83/1966 Sb.
Zákon o čtvrtém pětiletém plánu rozvoje národního hospodářství Československé socialistické republiky

83
ZÁKON
ze dne 27. října 1966
o čtvrtém pětiletém plánu rozvoje národního hospodářství Československé socialistické republiky
Vycházejíc z dosažených výsledků rozvoje národního hospodářství a z hlavních směrů hospodářské politiky vytyčených XIII. sjezdem Komunistické strany Československa, Národní shromáždění Československé socialistické republiky se usneslo na tomto zákoně:

§ 1
(1) Základem řízení národního hospodářství v letech 1966 až 1970 je čtvrtý pětiletý plán rozvoje národního hospodářství Československé socialistické republiky (dále jen „čtvrtý pětiletý plán“), který vyjadřuje základní směry a cíle hospodářského rozvoje a hlavní prostředky a způsoby k jejich dosažení.
(2) Rozhodujícím úkolem čtvrtého pětiletého plánu je pokračovat v procesu konsolidace a rekonstrukce národního hospodářství urychlením tvorby zdrojů a uplatňováním principů a nástrojů zdokonalené soustavy plánovitého řízení a technického rozvoje; v optimálních proporcích a struktuře zvyšovat životní úroveň, posilovat rezervy, zabezpečovat obranyschopnost státu a vytvářet předpoklady pro ekonomickou efektivnost rozvoje národního hospodářství.
§ 2
Základní směry a cíle rozvoje národního hospodářství v období čtvrtého pětiletého plánu jsou:
1. dosáhnout ve srovnání s lety 1961 až 1965 takového zrychlení tempa růstu národního důchodu, aby jeho objem vzrostl o 22 až 24 %. Přírůstku národního důchodu dosáhnout především na základě zvyšování společenské produktivity práce. Realizovat rozhodující část přírůstku národního důchodu v průmyslu při zvýšení průmyslové výroby proti roku 1965 zhruba o 30 %;
2. podíl fondu akumulace na užitém národním důchodu zvýšit do roku 1970 za předpokladu nejvyšší efektivnosti vynaložených prostředků zhruba na 13 %, podíl akumulace do základních fondů na národním důchodu udržovat zhruba na úrovni 12 % a postupně zlepšovat složení a účinnost fondu akumulace. Investiční výstavbou vytvářet základy dalších strukturálních změn a zvýšit objem investic ve srovnání s obdobím 1961 až 1965 zejména
a) v základním průmyslu v odvětví energetiky zhruba o 41 % a v chemickém průmyslu zhruba o 45 %,
b) ve zpracovatelském průmyslu v odvětví spotřebního průmyslu zhruba o 46 % a v odvětví potravinářského průmyslu zhruba o 50 %,
c) v dopravě zhruba o 57 %;
3. zvýšit kvalifikační strukturu a technickou vybavenost výzkumné a vývojové základny a její činnost soustředit především na perspektivní směry vytvářející předpoklady pro postupné uskutečňování strukturálních změn v národním hospodářství, pro zavádění progresívních výrobků a technologií a pro zefektivnění celého reprodukčního procesu. Objem prostředků vynakládaných na rozvoj vědy a techniky spojovat s jejich racionálním a efektivním využíváním, zejména vytvářením podmínek pro urychlenou realizaci výsledků technického rozvoje;
4. k zajištění proporcionality rozvoje a rozhodujících strukturálních přeměn
a) přednostně rozvíjet chemický průmysl jako předpoklad pro postupnou chemizaci národního hospodářství tak, aby objem chemické produkce vzrostl proti roku 1965 zhruba o 50 % a podíl chemického průmyslu na celkové průmyslové výrobě dosáhl zhruba 10 %,
b) zvýšit podíl tekutých a plynných paliv v palivové a energetické bilanci zhruba na 21 %,
c) rozvíjet strojírenskou výrobu k urychlení mechanizace a automatizace výrobních procesů v národním hospodářství, k zavádění nejpokrokovější technologie a k zvýšení efektivnosti zahraničního obchodu; objem strojírenské výroby zvýšit zhruba o 43 % tak, aby se strojírenství podílelo na celkové průmyslové výrobě zhruba jednou třetinou,
d) v průmyslu stavebních hmot zintenzivnit investiční výstavbu v souladu s úkoly stavebnictví a s potřebami národního hospodářství,
e) postupně rekonstruovat a modernizovat zpracovatelská odvětví, především spotřební a potravinářský průmysl, zvláště pak v oborech efektivně zpracovávajících domácí suroviny; přitom rozvinout úpravárenství domácích surovin pro keramický a sklářský průmysl;
5. urychlit konsolidaci a rozvoj zemědělství tak, aby objem tržní produkce do státních fondů se zvyšoval ročně v průměru zhruba o 4 % oproti minulému pětiletí; k dosažení tohoto cíle zejména
a) účelně specializovat zemědělskou výrobu,
b) zvyšovat hektarové výnosy a užitkovost hospodářských zvířat a snižovat vlastní náklady zemědělské výroby,
c) podstatně zkvalitnit dodávky průmyslových výrobků pro zemědělství, zlepšit jejich využití a zabezpečit účinný rozvoj služeb poskytovaných zemědělským organizacím,
d) zajistit reprodukci pracovních sil v zemědělství v potřebné věkové struktuře a zvýšit kvalifikaci zemědělských pracovníků;
6. urychlit modernizaci železniční dopravy tak, aby v roce 1970 mohla být v podstatě odstraněna parní trakce, a zahájit rekonstrukci silniční sítě a výstavbu dálnice; ve spojích pokračovat v zavádění automatické spojové techniky a urychlit rozvoj a modernizaci telekomunikační sítě;
7. v oblasti životní úrovně
a) zajišťovat růst fondu spotřeby oproti roku 1965 o 17 až 19 %; přitom přednostně zabezpečovat přímé odměňování pracujících za reálné výsledky práce před uspokojováním potřeb obyvatelstva z fondů společenské spotřeby,
b) posilovat hmotnou zainteresovanost i odpovědnost za výsledky práce jednotlivců a kolektivů prohloubením mzdové diferenciace,
c) využívat rostoucích fondů společenské spotřeby obyvatelstva, především k zajišťování zdraví a vzdělání lidu, sociálního zabezpečení a péče o ženy a rodiny s dětmi; zaměřit se přitom na zvyšování objemu a kvality služeb při nejefektivnějším využívání vynakládaných prostředků,
d) vybudovat nejméně 460 tis. bytů s odpovídající technickou a občanskou vybaveností, z toho na Slovensku 157 tis. bytů, a zlepšit údržbu a modernizaci bytového fondu a zařízení s ním souvisejících; vytvořit předpoklady k tomu, aby se po roce 1970 vystavělo ročně 105 až 115 tis. bytů, a pro tento účel vytvořit potřebnou výrobně materiální základnu,
e) v závislosti na výsledcích hospodářského vývoje, zejména na růstu společenské produktivity práce a na využívání základních výrobních prostředků pokračovat ve zkracování pracovní doby tak, aby mohl být postupně zaveden pětidenní pracovní týden se 40 hodinami týdenní pracovní doby v hlubinných dolech a v provozech škodlivých zdraví a s 42 hodinami týdenní pracovní doby na ostatních pracovištích,
f) pokračovat v úsilí o zajištění dostatku vody pro rozvoj společnosti a v zlepšování pracovního a životního prostředí, zejména čistoty vod a ovzduší, a to především v oblastech soustředěného průmyslu;
8. v souladu s potřebami rozvoje národního hospodářství účinněji využívat přírodních a ekonomických podmínek a zdrojů všech oblastí. Efektivnost rozvoje celého národního hospodářství zvyšovat optimálním rozmísťováním výrobních sil. K tomu vytvářet příznivé ekonomické podmínky i pomocí ekonomických nástrojů řízení;
9. k dalšímu upevňování jednotné československé ekonomiky zajišťovat zvýšení podílu Slovenska na tvorbě a užití národního důchodu; přitom zejména zvýšit na Slovensku objem průmyslové výroby o 58 až 59 %, aby její podíl na celkové průmyslové výrobě dosáhl zhruba 25 %, a objem zemědělské výroby zvýšit o 22 až 24 %, aby její podíl na celkové zemědělské výrobě dosáhl zhruba jedné třetiny;
10. posilovat spolupráci se socialistickými státy a zejména se Sovětským svazem jako základ vnějších ekonomických vztahů Československé socialistické republiky, dále prohlubovat zapojení československé ekonomiky do mezinárodní dělby práce, zvyšovat efektivnost výměny zboží a posilovat ekonomickou rovnováhu ve vnějších ekonomických vztazích a v platební bilanci.
§ 3
(1) Realizace základních směrů a cílů rozvoje národního hospodářství uvedených v § 2 bude počínaje rokem 1967 zajišťována za nových ekonomických podmínek vytvářených pro práci socialistických organizací urychleným uplatněním zdokonalené soustavy plánovitého řízení v celém národním hospodářství.
(2) K přechodu na nové ekonomické podmínky podle odstavce 1 se uskuteční zejména:
a) celková přestavba velkoobchodních cen, přímá vazba mezi velkoobchodními a maloobchodními cenami pomocí sazbové daně z obratu, užší sepětí mezi vnitřními a zahraničními cenami, jakož i opatření k pružnějšímu vývoji cen umožňujícímu vytvářet rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou a rozvíjet soutěživost mezi hospodářskými organizacemi,
c) financování investic z vlastních zdrojů hospodářské organizace a z investičních úvěrů tak, aby plná odpovědnost za efektivnost investic přešla na hospodářskou organizaci a aby se zabránilo nereálným požadavkům na investice,
d) pružný systém usměrňování vývoje mezd jako předpoklad k tomu, aby se růst mezd stal účinnějším nástrojem zvyšování efektivnosti a postupně byla odstraňována mzdová nivelizace.
§ 9
(3) K zajištění potřebného rozmístění výrobních sil a oblastní proporcionality může vláda
a) stanovit způsob poskytování a výši účelových dotací na stavby státních hospodářských organizací a stavby výrobních družstev v okresech a místech, které předem určí,
§ 10
(1) Závazné úkoly, závazné limity a orientační ukazatele čtvrtého pětiletého plánu nutné k zajištění základních směrů a cílů rozvoje národního hospodářství podle § 2 stanoví v nezbytném rozsahu vláda.
(2) Vláda může v zájmu proporcionálního rozvoje národního hospodářství, využívajíc především operativních ekonomických nástrojů řízení, též zpřesnit a konkretizovat v prováděcích státních plánech rozvoje národního hospodářství závazné úkoly, závazné limity a orientační ukazatele čtvrtého pětiletého plánu, popřípadě stanovit další závazné úkoly a závazné limity.
(3) Státní plán rozvoje národního hospodářství na rok 1966 stanovený na základě zákona č. 137/1965 Sb., o státním plánu rozvoje národního hospodářství a státním rozpočtu na rok 1966, je prováděcím státním plánem podle tohoto zákona.
§ 11
Tento zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Novotný v. r.
Laštovička v. r.
Lenárt v. r.