podle odstavce 1, popřípadě rozhodnout, že pozemek kontaminovaný škodlivými látkami ohrožujícími zdraví nebo život lidí nesmí být používán pro výrobu zemědělských výrobků vstupujících do potravního řetězce.
(4) Opatření ukládaná podle odstavce 3 musí být předem projednána s vlastníky nebo nájemci pozemků náležejících do zemědělského půdního fondu.
(5) Po provedení opatření na základě rozhodnutí podle odstavce 3 může vlastník nebo nájemce pozemků požádat Státní fond životního prostředí České republiky3) o poskytnutí příspěvku na zmírnění ekonomických důsledků vyplývajících z uložených opatření, jde-li o odstranění jím nezaviněných závad.
ČÁST III
ZÁSADY OCHRANY ZEMĚDĚLSKÉHO PŮDNÍHO FONDU
§ 4
Pro nezemědělské účely je nutno použít především nezemědělskou půdu, zejména nezastavěné a nedostatečně využité pozemky v současně zastavěném území obce nebo na nezastavěných plochách stavebních pozemků5) staveb mimo toto území, stavební proluky a plochy získané zbořením přežilých budov a zařízení. Musí-li však v nezbytných případech dojít k odnětí zemědělského půdního fondu, nutno zejména
a) co nejméně narušovat organizaci zemědělského půdního fondu, hydrologické a odtokové poměry v území a síť zemědělských účelových komunikací,
b) odnímat jen nejnutnější plochu zemědělského půdního fondu,
c) při umisťování směrových a liniových staveb co nejméně ztěžovat obhospodařování zemědělského půdního fondu,
d) po ukončení povolení nezemědělské činnosti neprodleně provést takovou terénní úpravu, aby dotčená půda mohla být rekultivována a byla způsobilá k plnění dalších funkcí v krajině podle schváleného plánu rekultivace.
ČÁST IV
OCHRANA ZEMĚDĚLSKÉHO PŮDNÍHO FONDU
§ 5
Při územně plánovací činnosti
(1) Aby ochrana zemědělského půdního fondu byla při územně plánovací činnosti prováděné podle zvláštních předpisů6) zajištěna, jsou pořizovatelé a zpracovatelé územně plánovací dokumentace a územně plánovacích podkladů povinni řídit se zásadami této ochrany (§ 4), navrhnout a zdůvodnit takové řešení, které je z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a ostatních zákonem chráněných obecných zájmů nejvýhodnější. Přitom musí vyhodnotit předpokládané důsledky navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond, a to zpravidla ve srovnání s jiným možným řešením.
(2) Návrhy územně plánovací dokumentace a územně plánovacích podkladů musí být již v období zpracování konceptů projednány s orgány ochrany zemědělského půdního fondu a před schválením opatřeny jejich souhlasem.
(3) Územní rozhodnutí,7) jímž má být dotčen zemědělský půdní fond, nelze vydat, pokud nebyl dán orgánem ochrany zemědělského půdního fondu souhlas k jejímu odnětí (§ 9), s výjimkou případů, kdy takového souhlasu není třeba.
§ 6
Při zpracování návrhů na stanovení dobývacích prostorů
(1) Právnické a fyzické osoby oprávněné k těžbě nerostů jsou povinny se řídit při zpracování návrhů na stanovení dobývacích prostorů podle zvláštních předpisů8) zásadami ochrany zemědělského půdního fondu (§ 4), navrhnout a zdůvodnit takové řešení, které je z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a ostatních zákonem chráněných obecných zájmů nejvýhodnější. Přitom musí vyhodnotit předpokládané důsledky navrhovaného řešení na zemědělský půdní fond s přihlédnutím k možnostem rekultivace, a to zpravidla ve srovnání s jiným možným řešením.
(2) Návrhy na stanovení dobývacích prostorů musí být projednány s orgány ochrany zemědělského půdního fondu a před schválením opatřeny jejich souhlasem.
§ 7
Při zpracování zadání staveb
(1) Při zpracování zadání staveb9) jsou investoři povinni řídit se zásadami ochrany zemědělského půdního fondu (§ 4) a navrhnout umístění stavby tak, aby z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a ostatních zákonem chráněných obecných zájmů došlo k co nejmenším ztrátám zemědělského půdního fondu, a zároveň vyhodnotit důsledky navrhovaného řešení na tento fond. Pokud řešení není jednoznačné, je třeba navrhovat umístění stavby v alternativách.
(2) Návrh na schválení zadání stavby, v němž se předpokládá odnětí zemědělského půdního fondu, musí být doložen souhlasem orgánů ochrany zemědělského půdního fondu (§ 9), s výjimkou případů, kdy takového souhlasu není třeba.
(3) Návrh tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací,10) celostátních drah11) a vodních cest a jejich součástí,12) který se zpracovává v etapě před zpracováním zadání těchto staveb, musí být projednán s orgány ochrany zemědělského půdního fondu a opatřen jejich souhlasem.
§ 8
Při stavební, těžební a průmyslové činnosti a při geologickém a hydrogeologickém průzkumu
(1) Aby bylo zabráněno škodám na zemědělském půdním fondu při stavební, těžební a průmyslové činnosti, popřípadě, aby tyto škody byly omezeny na míru co nejmenší, jsou právnické a fyzické osoby tyto činnosti provozující, povinny řídit se zásadami ochrany zemědělského půdního fondu (§ 4), zejména
a) skrývat odděleně svrchní kulturní vrstvu půdy, popřípadě i hlouběji uložené zúrodnění schopné zeminy na celé dotčené ploše a postarat se o jejich hospodárné využití nebo řádné uskladnění pro účely rekultivace anebo zajistit na vlastní náklad jejich odvoz a rozprostření na plochy určené orgánem ochrany zemědělského půdního fondu, pokud v odůvodněných případech tento orgán neudělí výjimku z povinnosti provést skrývku uvedených zemin,
b) ukládat odklizové zeminy ve vytěžených prostorech, a není-li to možné nebo hospodářsky odůvodněné, uložit je v prvé řadě na plochách neplodných nebo na plochách horší jakosti, které byly za tím účelem odňaty ze zemědělského půdního fondu,
c) provádět vhodné povrchové úpravy dotčených ploch, aby tvarem, uložením zeminy a vodními poměry byly připraveny k rekultivaci, pokud provedení rekultivace přichází v úvahu,
d) provádět podle schválených plánů rekultivaci dotčených ploch, aby byly způsobilé k plnění dalších funkcí v krajině,
e) učinit opatření k zabránění úniku pevných, kapalných a plynných látek poškozujících zemědělský půdní fond a jeho vegetační kryt.
(2) Při geologickém a hydrogeologickém průzkumu a při budování, opravách a údržbě nadzemních a podzemních vedení na zemědělském půdním fondu jsou provozovatelé těchto prací povinni dodržovat povinnosti uvedené v odstavci 1 a dále
a) provádět práce na pozemcích především v době vegetačního klidu a po jejich skončení uvést dotčené plochy do původního stavu,
b) provádět práce tak, aby na zemědělském půdním fondu a jeho vegetačním krytu došlo k co nejmenším škodám,
c) projednat včas zamýšlené provádění prací s vlastníkem, popřípadě s nájemcem pozemku náležejícího do zemědělského půdního fondu.
(3) Pokud si práce spojené s geologickým a hydrogeologickým průzkumem a s budováním, opravami a údržbou nadzemních a podzemních vedení vyžádají odnětí zemědělského půdního fondu na dobu delší než jeden rok včetně doby potřebné k uvedení dotčených pozemků do původního stavu, jsou provozovatelé těchto prací povinni požádat orgán ochrany zemědělského půdního fondu o souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu (§ 9).
ČÁST V
ODNĚTÍ PŮDY ZE ZEMĚDĚLSKÉHO PŮDNÍHO FONDU
§ 9
(1) K odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu pro nezemědělské účely je třeba souhlasu orgánu ochrany zemědělského půdního fondu, který je nezbytný k vydání rozhodnutí podle zvláštních předpisů,13) s výjimkou případů uvedených v odstavci 2.
(2) Souhlasu orgánu zemědělského půdního fondu podle odstavce 1 není třeba, má-li být ze zemědělského půdního fondu odňata půda
a) na pozemcích, které jsou
1. nezastavěnou plochou zastavěných stavebních pozemků,14)
2. v zahrádkových osadách15) zájmových organizací, popřípadě jiných právnických osob,
3. účelovými plochami u objektů a zařízení občanské vybavenosti16) nebo u objektů a zařízení zdravotnických, kulturních, osvětových a církevních,
4. v současně zastavěném území obce, jsou ve vlastnictví fyzické osoby a jejichž odnětí se má uskutečnit v zájmu této osoby pro výstavbu garáže, zahrádkářské chaty, rekreační chaty, drobné stavby (stavby s doplňkovou funkcí ke stavbě hlavní),17) stavby pro drobné pěstitelství nebo chovatelství a stavby vinného sklepa,
5. určeny pro stavby pro bydlení v současně zastavěném území obce,17a)
b) pro umístění
1. signálů, stabilizačních kamenů a jiných značek pro geodetické účely, stožárů nadzemních vedení, vstupních šachet podzemního vedení, pokud v jednotlivých případech nejde o plochu větší než 30 m2,
2. přečerpávacích stanic, vrtů a studní a stanic nadzemního nebo podzemního vedení, pokud v jednotlivých případech nejde o plochu větší než 55 m2, a větrných jam,
c) k nezemědělským účelům po dobu kratší než jeden rok včetně doby potřebné k uvedení půdy do původního stavu.
(3) Půdu lze odejmout ze zemědělského půdního fondu trvale nebo dočasně. Dočasně lze půdu odejmout jen v případě, že po ukončení účelu jejího odnětí bude dotčená plocha rekultivována podle schváleného plánu rekultivace tak, aby mohla být vrácena do zemědělského půdního fondu.
(4) Žádost o souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu podle odstavce 1 podává ten, v jehož zájmu má k tomuto odnětí dojít (dále jen „žadatel“).
(5) V žádosti podle odstavce 4 žadatel uvede účel zamýšleného odnětí a zdůvodní, proč je navrhované řešení z hlediska ochrany zemědělského půdního fondu a životního prostředí nejvýhodnější. K žádosti připojí
a) údaje katastru nemovitostí18) o pozemcích, které jsou navrhovány k odnětí ze zemědělského půdního fondu, a dále výměry parcel nebo jejich částí a zákres navrhovaného odnětí v kopii katastrální mapy doplněné orientačním zákresem parcel z dřívější pozemkové evidence,
b) výpis z katastru nemovitostí s vyznačením vlastnických, popřípadě uživatelských vztahů k dotčeným pozemkům,
c) vyjádření vlastníků dotčených pozemků, popřípadě jejich nájemců k navrhovanému odnětí,
d) výpočet odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, nejde-li o odnětí, při kterém se odvody nepředepisují,
e) plán rekultivace, má-li být půda po ukončení účelu odnětí vrácena do zemědělského půdního fondu nebo rekultivována zalesněním (osázením dřevinami nebo keři) či zřízením vodní plochy,
f) předběžnou bilanci skrývky kulturních vrstev půdy a návrh způsobu jejich hospodárného využití.
Orgán ochrany zemědělského půdního fondu může v nezbytných případech požadovat předložení dalších dokladů potřebných k posouzení žádosti.
(6) Orgán ochrany zemědělského půdního fondu posoudí žádost a její přílohy, a shledá-li, že půda může být odňata ze zemědělského půdního fondu, vydá k tomuto odnětí souhlas, ve kterém zejména
a) vymezí, kterých pozemků nebo jejich částí se tento souhlas týká,
b) stanoví podmínky nezbytné k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu,
c) schválí plán rekultivace podle odstavce 5 písm. e), popřípadě stanoví zvláštní režim jeho provádění z hlediska časového plnění a ukončení prací, jsou-li pro to zvláštní důvody při lomové (povrchové) těžbě uhlí nebo při geologickoprůzkumných pracích, zejména u velmi hlubokých vrtů,
d) vymezí, zda a v jaké výši budou předepsány odvody za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu.
(7) Výši odvodů podle odstavce 6 písm. d) vymezí orgán ochrany zemědělského půdního fondu pouze orientačně. Konečná výše odvodů se stanoví rozhodnutím (§ 11 odst. 2).
§ 10
(1) Souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu vydaný podle § 9 odst. 6 je závaznou součástí rozhodnutí, která budou ve věci vydána podle zvláštních předpisů.6) Žadatel je povinen plnit podmínky v něm stanovené ode dne, kdy tato rozhodnutí nabyla právní moci, popřípadě ve lhůtách v nich určených. Platnost vydaného souhlasu je totožná s platností těchto rozhodnutí a prodlužuje se současně s prodloužením jejich platnosti podle zvláštních předpisů.6)
(2) Orgán ochrany zemědělského půdního fondu, který vydal souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, může na návrh žadatele změnit podmínky a další skutečnosti v něm stanovené při řízení o změně rozhodnutí vydaných podle zvláštních předpisů.6)
(3) Na základě rozhodnutí vydaného podle zvláštních předpisů19) a ohlášení vlastníka katastrální úřad provede změnu druhu pozemku19a) v katastru nemovitostí, je-li souhlasem k odnětí dotčen pozemek uvedený v § 1 odst. 2 tohoto zákona, nebo provede změnu druhu pozemku (kultury), je-li tímto souhlasem dotčena nezemědělská půda náležející do zemědělského půdního fondu (§ 1 odst. 3).
ČÁST VI
ODVODY ZA ODNĚTÍ PŮDY ZE ZEMĚDĚLSKÉHO PŮDNÍHO FONDU
§ 11
(1) Ten, v jehož zájmu byl vydán souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu (§ 9 odst. 6), je povinen zaplatit odvod ve výši stanovené podle přílohy tohoto zákona, je-li odnímána zemědělská půda nebo půda dočasně neobdělávaná (§ 1 odst. 2)
a) trvale pro účely, kterými bude provedena nevratná změna znemožňující zemědělské využití zemědělského půdního fondu; pro účely tohoto zákona se tím rozumí umístění stavby pevně spojené s pozemkem, důlního či těžebního díla (lomu, dolu, otvírky pro těžbu štěrkopísku apod.) nebo provedení terénní úpravy, která vyžaduje skrývku půdy na dotčených pozemcích,
b) dočasně (§ 9 odst. 3).
(2) O výši odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu rozhodne orgán ochrany zemědělského půdního fondu podle přílohy k tomuto zákonu v návaznosti na pravomocné rozhodnutí vydané podle zvláštních předpisů.6) Část odvodů ve výši 40 % je příjmem rozpočtu obce, v jejímž obvodu se odnímaná půda nachází, zbytek je příjmem Státního fondu životního prostředí České republiky.3) Odvody, které jsou příjmem rozpočtu obce, mohou být použity jen pro zlepšení životního prostředí v obci a pro ochranu a obnovu přírody a krajiny.
(3) Odvody za trvale odnímanou půdu [odstavec 1 písm. a)] se nepředepisují, jde-li o odnětí půdy pro
a) stavby zemědělské prvovýroby, pro výstavbu zemědělských účelových komunikací, pro zřizování rybníků s chovem ryb nebo vodní drůbeže a pro uskutečňování investic do půdy za účelem zlepšení půdní úrodnosti (meliorační zařízení apod.),
b) výstavbu objektů a zařízení potřebných pro čištění odpadních vod,
c) komunikace, nádvoří, zpevněné plochy a zeleň při bytové výstavbě a pro výstavbu občanského a technického vybavení,
d) účely vyjmenované v § 9 odst. 2.
(4) Pro účely tohoto zákona se za investice do půdy za účelem zlepšení půdní úrodnosti považují stavby a zařízení pro protierozní ochranu, optimalizaci vodního režimu a revitalizaci krajiny.
(5) Odvody za dočasně odnímanou půdu [odstavec 1 písm. b)] se nepředepisují, je-li zemědělská půda odnímána pro pěstování vánočních stromků nebo dřevin pěstovaných pro energetické účely.
(6) Odvody za trvalé odnětí půdy se nepředepíší též v případech odnětí pro stavby pro bydlení na plochách určených k tomuto účelu schváleným územním plánem obce nebo regulačním plánem vždy mimo současně zastavěné území obce.17a)
(7) Za stavby občanského vybavení se pro účely výpočtu odvodů za odnětí půdy považují stavby škol všech typů, mateřské školy, kina, divadla, kulturní domy, výstavní síně, nemocnice, polikliniky, zdravotní zařízení a střediska, ústavy sociální péče včetně ústavů pro mládež, jesle, dětské domovy, stavby církevní (kaple, kostely, modlitebny) a hřbitovy.
(8) Za stavby zemědělské prvovýroby, pro které se nepředepíší odvody za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, se nepovažují stavby vázané na chov zvířat, které slouží jiným účelům, např. sportovním (dostihová dráha, výcviková hala apod.).
(9) Je-li půda trvale odnímána ze zemědělského půdního fondu za podmínky, že po ukončení účelu odnětí budou pozemky podle schváleného plánu rekultivovány zalesněním (osázením dřevinami nebo keři) či zřízením vodní plochy, odvody se platí jako u dočasného odnětí.
(10) Odvody za trvalé odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu se platí jednorázově, s výjimkou případů uvedených v odstavci 9.
(11) Odvody za dočasné odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu a za trvalé odnětí půdy v případech uvedených v odstavci 9 se platí každoročně až do doby ukončení rekultivace podle schváleného plánu [§ 9 odst. 6 písm. c)].
§ 12
Splatnost odvodů
(1) Odvod placený jednorázově (§ 11 odst. 10) je splatný do třiceti dnů ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o odvodu.
(2) Jde-li o odvody placené každoročně (§ 11 odst. 11), jsou splatné nejpozději do konce každého kalendářního roku, v němž odnětí trvá.
(3) Nebyl-li odvod zaplacen včas a v plné výši, vzniká povinnost platit z nezaplacených částek penále, které činí
a) u právnické osoby nebo fyzické osoby oprávněné k podnikání21) 0,05 % z dlužné částky za každý den prodlení,
b) u fyzické osoby 5 % dlužné částky ročně.
Výši penále stanoví finanční orgán platebním výměrem na základě stanoviska toho orgánu ochrany zemědělského půdního fondu, který vydal rozhodnutí o odvodech (§ 11 odst. 2). Penále je splatné do 15 dnů ode dne doručení platebního výměru. V odůvodněných případech může Ministerstvo financí České republiky penále snížit nebo prominout, popřípadě určit orgány a vymezit jejich oprávnění k povolování této úlevy.
(4) Finanční orgán21a) vybírá a vymáhá odvody za odnětí půdy podle zvláštních předpisů.21b)
(5) Jestliže výše odvodu placeného jednorázově (§ 11 odst. 10) nepřevyšuje celkovou částku 50 Kč, odvod se neplatí.
ČÁST VII
PŮSOBNOST ORGÁNŮ OCHRANY ZEMĚDĚLSKÉHO PŮDNÍHO FONDU
§ 13
(1) Orgány ochrany zemědělského půdního fondu jsou pověřené obecní úřady, okresní úřady, správy národních parků a Ministerstvo životního prostředí České republiky. Na území hlavního města Prahy jsou těmito orgány obvodní úřady, Magistrátní úřad hlavního města Prahy a Ministerstvo životního prostředí České republiky.
(2) Ve vojenských újezdech22) vykonávají funkci orgánů ochrany zemědělského půdního fondu zvláštní orgány Federálního ministerstva obrany.
§ 14
Pověřené obecní úřady a na území hlavního města Prahy obvodní úřady
a) rozhodují podle § 1 odst. 4 v pochybnostech o tom, že jde o součásti zemědělského půdního fondu,
b) ukládají podle § 2 odst. 3 změnu kultury zemědělské půdy na pozemcích o výměře do 1 ha,
c) ukládají podle § 3 odst. 3 odstranění závad zjištěných při dozorové a kontrolní činnosti,
d) udělují podle § 5 odst. 2 souhlas k návrhům územně plánovací dokumentace zón nebo k návrhům územně plánovacích podkladů, které vycházejí ze schválených územních plánů sídelních útvarů,
e) udělují podle § 9 odst. 6 souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, má-li být dotčena zemědělská půda a půda dočasně neobdělávaná (§ 1 odst. 2) o výměře do 1 ha; přitom stanoví podmínky k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu, schválí plán rekultivace, popřípadě stanoví zvláštní režim jeho provádění a vymezí, zda a v jaké výši budou předepsány odvody za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu,
f) vydávají podle § 11 odst. 2 rozhodnutí o odvodech za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu a povolují podle § 12 odst. 1 odklad lhůty k úhradě těchto odvodů,
g) ukládají podle § 20 pokuty.
§ 15
Okresní úřady a na území hlavního města Prahy Magistrátní úřad hlavního města Prahy
a) udělují podle § 2 odst. 2 souhlas ke změně louky nebo pastviny na ornou půdu,
b) ukládají podle § 2 odst. 3 změnu kultury zemědělské půdy na pozemcích o výměře nad 1 ha,
c) rozhodují podle § 3 odst. 3 o tom, že pozemek kontaminovaný škodlivými látkami ohrožujícími zdraví nebo život lidí nesmí být používán pro výrobu potravin,
d) udělují podle § 5 odst. 2 souhlas k návrhům územně plánovací dokumentace sídelních útvarů a zón a k návrhům územně plánovacích podkladů, nejde-li o případy v působnosti pověřených obecních úřadů [§ 14 písm. d)], s výjimkou návrhů územně plánovací dokumentace sídelních útvarů, ve kterých je sídlo okresního úřadu (na území hlavního města Prahy s výjimkou územně plánovací dokumentace, která řeší celé toto území),
e) udělují podle § 6 odst. 2 souhlas k návrhům na stanovení dobývacích prostorů, je-li navrhovaným řešením dotčen zemědělský půdní fond o výměře do 10 ha,
f) udělují podle § 7 odst. 3 souhlas k návrhům tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací, celostátních drah a vodních cest a jejich součástí, jejichž největší část se nachází na území příslušného okresu (hlavního města Prahy),
g) udělují podle § 9 odst. 6 souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, má-li být dotčena zemědělská půda a půda dočasně neobdělávaná (§ 1 odst. 2) o výměře od 1 do 10 ha; přitom stanoví podmínky k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu, schválí plán rekultivace, popřípadě stanoví zvláštní režim jeho provádění a vymezí, zda a v jaké výši budou předepsány odvody za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu,
h) usměrňují a sjednocují výkon státní správy na úseku ochrany zemědělského půdního fondu, který zajišťují pověřené obecní úřady na území příslušného okresu (obvodní úřady na území hlavního města Prahy), dozírají, jak tyto orgány ochrany zemědělského půdního fondu plní své úkoly, provádějí kontrolní činnost a dávají jim podněty k tomu, aby uplatnily ve své působnosti opatření k odstranění zjištěných závad,
i) vykonávají státní správu na úseku ochrany zemědělského půdního fondu, není-li podle tohoto zákona příslušný jiný orgán státní správy.
§ 16
Správy národních parků vykonávají působnost na území těchto parků při ochraně zemědělského půdního fondu podle zvláštního předpisu.23)
§ 17
Ministerstvo životního prostředí České republiky
a) uděluje podle § 5 odst. 2 souhlas k návrhům územně plánovací dokumentace sídelních útvarů, ve kterých je sídlo okresního úřadu, k návrhům územně plánovací dokumentace, která řeší celé území hlavního města Prahy, a k návrhům územně plánovací dokumentace velkých územních celků,
b) uděluje podle § 6 odst. 2 souhlas k návrhům na stanovení dobývacích prostorů, je-li navrhovaným řešením dotčen zemědělský půdní fond o výměře nad 10 ha,
c) uděluje podle § 7 odst. 3 souhlas k návrhům tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací, celostátních drah a vodních cest a jejich součástí, které se nacházejí na území dvou a více okresů, nejde-li o případy v působnosti okresních úřadů [§ 15 písm. f)],
d) uděluje podle § 9 odst. 6 souhlas k odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, má-li být dotčena zemědělská půda a půda dočasně neobdělávaná o výměře nad 10 ha; přitom stanoví podmínky k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu, schválí plán rekultivace, popřípadě stanoví zvláštní režim jeho provádění a vymezí, zda a v jaké výši budou předepsány odvody za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu,
e) řídí výkon státní správy na úseku ochrany zemědělského půdního fondu a dozírá, jak orgány ochrany zemědělského půdního fondu základního a středního stupně na tomto úseku plní své úkoly,
f) vypracovává koncepci ochrany zemědělského půdního fondu jako složky životního prostředí a zajišťuje přípravu obecně závazných právních předpisů,
g) vypracovává výklady k ustanovením obecně závazných právních předpisů o ochraně zemědělského půdního fondu,
h) provádí kontrolní činnost a dává orgánům ochrany zemědělského půdního fondu podněty k tomu, aby uplatnily ve své působnosti opatření k odstranění zjištěných závad.
§ 18
Společná ustanovení o výkonu státní správy na úseku ochrany zemědělského půdního fondu
(1) Návrh na zahájení řízení podle zákona podávají právnické a fyzické osoby vždy u pověřeného obecního úřadu (na území hlavního města Prahy u obvodního úřadu), v jehož obvodu leží největší část zemědělského půdního fondu, který má být příslušným návrhem dotčen. Tento orgán ochrany zemědělského půdního fondu návrh posoudí, a není-li příslušný k jeho vyřízení, postoupí ho se svým stanoviskem orgánu ochrany zemědělského půdního fondu vyššího stupně. Obdobně postupuje orgán ochrany zemědělského půdního fondu středního stupně, je-li k vyřízení návrhu příslušné Ministerstvo životního prostředí České republiky.
(2) Leží-li zemědělský půdní fond dotčený podaným návrhem v územním obvodu dvou nebo více pověřených obecních úřadů nebo okresních úřadů (na území hlavního města Prahy obvodních úřadů), je k řízení ve věci příslušný ten orgán ochrany zemědělského půdního fondu, v jehož územním obvodu leží největší část dotčených pozemků, pokud k tomu má působnost podle § 14 až 16.
(3) Orgány ochrany zemědělského půdního fondu dozírají na dodržování ustanovení zákona a předpisů vydaných na jeho základě, soustavně kontrolují, zda jsou dodržovány podmínky a prováděna opatření jimi stanovená při řízení podle zákona, a v mezích své působnosti ukládají opatření k odstranění zjištěných závad.
(4) Orgány ochrany zemědělského půdního fondu spolupracují se všemi orgány státní správy, jejichž činnost se dotýká zemědělského půdního fondu, s orgány Inspekce životního prostředí České republiky, se Státním fondem životního prostředí České republiky a s Pozemkovým fondem České republiky.
ČÁST VIII
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
§ 19
Zjistí-li katastrální úřad při novém mapování nebo při dalších činnostech spojených s vedením katastru nemovitostí, že v důsledku drobných pozvolných dlouhodobých posunů hranic pozemků náležejících do zemědělského půdního fondu došlo k přirozené změně jejich kultur, projednají zjištěné skutečnosti s vlastníky dotčených pozemků a uvedou evidenční stav do souladu se stavem v přírodě.
ČÁST IX
POKUTY
§ 20
(1) Právnickým osobám, jakož i fyzickým osobám oprávněným k podnikání,24) které poruší povinnosti uvedené v odstavci 2, jsou orgány ochrany zemědělského půdního fondu oprávněny ukládat pokuty až do výše pětisetnásobku minimální mzdy stanovené zvláštním předpisem.25)
(2) Pokuty se ukládají za
a) odnětí půdy, která je součástí zemědělského půdního fondu, bez souhlasu orgánu ochrany zemědělského půdního fondu, pokud nejde o případy, kdy tohoto souhlasu není třeba (§ 9 odst. 2),
b) nedovolenou změnu kultury nebo za neprovedení uložené změny kultury (§ 2),
c) neplnění opatření uložených orgánem státní správy, vydaných na základě tohoto zákona.
(3) Pokutu lze uložit do jednoho roku ode dne, kdy se orgán příslušný k jejímu uložení dověděl o porušení povinnosti, nejpozději však do tří let ode dne, kdy k porušení povinnosti došlo.
(4) Uložením pokuty podle odstavce 1 zůstává nedotčena trestní odpovědnost pracovníků právnické osoby nebo fyzické osoby oprávněné k podnikání.24) Nedotčena zůstává i odpovědnost za škodu podle zvláštních předpisů.
(5) Dojde-li k poškození nebo znehodnocení půdy, která je součástí zemědělského půdního fondu (§ 1) fyzickou osobou, postupuje orgán ochrany zemědělského půdního fondu podle zvláštních předpisů.26)
(6) Pokuty jsou z 50 % příjmem Státního fondu životního prostředí České republiky3) a z 50 % příjmem orgánu, který pokutu uložil. Pokutu vybírá a vymáhá finanční orgán podle zvláštních předpisů.21b)
ČÁST X
USTANOVENÍ SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ
§ 21
Na řízení podle § 2 odst. 2, § 5 odst. 2, § 6 odst. 2, § 7 odst. 3 a § 9 odst. 6 se nevztahují obecné předpisy o správním řízení.
§ 22
Ministerstvo životního prostředí České republiky vydá podrobnější úpravu
a) o tom, jakými kritérii se orgány ochrany zemědělského půdního fondu řídí při udělování souhlasu se změnou louky nebo pastviny na ornou půdu (§ 2 odst. 2),
b) o tom, jaká kritéria jsou rozhodná pro to, aby orgány ochrany zemědělského půdního fondu mohly uložit změnu kultury zemědělské půdy (§ 2 odst. 3),
c) hodnot nejvýše přípustného obsahu škodlivých látek v půdě, které ohrožují zdraví nebo život lidí a existenci živých organismů (§ 3 odst. 1 a 3),
d) postupů k zajištění ochrany zemědělského půdního fondu při zpracovávání a projednávání územně plánovací dokumentace a územně plánovacích podkladů (§ 5), návrhů na stanovení dobývacích prostorů (§ 6), zadání staveb a návrhů tras nadzemních a podzemních vedení, pozemních komunikací, celostátních drah a vodních cest a jejich součástí (§ 7) a při stavební, těžební a průmyslové činnosti, geologickém a hydrogeologickém průzkumu (§ 8),
e) postupů při odnímání půdy ze zemědělského půdního fondu (§ 9 a 10),
f) podmínek týkajících se vymezení příznivých fyzikálních, biologických a chemických vlastností půdy (§ 3 odst. 1).
§ 23
(1) Rozhodnutí orgánů ochrany zemědělského půdního fondu vydaná podle zákona č. 53/1966 Sb., ve znění zákona č. 75/1976 Sb., (§ 1 odst. 4, § 2, 3, 4, 5, § 12 odst. 4, § 13a, 14, 15, 19, 21 a 27) před účinností tohoto zákona zůstávají v platnosti.
(2) Povinnost odstranit ekonomickou újmu, která byla stanovena v pravomocných rozhodnutích vydaných podle § 13a nebo § 12 odst. 4 anebo § 14 zákona č. 53/1966 Sb., ve znění zákona č. 75/1976 Sb., před účinností tohoto zákona, se nevykoná.
(3) V případech, že povinnost odstranit ekonomickou újmu, vzniklou zřízením ochranných pásem k ochraně zdravotní nezávadnosti nádrží povrchových vodních zdrojů pitné vody pro hromadné zásobování obyvatelstva nebo k ochraně přírodních léčivých zdrojů, byla stanovena podle dosavadních předpisů rozhodnutím orgánu ochrany zemědělského půdního fondu vydaným před účinností tohoto zákona, se tato povinnost rovněž nevykoná.
(4) Předchozí souhlas podle § 13a nebo souhlas podle § 12 odst. 4 zákona č. 53/1966 Sb., ve znění zákona č. 75/1976 Sb., který byl vydán před účinností tohoto zákona, nahrazuje souhlas podle § 9 tohoto zákona. Orgán ochrany zemědělského půdního fondu, který ho vydal, však upřesní, upraví nebo změní jeho části týkající se odvodů za odnětí zemědělské půdy zemědělské výrobě v souladu se zněním § 11 tohoto zákona.
§ 24
S působností pro Českou republiku se zrušují:
1. Zákon č. 53/1966 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění zákona č. 75/1976 Sb.
2. Zákon České národní rady č. 77/1976 Sb., o působnosti orgánů ochrany zemědělského půdního fondu České socialistické republiky.
3. Nařízení vlády Československé socialistické republiky č. 102/1976 Sb., o odstraňování ekonomické újmy socialistických zemědělských organizací.
4. Nařízení vlády Československé socialistické republiky č. 39/1984 Sb., o sazbách odvodů za odnětí zemědělské půdy zemědělské výrobě.
§ 25
Ustanovení § 2 odst. 1 písm. d) zákona České národní rady č. 388/1991 Sb., o Státním fondu životního prostředí České republiky, se mění takto:

„d) odvody za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu ve výši 60 % jejich celkového objemu určeného orgánem ochrany zemědělského půdního fondu.5)“.
§ 26
Účinnost
Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. července 1992.
Zákon č. 10/1993 Sb. ze dne 19. prosince 1992 nabyl účinnosti dne 1. ledna 1993, zákon č. 98/1999 Sb. ze dne 29. dubna 1999 nabyl účinnosti dne 25. května 1999.

Klaus v. r.


Příloha k zákonu ČNR č. 334/1992 Sb.
Sazebník odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu
ČÁST A
Základní hodnotové ukazatele zemědělské půdy v tisících Kč za 1 ha
Hlavní  jednotka (HPJ)Klimatický region01234567890195821021206600000020010011772000000310285105124760000004313138470000000552415365000000067662728500000007665058670000000884698281475900000900971127382000010080931117080000011008698617205000120074915362634500130576575455858400014048799557686648001500687749590430016004044244540400017003645038000018350403626370291214195745596941510000204635455333413634210212223293824313531170222429364624454241260232323343819312723002435005500453500250404961356806600260334353275443520027000433145444100280496069405932600029404050593975577400300334251326006300310273544284504200322803645314945490033050627043640550034000000005303500000000400360000000004437171519261521172215123800030142524261803966675706664087896910998418781071010101094200768556646000043000815161545500440006604845523004500596640494300046006065394945500047000543142373800480037432333302919049000402229252316050031444631594656423851030364215393438005200425004643392605300444928390291905402934392430021130553633425133432448211956100819511171746843232257856882955758523500588772879958635628151359645362763743392700601069110011475817400061857380885661580006281616977495746000634942495134403400064181818191719211817156517017181618017151266001214014161412136713141414131411121076801212121212109866910101010810776570171716171617141513117101515161516131412107219777776765730078888765740000076565750909898665760807076655775555555555785050505555
ČÁST B
Faktory životního prostředí, které budou negativně ovlivněny odnětím půdy ze zemědělského půdního fondu, a ekologické váhy těchto vlivů
Skupina faktorůCharakteristika faktorů životního prostředí negativně ovlivněného odnětím půdy ze zemědělského půdního fonduEkologická váha vlivuANárodní parky - I. zóna, národní přírodní rezervace a národní přírodní památky20Národní parky - II. zóna, chráněné krajinné oblasti - I. zóna, přírodní rezervace a přírodní památky15Národní parky - III. zóna, chráněné krajinné oblasti - II. zóna, územní systémy ekologické stability10Ochranná pásma národních parků, chráněné krajinné oblasti - III. zóna a významné krajinné prvky5BChráněné oblasti přirozené akumulace podzemních a povrchových vod a ochranná pásma vodních zdrojů II. stupně 10Ochranná pásma léčivých zdrojů a minerálních vod stolních vně ochranných pásem I. stupně nebo užších prozatímních ochranných pásem10CÚzemí mimo plochy určené platnou územně plánovací dokumentací k zástavbě nebo pro jiné urbanistické funkce5DChráněná ložisková území5
ČÁST C
Důvody ke snížení základní sazby odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu
Důvod ke snížení základní sazby odvodůKoeficientZemědělská půda poškozenáa) spady z průmyslových exhalací0,8b) úniky pevných nebo tekutých toxických látek0,4c) ropnými látkami0,7d) vodní nebo větrnou erozí0,6Zemědělská půda nalézající se v současně zastavěném území sídelních útvarů (obcí)0,2Zemědělská půda v ekonomicky zaostávajících územích a v pohraničních územích vymezených usnesením vlády České republiky č. 11 ze dne 8. 1. 19920,5
ČÁST D
Postup při výpočtu odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu
Zpracovatel výpočtů odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu (§ 9 a 11) postupuje při této činnosti takto:
1. Zjistí, do kterého klimatického regionu a hlavní půdní jednotky je zařazena půda, která má být odňata ze zemědělského půdního fondu, a v návaznosti na to podle části A stanoví odpovídající základní hodnotový ukazatel této půdy na 1 ha její výměry.
2. Zjistí, bude-li odnětím půdy ze zemědělského půdního fondu negativně ovlivněn některý z faktorů životního prostředí, vyjmenovaných v části B, a v návaznosti na to určí odpovídající ekologickou váhu tohoto ovlivnění. V případech, že bude ovlivněno více faktorů životního prostředí, jednotlivé odpovídající ekologické váhy sečte.
3. Základní hodnotový ukazatel půdy dotčené odnětím ze zemědělského půdního fondu (bod 1.) vynásobí ekologickou vahou ovlivnění příslušného faktoru životního prostředí nebo součtem těchto vah (bod 2.). Tím je stanovena základní sazba odvodů za odnětí 1 ha půdy ze zemědělského půdního fondu.
4. Zjistí, přichází-li v úvahu některý z důvodů ke snížení stanovené základní sazby odvodů za odnětí 1 ha půdy ze zemědělského půdního fondu (bod 3.), které jsou vyjmenovány v části C, a v návaznosti na to určí odpovídající koeficient tohoto snížení. Při více důvodech ke snížení základní sazby odvodů jednotlivé odpovídající koeficienty určuje odděleně a navzájem nezávisle.
5. Základní sazbu odvodů za odnětí 1 ha půdy ze zemědělského půdního fondu (bod 3.) vynásobí koeficientem důvodu ke snížení této sazby (bod 4.). Při více důvodech ke snížení základní sazby odvodů výsledek vynásobí postupně dalšími koeficienty jednotlivých důvodů tohoto snížení. Tím je stanovena snížená sazba odvodů za odnětí 1 ha půdy ze zemědělského půdního fondu.
6. Základní sazbu odvodů za odnětí 1 ha půdy ze zemědělského půdního fondu (bod 3.) nebo sníženou sazbu odvodů za toto odnětí (bod 5.) vynásobí výměrou půdy, která má být odňata ze zemědělského půdního fondu. Tím je stanovena skutečná výše odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu na dotčeném pozemku.
7. Jde-li o trvalé odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu, při kterém se odvody platí jednorázově, je stanovená částka skutečné výše odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu (bod 6.) konečná.
8. Při dočasném odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu nebo při trvalém odnětí této půdy, za které mají být odvody placeny každoročně, stanoví výši odvodů za každý kalendářní rok trvání uvedeného odnětí půdy jako stý díl částky skutečné výše odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu na dotčeném pozemku, vypočtené podle bodu 6. V případě, že uvedené odnětí se uskuteční nebo bude ukončeno v průběhu kalendářního roku, stanoví odvody ve výši jedné dvanáctiny stého dílu částky skutečné výše odvodů, a to za každý i započatý měsíc.
ČÁST E
Východiska ke zjišťování údajů potřebných pro výpočet odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu
1. Údaje o klimatických regionech a hlavních půdních jednotkách se zjistí například z uživatelské příručky „Bonitace československých zemědělských půd a směry jejich využití“ a ze související mapové dokumentace.
2. Faktory životního prostředí, které budou negativně ovlivněny odnětím půdy ze zemědělského půdního fondu, se zjistí například z mapové a spisové dokumentace k vyhlášení národních parků, chráněných krajinných oblastí, přírodních rezervací, přírodních památek, významných krajinných prvků, územních systémů ekologické stability, chráněných oblastí přirozené akumulace vod, ochranných pásem vodních zdrojů, ochranných pásem léčivých zdrojů a minerálních vod stolních, z územně plánovací dokumentace, z výsledků geologického průzkumu a z jiných účelových podkladů, popřípadě z účelového měření.
3. Důvody ke snížení základní sazby odvodů za odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu se zjistí například z mapové dokumentace, z územně plánovací dokumentace, ze závazných posudků hygienické služby a jiných účelových podkladů, popřípadě z účelového měření nebo průzkumu.

1) § 32 a násl. zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů. § 7 a 10 vyhlášky č. 85/1976 Sb., o podrobnější úpravě územního řízení a stavebním řádu, ve znění vyhlášky č. 55/1980 Sb.
2) Příloha k vyhlášce č. 23/1964 Sb., kterou se provádí zákon č. 22/1964 Sb., o evidenci nemovitostí, oddíl B, ve znění pozdějších předpisů.
3) Zákon ČNR č. 388/1991 Sb., o Státním fondu životního prostředí České republiky.
4) § 5 odst. 2 zákona ČNR č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny.
5) § 4 vyhlášky č. 83/1976 Sb., o obecných technických požadavcích na výstavbu, ve znění vyhlášky č. 45/1979 Sb.
6) Zákon č. 50/1976 Sb.
7) § 39 a násl. zákona č. 50/1976 Sb.
8) Zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně nerostného bohatství (horní zákon), ve znění zákona ČNR č. 541/1991 Sb.
9) Vyhláška č. 43/1990 Sb., o projektové přípravě staveb.
10) § 1 odst. 2 zákona č. 135/1961 Sb., o pozemních komunikacích (silniční zákon), ve znění pozdějších předpisů (úplné znění č. 55/1984 Sb.).
11) § 2 zákona č. 51/1964 Sb., o dráhách.
12) § 3 a 4 zákona č. 26/1964 Sb., o vnitrozemské plavbě, ve znění zákona č. 126/1974 Sb.
13) § 126 zákona č. 50/1976 Sb.
14) § 4, 44, 46, 47 a 53 vyhlášky č. 83/1976 Sb.
15) § 51, 52 a 58 vyhlášky č. 83/1976 Sb.
16) § 59 a násl. vyhlášky č. 83/1976 Sb.
17) § 3 vyhlášky č. 85/1976 Sb.
17a) § 12 odst. 1 vyhlášky č. 13/1994 Sb., kterou se upravují některé podrobnosti ochrany zemědělského půdního fondu.
18) § 5 odst. 1 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění zákona č. 89/1996 Sb.
19) Např. § 66 a násl., § 71 a násl., § 82 a násl. zákona č. 50/1976 Sb.
19a) § 6 odst. 1 písm. a) zákona č. 344/1992 Sb., ve znění zákona č. 89/1996 Sb.
21) Zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon).
21a) Zákon č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, ve znění pozdějších předpisů.
21b) § 1 odst. 4 zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů.
22) Zákon č. 169/1949 Sb., o vojenských újezdech.
23) § 78 zákona ČNR č. 114/1992 Sb.
24) § 12a až 12e zákona č. 105/1990 Sb., o soukromém podnikání občanů, ve znění zákona č. 219/1991 Sb. Zákon č. 455/1991 Sb.
25) Nařízení vlády ČSFR č. 53/1992 Sb., o minimální mzdě.
26) Zákon ČNR č. 200/1990 Sb., o přestupcích. Zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 513/1991 Sb.