18/1957 Ú. l.
Vyhláška Ústřední správy vodního hospodářství o zvýšení pravomoci národních výborů na úseku vodního hospodářství.

18.
VYHLÁŠKA
Ústřední správy vodního hospodářství
ze dne 30. prosince 1956
o zvýšení pravomoci národních výborů na úseku vodního hospodářství.
Ústřední správa vodního hospodářství stanoví se souhlasem vlády podle § 20 vládního nařízení č. 70/1956 Sb., kterým se provádí zákon č. 11/1955 Sb., o vodním hospodářství:

§ 1.
Aby byla zaručena široká účast pracujících při řízení vodního hospodářství a aby se dosáhlo upevnění režimu hospodárnosti, oddělení investorské činnosti od výrobní činnosti a lepšího využití prostředků, zejména kádrů a mechanisace, a dále aby se dosáhlo systematického zavádění pokrokových metod při provádění generálních oprav a menších atypických vodohospodářských investic spojených s provozem vodohospodářských děl a zařízení, přizpůsobuje se územní působnost hospodářskovýrobních organisací Ústřední správy vodního hospodářství zásadně podle území krajů, vyčleňují se z nich část činnosti stavebně montážní a jejich řízení se přenáší na rady krajských národních výborů.
§ 2.
(1) V každém kraji se zřizují jako samostatné rozpočtové organisace „Krajské správy vodních toků a meliorací”, jejichž řízení se přenáší na rady krajských národních výborů.
(2) Pro řízení nesplavných toků na území hlavního města Prahy se zřizuje „Pražská správa vodních toků”, jejíž řízení se přenáší na radu ústředního národního výboru hlavního města Prahy. Pro území ústředního národního výboru města Bratislavy a městského národního výboru ve Vysokých Tatrách se Krajská správa vodních toků a meliorací nezřizuje.
(3) Ústřední správa vodního hospodářství zajišťuje podle platných předpisů mezistátní projednávání otázek týkajících se hraničních úseků toků, vodohospodářských děl a zařízení; dále Ústřední správě vodního hospodářství přísluší správa, provoz a udržování řeky Vltavy od konce vzdutí vodního díla u Lipna, řeky Labe od soutoku s Úpou u Jaroměře, včetně všech vodohospodářských děl a zařízení na těchto úsecích; dále jí přísluší správa, provoz a údržba řeky Moravy, pokud tvoří státní hranici, dolního Váhu od Kolárova po ústí a Dunaje, s výjimkou ochranných hrází bývalých vodních družstev. Ústřední správa vodního hospodářství sděluje radám dotčených krajských národních výborů a radě ústředního národního výboru hlavního města Prahy a města Bratislavy plánovaná opatření na těchto úsecích a bere zřetel na jejich připomínky.
§ 3.
(1) Řízení „Krajských správ zásobování vodou a kanalisace” se přenáší na rady krajských národních výborů.
(2) Řízení Pražských vodáren a Pražských kanalisací a čistíren odpadních vod se přenáší na radu ústředního národního výboru hlavního města Prahy.
(3) Řízení Krajské správy zásobování vodou a kanalisace v Bratislavě, zahrnují území krajského národního výboru v Bratislavě a ústředního národního výboru města Bratislavy se přenáší na radu krajského národního výboru v Bratislavě.
(4) Řízení Krajské správy zásobování vodou a kanalisace, zahrnující území krajského národního výboru v Košicích a městského národního výboru ve Vysokých Tatrách se přenáší na radu krajského národního výboru v Košicích.
(5) Ústřední správa vodního hospodářství řídí činnosti celostátního významu (na př. činnost Závodu pro úpravu vody v Praze, slévárny v Košických Hamrech, hydrogeologický průzkum, speciální opravárenství mechanisované čištění inkrustovaného potrubí).
§ 4.
(1) „Krajské správy zásobování vodou a kanalisace” a „Krajské správy vodních toků a meliorací”, jako hospodářskovýrobní organisace Ústřední správy vodního hospodářství jsou právnické osoby, plánovací a účetní jednotky. Tyto hospodářskovýrobní organisace řídí rady krajských národních výborů prostřednictvím odborů pro vodní hospodářství.
(2) Při řízení hospodářskovýrobních organisací platí zásada odvětvového plánu vodního hospodářství. Hospodářskovýrobní organisace jako zvlášť rozpočtové organisace jsou zapojeny na rozpočet kraje v kapitole „vodní hospodářství” finančními vztahy, t. j. příděly a odvody. Rada krajského národního výboru řídí investiční výstavbu zajišťovanou hospodářskovýrobními organisacemi jako přímými investory.
§ 5.
(1) Rady krajských národních výborů řídí podřízené hospodářskovýrobní organisace a rozhodují ve všech věcech, které nejsou vyhrazeny Ústřední správě vodního hospodářství, nebo o nichž nerozhodují ředitelé hospodářskovýrobních organisací ve vlastní pravomoci.
(2) Radám krajských národních výborů přísluší vůči hospodářskovýrobním organisacím:
a) schvalovat návrh jejich plánů,
b) navrhovat a schvalovat změny v těchto plánech podle platných směrnic,
c) sestavovat návrh výhledového plánu vodohospodářské investiční výstavby kraje,
d) spolupracovat na přípravě a vyjadřovat se k ústředně plánované nadlimitní výstavbě,
e) v souhlase s návrhem plánu schvalovat návrhy jejich rozpočtů,
f) kontrolovat plnění jejich plánů a pomáhat odstraňovat nedostatky v plnění,
g) schvalovat plánovací přípravu a projektovou a rozpočtovou dokumentaci investic, u nichž jsou hospodářskovýrobní organisace přímými investory, a generálních oprav, pokud to není vyhrazeno zvláštními předpisy jiným orgánům,
h) zajišťovat provádění revisi jejich hospodaření,
i) sledovat dodržování platných mzdových a pracovních předpisů, jakož i předpisů pro národohospodářskou evidenci,
j) dbát o dodržování stanovených počtů pracovníků a mzdových fondů a hospodárný rozsah jejich správního aparátu,
k) zajišťovat provádění kontroly technické jakosti prováděných prací,
l) podporovat rozvoj mechanisace,
m) podporovat nábor pracovních sil.
§ 6.
(1) Pokud řídí rady krajských národních výborů činnost hospodářskovýrobních organisací na území jiných národních výborů, které jim nejsou podřízeny, činí tak v dohodě s radou příslušného národního výboru.
(2) Radám krajských národních výborů přísluší, aby při zachováni krajské celistvosti hospodářskovýrobních organisací, přenesly na výkonné orgány městských (místních) národních výborů ve městech širokou pravomoc při řízení jednotlivých zařízení vodního hospodářství, a to podle těchto zásad:
a) tam, kde je pro město zřízen skupinový provoz Krajské správy zásobování vodou a kanalisace, může rada krajského národního výboru přenést na radu příslušného městského (místního) národního výboru část své pravomoci a to zejména:
aa) účast na přípravě plánu skupinového provozu, který bude součástí plánu Krajské správy zásobováni vodou a kanalisace;
bb) zvýšení pravomoci při kontrole plnění plánu skupinového provozu;
cc) účast při sestavování provozních plánů skupinového provozu, zvláště s hlediska zajišťování požadavků obyvatelstva a pokud jde o stanovení pořadí naléhavosti;
dd) účast při sestavování perspektivních plánů skupinového provozu jako součásti výhledových plánů Krajské správy zásobování vodou a kanalisace;
b) připomínky rady městského (místního) národního výboru, pokud jim nebylo při projednávání vyhověno, musí Krajská správa zásobování vodou a kanalisace předložit se svým návrhem plánu radě krajského národního výboru;
c) vedoucí skupinového provozu je povinen podávat pravidelné zprávy radě městského (místního) národního výboru o provozních zařízeních a je povinen se řídit jejími provozními pokyny, pokud tím není narušováno plnění plánu;
d) rada městského (místního) národního výboru je povinna určit pracovníka, který by vůči vedoucímu skupinového provozu vystupoval za národní výbor.
(3) Pro vodovody a kanalisace, které jsou ve správě místních národních výborů, obstarávají Krajské správy zásobování vodou a kanalisace periodický odborný dohled a poskytují technickou pomoc při jejich udržování a drobných opravách.
§ 7.
(1) Ředitele hospodářskovýrobní organisace ustanovuje a odvolává rada příslušného krajského národního výboru na návrh vedoucího odboru pro vodní hospodářství, po projednání s Ústřední správou vodního hospodářství.
(2) Ředitelé řídí organisace podle zásady jediného odpovědného vedoucího, odpovídají za plnění jejich úkolů a provádějí disposice se svěřenými základními a oběžnými prostředky organisace.
§ 8.
(1) Ústřední správa vodního hospodářství jako ústřední úřad vodního hospodářství řídí normotvorně, metodicky a odborně s hlediska celostátního a nadkrajového činnost v oboru hospodářskovýrobních organisací a zajišťuje nutnou jednotnost a komplexnost v řešení úkolů kontrolou, prováděním přesunů úkolů a prostředků mezi jednotlivými kraji v souladu s plánovacími a rozpočtovými předpisy a poskytováním odborně technické, metodické a organisační pomoci. Pokud podle platných předpisů je toho zapotřebí, činí tak v dohodě s příslušnými ústředními úřady a orgány.
(2) Za tím účelem zejména:
a) v oboru organisace
stanoví základní organisační strukturu hospodářskovýrobních organisací zejména tím, že vydává jejich statuty a stanoví zásady k vymezení pravomoci příslušných odborů rad národních výborů ve městech při řízení jednotlivých zařízení vodního hospodářství;
b) v oboru plánování
sestavuje souborně plán vodního hospodářství, provádí jeho rozpis na kraje, kontroluje jeho plnění a za souhlasu rady krajského národního výboru provádí přesuny plánovaných úkolů, prostředků, fondů a pracovních sil mezi jednotlivými kraji; sestavuje celostátní výhledový plán vodního hospodářství na základě návrhů výhledových plánů krajů;
c) v oboru správy, provozu a udržování
řídí vodohospodářský dispečink, plní úkoly vyplývající pro ni ze směrnic o postupu při zamezování a zdolávání škod vznikajících povodněmi, řídí uzavírání smluv o náhradách za užívání vodohospodářských děl a zařízení, provádění pasportisace, po odborné stránce řídí provádění generální inventarisace, dále zajišťuje styk s ostatními resorty ve všeobecných otázkách správy, provozu a udržování vodohospodářských děl a zařízení, vykonává vrchní dohled na provádění technickobezpečnostních revisí, sleduje provoz vodohospodářských děl a zařízení a zajišťuje jednotnost jejich provozu,
d) v oboru finančně rozpočtovém
spolupůsobí při sestavování návrhu kapitoly „vodní hospodářství” rozpočtu kraje a při výkonu dohledu na plnění rozpočtu,
e) v oboru zásobování
zajišťuje a odpovídá za zásobování materiálem, provádí nutné přesuny materiálu mezi jednotlivými kraji,
f) v oboru odměňování a socialistických forem práce
řídí jednotnou mzdovou politiku podle zásad schválených státní mzdovou komisí a metodicky usměrňuje vytváření předpokladů pro rozvoj socialistického soutěžení a pro hodnocení jeho výsledků s celostátního hlediska,
g) v oboru výstavby
usměrňuje a kontroluje investiční politiku, vykonává funkci ústředního investora, na základě návrhů rad krajských národních výborů sestavuje plán investic a podle platných předpisů schvaluje plánovací přípravu a projektovou a rozpočtovou dokumentaci,
h) v oboru technického a ekonomického rozvoje
zajišťuje zavádění pokrokových výrobních metod, technickohospodářských norem a opatření tak, aby technickoekonomická úroveň vodního hospodářství se zvyšovala, obstarává věci typisační, normalisační a věci provozního výzkumu, a řídí věci kontroly technické inspekce, jakosti a bezpečnosti při práci, podporuje zlepšovatelské hnutí, pečuje o provádění správné cenové politiky, o zavádění chozrasčotu a operativně technickou evidenci,
i) v oboru účetní evidence
stanoví její metodiku, a sleduje hospodářské výsledky,
j) v oboru civilní ochrany
řídí podle zvláštních předpisů agendu civilní obrany a zvláštních úkolů,
k) v oboru kádrové politiky
pečuje o rozmisťování vodohospodářských kádrů,
l) v oboru mechanisace, dopravy, energetiky a dílenské činnosti
řídí a plánuje zvyšování mechanisace, provádí za souhlasu rady krajského národního výboru přesuny mechanisačních a dopravních prostředků mezi jednotlivými kraji a dbá o snížení spotřeby elektrické energie.
§ 9.
(1) Hospodářskovýrobním organisacím, včetně nově zřízených, přísluší nadále plnit všechny dosavadní úkoly na území a v rozsahu podle této vyhlášky. Krajské správy vodních toků a meliorací budou nadále provádět údržbu, kterou nebude nutné provádět dodavatelským způsobem. Krajské správy zásobování vodou a kanalisace a organisace podřízené ústřednímu národnímu výboru hlavního města Prahy budou nadále provádět běžnou údržbu a tyto stavebně montážní práce:
a) nepředvídané generální opravy,
b) vodovodní a kanalisační přípojky na stávajících vodohospodářských zařízeních.
Krajské správy zásobování vodou a kanalisace na Slovensku provádějí i práce průzkumné a stavby studní.
(2) Pro ostatní část stavomontážní činnosti, která se vyčleňuje z dosavadních hospodářskovýrobních organisací, zřídí Ústřední správa vodního hospodářství specialisované hospodářské organisace s vnitřním členěním v rámci hranic krajů.
Takto soustředěná specialisovaná kapacita bude také k disposici pro zákroky při povodňových a ledových operacích a v mimořádných případech.
§ 10.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1957.

Předseda Ústřední správy vodního hospodářství:
Dr. Štoll v. r.