11/2010 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé

11
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 22. dubna 1996 byla v Lucemburku podepsaná Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé.
Česká republika se stala smluvním státem Dohody na základě článku 6 odst. 6 Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie1).
Dohoda vstoupila v platnost na základě svého článku 104 dne 1. července 1999. Pro Českou republiku vstoupila v platnost na základě článku 6 odst. 6 Aktu o podmínkách přistoupení dne 1. května 2004.
Dohoda podle svého článku 104 nahradila dnem vstupu v platnost ve vztazích mezi Ázerbájdžánskou republikou a Evropským společenstvím Dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci, podepsanou v Bruselu dne 18. prosince 19892).
České znění Dohody ve znění uveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie se vyhlašuje současně.


DOHODA O PARTNERSTVÍ A SPOLUPRÁCI
mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou
na straně druhé (*)
BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
ŘECKÁ REPUBLIKA,
ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
IRSKO,
ITALSKÁ REPUBLIKA,
LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
FINSKÁ REPUBLIKA,
ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
smluvní strany Smlouvy o založení Evropského společenství, Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
(dále jen „členské státy“) a
EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI a EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII
(dále jen „Společenství“)
na jedné straně a
ÁZERBÁJDŽÁNSKÁ REPUBLIKA
na straně druhé,
PAMĚTLIVY vazeb mezi Společenstvím a jeho členskými státy a Ázerbájdžánskou republikou a společně sdílených hodnot,
UZNÁVAJÍCE, že Společenství a Ázerbájdžánská republika si přejí posílit tyto vazby a vytvořit partnerství a spolupráci, které by upevnily a rozšířily vztahy navázané v minulosti, zejména Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik o obchodu a obchodní a hospodářské spolupráci, podepsanou dne 18. prosince 1989, která se od rozpuštění SSSR používá přiměřeně na dvoustranné vztahy mezi Evropskými společenstvími a každým z nezávislých států bývalého Sovětského svazu,
BEROUCE V ÚVAHU závazek Společenství a jeho členských států a Ázerbájdžánské republiky upevňovat politické a hospodářské svobody, které tvoří samotný základ partnerství,
UZNÁVAJÍCE v této souvislosti, že podpora nezávislosti, svrchovanosti a územní celistvosti Ázerbájdžánské republiky přispěje k zachování míru a stability v Evropě,
BEROUCE V ÚVAHU závazek stran podporovat mezinárodní mír a bezpečnost a mírové řešení sporů a spolupracovat za tímto účelem v rámci Organizace spojených národů a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE),
PŘEJÍCE SI v oblastech, na které se vztahuje tato dohoda, povzbuzovat proces regionální spolupráce se sousedními zeměmi za účelem podpory prosperity a stability v regionu, a zejména iniciativy zaměřené na podporu spolupráce a vzájemné důvěry mezi nezávislými státy bývalého Sovětského svazu v zakavkazském regionu a dalšími sousedními státy,
VZHLEDEM k pevnému odhodlání Společenství a jeho členských států a Ázerbájdžánské republiky naplňovat v plném rozsahu všechny zásady a ustanovení obsažené v Závěrečném aktu Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě (KBSE), v závěrečných dokumentech z následných zasedání v Madridu a ve Vídni, v dokumentu bonnské konference KBSE o hospodářské spolupráci, v Pařížské chartě pro novou Evropu, v helsinském dokumentu KBSE z roku 1992 pod názvem „Výzvy ke změně“ a v ostatních základních dokumentech OBSE,
PŘESVĚDČENY o prvořadé důležitosti právního státu a dodržování lidských práv, zejména práv osob náležejících k menšinám, vytvoření pluralitního systému se svobodnými a demokratickými volbami a ekonomické liberalizace zaměřené na vytvoření tržního hospodářství,
PŘESVĚDČENY, že plné uplatňování této dohody o partnerství a spolupráci je jednak závislé na pokračování a dosažení politických, hospodářských a právních reforem v Ázerbájdžánské republice a na zavádění faktorů, které jsou nezbytné pro spolupráci, zejména v souvislosti se závěry bonnské konference KBSE, a jednak k nim rovněž přispívá,
PŘEJÍCE SI zahájit a rozvíjet pravidelný politický dialog o dvoustranných, regionálních a mezinárodních otázkách společného zájmu,
UZNÁVAJÍCE A PODPORUJÍCE přání Ázerbájdžánské republiky zahájit úzkou spolupráci s evropskými orgány,
BEROUCE V ÚVAHU nezbytnost podporovat investice v Ázerbájdžánské republice, zejména v odvětví energetiky, a v této souvislosti i význam, který přikládá Společenství a jeho členské státy rovným podmínkám pro dopravu a vývoz energetických výrobků; potvrzujíce oddanost Společenství a jeho členských států a Ázerbájdžánské republiky Evropské energetické chartě a plnému uplatňování Smlouvy o energetické chartě a Protokolu k energetické chartě o energetické účinnosti a souvisejících ekologických hlediscích,
BEROUCE V ÚVAHU ochotu Společenství poskytnout potřebnou hospodářskou spolupráci a technickou pomoc,
MAJÍCE NA ZŘETELI prospěšnost dohody pro postupné prohloubení přátelských vztahů mezi Ázerbájdžánskou republikou a širší zónou spolupráce v Evropě a v sousedních regionech, jakož i její postupné zapojení do otevřeného mezinárodního systému,
BEROUCE V ÚVAHU závazek smluvních stran liberalizovat obchod v souladu s pravidly Světové obchodní organizace (WTO),
VĚDOMY SI potřeby zlepšit podmínky, které ovlivňují podnikání a investice, a podmínky v oblastech jako usazování společností, zaměstnanost, poskytování služeb a pohyb kapitálu,
PŘESVĚDČENY o tom, že tato dohoda vytvoří nové klima pro jejich hospodářské vztahy, a zejména pro rozvoj obchodu a investic, které jsou nezbytné pro ekonomickou restrukturalizaci a technickou modernizaci,
PŘEJÍCE SI zahájit úzkou spolupráci v oblasti ochrany životního prostředí, přičemž berou v úvahu vzájemnou závislost stran v této oblasti,
UZNÁVAJÍCE, že spolupráce při prevenci a kontrole nedovoleného přistěhovalectví tvoří jeden z hlavních cílů této dohody,
PŘEJÍCE SI zahájit kulturní spolupráci a rozvíjet výměnu informací,
SE DOHODLY NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:
Článek 1
Tímto se zakládá partnerství mezi Společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé. Cíle tohoto partnerství jsou:
— poskytnout vhodný rámec pro politický dialog mezi stranami, který umožňuje rozvoj úzkých politických vztahů,
— podporovat úsilí Ázerbájdžánské republiky při upevňování její demokracie a při rozvoji jejího hospodářství a dokončení přechodu k tržnímu hospodářství,
— podporovat obchod, investice a harmonické hospodářské vztahy mezi stranami, a tím podpořit jejich udržitelný hospodářský rozvoj,
— vytvořit základ pro spolupráci v oblasti legislativní, hospodářské, sociální, finanční, civilní vědecké, technické a kulturní.
HLAVA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 2
Dodržování demokracie, zásad mezinárodního práva a lidských práv, jak jsou vymezeny především Chartou Organizace spojených národů, Helsinským závěrečným aktem a Pařížskou chartou pro novou Evropu, a dodržování zásad tržního hospodářství, vyjádřených zejména v dokumentech bonnské konference KBSE, je základem vnitřní a zahraniční politiky stran a představuje zásadní prvek partnerství a této dohody.
Článek 3
Strany se domnívají, že je pro jejich budoucí prosperitu a stabilitu nezbytné, aby nové nezávislé státy vzniklé rozpuštěním Svazu sovětských socialistických republik (dále jen „nezávislé státy bývalého Sovětského svazu“) udržovaly a rozvíjely vzájemnou spolupráci v souladu se zásadami Helsinského závěrečného aktu a s mezinárodním právem a v duchu dobrých sousedských vztahů, a pro podporu tohoto procesu vyvinou veškeré úsilí.
Článek 4
Strany podle potřeby posuzují změnu okolností v Ázerbájdžánské republice, zejména ohledně místních hospodářských podmínek a provádění tržně orientovaných hospodářských reforem. Rada pro spolupráci může stranám vydat doporučení o vývoji kterékoli části této dohody vzhledem k těmto okolnostem.
HLAVA II
POLITICKÝ DIALOG
Článek 5
Mezi stranami se zavádí pravidelný politický dialog, který mají v úmyslu rozvíjet a prohlubovat. Doprovází a upevňuje sbližování mezi Společenstvím a Ázerbájdžánskou republikou, podporuje politické a hospodářské změny probíhající v této zemi a přispívá k vytváření nových forem spolupráce. Politický dialog:
— posiluje vazby mezi Ázerbájdžánskou republikou a Společenstvím a jeho členskými státy, a tím i společenstvím demokratických národů. Hospodářské sbližování dosažené na základě této dohody povede k intenzivnějším politickým vztahům,
— povede k rostoucímu sbližování postojů k mezinárodním otázkám společného zájmu, a tím zvýší bezpečnost a stabilitu v regionu a podpoří budoucí rozvoj nezávislých států bývalého Sovětského svazu v Zakavkazsku,
— předpokládá, že strany budou usilovat o spolupráci v otázkách významných pro posílení stability a bezpečnosti v Evropě, dodržování zásad demokracie a respektování a podporu lidských práv, zejména práv osob náležejících k menšinám, a že v případě potřeby o těchto otázkách pořádají konzultace.
Tento dialog může probíhat na regionálním základě s cílem přispět k vyřešení regionálních konfliktů a napětí.
Článek 6
Na úrovni ministrů probíhá politický dialog v rámci Rady pro spolupráci zřízené článkem 78 a při dalších příležitostech podle vzájemné dohody.
Článek 7
Další postupy a mechanismy politického dialogu zavedou strany především v těchto formách:
— pravidelná setkání na úrovni vyšších úředníků mezi zástupci Společenství a jeho členských států na jedné straně a zástupci Ázerbájdžánské republiky na straně druhé,
— plné využití diplomatické cesty mezi stranami, včetně vhodných kontaktů na dvoustranné i mnohostranné úrovni, jako například při zasedáních Organizace spojených národů či OBSE,
— jakékoli jiné prostředky, včetně možnosti setkání odborníků, které mohou přispět k upevnění a k rozvoji tohoto dialogu.
Článek 8
Na parlamentní úrovni probíhá politický dialog v rámci Parlamentního výboru pro spolupráci zřízeného článkem 83.
HLAVA III
OBCHOD SE ZBOŽÍM
Článek 9
1. Strany si vzájemně udělí doložku nejvyšších výhod ve všech oblastech, které se týkají:
— dovozních a vývozních cel a poplatků, včetně metod výběru těchto cel a poplatků,
— ustanovení o celním odbavení, tranzitu, skladech a překládce,
— daní a ostatních vnitrostátních poplatků jakéhokoliv druhu, které se přímo nebo nepřímo vztahují na dovážené zboží,
— způsobů platby a převodu těchto plateb,
— předpisů upravujících prodej, nákup, dopravu, distribuci a používání zboží na vnitrostátním trhu.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na:
a) výhody poskytnuté s cílem vytvořit celní unii nebo zónu volného obchodu nebo na základě vytvoření této unie nebo zóny;
b) výhody poskytnuté určitým zemím v souladu s pravidly WTO a s dalšími mezinárodními dohodami ve prospěch rozvojových zemí;
c) výhody poskytnuté sousedním zemím za účelem usnadnění příhraničního styku.
3. Odstavec 1 se použije během přechodného období, které končí dnem 31. prosince 1998 nebo dnem přistoupení Ázerbájdžánské republiky k WTO, nastane-li dříve, pro výhody stanovené v příloze I, které Ázerbájdžánská republika poskytuje jiným státům vzešlým z rozpuštění SSSR.
Článek 10
1. Strany souhlasí s tím, že zásada svobody tranzitu zboží je nezbytnou podmínkou pro dosažení cílů této dohody. V této souvislosti každá strana zajistí přes své území neomezený tranzit zboží pocházejícího z celního území nebo určeného pro celní území druhé strany.
2. Mezi oběma stranami platí pravidla stanovená v čl. V odst. 2, 3, 4 a 5 GATT.
3. Pravidly stanovenými v tomto článku nejsou dotčena zvláštní pravidla dohodnutá stranami, která platí pro zvláštní odvětví, zejména dopravu, nebo zvláštní výrobky, ani článek 90.
Článek 11
Aniž jsou dotčena práva a povinnosti vyplývající z mezinárodních smluv o dočasném dovozu zboží, jimiž jsou obě strany vázány, poskytne kromě toho každá strana druhé straně osvobození od dovozních cel a poplatků na dočasně dovezené zboží, a to v případech a podle postupů stanovených jakoukoliv jinou mezinárodní smlouvou v této oblasti, kterou je strana vázána, a v souladu se svými právními předpisy. Je třeba vzít v úvahu podmínky, za nichž dotyčná strana přijala závazky vyplývající z takové smlouvy.
Článek 12
1. Zboží pocházející z Ázerbájdžánské republiky se dováží do Společenství bez množstevních omezení, aniž jsou dotčeny články 14, 17 a 18 této dohody.
2. Zboží pocházející ze Společenství se dováží do Ázerbájdžánské republiky bez množstevních omezení a opatření s rovnocenným účinkem, aniž jsou dotčeny články 14, 17 a 18 této dohody.
Článek 13
Obchod se zbožím se mezi stranami uskutečňuje za tržní ceny.
Článek 14
1. Pokud je určitý výrobek dovážen na území jedné ze stran v takovém zvýšeném množství nebo za takových podmínek, že to způsobuje nebo hrozí způsobit újmu domácím výrobcům podobných nebo přímo si konkurujících výrobků, mohou Společenství nebo Ázerbájdžánská republika, podle toho, které strany se tato situace týká, přijmout vhodná opatření v souladu s následujícími podmínkami a postupy.
2. Před přijetím jakýchkoliv opatření nebo v případech, na které se vztahuje odstavec 4, co nejdříve po jejich přijetí poskytne Společenství nebo Ázerbájdžánská republika Radě pro spolupráci všechny potřebné informace s cílem najít řešení přijatelné pro obě strany, jak je uvedeno v hlavě XI.
3. Jestliže strany nedosáhnou dohody na základě takových konzultací do 30 dnů po informování Rady pro spolupráci o akcích za účelem vyřešení situace, může strana, která požádala o konzultace, omezit dovoz dotyčných výrobků nebo přijmout jiná vhodná opatření v takovém rozsahu a po takovou dobu, jaká je nezbytná pro zabránění škodě nebo pro její napravení.
4. Za kritických okolností, kdy by odklad způsobil těžko napravitelné škody, mohou strany přijmout opatření před uskutečněním konzultací, avšak za podmínky, že konzultace budou navrženy bezprostředně po přijetí těchto opatření.
5. Při výběru opatření podle tohoto článku upřednostní strany taková opatření, která co nejméně narušují dosažení cílů této dohody.
6. Tímto článkem není nijak dotčeno přijetí antidumpingových nebo vyrovnávacích opatření kteroukoliv ze stran v souladu s článkem VI GATT, s Dohodou o provádění článku VI GATT, s Dohodou o výkladu a provádění článků VI, XVI a XXIII GATT nebo se souvisejícími vnitrostátními právními předpisy.
Článek 15
Strany se zavazují upravit ustanovení této dohody o vzájemném obchodu se zbožím podle okolností, včetně situace vzniklé přistoupením Ázerbájdžánské republiky k WTO. Rada pro spolupráci může stranám doporučit takové úpravy, které mohou být v případě přijetí provedeny na základě dohody stran v souladu s jejich postupy.
Článek 16
Tato dohoda nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu zboží odůvodněné veřejnou mravností, veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností, ochranou zdraví a života lidí a zvířat nebo ochranou rostlin, ochranou přírodních zdrojů, ochranou národního bohatství umělecké, historické nebo archeologické hodnoty nebo ochranou duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví nebo předpisy týkajícími se zlata a stříbra. Tyto zákazy nebo omezení však nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi stranami.
Článek 17
Tato hlava se nevztahuje na obchod s textilními výrobky kapitol 50 až 63 kombinované nomenklatury. Obchod s těmito výrobky upravuje samostatná dohoda parafovaná dne 18. prosince 1995 a prozatímně používaná od 1. ledna 1996 a případné následné dohody.
Článek 18
1. Obchod s výrobky, na které se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství uhlí a oceli, se řídí touto hlavou, kromě článku 12.
2. Zřizuje se kontaktní skupina pro otázky uhlí a oceli složená ze zástupců Společenství na jedné straně a zástupců Ázerbájdžánské republiky na straně druhé. Kontaktní skupina si pravidelně vyměňuje informace o všech otázkách souvisejících s uhlím a ocelí, které jsou předmětem zájmu obou stran.
Článek 19
Obchod s jaderným materiálem se řídí ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. V případě potřeby upraví obchod s jaderným materiálem zvláštní dohoda, která bude uzavřena mezi Evropským společenstvím pro atomovou energii a Ázerbájdžánskou republikou.
HLAVA IV
USTANOVENÍ O PODNIKÁNÍ A INVESTICE
KAPITOLA I
PRACOVNÍ PODMÍNKY
Článek 20
1. S výhradou právních předpisů, podmínek a postupů platných v každém členském státě usilují Společenství a členské státy o to, aby zajistily, že ázerbájdžánští státní příslušníci dovoleně zaměstnaní na území členského státu nebudou diskriminováni na základě státní příslušnosti ve srovnání s vlastními státními příslušníky dotčeného členského státu, pokud jde o pracovní podmínky, odměnu nebo propuštění ze zaměstnání.
2. S výhradou právních předpisů, podmínek a postupů platných v Ázerbájdžánské republice Ázerbájdžánská republika zajistí, že státní příslušníci členského státu dovoleně zaměstnaní na jejím území nebudou diskriminováni na základě státní příslušnosti ve srovnání s jejími vlastními státními příslušníky, pokud jde o pracovní podmínky, odměnu nebo propuštění ze zaměstnání.
Článek 21
Rada pro spolupráci posoudí, jakým způsobem lze zlepšit pracovní podmínky podnikatelů v souladu s mezinárodními závazky stran, zejména závazky uvedenými v dokumentu bonnské konference KBSE.
Článek 22
Rada pro spolupráci vydává doporučení pro provádění článků 20 a 21.
KAPITOLA II
PODMÍNKY PRO USAZOVÁNÍ A ČINNOST SPOLEČNOSTÍ
Článek 23
1. Společenství a jeho členské státy poskytnou při usazování ázerbájdžánských společností ve smyslu čl. 25 písm. d) zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované kterékoliv třetí zemi.
2. Aniž jsou dotčeny výhrady uvedené v příloze IV, poskytnou Společenství a jeho členské státy pro činnost dceřiných společností ázerbájdžánských společností usazených na svém území zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované pro činnost společností Společenství.
3. Společenství a jeho členské státy poskytnou pro činnost poboček ázerbájdžánských společností usazených na svém území zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované pro činnost poboček společností z kterékoliv třetí země.
4. Aniž jsou dotčeny výhrady uvedené v příloze V, poskytne Ázerbájdžánská republika při usazování společností Společenství ve smyslu čl. 25 písm. d) zacházení, které není méně příznivé než to, které poskytuje ázerbájdžánským společnostem nebo společnostem kterékoliv třetí země, podle toho, které z nich je příznivější, a poskytne pro činnost dceřiných společností a poboček společností Společenství usazených na svém území zacházení, které není méně příznivé než to, které poskytuje pro činnost vlastních společností či poboček nebo pro činnost společností či poboček kterékoliv třetí země, podle toho, které z nich je příznivější.
Článek 24
1. Aniž je dotčen článek 100, nevztahuje se článek 23 na leteckou, vnitrozemskou vodní a námořní dopravu.
2. Pokud jde však o následující činnosti, které provozují lodní dopravci při poskytování služeb mezinárodní námořní dopravy, včetně kombinované dopravy, která zahrnuje námořní dopravu, umožní každá strana společnostem druhé strany podnikatelskou přítomnost na svém území formou dceřiných společností nebo poboček, a to za podmínek usazování a činnosti, které nejsou méně příznivé než podmínky, které poskytuje svým vlastním společnostem nebo dceřiným společnostem či pobočkám společností kterékoliv třetí země, podle toho, které z nich jsou výhodnější, v souladu s právními a správními předpisy platnými na území každé strany.
3. Mezi tyto činnosti patří mimo jiné:
a) uvádění na trh a prodej služeb námořní dopravy a souvisejících služeb prostřednictvím přímého styku se zákazníky, od cenových nabídek až po fakturaci, bez ohledu na to, zda jsou tyto služby poskytovány nebo nabízeny samotným dodavatelem služeb nebo je poskytují dodavatelé služeb, se kterými má prodejce služeb uzavřeny stálé obchodní dohody;
b) nákup a využívání všech dopravních nebo souvisejících služeb, včetně služeb všech druhů vnitrostátní dopravy, zejména vnitrozemské vodní, silniční a železniční dopravy, které jsou nezbytné pro zajištění integrovaných služeb, a to na vlastní účet nebo na účet zákazníků (a k dalšímu prodeji zákazníkům);
c) příprava podkladů pro přepravní, celní nebo jiné doklady týkající se původu a povahy přepravovaného zboží;
d) poskytování obchodních informací všemi prostředky, včetně počítačových informačních systémů a elektronické výměny dat (s výhradou nediskriminačních omezení v oblasti telekomunikací);
e) uzavírání obchodních dohod, včetně kapitálové účasti a zaměstnávání pracovníků vybraných na místě (nebo zahraničních pracovníků s výhradou příslušných ustanovení této dohody) s místním lodním dopravcem;
f) jednání jménem společností, mimo jiné při organizování zastávek plavidla nebo, je-li to třeba, při převzetí nákladu.
Článek 25
Pro účely této dohody se:
a) „společností Společenství“, popř. „ázerbájdžánskou společností“, rozumí obchodní společnost, která byla založena v souladu s právními předpisy členského státu, popř. Ázerbájdžánské republiky, a která má své sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovnu na území Společenství, popř. na území Ázerbájdžánské republiky. Pokud však společnost založená v souladu s právními předpisy členského státu, popř. Ázerbájdžánské republiky, má na území Společenství, popř. Ázerbájdžánské republiky, pouze své sídlo, považuje se za společnost Společenství, popř. ázerbájdžánskou společnost, pokud má její činnost skutečnou a nepřetržitou vazbu s hospodářstvím jednoho z členských států, popř. Ázerbájdžánské republiky;
b) „dceřinou společností“ rozumí společnost, která je první společností účinně ovládána;
c) „pobočkou“ společnosti rozumí provozovna, která nemá právní subjektivitu, budí dojem trvalosti, např. jako rozšíření mateřské společnosti, má své vedení a je materiálně vybavena pro sjednávání obchodů se třetími osobami, takže tyto osoby, ačkoliv vědí, že v případě potřeby existuje právní vazba s mateřskou společností, jejíž správní ústředí se nachází v zahraničí, nemusí jednat přímo s touto mateřskou společností, ale mohou uzavírat obchody v provozovně, která je rozšířením mateřské společnosti;
d) „usazováním“ rozumí právo společností Společenství nebo ázerbájdžánských společností, jak jsou vymezeny v písmenu a), zahájit hospodářskou činnost vytvořením dceřiných společností a poboček v Ázerbájdžánské republice nebo ve Společenství;
e) „činností“ rozumí vykonávání hospodářských činností;
f) „hospodářskými činnostmi“ rozumějí průmyslové či obchodní činnosti a výkon svobodných povolání.
Pokud jde o mezinárodní námořní dopravu, včetně kombinované dopravy, která se zčásti skládá z dopravy námořní, státní příslušníci členských států, popř. Ázerbájdžánské republiky, usazení mimo Společenství, popř. Ázerbájdžánskou republiku, a společnosti provozující lodní dopravu usazené mimo Společenství, popř. Ázerbájdžánskou republiku, a ovládané státními příslušníky členského státu, popř. státními příslušníky Ázerbájdžánské republiky, požívají výhod plynoucích z této kapitoly a z kapitoly III, pokud jsou jejich plavidla registrovaná v tomto členském státě, popř. v Ázerbájdžánské republice, v souladu s odpovídajícími právními předpisy těchto států.
Článek 26
1. Bez ohledu na další ustanovení této dohody se straně nebrání v tom, aby přijala ochranná opatření, včetně opatření na ochranu investorů, vkladatelů, pojistníků nebo osob, vůči nimž má poskytovatel finančních služeb fiduciární povinnost, či opatření pro zajištění integrity a stability finančního systému. V případech, kdy tato opatření nejsou v souladu s ustanoveními této dohody, nesmějí být používána jako prostředek, jak se vyhnout závazkům strany vyplývajícím z této dohody.
2. Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že by strana měla povinnost zveřejnit informace o obchodech a účetnictví jednotlivých zákazníků nebo jakékoliv důvěrné nebo chráněné informace, které mají veřejné subjekty.
3. Pro účely této dohody se „finančními službami“ rozumějí činnosti uvedené v příloze III.
Článek 27
Ustanovení této dohody nebrání tomu, aby strana přijala opatření nezbytná k tomu, aby zabránila obcházení svých opatření ohledně přístupu třetích zemí na svůj trh za pomoci ustanovení této dohody.
Článek 28
1. Bez ohledu na kapitolu I této hlavy je společnost Společenství usazená na území Ázerbájdžánské republiky, popř. ázerbájdžánská společnost usazená na území Společenství, oprávněna zaměstnávat nebo mít zaměstnány prostřednictvím jedné ze svých dceřiných společností nebo poboček, v souladu s právními předpisy platnými v hostitelské zemi usazení, na území Ázerbájdžánské republiky, popř. Společenství, zaměstnance, kteří jsou státními příslušníky členských států Společenství, popř. Ázerbájdžánské republiky, za předpokladu, že takoví zaměstnanci jsou klíčovým personálem, jak je definován v odstavci 2, a že jsou zaměstnáni výlučně těmito společnostmi nebo pobočkami. Povolení k pobytu a pracovní povolení platí pro tyto zaměstnance pouze po dobu výkonu tohoto zaměstnání.
2. Klíčovým personálem výše uvedených společností (dále jen „organizace“) jsou „osoby převedené v rámci společnosti“, jak jsou vymezeny v písmenu c) a které náležejí do následujících kategorií, a to za předpokladu, že organizace je právnickou osobou a že dotčené osoby jí byly zaměstnány nebo byly společníky (nikoliv většinovými akcionáři) této organizace alespoň po dobu jednoho roku před tímto převedením:
a) vedoucí pracovníci organizace, kteří především řídí podnik a kteří jsou pod všeobecným dohledem a vedením představenstva či akcionářů nebo rovnocenných osob a jejichž úkoly spočívají v:
— řízení podniku, jeho oddělení či útvaru,
— dohledu nad prací a kontroly práce ostatních kontrolních, odborných nebo vedoucích zaměstnanců,
— osobním oprávnění přijímat a propouštět zaměstnance nebo doporučovat jejich přijetí a propuštění a v přijímání jiných opatření ohledně zaměstnanců;
b) osoby pracující v organizaci, které mají mimořádné znalosti nepostradatelné pro služby poskytované podnikem, jeho výzkumné vybavení, technologie nebo řízení. Posouzení těchto znalostí může odrážet kromě znalostí specifických pro podnik také vysokou úroveň kvalifikace související s druhem práce nebo obchodu, které vyžadují zvláštní technické znalosti, včetně členství v profesích vyžadujících povolení;
c) „osobou převedenou v rámci společnosti“ se rozumí fyzická osoba, která pracuje v organizaci na území strany a která je dočasně převedena v souvislosti s výkonem hospodářských činností na území druhé strany; dotčená organizace musí mít hlavní provozovnu na území strany a převedení se musí uskutečnit do podniku (pobočky, dceřiné společnosti) této organizace skutečně provádějícího podobné hospodářské činnosti na území druhé strany.
Článek 29
1. Strany vynaloží veškeré úsilí, aby se vyhnuly přijímání takových opatření nebo vykonávání takových činností, které by zpřísnily podmínky pro usazování a činnost společností obou stran navzájem ve srovnání se situací existující ke dni předcházejícímu dni podpisu této dohody.
2. Tento článek se nedotýká článku 37: případy uvedené v článku 37 se řídí výlučně jeho ustanoveními.
3. V duchu partnerství a spolupráce a v souvislosti s článkem 43 informuje ázerbájdžánská vláda Společenství o svých záměrech předložit nové právní předpisy nebo přijmout nové správní předpisy, jež mohou zpřísnit podmínky pro usazování a činnost dceřiných společností a poboček společností Společenství v Ázerbájdžánské republice ve srovnání se situací existující ke dni předcházejícímu dni podpisu této dohody. Společenství může od Ázerbájdžánské republiky požadovat návrhy těchto právních nebo správních předpisů a vést o nich konzultace.
4. V případech, kdy by zavedení nových právních či správních předpisů zpřísnilo podmínky pro činnost dceřiných společností a poboček společností Společenství usazených v Ázerbájdžánské republice ve srovnání se situací existující ke dni podpisu této dohody, nebudou se tyto předpisy po dobu tří let od jejich vstupu v platnost vztahovat na dceřiné společnosti a pobočky již usazené v Ázerbájdžánské republice v okamžiku vstupu tohoto předpisu v platnost.
KAPITOLA III
PŘESHRANIČNÍ POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB MEZI SPOLEČENSTVÍM A ÁZERBÁJDŽÁNSKOU REPUBLIKOU
Článek 30
1. V souladu s touto kapitolou se strany zavazují podniknout kroky nezbytné k tomu, aby společnostem Společenství a ázerbájdžánským společnostem, které jsou usazeny na území strany, která není totožná se stranou osoby, pro niž jsou služby určeny, postupně dovolily poskytovat služby, a vezmou přitom v úvahu rozvoj odvětví služeb na území obou stran.
2. Rada pro spolupráci vydá doporučení pro provádění odstavce 1.
Článek 31
Strany spolupracují s cílem rozvíjet tržně orientované odvětví služeb v Ázerbájdžánské republice.
Článek 32
1. Strany se zavazují účinně provádět zásadu neomezeného přístupu na mezinárodní námořní trh a k mezinárodní námořní dopravě na obchodním základě:
a) výše uvedeným ustanovením nejsou dotčena práva a povinnosti vyplývající z Úmluvy OSN o Kodexu jednání liniových konferencí, které platí pro jednu nebo druhou stranu této dohody. Linie, které nejsou členy konference, mohou provozovat svou činnost v soutěži s konferencí, pokud dodržují zásadu korektní hospodářské soutěže na obchodním základě;
b) strany potvrzují svůj závazek zachovat prostředí svobodné soutěže jako základní rys obchodu s volně loženým pevným a kapalným nákladem.
2. Při provádění zásad uvedených v odstavci 1 strany:
a) nebudou od vstupu této dohody v platnost používat žádná ustanovení o sdílení nákladu, která jsou součástí dvoustranných dohod uzavřených mezi členskými státy Společenství a bývalým Sovětským svazem;
b) nezavedou do budoucích dvoustranných dohod se třetími zeměmi ujednání o sdílení nákladu, kromě výjimečných situací, kdy by společnosti provozující liniovou námořní dopravu z jedné ze stran této dohody jinak neměly účinnou příležitost ucházet se o obchod do dotyčné třetí země a z ní;
c) v budoucích dvoustranných dohodách zakáží systém sdílení nákladu v případě volně loženého pevného a kapalného nákladu;
d) při vstupu této dohody v platnost zruší všechna jednostranná opatření, správní, technické a ostatní překážky, které by mohly mít omezující nebo diskriminační účinky na svobodné poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě.
3. Každá strana mimo jiné poskytne lodím provozovaným státními příslušníky nebo společnostmi druhé strany zacházení ne méně příznivé, než jaké poskytuje svým vlastním lodím, pokud jde o přístup do přístavů otevřených mezinárodnímu obchodu, používání infrastruktury a pomocných námořních služeb těchto přístavů a dále pokud jde o související poplatky a dávky, celní úlevy a přidělování kotvišť a zařízení pro nakládku a vykládku.
4. Státní příslušníci a společnosti Společenství poskytující služby mezinárodní námořní dopravy mohou svobodně poskytovat služby mezinárodní říčně-námořní dopravy na vnitrozemských vodních cestách Ázerbájdžánské republiky a naopak.
Článek 33
S cílem zajistit koordinovaný rozvoj dopravy mezi stranami přizpůsobený jejich obchodním potřebám mohou být podmínky pro vzájemný přístup na trh a pro poskytování služeb v silniční, železniční a vnitrozemské vodní dopravě, a případně i v letecké dopravě, upraveny zvláštními dohodami, které budou v případě potřeby sjednány stranami po vstupu této dohody v platnost.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 34
1. Tato hlava se použije s výhradou omezení odůvodněných veřejným zájmem, veřejnou bezpečností nebo veřejným zdravím.
2. Nepoužije se na činnosti, které jsou na území kterékoliv strany spojeny, byť i příležitostně, s výkonem veřejné moci.
Článek 35
Pro účely této hlavy nebrání žádné ustanovení této dohody stranám v používání jejich právních a správních předpisů, které upravují vstup a pobyt, práci, pracovní podmínky, usazování fyzických osob a poskytování služeb za předpokladu, že je nebudou používat takovým způsobem, aby omezily nebo odstranily výhody vzniklé kterékoli straně na základě určitého ustanovení této dohody. Tímto ustanovením není dotčeno používání článku 34.
Článek 36
Kapitoly II, III a IV se vztahují rovněž na společnosti, které jsou společně ovládány a výlučně vlastněny ázerbájdžánskými společnostmi a společnostmi Společenství.
Článek 37
Zacházení ohledně odvětví nebo opatření upravených ve Všeobecné dohodě o obchodu službami (GATS), které poskytne jedna strana druhé straně podle této dohody, nesmí být jeden měsíc před dnem vstupu GATS v platnost příznivější než zacházení poskytnuté touto první stranou na základě ustanovení GATS, a to pokud jde o každé odvětví či dílčí odvětví služeb a způsob jejich poskytování.
Článek 38
Pro účely kapitol II, III a IV se nepřihlíží k zacházení poskytnutému Společenstvím, jeho členskými státy nebo Ázerbájdžánskou republikou na základě závazků sjednaných v dohodách o hospodářské integraci v souladu se zásadami článku V GATS.
Článek 39
1. Doložka nejvyšších výhod udělená v souladu s touto hlavou se nevztahuje na daňová zvýhodnění, která strany poskytují nebo budou poskytovat v budoucnosti na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových ujednání.
2. Ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že by bránila stranám podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění a jiných daňových ujednání nebo podle domácích daňových předpisů přijímat nebo uplatňovat opatření zaměřená na zabránění daňovým únikům a vyhýbání se daňové povinnosti.
3. Ustanovení této hlavy nelze vykládat tak, že by při uplatňování jejich daňových předpisů bránila členským státům nebo Ázerbájdžánské republice rozlišovat mezi daňovými poplatníky, kteří nejsou ve shodné situaci, zejména pokud jde o místo pobytu.
Článek 40
Aniž je tím dotčen článek 28, nelze žádné ustanovení kapitol II, III a IV vykládat tak, že by opravňovalo:
— státní příslušníky členských států vstupovat nebo pobývat na území Ázerbájdžánské republiky a státní příslušníky Ázerbájdžánské republiky vstupovat nebo pobývat na území Společenství v jakémkoli postavení, zejména jako akcionář nebo společník společnosti, vedoucí pracovník nebo zaměstnanec této společnosti či dodavatel nebo příjemce služeb,
— dceřiné společnosti nebo pobočky ázerbájdžánských společností ve Společenství k tomu, aby zaměstnávaly nebo daly zaměstnat na území Společenství státní příslušníky Ázerbájdžánské republiky,
— dceřiné společnosti nebo pobočky společností Společenství v Ázerbájdžánské republice k tomu, aby zaměstnávaly nebo daly zaměstnat na území Ázerbájdžánské republiky státní příslušníky členských států,
— ázerbájdžánské společnosti nebo dceřiné společnosti nebo pobočky ázerbájdžánských společností ve Společenství poskytovat ázerbájdžánské státní příslušníky, aby pracovali pro jiné osoby a pod jejich vedením na základě dočasných pracovních smluv,
— společnosti Společenství nebo ázerbájdžánské dceřiné společnosti nebo pobočky společností Společenství poskytovat státní příslušníky členských států na základě dočasných pracovních smluv.
KAPITOLA V
BĚŽNÉ PLATBY A KAPITÁL
Článek 41
1. Strany se zavazují, že povolí veškeré běžné platby ve volně směnitelné měně mezi rezidenty Společenství a Ázerbájdžánské republiky spojené s pohybem zboží, služeb nebo osob prováděným v souladu s touto dohodou.
2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, počínaje dnem vstupu této dohody v platnost strany zajistí volný pohyb kapitálu týkající se přímých investic uskutečněných ve společnostech, které byly založeny v souladu s právními předpisy hostitelské země, investic uskutečněných v souladu s kapitolou II a likvidace a repatriace těchto investic a veškerého zisku z nich pocházejícího.
3. Odstavec 2 nebrání Ázerbájdžánské republice v uplatňování omezení přímých investic do zahraničí ázerbájdžánskými rezidenty. Tato omezení se nevztahují na dceřiné společnosti a pobočky společností Společenství. Strany se dohodly, že pět let po vstupu této dohody v platnost budou konzultovat další trvání těchto omezení a vezmou v úvahu všechny důležité měnové, daňové a finanční aspekty.
4. Aniž je tím dotčen odstavec 2 nebo 6, počínaje vstupem této dohody v platnost nebudou zaváděna nová devizová omezení v souvislosti s pohybem kapitálu a běžnými platbami s ním spojenými mezi rezidenty Společenství a Ázerbájdžánské republiky a nedojde ke zpřísnění platných předpisů.
5. Strany povedou konzultace za účelem usnadnění pohybu druhů kapitálu jiných než uvedených v odstavci 2 mezi Společenstvím a Ázerbájdžánskou republikou, aby podpořily cíle této dohody.
6. Dokud nebude dosaženo plné směnitelnosti ázerbájdžánské měny ve smyslu článku VIII Článků Dohody o Mezinárodním měnovém fondu (MMF), může Ázerbájdžánská republika v rámci tohoto článku za výjimečných okolností uplatnit devizová omezení spojená s poskytnutím nebo přijetím krátkodobých a střednědobých finančních úvěrů, a to v takovém rozsahu, v jakém jsou tato omezení zavedena vůči Ázerbájdžánské republice při poskytnutí těchto úvěrů a v jakém jsou přípustná na základě statusu Ázerbájdžánské republiky v MMF. Ázerbájdžánská republika uplatní tato omezení nediskriminačním způsobem. Omezení musí narušovat naplňování této dohody co možná nejméně. O zavedení a o všech změnách těchto opatření informuje Ázerbájdžánská republika bezodkladně Radu pro spolupráci.
7. Pokud ve výjimečných případech vzniknou nebo hrozí kvůli pohybu kapitálu mezi Společenstvím a Ázerbájdžánskou republikou vážné obtíže při provádění devizové nebo měnové politiky ve Společenství nebo v Ázerbájdžánské republice, může Společenství nebo Ázerbájdžánská republika, aniž jsou tím dotčeny odstavce 1 a 2, na dobu nejvýše šesti měsíců přijmout ochranná opatření ohledně pohybu kapitálu mezi Společenstvím a Ázerbájdžánskou republikou, jestliže tato opatření jsou bezpodmínečně nezbytná.
KAPITOLA VI
OCHRANA DUŠEVNÍHO, PRŮMYSLOVÉHO A OBCHODNÍHO VLASTNICTVÍ
Článek 42
1. Na základě tohoto článku a přílohy II pokračuje Ázerbájdžánská republika ve zlepšování ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví tak, aby do konce pátého roku po vstupu této dohody v platnost zajistila úroveň ochrany podobnou té, která existuje ve Společenství, včetně účinných prostředků k prosazení těchto práv.
2. Do konce pátého roku po vstupu této dohody v platnost přistoupí Ázerbájdžánská republika k mnohostranným smlouvám o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví, které jsou uvedeny v odstavci 1 přílohy II, jichž jsou členské státy smluvními stranami nebo které členské státy fakticky uplatňují podle odpovídajících ustanovení těchto smluv.
HLAVA V
LEGISLATIVNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 43
1. Strany uznávají, že důležitou podmínkou pro posílení hospodářských vztahů mezi Ázerbájdžánskou republikou a Společenstvím je sblížení stávajících a budoucích právních předpisů Ázerbájdžánské republiky s právem Společenství. Ázerbájdžánská republika se snaží zajistit, aby její právní předpisy byly postupně slučitelné s právními předpisy Společenství.
2. Sbližování právních předpisů se týká zejména těchto oblastí: celní právo, právo obchodních společností, bankovní právo, účetnictví a daně obchodních společností, duševní vlastnictví, ochrana pracovníků na pracovišti, finanční služby, pravidla hospodářské soutěže, veřejné zakázky, ochrana zdraví a života lidí, zvířat a rostlin, životní prostředí a předpisy upravující vytěžování a využívání přírodních zdrojů, ochrana spotřebitele, nepřímé zdanění, technické předpisy a normy, právní a správní předpisy pro oblast jaderné technologie a doprava.
3. Společenství poskytne Ázerbájdžánské republice technickou pomoc pro provádění těchto opatření, která může mimo jiné zahrnovat:
— výměnu odborníků,
— včasné poskytování informací, zejména o dotčených právních předpisech,
— organizování seminářů,
— vzdělávací činnosti,
— pomoc při překladech právních předpisů Společenství v dotčených odvětvích.
4. Strany se dohodly, že prozkoumají prostředky uplatňování svých právních předpisů o hospodářské soutěži sladěným způsobem v případech, kde je dotčen obchod mezi nimi.
HLAVA VI
HOSPODÁŘSKÁ SPOLUPRÁCE
Článek 44
1. Společenství a Ázerbájdžánská republika zahájí hospodářskou spolupráci s cílem přispět k procesu hospodářské reformy a obnovy a k udržitelnému rozvoji Ázerbájdžánské republiky. Tato spolupráce upevní stávající hospodářské vazby ve prospěch obou stran.
2. Politiky a další opatření jsou připravovány tak, aby podpořily hospodářské a společenské reformy a restrukturalizaci hospodářského a obchodního systému v Ázerbájdžánské republice, a řídí se požadavky udržitelnosti a harmonického společenského rozvoje; současně se do nich v plném rozsahu začlení ohledy na životní prostředí.
3. Za tímto účelem se spolupráce soustředí zejména na hospodářský a společenský rozvoj, na rozvoj lidských zdrojů, podporu podnikání (včetně privatizace, investic a rozvoje finančních služeb), na zemědělství a potravinářství, energetiku, dopravu, cestovní ruch, ochranu životního prostředí, regionální spolupráci a na měnovou politiku.
4. Zvláštní pozornost je třeba věnovat opatřením, která jsou v souladu s platnými právními předpisy Ázerbájdžánské republiky a která umožní posílení spolupráce mezi nezávislými státy bývalého Sovětského svazu v zakavkazském regionu a spolupráce s dalšími sousedními státy s cílem podporovat harmonický rozvoj regionu.
5. Ve vhodných případech mohou být hospodářská spolupráce a další formy spolupráce upravené v této dohodě podporovány technickou pomocí poskytnutou Společenstvím, přičemž se vezmou v úvahu odpovídající nařízení Rady Společenství týkající se technické pomoci nezávislým státům bývalého Sovětského svazu, priority dohodnuté v rámcovém programu týkajícím se technické pomoci, kterou poskytuje Společenství Ázerbájdžánské republice, a stanovené koordinační a prováděcí postupy.
Článek 45
Spolupráce v oblasti obchodu se zbožím a službami
Strany vzájemně spolupracují s cílem zajistit, aby mezinárodní obchod Ázerbájdžánské republiky probíhal v souladu s pravidly WTO.
Tato spolupráce zahrnuje konkrétní otázky přímo související se zjednodušením obchodu, zejména:
— vytváření obchodní politiky a s tím související otázky, včetně plateb a clearingových mechanismů,
— vypracování návrhů souvisejících právních předpisů,
— pomoc při přípravě vstupu Ázerbájdžánské republiky do WTO.
Článek 46
Průmyslová spolupráce
1. Spolupráce se zaměří především na podporu:
— budování podnikatelských vztahů mezi hospodářskými subjekty obou stran,
— účasti Společenství na úsilí Ázerbájdžánské republiky o restrukturalizaci průmyslu,
— zlepšení řízení,
— rozvoje vhodných tržně orientovaných obchodních pravidel a praktik, jakož i převodu know-how,
— ochrany životního prostředí.
2. Tímto článkem není dotčeno uplatňování pravidel Společenství v oblasti hospodářské soutěže, která platí pro podniky.
Článek 47
Stavebnictví
Strany spolupracují v oblasti stavebního průmyslu.
Tato spolupráce má zejména za cíl modernizovat a restrukturalizovat odvětví stavebnictví v Ázerbájdžánské republice v souladu se zásadami tržního hospodářství a s ohledem na související hlediska zdraví, bezpečnosti a životního prostředí.
Článek 48
Podpora a ochrana investic
1. S přihlédnutím k pravomocem a působnosti Společenství a členských států usiluje spolupráce o vytvoření prostředí příznivého domácímu i zahraničnímu soukromému investování, především vytvořením lepších podmínek pro ochranu investic, pro převod kapitálu a výměnu informací o investičních příležitostech.
2. Mezi cíle spolupráce patří zejména:
— ve vhodných případech uzavření dohod mezi členskými státy a Ázerbájdžánskou republikou o podpoře a ochraně investic,
— ve vhodných případech uzavření dohod mezi členskými státy a Ázerbájdžánskou republikou o zamezení dvojího zdanění,
— vytvoření příznivých podmínek pro získání zahraničních investic do ázerbájdžánského hospodářství,
— vypracování stabilního a přiměřeného obchodního práva a podmínek obchodu a výměna informací o zákonech, jiných předpisech a správních postupech v oblasti investic,
— výměna informací o investičních příležitostech, mimo jiné ve formě obchodních veletrhů, výstav, obchodních týdnů a jiných akcí.
Článek 49
Veřejné zakázky
Strany spolupracují, aby vyvinuly podmínky pro otevřené a konkurenční zadávaní zakázek na dodávky zboží a služeb, zejména prostřednictvím nabídkového řízení.
Článek 50
Spolupráce v oblasti norem a posuzování shody
1. Spolupráce mezi stranami podporuje vyrovnání s mezinárodně sjednanými kritérii, zásadami a pokyny, které se dodržují v oblasti jakosti. Požadovaná opatření usnadní pokrok směřující k vzájemnému uznávání v oblasti posuzování shody a ke zlepšení jakosti ázerbájdžánských výrobků.
2. Za tímto účelem strany usilují o spolupráci při projektech technické pomoci, které:
— podpoří vhodnou spolupráci s organizacemi a institucemi, které se specializují v těchto oblastech,
— podpoří používání technických předpisů Společenství a uplatňování evropských norem a postupů posuzování shody,
— umožní předávání zkušeností a technických informací v oblasti řízení jakosti.
Článek 51
Hornictví a suroviny
1. Strany mají za cíl zvýšit investice a obchod v oblasti hornictví a surovin.
2. Spolupráce se zaměří zejména na:
— výměnu informací o rozvoji v odvětví hornictví a v odvětví neželezných kovů,
— vytvoření právního rámce pro spolupráci,
— obchodní otázky,
— přijetí a uplatňování právních předpisů v oblasti ochrany životního prostředí,
— odbornou přípravu,
— bezpečnost v těžebním průmyslu.
Článek 52
Spolupráce v oblasti vědy a techniky
1. Strany podporují spolupráci v oblasti civilního vědeckého výzkumu a technického vývoje na základě vzájemné výhodnosti a s přihlédnutím k dostupnosti zdrojů na základě přiměřeného přístupu ke svým programům a s výhradou vhodné úrovně účinné ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.
2. Spolupráce v oblasti vědy a techniky zahrnuje:
— výměnu vědeckých a technických informací,
— společné činnosti v rámci vědeckého výzkumu a technického vývoje,
— činnosti odborné přípravy a programy mobility pro vědce, výzkumníky a techniky obou stran zapojené do vědeckého výzkumu a technického vývoje.
Pokud má tato spolupráce formu činností zahrnujících vzdělávání nebo odbornou přípravu, uskutečňuje se v souladu s článkem 53. Na základě dohody mohou obě strany spolupracovat v oblasti vědy a techniky jinými formami.
3. Spolupráce podle tohoto článku se uskutečňuje na základě zvláštních ujednání sjednaných a uzavřených v souladu s postupy přijatými každou ze stran a obsahujících, mimo jiné, vhodná ustanovení o právech duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví.
Článek 53
Vzdělávání a odborná příprava
1. Strany spolupracují s cílem zvýšit úroveň všeobecného vzdělávání a odborné kvalifikace v Ázerbájdžánské republice, a to jak ve veřejném, tak i v soukromém sektoru.
2. Spolupráce se zaměří zejména na:
— modernizaci systémů vyššího vzdělávání a odborné přípravy v Ázerbájdžánské republice, včetně systému certifikace vysokoškolských vzdělávacích institucí a vysokoškolských diplomů,
— odbornou přípravu vedoucích pracovníků ve veřejném i soukromém sektoru a státních úředníků v prioritních oblastech, které budou určeny,
— spolupráci mezi vzdělávacími institucemi a mezi vzdělávacími institucemi a podniky,
— mobilitu učitelů, absolventů škol, správních zaměstnanců, mladých vědců a výzkumníků a mladých lidí,
— podporu výuky v oblasti evropských studií v rámci příslušných institucí,
— výuku jazyků Společenství,
— postgraduální odbornou přípravu konferenčních tlumočníků,
— odbornou přípravu novinářů,
— odbornou přípravu školitelů,
— výměnu metod výuky, která podpoří používání moderních didaktických programů a prostředků.
3. Případná účast jedné strany v různých programech v oblasti vzdělávání a odborné přípravy druhé strany se bude posuzovat v souladu s jejími vlastními postupy a v případech potřeby se následně vytvoří institucionální rámec a plány spolupráce vycházející z účasti Ázerbájdžánské republiky v programu Společenství TEMPUS.
Článek 54
Zemědělství a potravinářství
Cílem spolupráce v této oblasti je uskutečnění agrární reformy, modernizace, privatizace a restrukturalizace zemědělství, potravinářství a odvětví služeb v Ázerbájdžánské republice, rozvoj domácích a zahraničních trhů pro Ázerbájdžánské produkty za podmínek zajišťujících ochranu životního prostředí a s přihlédnutím k nezbytnosti zlepšit zabezpečení dodávek potravin a také rozvoj zemědělského průmyslu, zpracování a distribuce zemědělských produktů. Strany mají rovněž za cíl postupné sbližování Ázerbájdžánských norem s technickými předpisy Společenství ohledně průmyslových a zemědělských potravinářských produktů, včetně hygienických a rostlinolékařských norem.
Článek 55
Energetika
1. Spolupráce se uskutečňuje v rámci zásad tržního hospodářství a Evropské energetické charty a s ohledem na Smlouvu o energetické chartě a na Protokol o energetické účinnosti a souvisejících ekologických hlediscích a rozvíjí se ve světle postupující integrace evropských energetických trhů.
2. Spolupráce mimo jiné zahrnuje:
— formulaci a rozvoj energetické politiky,
— zlepšení v oblasti řízení a regulace odvětví energetiky v souladu s tržním hospodářstvím,
— zlepšení dodávek energie, včetně bezpečnosti dodávek, způsobem, který je příznivý z ekonomického i ekologického hlediska,
— podporu úspor energie a energetické účinnosti a provedení Protokolu k energetické chartě o energetické účinnosti a souvisejících ekologických hlediscích,
— modernizaci energetické infrastruktury,
— zlepšení energetických technologií při dodávce a konečné spotřebě pro všechny druhy energie,
— řízení a technickou odbornou přípravu v odvětví energetiky,
— přepravu a přenos energetických materiálů a produktů,
— zavedení řady institucionálních, právních, daňových a dalších podmínek, které jsou nezbytné pro podporu zvýšení obchodu a investic v odvětví energetiky,
— rozvoj vodních elektráren a dalších obnovitelných zdrojů energie.
3. Strany si vyměňují odpovídající informace o investičních projektech v odvětví energetiky, zejména o projektech souvisejících s výstavbou a opravami ropovodů a plynovodů nebo jiných prostředků pro přepravu energetických produktů. Spolupracují s cílem co nejúčinněji provést ustanovení hlavy IV a článku 48, pokud jde o investice v odvětví energetiky.
Článek 56
Životní prostředí
1. Majíce na paměti Evropskou energetickou chartu a prohlášení z konference v Lucernu z dubna 1993 a s přihlédnutím ke Smlouvě o energetické chartě, zejména k jejímu článku 19, a k Protokolu k energetické chartě o energetické účinnosti a souvisejících ekologických hlediscích strany rozvíjejí a upevňují svou spolupráci v oblasti životního prostředí a zdraví obyvatelstva.
2. Spolupráce se zaměřuje na boj proti zhoršování životního prostředí a zahrnuje zejména:
— účinné sledování znečištění a hodnocení životního prostředí; systém informací o stavu životního prostředí,
— boj proti místnímu, regionálnímu a přeshraničnímu znečišťování ovzduší a vody,
— obnovu životního prostředí,
— udržitelnou, účinnou a z hlediska životního prostředí šetrnou výrobu a využití energie,
— ekologickou bezpečnost průmyslových zařízení,
— klasifikaci chemikálií a bezpečné zacházení s nimi,
— kvalitu vody,
— snižování produkce odpadu, jeho recyklaci a bezpečné odstranění, provádění Basilejské úmluvy,
— dopad zemědělství, půdní eroze a chemického znečištění na životní prostředí,
— ochranu a obnovu lesů,
— zachování biologické rozmanitosti, chráněných oblastí a udržitelného využívání a řízení biologických zdrojů,
— územní plánování, včetně plánování výstavby a urbanistického plánování,
— využívání ekonomických a daňových nástrojů,
— změnu globálního klimatu,
— vzdělávání v oblasti životního prostředí a uvědomělý vztah k němu,
— technickou pomoc při obnově zón zasažených radioaktivitou a zabývání se souvisejícími zdravotními a sociálními problémy,
— provádění Úmluvy o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států, uzavřené v Espoo.
3. Spolupráce se uskutečňuje zejména prostřednictvím:
— plánování postupu v případě katastrof a jiných nouzových situací,
— výměny informací a odborníků, včetně informací a odborníků zabývajících se přenosem čistých technologií a bezpečným a životnímu prostředí příznivým využíváním biotechnologií,
— činností společného výzkumu,
— zlepšování právních předpisů sbližováním s normami Společenství,
— odborné přípravy v oblasti životního prostředí a institucionálního posílení,
— spolupráce na regionální úrovni, včetně spolupráce v rámci Evropské agentury pro životní prostředí, a na mezinárodní úrovni,
— rozvoje strategií, zejména týkajících se globálních a klimatických otázek a zaměřených na dosažení udržitelného rozvoje,
— studií o vlivu na životní prostředí,
— ekologické monitorování.
Článek 57
Doprava
Strany rozvíjejí a upevňují svou spolupráci v oblasti dopravy.
Cílem této spolupráce je mimo jiné restrukturalizace a modernizace dopravních systémů a sítí v Ázerbájdžánské republice a rozvoj a případně zabezpečení slučitelnosti dopravních systémů v souvislosti s rozvojem globálnějšího dopravního systému. Zvláštní pozornost se věnuje tradičním dopravním spojením mezi nezávislými státy bývalého Sovětského svazu v zakavkazském regionu a mezi ostatními sousedními státy.
Spolupráce se zaměří na:
— modernizaci řízení a provozu silniční dopravy, železnic, přístavů a letišť,
— modernizaci a rozvoj infrastruktury železnic, vodních cest, silnic, přístavů, letišť a letecké navigace včetně modernizace hlavních tras společného zájmu a transevropských spojení pro výše uvedené druhy dopravy, zejména v souvislosti s projektem Traceca, a odbornou přípravu v uvedených oblastech,
— podporu a rozvoj kombinované dopravy,
— podporu společných programů výzkumu a vývoje,
— přípravu legislativního a institucionálního rámce pro rozvoj a provádění dopravní politiky mimo jiné zaměřené na privatizaci odvětví dopravy.
Článek 58
Poštovní služby a telekomunikace
Smluvní strany v rámci svých pravomocí a působnosti rozšíří a upevní spolupráci v těchto oblastech:
— vypracování politik a pokynů pro rozvoj odvětví telekomunikací a poštovních služeb,
— formulace zásad tarifní politiky a marketingu v oblasti telekomunikací a poštovních služeb,
— uskutečnění převodu technologie a know-how, včetně evropských technických norem a certifikačních systémů,
— podpora rozvoje projektů pro telekomunikace a poštovní služby a získávání investic,
— zvýšení účinnosti a kvality poskytování telekomunikačních a poštovních služeb, mimo jiné prostřednictvím liberalizace činností dílčích odvětví,
— pokročilé používání telekomunikací, zejména v oblasti elektronického převodu finančních prostředků,
— řízení telekomunikačních sítí a jejich optimalizace,
— vhodný regulační základ pro poskytování telekomunikačních a poštovních služeb a pro využívání spektra rádiových kmitočtů,
— odborná příprava v oblasti telekomunikačních a poštovních služeb pro činnost v tržních podmínkách.
Článek 59
Finanční služby
Cílem spolupráce je především usnadnit zapojení Ázerbájdžánské republiky do všeobecně přijímaného systému vzájemného vypořádání. Technická pomoc se zaměří na:
— rozvoj moderního systému soukromých, zejména obchodních bank a finančních služeb, rozvoj společného trhu úvěrových zdrojů, zapojení Ázerbájdžánské republiky do všeobecně přijímaného systému vzájemného vypořádání,
— rozvoj daňového systému a jeho institucí v Ázerbájdžánské republice, výměnu zkušeností a odbornou přípravu pracovníků,
— rozvoj pojišťovacích služeb, které by mimo jiné vytvořily příznivý rámec pro účast společností Společenství při zakládání společných podniků v odvětví pojišťovnictví v Ázerbájdžánské republice, jakož i rozvoj pojištění vývozních úvěrů.
Tato spolupráce přispěje zejména k rozvoji vztahů mezi Ázerbájdžánskou republikou a členskými státy v odvětví finančních služeb.
Článek 60
Restrukturalizace a privatizace podniků
Strany uznávají, že privatizace má zásadní význam pro udržitelnou hospodářskou obnovu, a dohodly se na spolupráci při rozvoji nezbytného institucionálního, právního a metodického rámce. Za tímto účelem bude poskytována technická pomoc, která umožní provádění privatizačního programu schváleného ázerbájdžánským parlamentem. Zvláštní pozornost bude věnována spořádanosti a průhlednosti privatizačního procesu.
Technická pomoc se zaměří zejména na:
— rozvoj institucionální základny v rámci ázerbájdžánské vlády, která bude schopná stanovit a řídit proces privatizace,
— vytvoření databáze podniků,
— vytváření společností z podniků,
— rozvoj systému hromadné privatizace, která bude usilovat o převod majetku na obyvatelstvo na základě systému kupónů,
— rozvoj systému pro registraci kapitálových účastí,
— rozvoj systému pro prodej určitých podniků, které není vhodné zařadit do programu hromadné privatizace, prostřednictvím veřejného nabídkového řízení,
— restrukturalizaci podniků, které dosud nejsou připraveny na privatizaci,
— rozvoj soukromého podnikání, zejména v oblasti malých a středních podniků.
Cílem této spolupráce je přispět k revitalizaci ázerbájdžánského hospodářství, podpořit zahraniční investice a rozvoj vztahů mezi Ázerbájdžánem a členskými státy.
Článek 61
Regionální rozvoj
1. Strany posílí vzájemnou spolupráci v oblasti regionálního rozvoje a územního plánování.
2. Za tímto účelem strany podporují výměnu informací o regionální politice a politice územního plánování a o metodách vypracovávání regionálních politik mezi státními, regionálními a místními orgány ve Společenství a jeho členských státech a v Ázerbájdžánské republice, přičemž zvláštní důraz se klade na rozvoj znevýhodněných oblastí. Dále podporují přímé styky mezi výše uvedenými orgány a regionálními a veřejnými organizacemi, které odpovídají za plánování regionálního rozvoje, mimo jiné s cílem vyměňovat si metody a způsoby, jak podporovat regionální rozvoj.
Článek 62
Spolupráce v sociální oblasti
1. V oblasti zdraví a bezpečnosti rozvíjejí strany vzájemnou spolupráci s cílem zlepšit úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků. Spolupráce se zaměří na tyto oblasti:
— vzdělávání a odbornou přípravu v otázkách zdraví a bezpečnosti, přičemž se zvláštní pozornost věnuje vysoce rizikovým odvětvím činnosti,
— rozvoj a podporu preventivních opatření pro boj proti nemocem z povolání a proti jiným onemocněním souvisejícím s prací,
— prevenci vážných nehod a nakládání s jedovatými chemikáliemi,
— výzkum zaměřený na vypracování základu poznatků o pracovním prostředí a o zdraví a bezpečnosti pracovníků.
2. V oblasti zaměstnanosti zahrnuje spolupráce zejména technickou pomoc při:
— optimalizaci trhu práce,
— modernizaci služeb zaměřených na hledání zaměstnání a poradenských služeb,
— plánování a řízení programů restrukturalizace,
— podpoře rozvoje místní zaměstnanosti,
— výměně informací o programech pružného zaměstnání, včetně programů motivujících k samostatné výdělečné činnosti a podporujících podnikání.
3. Strany věnují zvláštní pozornost spolupráci v oblasti sociální ochrany, kam náleží zejména spolupráce při plánování a provádění reforem sociální ochrany v Ázerbájdžánské republice. Tyto reformy v Ázerbájdžánské republice mají za cíl vyvinout metody ochrany, které jsou vlastní tržnímu hospodářství a zahrnují všechny formy sociální ochrany.
Článek 63
Cestovní ruch
Strany rozšíří a rozvinou vzájemnou spolupráci, která zahrnuje:
— usnadnění cestovního ruchu,
— rozšíření toku informací,
— převod know-how,
— prostudování možností pro společné činnosti,
— spolupráci mezi oficiálními orgány cestovního ruchu,
— odbornou přípravu pro rozvoj cestovního ruchu.
Článek 64
Malé a střední podniky
1. Strany usilují o rozvoj a posílení malých a středních podniků a jejich sdružení a spolupráce mezi malými a středními podniky ve Společenství a v Ázerbájdžánské republice.
2. Spolupráce zahrnuje technickou pomoc, a to především v těchto oblastech:
— rozvoj legislativního rámce pro malé a střední podniky,
— rozvoj vhodné infrastruktury (agentura pro podporu malých a středních podniků, komunikace, pomoc při vytvoření fondu pro malé a střední podniky),
— rozvoj podnikatelských zón,
— odborná příprava v oblastech marketingu, účetnictví a kontroly jakosti výrobků.
Článek 65
Informace a komunikace
Strany podporují vývoj moderních metod nakládání s informacemi, včetně médií, a podporují účinnou vzájemnou výměnu informací. Za prioritu se považují programy zaměřené na poskytování základních informací o Společenství a Ázerbájdžánské republice široké veřejnosti, včetně případného přístupu do databází při plném dodržování práv duševního vlastnictví.
Článek 66
Ochrana spotřebitele
Strany zahájí úzkou spolupráci zaměřenou na dosažení slučitelnosti svých systémů ochrany spotřebitele. Tato spolupráce zahrnuje zejména výměnu informací o legislativní činnosti a o institucionální reformě, vytvoření stálých systémů vzájemného informování o nebezpečných výrobcích, zlepšení informovanosti spotřebitele zejména o cenách a vlastnostech nabízených produktů a služeb, rozvoj výměny mezi zástupci zájmů spotřebitelů, větší slučitelnost politik ochrany spotřebitele a organizaci seminářů a odborných stáží.
Článek 67
Cla
1. Cílem spolupráce je zaručit dodržování všech předpisů, které mají být přijaty v souvislosti s obchodem a s poctivým obchodem, a dosáhnout sblížení celního systému Ázerbájdžánské republiky s celním systémem Společenství.
2. Spolupráce zahrnuje zejména:
— výměnu informací,
— zdokonalení pracovních metod,
— zavedení kombinované nomenklatury a jednotného správního dokladu,
— vzájemné propojení mezi tranzitními režimy Společenství a Ázerbájdžánské republiky,
— usnadnění kontrol a formalit při přepravě zboží,
— podporu zavádění moderních celních informačních systémů,
— organizaci seminářů a odborných stáží.
Technická pomoc se poskytne v případech potřeby.
3. Aniž jsou tím dotčeny jiné formy spolupráce uvedené v této dohodě, zejména v článcích 72 a 74, je vzájemná pomoc mezi správními orgány stran v celních záležitostech upravena v protokolu připojeném k této dohodě.
Článek 68
Spolupráce v oblasti statistiky
Cílem spolupráce v této oblasti je vyvinutí výkonného statistického systému, který poskytuje spolehlivé statistiky potřebné pro podporu a sledování procesu hospodářské reformy a pro přispění k rozvoji soukromého podnikání v Ázerbájdžánské republice. Spolupráce zahrnuje rovněž otázku ochrany důvěrnosti.
Strany spolupracují zejména v těchto oblastech:
— přizpůsobení Ázerbájdžánského statistického systému mezinárodním metodám, normám a klasifikaci,
— výměna statistických informací,
— poskytování makroekonomických a mikroekonomických statistických informací, které jsou nezbytné pro provádění a řízení hospodářských reforem.
Společenství poskytne k tomuto účelu Ázerbájdžánské republice technickou pomoc.
Článek 69
Ekonomie
Strany usnadní proces hospodářské reformy a koordinaci hospodářské politiky vzájemnou spoluprací směřující k lepšímu pochopení základních prvků svých hospodářství a plánu a provádění hospodářské politiky v tržním hospodářství. Za tímto účelem si strany vyměňují informace o makroekonomických výkonech a výhledech.
Společenství poskytne technickou pomoc s cílem:
— pomoci Ázerbájdžánské republice v procesu hospodářské reformy poskytnutím odborného poradenství a technické pomoci,
— podporovat spolupráci mezi ekonomy k urychlení převodu know-how nezbytného pro návrh hospodářské politiky a zajistit značné rozšíření výzkumu souvisejícího s touto politikou.
Článek 70
Měnová politika
Na žádost ázerbájdžánských orgánů poskytne Společenství technickou pomoc určenou na podporu úsilí Ázerbájdžánské republiky o posílení jejího měnového systému a zavedení plné směnitelnosti její měny.
Tato spolupráce zahrnuje technickou pomoc při vypracování a provádění měnové a úvěrové politiky Ázerbájdžánské republiky, která bude plně koordinována s mezinárodními finančními institucemi, při odborné přípravě zaměstnanců a při rozvoji finančních trhů, včetně burzy. Obsahuje rovněž neformální výměnu informací o zásadách a fungování Evropského měnového systému a o nařízeních Společenství ohledně finančních trhů a pohybu kapitálu.
HLAVA VII
SPOLUPRÁCE V OTÁZKÁCH DEMOKRACIE A LIDSKÝCH PRÁV
Článek 71
Strany spolupracují ve všech otázkách ohledně založení a upevňování demokratických institucí, zejména těch, které jsou třeba pro posílení právního státu a ochrany lidských práv a základních svobod v souladu s mezinárodním právem a se zásadami OBSE.
Tato spolupráce se uskutečňuje formou programů technické pomoci, které jsou zaměřeny mimo jiné na pomoc při přípravě příslušných právních a správních předpisů, uplatňování těchto předpisů, fungování soudnictví, roli státu v otázkách justice a na fungování volebního systému. Ve vhodných případech může být jejich součástí i odborná příprava. Strany podporují styky a výměny mezi svými státními, regionálními a soudními orgány, členy parlamentů a nevládními organizacemi.
HLAVA VIII
SPOLUPRÁCE PŘI PREVENCI PROTIPRÁVNÍCH ČINNOSTÍ A PŘI PREVENCI A KONTROLE
NEDOVOLENÉHO PŘISTĚHOVALECTVÍ
Článek 72
Strany zahájí spolupráci zaměřenou na prevenci protiprávních činností, například:
— protiprávní činnosti v oblasti hospodářství, včetně korupce,
— protiprávních transakcí s různým zbožím, včetně průmyslového odpadu,
— padělání.
Spolupráce ve výše uvedených oblastech vychází ze vzájemných konzultací a z úzké součinnosti. Lze poskytnout technickou a správní pomoc včetně pomoci v těchto oblastech:
— vypracování vnitrostátních právních předpisů v oblasti prevence protiprávních činností,
— zakládání informačních center,
— zvýšení výkonnosti organizací zabývajících se prevencí protiprávních činností,
— odborná příprava zaměstnanců a rozvoj výzkumné infrastruktury,
— vypracování vzájemně přijatelných opatření zabraňujících protiprávním činnostem.
Článek 73
Praní peněz
1. Strany se dohodly, že je nezbytné vynaložit úsilí a spolupracovat, aby se zabránilo zneužívání jejich finančních systémů k legalizaci výnosů z trestné činnosti obecně, a zejména z trestných činů souvisejících s drogami.
2. Spolupráce v této oblasti zahrnuje správní a technickou pomoc za účelem vypracování vhodných norem zaměřených proti praní peněz, které jsou rovnocenné s normami, jež v této oblasti přijalo Společenství a mezinárodní fóra, včetně Financial Action Task Force (FATF).
Článek 74
Boj proti drogám
V rámci svých pravomocí a působnosti spolupracují strany při zvyšování účinnosti a výkonnosti politik a opatření zaměřených proti nedovolené výrobě a distribuci omamných a psychotropních látek a obchodu s nimi, včetně prevence zneužívání chemických prekurzorů, a dále při podpoře prevence a snižování poptávky po drogách. Spolupráce v této oblasti je založena na vzájemných konzultacích a úzké koordinaci stran, pokud jde o cíle a strategie v různých oblastech souvisejících s drogami.
Článek 75
Nedovolené přistěhovalectví
1. Členské státy a Ázerbájdžánská republika se dohodly na spolupráci za účelem prevence a kontroly nedovoleného přistěhovalectví. Za tímto účelem:
— Ázerbájdžánská republika souhlasí se zpětným přebíráním svých státních příslušníků, kteří se protiprávně zdržují na území členského státu, a to na žádost tohoto členského státu a bez dalších formalit,
— a členský stát souhlasí se zpětným přebíráním svých státních příslušníků, jak jsou vymezeni pro účely Společenství, kteří se protiprávně zdržují na území Ázerbájdžánské republiky, a to na její žádost a bez dalších formalit.
Pro tyto účely členské státy a Ázerbájdžánská republika zároveň vybaví své státní příslušníky vhodnými průkazy totožnosti.
2. Ázerbájdžánská republika souhlasí s tím, že na žádost členských států s nimi uzavře dvoustranné dohody upravující konkrétní závazky týkající se zpětného přebírání, včetně závazku přebírat zpět státní příslušníky jiných zemí a osoby bez státní příslušnosti, kteří na území tohoto členského státu přijeli z Ázerbájdžánské republiky nebo kteří přijeli na území Ázerbájdžánské republiky z tohoto členského státu.
3. Rada pro spolupráci posoudí, jaké další společné úsilí lze vyvinout pro prevenci a kontrolu nedovoleného přistěhovalectví.
HLAVA IX
KULTURNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 76
Strany se zavazují podporovat, povzbuzovat a usnadňovat kulturní spolupráci. Ve vhodných případech mohou být předmětem spolupráce programy kulturní spolupráce Společenství nebo takové programy jednoho či více členských států a lze rozvíjet další činnosti společného zájmu.
Spolupráce může zahrnovat zejména:
— výměnu informací a zkušeností ohledně ochrany a udržování památek a historických míst (architektonického dědictví),
— kulturní výměnu mezi institucemi, umělci a dalšími lidmi pracujícími v oblasti umění.
HLAVA X
FINANČNÍ SPOLUPRÁCE V OBLASTI TECHNICKÉ POMOCI
Článek 77
Za účelem dosažení cílů této dohody a v souladu s články 78, 79 a 80 využívá Ázerbájdžánská republika dočasnou finanční pomoc poskytovanou Společenstvím jako technickou pomoc formou grantů. Cílem této pomoci je urychlit ekonomickou transformaci Ázerbájdžánské republiky.
Článek 78
Tato finanční pomoc se poskytuje v rámci programu TACIS upraveném v odpovídajícím nařízení Rady.
Článek 79
Cíle a oblasti finanční pomoci Společenství se určí v rámcovém programu odrážejícím stanovené priority dohodnuté stranami, přičemž se přihlédne k potřebám Ázerbájdžánské republiky, k absorpčním schopnostem odvětví a k postupu reformy. Strany o tom informují Radu pro spolupráci.
Článek 80
Za účelem umožnění optimálního využití dostupných zdrojů zajistí strany, aby se příspěvky technické pomoci Společenství poskytovaly v úzké součinnosti s příspěvky z jiných zdrojů, kterými jsou například členské státy, další země a mezinárodní organizace, jako například Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj a Evropská banka pro obnovu a rozvoj.
HLAVA XI
INSTITUCIONÁLNÍ, OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 81
Zřizuje se Rada pro spolupráci, která dohlíží na provádění této dohody. Schází se jednou za rok na úrovni ministrů. Zkoumá veškeré důležité otázky vznikající v rámci této dohody a veškeré další dvoustranné nebo mezinárodní otázky společného zájmu pro dosažení cílů této dohody. Rada pro spolupráci může také po dohodě stran vydávat vhodná doporučení.
Článek 82
1. Rada pro spolupráci se skládá z členů Rady Evropské unie a členů Komise Evropských společenství na jedné straně a z členů vlády Ázerbájdžánské republiky na straně druhé.
2. Rada pro spolupráci přijme svůj jednací řád.
3. Funkci předsedy Rady pro spolupráci střídavě vykonává zástupce Společenství a člen vlády Ázerbájdžánské republiky.
Článek 83
1. Radě pro spolupráci je při výkonu jejích funkcí nápomocen Výbor pro spolupráci složený ze zástupců členů Rady Evropské unie a členů Komise Evropských společenství na jedné straně a ze zástupců vlády Ázerbájdžánské republiky na straně druhé, zpravidla na úrovni vyšších úředníků. Funkci předsedy Výboru pro spolupráci střídavě vykonává Společenství a Ázerbájdžánská republika. Rada pro spolupráci ve svém jednacím řádu stanoví povinnosti Výboru pro spolupráci, mezi něž patří příprava zasedání Rady pro spolupráci, a dále stanoví způsob práce výboru.
2. Rada pro spolupráci může přenést jakoukoliv ze svých pravomocí na Výbor pro spolupráci, který zajišťuje kontinuitu mezi jednotlivými zasedáními Rady pro spolupráci.
Článek 84
Rada pro spolupráci může rozhodnout o vytvoření dalších zvláštních výborů nebo orgánů, které jí mohou být nápomocny při výkonu jejích funkcí, a určí jejich složení a povinnosti, jakož i způsob jejich práce.
Článek 85
Při zkoumání otázek vzniklých v rámci této dohody ve vztahu k ustanovením, která se odvolávají na články GATT/WTO, přihlíží Rada pro spolupráci v co největší míře k výkladu, který k dotyčnému článku obecně zastávají členové WTO.
Článek 86
Zřizuje se Parlamentní výbor pro spolupráci. Představuje fórum pro členy ázerbájdžánského parlamentu a Evropského parlamentu, kde se scházejí a vyměňují si názory. Schází se ve lhůtách, které si sám určí.
Článek 87
1. Parlamentní výbor pro spolupráci se skládá z členů Evropského parlamentu na jedné straně a z členů ázerbájdžánského parlamentu na straně druhé.
2. Parlamentní výbor pro spolupráci přijme svůj jednací řád.
3. Parlamentnímu výboru pro spolupráci střídavě předsedá Evropský parlament a ázerbájdžánský parlament v souladu s ustanoveními přijatými v jeho jednacím řádu.
Článek 88
Parlamentní výbor pro spolupráci může od Rady pro spolupráci požadovat významné informace o provádění této dohody; Rada výboru tyto informace následně předá.
Parlamentní výbor pro spolupráci bude informován o doporučeních Rady pro spolupráci.
Parlamentní výbor pro spolupráci může Radě pro spolupráci vydávat doporučení.
Článek 89
1. V rámci působnosti této dohody se každá ze stran zavazuje, že zajistí, aby fyzické a právnické osoby druhé strany měly bez diskriminace ve srovnání s jejími vlastními státními příslušníky přístup k příslušným soudům a správním orgánům stran, aby mohly hájit svá osobní a majetková práva, včetně práv týkajících se duševního, průmyslového nebo obchodního vlastnictví.
2. V mezích svých pravomocí a působnosti strany:
— povzbudí přijetí rozhodčího řízení pro řešení sporů vzniklých na základě obchodních transakcí a spolupráce, které provedly hospodářské subjekty Společenství a Ázerbájdžánské republiky,
— souhlasí s tím, že v případech, kdy se spor předloží k rozhodčímu řízení, si každá strana sporu, s výjimkou případů, kdy předpisy rozhodčího centra vybraného smluvními stranami stanoví jinak, může zvolit svého vlastního rozhodce bez ohledu na jeho státní příslušnost a že předsedající třetí rozhodce nebo jediný rozhodce může být státním příslušníkem třetího státu,
— doporučí svým hospodářským subjektům, aby si po vzájemné dohodě vybrali právo, jímž se řídí jejich smlouvy,
— podpoří použití rozhodčích pravidel vypracovaných Komisí OSN pro mezinárodní obchodní právo (UNCITRAL) a podpoří vedení rozhodčího řízení v rozhodčím centru signatářského státu Úmluvy o uznání a výkonu cizích rozhodčích nálezů uzavřené dne 10. června 1958 v New Yorku.
Článek 90
Tato dohoda nebrání straně, aby přijala opatření:
a) která považuje za nezbytná pro zabránění úniku informací v rozporu s jejími zásadními bezpečnostními zájmy;
b) která se týkají výroby zbraní, střeliva nebo válečného materiálu nebo obchodu s nimi nebo výzkumu, vývoje nebo výroby nezbytné pro obranné účely za předpokladu, že tato opatření nenarušují podmínky hospodářské soutěže, pokud jde o výrobky, které nejsou výhradně určeny pro vojenské účely;
c) která považuje za zásadní pro vlastní bezpečnost v případě závažných vnitřních nepokojů ohrožujících zachování práva a pořádku, v době války nebo vážného mezinárodního napětí představujícího hrozbu války nebo z důvodu plnění závazků přijatých k zachování míru a mezinárodní bezpečnosti;
d) která považuje za nezbytná pro dodržování svých mezinárodních povinností a závazků při kontrole průmyslového zboží a technologií dvojího užití.
Článek 91
1. V oblastech upravených touto dohodou, a aniž jsou dotčena zvláštní opatření v ní obsažená:
— úprava uplatňovaná Ázerbájdžánskou republikou vůči Společenství nesmí působit diskriminaci mezi členskými státy, jejich státními příslušníky nebo jejich společnostmi či podniky,
— úprava uplatňovaná Společenstvím vůči Ázerbájdžánské republice nesmí působit diskriminaci mezi Ázerbájdžánskými státními příslušníky nebo jejími společnostmi či podniky.
2. Odstavcem 1 není dotčeno právo stran uplatňovat odpovídající ustanovení svých daňových předpisů vůči daňovým poplatníkům, kteří nejsou ve shodné situaci, pokud jde o místo pobytu.
Článek 92
1. Kterákoli strana může předložit Radě pro spolupráci jakýkoli spor ohledně provádění nebo výkladu této dohody.
2. Rada pro spolupráci může urovnat tento spor formou doporučení.
3. V případě, že spor není možné urovnat podle odstavce 2, může kterákoli ze stran oznámit druhé straně jmenování dohodce; druhá strana poté musí do dvou měsíců jmenovat druhého dohodce. Při používání tohoto postupu se Společenství a členské státy považují za jednu stranu sporu. Třetího dohodce jmenuje Rada pro spolupráci. Doporučení dohodců se přijmou většinou hlasů. Tato doporučení nejsou pro strany závazná.
4. Rada pro spolupráci může stanovit procesní pravidla urovnávání sporů.
Článek 93
Strany souhlasí s tím, že na žádost jedné ze stran bezodkladně zahájí a vhodnými cestami povedou konzultace a projednají veškeré záležitosti, které se týkají výkladu nebo provádění této dohody a dalších souvisejících hledisek vztahů mezi nimi.
Tímto článkem nejsou žádným způsobem dotčeny ani ovlivněny články 14, 92 a 98.
Článek 94
Zacházení poskytnuté Ázerbájdžánské republice na základě této dohody nesmí být v žádném případě příznivější než zacházení, které si členské státy poskytují navzájem.
Článek 95
Pro účely této dohody se výrazem „strany“ rozumí Ázerbájdžánská republika na jedné straně a na straně druhé Společenství, členské státy nebo Společenství a členské státy v souladu s jejich pravomocemi.
Článek 96
Smlouva o energetické chartě a protokoly k ní se po svém vstupu v platnost použijí na otázky upravené v této dohodě, avšak pouze v takovém rozsahu, v jakém je to v nich stanoveno.
Článek 97
Tato dohoda se uzavírá na počáteční období deseti let. Poté se automaticky prodlužuje vždy o rok, pokud ji žádná ze stran šest měsíců před uplynutím její platnosti písemným oznámením druhé straně nevypoví.
Článek 98
1. Strany přijmou veškerá obecná nebo zvláštní opatření potřebná ke splnění svých závazků podle této dohody. Dohlížejí na to, aby bylo dosaženo cílů vyjádřených v této dohodě.
2. Domnívá-li se některá ze stran, že druhá strana neplní své závazky vyplývající z této dohody, může přijmout vhodná opatření. Předtím, avšak s výjimkou zvlášť naléhavých případů, poskytne Radě pro spolupráci všechny související informace, které jsou nezbytné pro důkladné posouzení situace s cílem nalézt řešení přijatelné pro obě strany. Při výběru opatření musí být dána přednost těm, která nejméně naruší fungování této dohody. Tato opatření se na žádost druhé strany bezodkladně oznámí Radě pro spolupráci.
Článek 99
Přílohy I, II, III, IV a V a protokol tvoří nedílnou součást této dohody.
Článek 100
Dokud nebude dosaženo rovnocenných práv pro jednotlivce a hospodářské subjekty na základě této dohody, nejsou touto dohodou dotčena práva jim poskytnutá na základě stávajících dohod mezi jedním nebo více členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé, s výjimkou oblastí, které náležejí do pravomoci Společenství, a aniž jsou dotčeny závazky členských států vyplývající z této dohody v oblastech, které náležejí do jejich pravomoci.
Článek 101
Tato dohoda se na jedné straně vztahuje na území, na které se vztahují Smlouvy o založení Evropského společenství, o založení Evropského společenství uhlí a oceli a o založení Evropského společenství pro atomovou energii, za podmínek stanovených v těchto smlouvách, a na straně druhé na území Ázerbájdžánské republiky.
Článek 102
Depozitářem této dohody je generální tajemník Rady Evropské unie.
Článek 103
Prvopis této dohody sepsaný v jazyce anglickém, dánském, finském, francouzském, italském, německém, nizozemském, portugalském, řeckém, španělském, švédském a ázerbájdžánském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost, bude uložen u generálního tajemníka Rady Evropské unie.
Článek 104
Tuto dohodu schválí strany v souladu se svými postupy.
Tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce, který následuje po dni, kdy strany oznámí generálnímu tajemníkovi Rady Evropské unie, že postupy uvedené v prvním pododstavci byly dokončeny.
Svým vstupem v platnost, a pokud se týká vztahů mezi Ázerbájdžánskou republikou a Společenstvím, nahrazuje tato dohoda Dohodu mezi Evropským hospodářským společenstvím, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Svazem sovětských socialistických republik o obchodu a hospodářské a obchodní spolupráci, podepsanou v Bruselu dne 18. prosince 1989.
Článek 105
V případě, že do dokončení postupů nezbytných pro vstup této dohody v platnost začnou být použitelné určité části této dohody na základě prozatímní dohody mezi Společenstvím a Ázerbájdžánskou republikou, souhlasí strany s tím, že za těchto okolností se výrazem „den vstupu této dohody v platnost“ označuje den, kdy vstoupí v platnost prozatímní dohoda.
Hecho en Luxemburgo, el veintidós de abril de mil novecientos noventa y seis.
Udfærdiget i Luxembourg, den toogtyvende april nitten hundrede og seksoghalvfems.
Geschehen zu Luxemburg am zweiundzwanzigsten April neunzehnhundertsechsundneunzig.
’Eγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι δύο Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι.
Done at Luxembourg on the twenty-second day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-six.
Fait à Luxembourg, le vingt-deux avril mil neuf cent quatre-vingt-seize.
Fatto a Lussemburgo, addì ventidue aprile millenovecentonovantasei.
Gedaan te Luxemburg, de tweeëntwintigste april negentienhonderd zesennegentig.
Feito no Luxemburgo, em vinte e dois de Abril de mil novecentos e noventa e seis.
Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenätoisena päivänä huhtikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi.
Som skedde i Luxemburg den tjugoandra april nittonhundranittiosex.
Иjирми ики апрел мин доггуз jүз дохсан алтынчы ил тарихда Лүксембург шаьринде имзаланмышдыр -

Voor het Koninkrijk België
Für das Königreich Belgien
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.
Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.





Thar ceann na hÉireann  





Suomen tasavallan puolesta  


Por las Comunidades Europeas
For De Europæiske Fællesskaber
Für die Europäischen Gemeinschaften
Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

Pour les Communautés européennes
Per le Comunità europee
Voor de Europese Gemeenschappen
Pelas Comunidades Europeias
Euroopan yhteisöjen puolesta
För Europeiska gemenskaperna


SEZNAM PŘILOŽENÝCH DOKUMENTŮ
Příloha I Informativní seznam výhod poskytovaných Ázerbájdžánskou republikou nezávislým státům bývalého Sovětského svazu v souladu s čl. 9 odst. 3
Příloha II Smlouvy o duševním, průmyslovém a obchodním vlastnictví podle článku 42
Příloha III Finanční služby podle čl. 26 odst. 3
Příloha IV Výhrady Společenství v souladu s čl. 23 odst. 2
Příloha V Výhrady Ázerbájdžánské republiky v souladu s čl. 23 odst. 4
Protokol o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostech
PŘÍLOHA I
INFORMATIVNÍ SEZNAM VÝHOD POSKYTOVANÝCH ÁZERBÁJDŽÁNSKOU REPUBLIKOU NEZÁVISLÝM STÁTŮM BÝVALÉHO SOVĚTSKÉHO SVAZU V SOULADU S ČL. 9 ODST. 3
1. Neuplatňují se žádná dovozní cla.
2. Neuplatňují se žádná vývozní cla, pokud se jedná o zboží dodané v rámci ročních dvoustranných ujednání o obchodu a spolupráci uzavřených mezi těmito státy, a to v rámci nomenklatury v nich stanovené.
3. Při dovozu se neuplatňuje DPH.
4. Při dovozu se neuplatňují žádné spotřební daně.

PŘÍLOHA II
SMLOUVY O DUŠEVNÍM, PRŮMYSLOVÉM A OBCHODNÍM VLASTNICTVÍ PODLE ČLÁNKU 42
1. Čl. 42 odst. 2 se vztahuje na tyto mnohostranné smlouvy:
— Bernská úmluva o ochraně literárních a uměleckých děl (Pařížský akt, 1971),
— Mezinárodní úmluva o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací (Řím, 1961),
— Protokol k Madridské dohodě o mezinárodním zápisu ochranných známek (Madrid, 1989),
— Niceská dohoda o mezinárodním třídění výrobků a služeb pro účely zápisu známek (Ženeva, 1977, ve znění z roku 1979),
— Budapešťská smlouva o mezinárodním uznávání uložení mikroorganismů k účelům patentového řízení (1977, pozměněna v roce 1980),
— Mezinárodní úmluva na ochranu nových odrůd rostlin (Ženevský akt, 1991).
2. Rada pro spolupráci může doporučit, aby se čl. 42 odst. 2 vztahoval na další mnohostranné smlouvy. Hrozí-li v oblasti duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví obtíže, které ovlivňují obchodní podmínky, uskuteční se na žádost kterékoli strany naléhavé konzultace, jejichž cílem je dosažení vzájemně uspokojivého řešení.
3. Strany potvrzují význam, který přikládají závazkům vzniklým na základě těchto mnohostranných smluv:
— Pařížská úmluva na ochranu průmyslového vlastnictví (Stockholmský akt, 1967, pozměněn v roce 1979),
— Madridská dohoda o mezinárodním zápisu ochranných známek (Stockholmský akt, 1967, pozměněna v roce 1979),
— Smlouva o patentové spolupráci (Washington, 1970, ve znění z roku 1979, pozměněna v roce 1984).
4. Od vstupu této dohody v platnost poskytne Ázerbájdžánská republika společnostem a státním příslušníkům Společenství v oblasti uznávání a ochrany duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytnuté kterékoliv třetí zemi na základě dvoustranných dohod.
5. Odstavec 4 se nevztahuje na výhody poskytované Ázerbájdžánskou republikou třetí zemi na základě účinné vzájemnosti a na výhody poskytované Ázerbájdžánskou republikou jiné zemi bývalého SSSR.

PŘÍLOHA III
FINANČNÍ SLUŽBY PODLE ČL. 26 ODST. 3
Finanční službou je každá služba finanční povahy, kterou nabízí poskytovatel finančních služeb strany. Mezi finanční služby patří tyto činnosti:
A. Veškeré služby pojišťovací a služby související s pojištěním
1. Přímé pojištění (včetně soupojištění):
i) životní,
ii) jiné než životní.
2. Zajištění a retrocese.
3. Zprostředkování pojištění, například služby makléřů a agentů.
4. Pomocné služby související s pojištěním, například služby v oborech poradenství, pojistné matematiky, posuzování rizika a likvidace škody.
B. Bankovní a jiné finanční služby (kromě pojištění)
1. Přijímání vkladů a jiných splatných peněžních prostředků od veřejnosti.
2. Půjčky všech druhů, včetně spotřebitelského úvěru, hypotečního úvěru, faktoringu a financování obchodních transakcí.
3. Finanční leasing.
4. Veškeré služby plateb a převodů peněz, včetně kreditních a debetních karet, cestovních šeků a bankovních směnek.
5. Poskytování záruk a příslibů.
6. Obchodování na vlastní účet nebo na účet klientů, na burze, mimoburzovním trhu nebo jinak:
a) s nástroji peněžního trhu (šeky, směnky, vkladové listy atd.);
b) s peněžními prostředky v cizích měnách;
c) s derivátovými produkty, například termínovanými obchody a opcemi;
d) s kurzovými a úrokovými nástroji, například swapy či forwardovými termínovými smlouvami;
e) s převoditelnými cennými papíry;
f) s ostatními obchodovatelnými nástroji a finančními aktivy, včetně drahých kovů.
7. Účast při emisích všech druhů cenných papírů, včetně upisování a umísťování jako zástupce (veřejně nebo soukromě) a poskytování souvisejících služeb.
8. Peněžní makléřství.
9. Správa aktiv, jako například správa hotovosti nebo portfolia, všechny formy správy kolektivního investování, správa penzijních fondů, služby úschovy, uložení a správy.
10. Zúčtovací a clearingové služby pro finanční aktiva, včetně cenných papírů, derivátových produktů a dalších obchodovatelných nástrojů.
11. Poradenské, zprostředkovací a další pomocné finanční služby pro všechny činnosti uvedené v bodech 1 až 10, včetně úvěrových referencí a analýz o úvěrové důvěryhodnosti, investičního a portfoliového průzkumu a poradenství, poradenství při akvizicích a v otázkách restrukturalizace a strategie společností.
12. Poskytování a přenos finančních informací, zpracování finančních údajů a s tím související software od poskytovatelů jiných finančních služeb. Z definice finančních služeb jsou vyloučeny tyto činnosti:
a) činnosti centrálních bank nebo jiných veřejných institucí v rámci provádění měnové politiky a politiky směnných kurzů;
b) činnosti prováděné centrálními bankami, státními subjekty, ministerstvy nebo veřejnými institucemi na účet vlády nebo s vládní zárukou, s výjimkou případů, kdy tyto činnosti mohou provádět poskytovatelé finančních služeb v soutěži s těmito veřejnými subjekty;
c) činnosti, které tvoří součást zákonného systému sociálního nebo důchodového zabezpečení s výjimkou případů, kdy tyto činnosti mohou provádět poskytovatelé finančních služeb v soutěži s veřejnými subjekty nebo soukromými institucemi.

PŘÍLOHA IV
VÝHRADY SPOLEČENSTVÍ V SOULADU S ČL. 23 ODST. 2
Hornictví
V některých členských státech se může požadovat koncese pro důlní a těžební činnost v případě společností, které nejsou ovládány subjekty Společenství.
Rybolov
Přístup k biologickým zdrojům a lovištím v mořských vodách nacházejících se pod svrchovaností a jurisdikcí členských států Společenství a jejich vytěžování jsou možné pouze pro rybářská plavidla plující pod vlajkou členského státu Společenství a registrovaná na území Společenství, pokud není stanoveno jinak.
Nákup nemovitostí
V některých členských státech podléhá omezením nákup nemovitostí společnostmi, které nejsou společnostmi Společenství.
Audiovizuální služby včetně rozhlasu
Národní zacházení v oblasti výroby a distribuce, včetně vysílání a dalších forem přenosu pro veřejnost, může být vyhrazeno pro audiovizuální díla, která splňují určitá kritéria původu.
Telekomunikační služby včetně mobilních a satelitních služeb
Vyhrazené služby
V některých členských státech je omezen přístup na trh, pokud jde o doplňkové služby a infrastrukturu.
Služby svobodných povolání
Služby vyhrazené fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky členských států. Za určitých podmínek mohou tyto osoby zakládat společnosti.
Zemědělství
V některých členských státech se neuplatňuje národní zacházení pro společnosti, které nejsou ovládány subjekty Společenství a které chtějí založit zemědělský podnik. Nákup vinic společnostmi, které nejsou ovládány subjekty Společenství, podléhá oznámení, popř. povolení.
Služby tiskových kanceláří
V některých členských státech platí omezení pro zahraniční účast v nakladatelstvích a v rozhlasových a televizních společnostech.

PŘÍLOHA V
VÝHRADY ÁZERBÁJDŽÁNSKÉ REPUBLIKY V SOULADU S ČL. 23 ODST. 4
Využívání půdního podloží a přírodních zdrojů, včetně průzkumu a výroby, těžba
Průzkum a produkce uhlovodíkových zdrojů a těžba některých rud a kovů mohou vyžadovat koncesi.
Rybolov
Pro rybolov je nezbytné povolení od příslušného vládního orgánu.
Lov
Pro lov je nezbytné povolení od příslušného vládního orgánu.
Nákup nemovitostí (nemovitého majetku)
Zahraničním společnostem není dovoleno nakupovat pozemky. Společnosti si však mohou pozemky dlouhodobě pronajímat.
Bankovní služby
Celkový kapitál bank vlastněných zahraničními subjekty nesmí překročit stanovené procento celkového kapitálu v domácím bankovním systému.
Ázerbájdžán se zavazuje, že nesníží pro ázerbájdžánské dceřiné společnosti a pobočky společností Společenství strop, který omezuje celkový podíl zahraničního kapitálu v ázerbájdžánském bankovním systému a který platí v den parafování této dohody, ledaže je takové opatření nezbytné v rámci programů MMF pro Ázerbájdžán.
Nejpozději do pěti let ode dne podepsání této dohody zváží Ázerbájdžán možnost zvýšit tento strop s ohledem na odpovídající měnové, fiskální a finanční úvahy, úvahy ohledně platební bilance a na stav bankovního systému Ázerbájdžánské republiky.
Telekomunikační služby a služby hromadných sdělovacích prostředků
Na zahraniční účast se mohou vztahovat určitá omezení.
Služby svobodných povolání
Fyzické osoby, které nejsou ázerbájdžánskými státními příslušníky, nemohou vykonávat některé činnosti nebo tyto vykonávání těchto činností podléhá omezením či zvláštním požadavkům.
Historické budovy a památky
Činnosti v této oblasti podléhají omezením.
Uplatňování výhrad v této příloze nesmí v žádném případě vést k zacházení, které by bylo méně příznivé než zacházení poskytnuté společnostem jakékoli třetí země.

PROTOKOL
o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostech
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto protokolu se rozumí
a) „celními předpisy“ všechny právní a správní předpisy platné na území stran, které upravují dovoz, vývoz, tranzit zboží a jeho umístění do určitého celního režimu, včetně opatření pro zákaz, omezení a kontrolu;
b) „dožadujícím orgánem“ příslušný správní orgán, který byl pro tento účel určen stranou a který podává žádost o pomoc v celních záležitostech;
c) „dožádaným orgánem“ příslušný správní orgán, který byl pro tento účel určen stranou a který obdrží žádost o pomoc v celních záležitostech;
d) „osobními údaji“ informace týkající se určitého nebo určitelného jednotlivce.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Strany si vzájemně pomáhají v oblastech spadajících do jejich pravomoci při prevenci, zjišťování a vyšetřování porušení celních předpisů, a to způsobem a za podmínek, které jsou stanoveny v tomto protokolu.
2. Pomoc v celních záležitostech, jak je upravena v tomto protokolu, se vztahuje na správní orgány stran, které jsou příslušné pro provádění tohoto protokolu. Nejsou jí dotčeny předpisy, jimiž se řídí vzájemná pomoc v trestních věcech. Ani se nevztahuje na informace získané při výkonu pravomocí na základě žádosti soudního orgánu, pokud s tím tento orgán nesouhlasí.
Článek 3
Pomoc na žádost
1. Na žádost dožadujícího orgánu mu dožádaný orgán poskytne všechny potřebné informace, které dožadujícímu orgánu umožní zajistit správné uplatňování celních předpisů, včetně informací o oznámených nebo plánovaných operacích, které porušují nebo by mohly porušovat tyto předpisy.
2. Na žádost dožadujícího orgánu dožádaný orgán sdělí, zda zboží vyvezené z území jedné strany bylo řádně dovezeno na území druhé strany, a v případě potřeby informuje o celním režimu tohoto zboží.
3. Na žádost dožadujícího orgánu dožádaný orgán v rámci svých právních předpisů podnikne nezbytné kroky, které zajistí sledování
a) fyzických nebo právnických osob, u kterých existuje důvodné podezření, že porušují nebo porušily celní předpisy;
b) míst, kde se zboží skladuje způsobem, který vyvolává důvodné podezření, že je určeno pro operace porušující celní předpisy;
c) pohybů zboží, které jsou oznámeny jako potenciálně podezřelé z porušování celních předpisů;
d) dopravních prostředků, u kterých existuje důvodné podezření, že byly, jsou nebo by mohly být použity při operacích porušujících celní předpisy.
Článek 4
Pomoc bez žádosti
V souladu se svými právními předpisy a ostatními právními nástroji si strany navzájem poskytnou pomoc bez předchozí žádosti, považují-li to za nezbytné pro správné uplatňování celních předpisů, zejména pokud získají informace o:
— operacích, které představují nebo které se jeví jako porušení těchto předpisů, a které mohou být předmětem zájmu druhé smluvní strany,
— nových způsobech nebo metodách používaných při provádění těchto operací,
— zboží, o němž je známo, že je předmětem porušování celních předpisů,
— fyzických nebo právnických osobách, u kterých existuje důvodné podezření, že porušují nebo porušily celní předpisy,
— dopravních prostředcích, u kterých existuje důvodné podezření, že byly, jsou nebo by mohly být použity při operacích porušujících celní předpisy.
Článek 5
Oznámení a doručení
Na žádost dožadujícího orgánu podnikne dožádaný orgán v souladu se svými právními předpisy všechny nezbytné kroky k tomu, aby zajistil:
— doručení všech dokumentů,
— oznámení všech rozhodnutí,
které patří do působnosti tohoto protokolu, adresátovi bydlícímu nebo usazenému na jeho území. Na žádost se v tomto případě vztahuje čl. 6 odst. 3.
Článek 6
Forma a obsah žádostí o pomoc
1. Žádosti podle tohoto protokolu se podávají písemně. K žádosti se přikládají doklady potřebné k jejímu vyřízení. V případě potřeby lze z důvodů naléhavosti přijmout i ústní žádost, která však musí být bezodkladně potvrzena písemně.
2. Žádosti podle odstavce 1 obsahují tyto informace:
a) dožadující orgán podávající žádost;
b) požadované opatření;
c) předmět a důvod žádosti;
d) dotčené právní předpisy a jiné právní skutečnosti;
e) co nejpřesnější a nejúplnější údaje o fyzických nebo právnických osobách, které jsou cílem šetření;
f) přehled významných skutečností a dosud provedených šetření, s výjimkou případů uvedených v článku 5.
3. Žádosti se podávají v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro něj přijatelném.
4. Pokud žádost nesplňuje formální náležitosti, lze žádat o její opravu nebo doplnění; lze však nařídit předběžná opatření.
Článek 7
Vyřizování žádosti
1. Za účelem vyhovění žádosti o pomoc dožádaný orgán v rámci svých pravomocí a dostupných zdrojů postupuje tak, jako by jednal z vlastního podnětu nebo na žádost jiných orgánů téže strany, to znamená, že předá informace, které již má k dispozici, provede odpovídající šetření nebo zajistí jejich provedení. Toto ustanovení platí rovněž pro správní útvar, kterému dožádaný orgán žádost předal, protože nemohl konat sám.
2. Žádosti o pomoc se vyřizují v souladu s právními a správními předpisy dožádané strany.
3. Náležitě zmocnění úředníci strany mohou se souhlasem druhé strany a za podmínek jí stanovených získat od úředníků dožádaného orgánu nebo jiného orgánu, za který dožádaný orgán odpovídá, informace o operacích, které porušují nebo mohou porušit celní předpisy, pokud tyto informace dožadující orgán potřebuje pro účely tohoto protokolu.
4. Úředníci strany mohou být, po dohodě s druhou zúčastněnou stranou a za jí stanovených podmínek, přítomni vyšetřováním prováděným na území této druhé strany.
Článek 8
Forma předávaných informací
1. Dožádaný orgán seznámí dožadující orgán s výsledky vyšetřování ve formě dokumentů, ověřených kopií, zpráv a podobně.
2. Dokumenty podle odstavce 1 lze nahradit elektronicky zpracovanými informacemi v jakékoli formě plnícími stejný účel.
Článek 9
Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc
1. Strany mohou odmítnout poskytnutí pomoci stanovené v tomto protokolu, pokud by její poskytnutí:
a) pravděpodobně ohrozilo svrchovanost Ázerbájdžánské republiky nebo členského státu, který byl požádán o pomoc na základě tohoto protokolu; nebo
b) pravděpodobně ohrozilo veřejný pořádek, bezpečnost nebo jiné zásadní zájmy, zejména v případech uvedených v čl. 10 odst. 2; nebo
c) se týkalo měnových nebo daňových předpisů jiných, než jsou celní předpisy; nebo
d) představovalo porušení průmyslového, obchodního nebo profesního tajemství.
2. Žádá-li dožadující orgán o pomoc, kterou by sám nemohl poskytnout, byl-li by o ni požádán, upozorní na tuto skutečnost ve své žádosti. O způsobu, jak naložit s takovou žádostí, rozhodne dožádaný orgán.
3. Rozhodnutí o odmítnutí pomoci a jeho odůvodnění se bezodkladně oznámí dožadujícímu orgánu.
Článek 10
Výměna informací a zachování důvěrnosti
1. Všechny informace sdělené v jakékoliv formě na základě tohoto protokolu jsou důvěrné nebo vyhrazené povahy v závislosti na předpisech platných v každé ze stran. Vztahuje se na ně úřední tajemství a požívají ochrany poskytované informacím stejného druhu podle odpovídajících právních předpisů strany, která je obdržela, a odpovídajících předpisů použitelných pro orgány Společenství.
2. Výměnu osobních údajů lze provádět pouze v případě, že se strana získávající tyto údaje zaváže chránit je alespoň způsobem rovnocenným ochraně pro takový případ ve straně, která údaje poskytla.
3. Získané informace lze použít pouze pro účely tohoto protokolu. Žádá-li jedna strana o použití těchto informací pro jiné účely, musí si vyžádat předchozí písemný souhlas orgánu, který informace poskytl. Tyto informace mohou rovněž podléhat omezením, která tento orgán stanoví.
4. Odstavec 3 nebrání využití informací v soudním nebo správním řízení, které je následně zahájeno pro porušení celních předpisů. Příslušnému orgánu, který poskytl informace, se toto použití informací oznámí.
5. Strany mohou ve svých protokolech, zprávách a svědeckých výpovědích a v soudním řízení a stíhání použít jako důkazy informace získané a dokumenty konzultované v souladu s tímto protokolem.
Článek 11
Znalci a svědci
1. Úředník dožádaného orgánu může být pověřen, aby v mezích uděleného pověření vystoupil jako znalec nebo svědek v soudním nebo správním řízení týkajícím se záležitostí uvedených v tomto protokolu v pravomoci druhé strany a aby předložil předměty, dokumenty nebo jejich ověřené kopie, kterých je pro řízení třeba. Předvolání k takovému řízení musí výslovně uvést, v jaké záležitosti a v jaké funkci nebo postavení bude úředník vyslechnut.
2. Pověřenému úředníkovi se poskytne ochrana zaručená stávajícími právními předpisy, které platí pro úředníky dožadujícího orgánu na jeho území.
Článek 12
Náklady pomoci
Strany se vzdávají všech vzájemných nároků na náhradu nákladů vzniklých podle tohoto protokolu, s výjimkou případných nákladů na znalce a svědky a nákladů na tlumočníky a překladatele, kteří nejsou zaměstnáni ve veřejné službě.
Článek 13
Uplatňování
1. Uplatňování tohoto protokolu se svěřuje ústředním celním orgánům Ázerbájdžánské republiky na jedné straně a příslušným útvarům Komise Evropských společenství, případně celním orgánům členských států na straně druhé. Ty rozhodnou o všech praktických opatřeních a ujednáních, které jsou nezbytné pro provádění tohoto protokolu, přičemž vezmou v úvahu platné předpisy v oblasti ochrany údajů. Mohou doporučit příslušným orgánům změny, které by podle jejich názoru měly být v tomto protokolu provedeny.
2. Strany se vzájemně konzultují a následně se informují o podrobnostech prováděcích předpisů, které jsou přijaty v souladu s tímto protokolem.
Článek 14
Doplňkovost
Aniž je dotčen článek 10, nejsou žádnými dohodami o vzájemné pomoci, které byly uzavřeny mezi jedním nebo více členskými státy a Ázerbájdžánskou republikou, dotčeny předpisy Společenství, které upravují předávání informací získaných v celních záležitostech, na nichž by mohlo mít Společenství zájem, mezi příslušnými útvary Komise Evropských společenství a celními orgány členských států.

ZÁVĚREČNÝ AKT
Zplnomocnění zástupci:
BELGICKÉHO KRÁLOVSTVÍ,
DÁNSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,
SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO,
ŘECKÉ REPUBLIKY,
ŠPANĚLSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,
FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY,
IRSKA,
ITALSKÉ REPUBLIKY,
LUCEMBURSKÉHO VELKOVÉVODSTVÍ,
NIZOZEMSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,
RAKOUSKÉ REPUBLIKY,
PORTUGALSKÉ REPUBLIKY,
FINSKÉ REPUBLIKY,
ŠVÉDSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,
SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
smluvních stran Smlouvy o založení Evropského společenství, Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
(dále jen „členské státy“) a
EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ, EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI a EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII (dále jen „Společenství“)
na jedné straně a zplnomocnění zástupci
ÁZERBÁJDŽÁNSKÉ REPUBLIKY
na straně druhé,
kteří se sešli v Lucemburku dne dvacátého druhého dubna tisíc devět set devadesát šest k podpisu Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ázerbájdžánskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“), přijali tyto dokumenty:
dohodu včetně příloh a tento protokol:
Protokol o vzájemné pomoci mezi správními orgány v celních záležitostech
Zplnomocnění zástupci členských států a Společenství a zplnomocnění zástupci Ázerbájdžánské republiky přijali následující společná prohlášení připojená k tomuto závěrečnému aktu:
Společné prohlášení ke dvanáctému bodu preambule dohody
Společné prohlášení k článku 4 dohody
Společné prohlášení k článku 6 dohody
Společné prohlášení k článku 15 dohody
Společné prohlášení k pojmu „ovládání“ uvedenému v čl. 25 písm. b) a v článku 36
Společné prohlášení k článku 35 dohody
Společné prohlášení k článku 42 dohody
Společné prohlášení k článku 55 dohody
Společné prohlášení k článku 98 dohody
Zplnomocnění zástupci členských států a Společenství a zplnomocnění zástupci Ázerbájdžánské republiky dále vzali na vědomí prohlášení francouzské vlády ohledně jejích zámořských zemí a území připojené k tomuto závěrečnému aktu.
Zplnomocnění zástupci členských států a Společenství a zplnomocnění zástupci Ázerbájdžánské republiky zároveň vzali na vědomí následující výměnu dopisů připojenou k tomuto závěrečnému aktu:
Výměna dopisů mezi Společenstvím a Ázerbájdžánskou republikou o usazování společností
Hecho en Luxemburgo, el veintidós de abril de mil novecientos noventa y seis.
Udfærdiget i Luxembourg, den toogtyvende april nitten hundrede og seksoghalvfems.
Geschehen zu Luxemburg am zweiundzwanzigsten April neunzehnhundertsechsundneunzig.
’Eγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι δύο Απριλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι.
Done at Luxembourg on the twenty-second day of April in the year one thousand nine hundred and ninety-six.
Fait à Luxembourg, le vingt-deux avril mil neuf cent quatre-vingt-seize.
Fatto a Lussemburgo, addì ventidue aprile millenovecentonovantasei.
Gedaan te Luxemburg, de tweeëntwintigste april negentienhonderd zesennegentig.
Feito no Luxemburgo, em vinte e dois de Abril de mil novecentos e noventa e seis.
Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenätoisena päivänä huhtikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi.
Som skedde i Luxemburg den tjugoandra april nittonhundranittiosex.
Иjирми ики апрел мин доггуз jүз дохсан алтынчы ил тарихда Лүксембург шаьринде имзаланмышдыр -

Voor het Koninkrijk België
Für das Königreich Belgien
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.
Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.





Thar ceann na hÉireann  





Suomen tasavallan puolesta  


Por las Comunidades Europeas
For De Europæiske Fællesskaber
Für die Europäischen Gemeinschaften
Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
 Pour les Communautés européennes
Per le Comunità europee
Voor de Europese Gemeenschappen
Pelas Comunidades Europeias
Euroopan yhteisöjen puolesta
För Europeiska gemenskaperna

Společná deklarace ke dvanáctému bodu preambule
Strany potvrzují, že dvanáctý bod preambule této dohody nenaznačuje určení toho, přes které země jiné než Ázerbájdžán se mají energetické výrobky dopravovat.
Společné prohlášení k článku 4
Při posuzování změny okolností v Ázerbájdžánské republice podle článku 4 projednají strany důležité změny, které mohou mít významný vliv na budoucí rozvoj Ázerbájdžánu. Může jít o přistoupení Ázerbájdžánu k WTO, Radě Evropy nebo jiným mezinárodním organizacím nebo přistoupení k některé regionální celní unii nebo některé formě dohody o regionální integraci.
Společné prohlášení k článku 6
Shodnou-li se strany na tom, že tyto okolnosti jsou dostatečným důvodem pro schůzky na nejvyšší úrovni, zorganizují se ad hoc.
Společné prohlášení k článku 15
Dokud Ázerbájdžánská republika nevstoupí do WTO, strany pokračují v rámci Výboru pro spolupráci v konzultacích o jejich politice dovozních cel, včetně změn v celní ochraně. Tyto konzultace se nabídnou především před zvýšením celní ochrany.
Společné prohlášení k pojmu „ovládání“ v čl. 25 písm. b) a v článku 36
1. Strany potvrzují svoji vzájemnou shodu na tom, že otázka ovládání závisí na skutkových okolnostech konkrétního případu.
2. Společnost se například považuje za společnost „ovládanou“ jinou společností, a tedy za její dceřinou společnost, jestliže:
— druhá společnost drží přímo nebo nepřímo většinu hlasovacích práv, nebo
— druhá společnost má právo jmenovat nebo odvolat většinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu a současně je akcionářem nebo společníkem dceřiné společnosti.
3. Obě strany nepovažují výčet kritérií uvedený v odstavci 2 za vyčerpávající.
Společné prohlášení k článku 35
Samotnou skutečnost, že je požadováno vízum pro fyzické osoby určitých stran a že pro fyzické osoby jiných stran se vízum nepožaduje, nelze považovat za skutečnost omezující nebo odstraňující výhody vyplývající z určitého závazku.
Společné prohlášení k článku 42
Strany souhlasí s tím, že pro účely této dohody se za duševní, průmyslové a obchodní vlastnictví považují zejména autorská práva, včetně autorských práv k počítačovým programům a práva příbuzná, práva k patentům, průmyslovým vzorům, zeměpisným označením včetně označení původu, ochranným známkám výrobků a služeb, topografiím integrovaných obvodů a dále ochrana proti nekalé soutěži, jak je uvedena v článku 10bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví, a ochrana nezveřejněných informací o know-how.
Společná deklarace o článku 55
Ustanovení čl. 55 odst. 3 nevyžaduje, aby některá ze stran poskytovala informace důvěrné povahy.
Společné prohlášení k článku 98
1. Za účelem správného výkladu a jeho praktického používání se strany dohodly na tom, že výraz „zvlášť naléhavé případy“ uvedený v článku 98 této dohody označuje případy jejího závažného porušení jednou ze stran. Za závažné porušení této dohody se považuje:
a) vypovězení této smlouvy, které není přípustné podle obecných pravidel mezinárodního práva; nebo
b) porušení zásadních prvků této dohody uvedených v článku 2.
2. Strany se dohodly, že za „vhodná opatření“ uvedená v článku 98 se považují opatření přijatá v souladu s mezinárodním právem. Jestliže jedna strana přijme opatření v případě zvláštní naléhavosti podle článku 98, může se druhá strana uchýlit k postupu pro řešení sporů.
Prohlášení francouzské vlády ohledně jejích zámořských zemí a území
Francouzská republika bere na vědomí, že dohoda o partnerství a spolupráci s Ázerbájdžánskou republikou se nevztahuje na zámořské země a území přidružené k Evropskému společenství na základě Smlouvy o založení Evropského společenství.

VÝMĚNA DOPISŮ
mezi Společenstvím a Ázerbájdžánskou republikou o usazování společností
A. Dopis od vlády Ázerbájdžánské republiky
Vážený pane,
dovoluji si odvolat se na Dohodu o partnerství a spolupráci parafovanou dne 19. prosince 1995.
Jak jsem již zdůraznil v průběhu jednání, poskytuje Ázerbájdžánská republika společnostem Společenství, které jsou usazeny a vyvíjejí svou činnost v Ázerbájdžánské republice, svým způsobem výsadní postavení. Vysvětlil jsem, že tento postoj odráží vůli Ázerbájdžánské republiky všemi prostředky podporovat usazování společností Společenství v Ázerbájdžánské republice.
V této věci si Vám dovoluji potvrdit, že během období mezi dnem parafování této dohody a dnem vstupu v platnost příslušných článků upravujících usazování společností Ázerbájdžánská republika nepřijme opatření nebo předpisy, které by ve srovnání se situací stávající ke dni parafování této dohody mohly vést k diskriminaci nebo k prohloubení stávající diskriminace společností Společenství ve srovnání s Ázerbájdžánskými společnostmi nebo společnostmi z třetí země.
Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil přijetí tohoto dopisu.
Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.
Za vládu Ázerbájdžánské republiky
B. Dopis od Evropského společenství
Vážený pane,
děkuji Vám za dopis s dnešním datem tohoto znění:

„dovoluji si odvolat se na Dohodu o partnerství a spolupráci parafovanou dne 19. prosince 1995.
Jak jsem již zdůraznil v průběhu jednání, poskytuje Ázerbájdžánská republika společnostem Společenství, které jsou usazeny a vyvíjejí svou činnost v Ázerbájdžánské republice, svým způsobem výsadní postavení. Vysvětlil jsem, že tento postoj odráží vůli Ázerbájdžánské republiky všemi prostředky podporovat usazování společností Společenství v Ázerbájdžánské republice.
V této věci si Vám dovoluji potvrdit, že během období mezi dnem parafování této dohody a dnem vstupu v platnost příslušných článků upravujících usazování společností Ázerbájdžánská republika nepřijme opatření nebo předpisy, které by ve srovnání se situací stávající ke dni parafování této dohody mohly vést k diskriminaci nebo k prohloubení stávající diskriminace společností Společenství ve srovnání s Ázerbájdžánskými společnostmi nebo společnostmi z třetí země.
Byl bych Vám zavázán, kdybyste potvrdil přijetí tohoto dopisu.
Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.“
Potvrzuji přijetí tohoto dopisu.
Přijměte prosím, vážený pane, ujištění o mé nejhlubší úctě.
Za Evropské společenství

1) Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, přijatý dne 16. dubna 2003 v Athénách byl vyhlášen pod č. 44/2004 Sb. m. s.
2) Úř. věstník L 68, 15. 3. 1990, s. 3.
(*) Dohoda vypracovaná v jedenácti úředních jazycích Evropské unie (v jazyce španělském, dánském, německém, řeckém, anglickém, francouzském, italském, nizozemském, portugalském, finském, švédském) byla zveřejněna v Úředním věstníku L 246, 17.09.1999, s. 3 Jazyková znění v jazyce českém, estonském, lotyšském, litevském, maďarském, maltském, polském, slovenském a slovinském se zveřejňují v tomto svazku zvláštního vydání z roku 2004.