1865/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitra, č. B-2534-13/9-46-II/2, kterou se vydávají prozatímní jednací řády pro zemské a okresní národní výbory, okresní správní komise a jejich složky.

1865.
Vyhláška
ministra vnitra
ze dne 3. října 1940, č. B-2534-13/9-46-II/2,
kterou se vydávají prozatímní jednací řády pro zemské a okresní národní výbory, okresní správní komise a jejich složky.

Ministr vnitra určuje podle § 1. odst. 2 a 4 vládního nařízení ze dne 5. května 1945 o volbě a pravomoci národních výborů, č. 4 Sb., ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1945, č. 44 Sb., způsob jednání zemských a okresních národních výborů, okresních správních komisí a jejich složek jednacími řády obsaženými v připojených přílohách A, B, C, D, E, F, G.
Tyto jednací řády nabývají účinnosti 14. dnem po vyhlášení a platí pro zemské a okresní národní výbory a okresní správní komise v zemích České a Moravskoslezské.

Ministr vnitra:
Nosek v. r.


Příloha A.
Jednací řád pro plenární schůze zemských národních výborů.
Svolávání schůzí.
§ 1.
(1) Plenární schůze zemského národního výboru svolává jeho předseda pravidelně nejméně jednou za dva měsíce.
Ukáže-li se to však účelným, může se plenární schůze usnésti na tom, že se tyto pravidelné schůze budou konati pouze každý třetí měsíc v roce.
(2) Měsíce, na které má bytí pravidelně svolávána, určí plenární schůze předem.
(3) Kromě toho musí být plenární schůze svolána, usnese-li se na tom rada nebo předsednictvo nebo žádá-li o to písemně alespoň jedna čtvrtina členů zemského národního výboru u jeho předsedy. Předmět jednání musí býti v usnesení nebo v žádosti uveden a nesmí vybočovati z působnosti zemského národního výboru.
V takovém případě je předseda povinen svolali schůzi nejpozději na patnáctý den ode dne usnesení nebo podání písemné žádosti.
(4) Předseda může kromě toho svolati plenární schůzi, uzná-li to za vhodné.
(5) Kdo a jakým způsobem svolá ustavující schůzi zemského národního výboru, určí volební řády.
§ 2.
Plenární schůze koná se zpravidla v sídle zemského národního výboru a v takové místnosti, která umožňuje účast občanstva.
§ 3.
(1) Plenární schůze svolává se písemným pozváním, které jest každému členu jednotlivě zaslati doporučeným dopisem, telegramem nebo poslem. Pozvání buďtež rozeslána nejpozději osmého dne před schůzí.
(2) V pozvání buď uvedeno, kdy a kde se schůze koná.
(3) Zároveň s pozváním buď doručen pořad jednání, po případě sděleny i pomůcky a doklady pro jednání potřebné (§ 13).
(4) Opis pozvání a pořadu jednání budiž současně zaslán ministerstvu vnitra.
(5) Svolání plenární schůze buď vyhlášeno veřejnou vyhláškou a oznámeno rozhlasem a případně tiskem tak, aby byla zajištěna v plné míře jeho veřejná známost.
Práva a povinnosti členů.
§ 4.
(1) Členové zemského národního výboru mají právo a povinnost účastniti se všech jednání a prací plenární schůze zemského národního výboru. Nemohou-li této povinnosti vyhověti, jsou povinni oznámiti to předsedovi s udáním důvodů.
(2) Každý člen je povinen oznámiti předsedovi včas každou změnu svého bydliště a učiniti opatření, aby mu mohly býti všechny písemnosti kdykoliv včas doručeny.
§ 5.
(1) Člen zemského národního výboru nesmí býti přítomen v plenární schůzi rokování a hlasování, jde-li o zvláštní osobní ať soukromý nebo veřejný zájem jeho samého, jeho manžela nebo manželky nebo osob s ním příbuzných a sešvagřených do druhého stupně.
(2) Totéž platí o zákonných zástupcích, o členech správní rady akciových společností, o jednatelích společností s ručením omezeným, o členech představenstev hospodářských a výdělkových společenstev, o národních správcích, o advokátech, o notářích, stavitelích, civil, technicích a pod., jde-li o zvláštní osobní, soukromý nebo veřejný zájem osob korporací nebo podniků, jež zastupují.
(3) Členové správních orgánů znárodněných podniků mohou, pokud nejsou podjatí podle odstavce 1, o věcech, týkajících se těchto podniků, rokovati, nesmějí však o těchto věcech hlasovati.
§ 6.
Veřejnost schůze.
(1) Plenární schůze zemského národního výboru jsou veřejné.
(2) Pouze vyžaduje-li toho zákon nebo zájem obrany státu, prohlásí předseda jednání o jednotlivých bodech pořadu za důvěrné. Posluchači nesmí býti během důvěrného jednání přítomni.
Zahájení a řízení schůze.
§ 7.
(1) Předseda zahajuje a řídí schůzi, zejména též řídí hlasování a losování za pomoci dvou sčitatelů, která jmenuje při zahájení schůze. Předseda stanoví, v jakém pořádku mají býti projednávány předměty, dané na pořad jednání, odročuje a ukončuje schůzi.
(2) Co tento jednací řád stanoví o předsedovi zemského národního výboru, platí i o osobě, která jej v předsednictvu podle předpisů organisačního řádu zastupuje.
§ 8.
(1) Předseda pečuje o zachování klidu a pořádku při jednání a o jeho nerušený průběh.
(2) Předseda může dáti ze zasedací síně odstraniti posluchače, kteří, ačkoliv byli napomenuti, ruší průběh schůze.
(3) Ruší-li schůzi členové zemského národního výboru, buďtež předsedou voláni k pořádku; stalo-li se tak dvakrát bez výsledku, může je plenární schůze k návrhu předsedovu vyloučiti z účasti na schůzi usnesením bez rozpravy.
§ 9.
(1) Předseda zahájí schůzi ihned, jakmile uplynula hodina určená za počátek schůze a je-li přítomno tolik členů, aby se plenární schůze mohla platně usnášeti.
(2) Před každou schůzí buď vyložena listina přítomných, do níž každý příchozí člen zemského národního výboru svoje jméno vlastnoručně zapíše.
(3) Na počátku schůze určí předseda dva členy, kteří mají spolupodepsati zápis o této schůzi.
§ 10.
(1) Poté dá předseda, žádá-li o to některý člen zemského národního výboru a souhlasí-li s tím bez rozpravy plenární schůze, přečísti zápis o poslední schůzi; jinak buď zápis ve schůzi veřejně k nahlédnutí vyložen.
(2) Nebyly-li podány předsedovi ve schůzi, v níž byl zápis přečten nebo vyložen, proti zápisu námitky, pokládá se zápis za schválený. Byly-li podány námitky a nevyhoví-li jim předseda, může ten, kdo námitky podal, žádati, aby o nich rozhodlo, plenární schůze, která tak učiní bez rozpravy.
(3) Zápis o důvěrném jednání plenární schůze (§ 6, odst. 2) může býti čten a o námitkách proti němu jednáno pouze v důvěrném jednání; nebyl-li čten, dává se ve schůzi k nahlédnutí pouze členům zemského národního výboru.
§ 11.
(1) Dále předseda sdělí došlé spisy, návrhy a jiná podání, jakož i opatření rady, jež podle zákona nebo pro svou důležitost mají býti v plenární schůzi zemského národního výboru oznámena, pokud nespadají do výlučného oboru působnosti některého referátu zemského národního výboru.
(2) Anonymní podání nebuďtež sdělována a buďtež bez dalšího jednání odložena.
(3) Kdyby sdělení vyžadovalo delší doby, může předseda odkázati členy zemského národního výboru na spisy, vyložené v některé kanceláři.
(4) Předseda může sdělení svrchu uvedená učiniti též ke konci nebo kdykoliv během schůze.
Předměty jednání.
§ 12.
(1) Na plenární schůzi zemského národního výboru může býti jednáno jen o předmětech, jež byly dány na pořad jednání.
(2) O předmětech, jež nebyly dány na pořad jednání, lze jednati jen tehdy, souhlasí-li s tím nadpoloviční většina všech členů zemského národního výboru. Navrhuje-li však jejich projednání ráda, postačí souhlas plenární schůze.
(3) Předmětem jednání plenární schůze může býti vše, co nevybočuje z její působnosti.
(4) Předměty, o nichž má býti jednáno (pořad jednaní), určuje s výjimkou § 1, odst. 3, předseda, při tom nesmí pominouti předmětů, navržených radou a předsednictvem. Předseda, při sestavování pořadu jednání musí kromě toho dbáti písemných návrhů podepsaných nejméně jednou desetinou členů zemského národního výboru, jež mu byly podány nejpozději dvacátého dne před schůzí.
(5) Věci, jež vybočují z působnosti zemského národního výboru má předseda z jednání vyloučiti a oznámiti to v plenární schůzi, proti čemuž může být podán nejpozději patnáctého dne u předsedy odpor k ministru vnitra. Odpor musí býti podepsán nejméně jednou desetinou členů zemského národního výboru.
(6) Při sestavování pořadu jednání jest zejména hleděti k tomu, že zemský národní výbor jest ve svém obvodu povolán iniciativně podporovati vládní úsilí směřující k nové hospodářské a sociální výstavbě státu a k zajištění co nejširší základny pro blahobyt lidu a jeho kulturní život.
(7) Kromě toho jest při sestavování pořadu jednání dbáti toho, že rada je povinna podávati plenární schůzi zprávy o všech závažných opatřeních (zejména hospodářských), která v rámci své pravomoci učinila.
(8) Předměty jednání, pokud byly dány na pořad k návrhu členů zemského národního výboru (§ 1, odst. 3, § 12, odst. 4), jest předseda povinen předložiti před plenární schůzí radě zemského národního výboru k předběžnému projednání.
(9) Prvním bodem pořadu jednání první schůze budiž ustavení zemského národního výboru, volba předsedy a složek zemského národního výboru a usnesení o tom, jakým způsobem mají býti uváděna ve veřejnou známost usnesení zemského národního výboru, jež jest veřejně prohlašovati.
§ 13.
Předměty, o nichž má býti jednáno, musí býti k projednání řádně připraveny a členům musí být dána možnost, aby se s nimi ještě před plenární schůzí řádně obeznámili. Návrhy, obsažené v předmětech jednání buďtež stručně a výstižně odůvodněny, zejména se zřetelem na finanční náklad navrhovaných opatření a jeho úhradu a rozeslány členům spolu s pořadem jednání (§ 3, odst. 3). Pokud jde o věci zpracované spisově, musí být členům dána možnost ještě před schůzí do příslušných spisů nahlédnouti.
Rozprava o předmětech jednání.
§ 14.
(1) Rozprava o věci počíná tím, že předseda vyzve příslušného referenta, nebo navrhovatele, aby přednesl svou zprávu anebo návrh. Byla-li zpráva nebo návrh rozmnožen, předčítá se jen tehdy, usnese-li se na tom plenární schůze.
(2) Je-li věc obsáhlejší nebo zvlášť důležitá, může předseda rozděliti rozpravu na povšechnou a podrobnou.
(3) Po skončené rozpravě povšechné hlasuje se o tem, zda a případně který z podaných návrhů se přijímá za základ rozpravy podrobné. Byl-li však mezi rozpravou povšechnou učiněn návrh, aby se přešlo k dennímu pořádku, neb aby věc byla odročena, nebo přikázána i s podanými návrhy k vypracování nebo opětnému, zpracování příslušné složce zemského národního výboru, musí býti nejdříve hlasováno o tomto návrhu.
(4) Nepřijme-li plenární schůze žádný z předložených návrhů za základ podrobné rozpravy, jest věc zamítnuta.
§ 15.
(1) K projednávané věci mohou členové zemského národního výboru činiti návrhy v příslušné části rozpravy; návrhy buďtež podány písemně nebo ústně tak, aby mohly být v doslovném znění pojaty do zápisu.
(2) Návrh a usnesení, aby se jednání odročilo, lze učiniti kdykoliv; podobně se může plenární schůze usnésti na tom, aby věc, která se projednává, i s návrhy k ní podanými, byla znovu přikázána radě nebo komisi.
§ 16.
(1) Rozprava končí, nehlásí-Ii se již nikdo o slovo k projednávanému předmětu, nebo byl-li přijat návrh na konec rozpravy.
(2) Návrh na konec rozpravy může býti učiněn kdykoliv, avšak nesmí býti přerušen ten, kdo mluví. O takovém návrhu usnáší se plenární schůze ihned bez rozpravy; dříve však buďtež ještě případné návrhy k projednání věci odevzdány předsedovi, který je oznámí a pojme v hlasování.
(3) Byl-li návrh na konec rozpravy přijat, mohou mluviti toliko ti, kdo byli ke slovu přihlášeni dříve, než návrh na konec rozpravy byl přijat. Závěrečné slovo přísluší vždy zpravodaji nebo navrhovateli.
(4) Předseda může i po skončení rozpravy udíleti slovo ke krátkým opravám věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny a po případě stanovití přípustnou dobu pro tyto opravy.
Kdo a jak může ve schůzi mluvit.
§ 17.
Předseda pozve do schůze osoby, které nejsou členy zemského národního výboru a které jsou s projednávanými věcmi obeznámeny (členy komisí zemského národního výboru, úředníky nebo jiné odborníky). Mohou se pak v těchto záležitostech se souhlasem předsedy zúčastniti rozpravy.
§ 18.
(1) Členové zemského národního výboru a osoby uvedené v § 17, hodlají-li mluvit k věci, která je na pořadu jednání, hlásí se o slovo u předsedy nebo osoby předsedou k tomu určené nejpozději clo konce rozpravy.
(2) Předseda udílí slovo v pořadí, jak se kdo přihlásil.
(3) Kdo není přítomen, když přijde na řadu a byl vyzván k řeči, ztrácí slovo.
§ 19.
Pokud ten, komu předseda udělil slovo, mluví, nesmí býti v řeči přerušován a teprve až domluví, může mluviti ten, kdo po něm obdrží slovo.
§ 20.
Plenární schůze může usnesením bez rozpravy stanovití,
a) že nikdo nemůže k témuž předmětu mluviti vícekrát než dvakrát nebo jednou, leč by šlo o krátkou opravu věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny,
b) že se doba řečí omezuje,
c) že přihlášení řečníci téže politické strany zvolí si, nejde-li o jednání rozpočtové, po jednom generálním řečníku.
§ 21.
(1) Kdo v plenární schůzi zemského národního výboru mluví, má zachovati úplnou slušnost; nezachová-li se podle toho, zejména užívá-li výrazů urážejících slušnost nebo mrav, nebo dokonce výrazů trestuhodných, má jej předseda volati k pořádku.
(2) Odchyluje-li se řečník od věci, může býti předsedou upozorněn, aby mluvil k věci.
(3) Byl-li řečník dvakrát marně volán k pořádku nebo upozorněn, aby mluvil k věci, může mu předseda odníti slovo.
Jak se plenární schůze usnáší.
a) Náležitosti usnesení.
§ 22.
Nejde-li o schůzi po druhé svolanou, vyžaduje se k tomu, aby byla schopna se usnášeti, přítomnosti více než poloviny členů zemského národního výboru, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí přítomnosti jinak určené.
§ 23.
(1) Nesejde-li se tolik členů, aby schůze byla schopna se usnášeti, svolá předseda novou schůzi s tímtéž pořadem jednání do 15 dnů, která bude schopna se usnášeti za přítomnosti nejméně jedné třetiny členů.
(2) V pozvání buď na toto ustanovení výslovně poukázáno.
§ 24.
K platnosti usnesení vyžaduje se nadpoloviční většiny hlasů členů, kteří hlasovali, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí většiny jinak určené.
b) Pořad hlasování.
§ 25.
(1) Po skončené rozpravě přikročí se k hlasování.
(2) Předseda dá provésti hlasování tak, aby plavé mínění plenární schůze vyšlo najevo.
§ 26.
(1) Bylo-li učiněno více návrhů, budiž zpravidla hlasováno takto:
1. nejprve o návrhu odročovacím,
2. pak o návrzích pozměňovacích a to především o těch, které se nejvíce odchylují,
3. pak o návrzích hlavních, o návrzích eventuálních a dodatečných.
(2) Předseda může se od tohoto pořadu hlasování odchýliti, po případě pořad jím už stanovený, k návrhu pozměniti.
§ 27.
(1) O návrzích budiž hlasováno v tom znění, jak byly písemně podány nebo ústně učiněny.
(2) Za tím účelem podá před hlasováním předseda (příp. úředník jím určený) souhrn učiněných návrhů slovo za slovem v takovém znění, aby výklad jeho nepřipouštěl žádné pochybnosti.
(3) Předseda může též vyzvati navrhovatele, aby svůj návrh doslovně opakoval nebo písemně předložil.
§ 28.
(1) Každý člen zemského národního výboru může navrhnouti, aby bylo upraveno znění návrhů, jak je předseda prohlásil, jakož i aby bylo hlasováno odděleně o jednotlivých bodech projednávaného návrhu.
(2) Nesouhlasí-li předseda s takovým návrhem, rozhodne o tom plenární schůze bez rozpravy.
c) Způsob hlasování.
§ 29.
(1) Hlasuje se bez udání důvodů buď přisvědčivě nebo záporně, zpravidla zdvižením ruky nebo povstáním.
(2) Podle jmen se hlasuje, stanoví-li to zvláštní, předpis nebo žádá-li o to nejméně jedna pětina přítomných členů zemského národního výboru.
§ 30.
Předseda hlasuje jako poslední. Při rovnosti hlasů je návrh považovati za přijatý, hlasuje-li proň předseda.
§ 31.
(1) Hlasování lístky jest, nehledíc k případům podle odstavce 2, nepřípustné.
(2) Volby a jmenování, při nichž se rozhoduje mezi několika kandidáty, musí býti provedeno hlasovacími lístky.
(3) Není-li zvláštními předpisy jinak stanoveno, pokládá se za zvoleného nebo jmenovaného, kdo obdržel největší počet hlasů.
(4) Jsou-li pro jedno místo pouze dva kandidáti a obdrží-li oba stejný počet hlasů, nutno hlasování opakovati. Je-li výsledek hlasování týž, předseda hlasování odloží. Nedojde-li ani při odloženém hlasování k rozhodnutí, rozhoduje mezi oběma kandidáty los.
(5) Bylo-li při větším počtu kandidátů hlasování pro rovnost hlasů bezvýsledné, koná se druhá (užší) volba, do níž se pojme z těch, kdo při první volbě obdrželi poměrně nejvíce hlasů, dvakráte tolik kandidátů, než činí počet osob, jež mají býti zvoleny, vždy však ti kandidáti, u nichž rovnost hlasů bezvýslednost hlasování způsobila.
(6) Při druhé (užší) volbě jest zvolen ten, kdo dostal větší počet hlasů; při rovnosti hlasů jest třeba postupovati obdobně podle ustanovení odstavce 4.
Dotazy a stížnosti.
§ 32.
(1) Členové zemského národního výboru mohou ve věcech náležejících do působnosti zemského národního výboru vznášeti dotazy a stížnosti na jednotlivé složky zemského národního výboru.
(2) Na jejich písemné dotazy a stížnosti, podané nejpozději desátého dne před schůzí, je příslušná složka povinna ve schůzi odpověděti.
(3) Na ostatní dotazy a stížnosti odpoví se ihned i bez přípravy, příslušná složka zemského národního výboru může si však vyhraditi zevrubnou odpověď až pro příští plenární schůzi. Jde-li o věci, které v zájmu státním nemají býti zveřejňovány, nesmí býti na dotaz nebo stížnost odpovídáno.
§ 33.
Dotazy a stížnosti tvoří zvláštní bod pořadu.
§ 34.
Ukončení a přerušení schůze.
(1) Předseda prohlásí schůzi za skončenu, byl-li vyčerpán pořad jednání.
(2) Předseda může jednání se souhlasem plenární schůze přerušiti a odročili na stanovenou hodinu téhož dne.
(3) Předseda může ze závažných příčin, zejména nastanou-li okolnosti, znemožňující nerušené projednávání, schůzi ukončiti.
Zápis o schůzi.
§ 35.
(1) O plenární schůzi vede zápis zapisovatel, určený k tomu předsedou. Čistopis zápisu buď do 8 dnů po schůzi následujících vyhotoven a podepsán předsedou, zapisovatelem a dvěma členy zemského národního výboru, jež k tomu účelu určil předseda na počátku schůze.
(2) Bylo-li jednání v některých bodech pořadu prohlášeno za důvěrné (§ 6, odst. 2), buď o něm sepsán zvláštní důvěrný zápis.
§ 36.
(1) V zápisu budiž zejména uvedeno:
1. kolik bylo přítomno členů zemského národního výboru a kolik a které osoby uvedené v § 17;
2. kteří členové se omluvili;
3. které členy určil předseda, aby spolupodepsali zápis o schůzi;
4. o kterých předmětech bylo jednáno, a to:
a) stručné označení předmětu,
b) jméno zpravodaje, příp. navrhovatele,
c) průběh jednání,
d) návrhy k předmětu podané,
e) doslovné znění učiněných usnesení a poměr hlasů; při hlasování podle jmen též jména hlasujících pro a proti;
5. které dotazy a stížnosti byly podány a jak byly zodpověděny.
(2) K zápisu buď připojena listina přítomných a písemné návrhy a projevy.
§ 37.
(1) Zápisy, a to zvláště o jednání veřejném a zvláště o jednání důvěrném, se ukládají do knih zápisů a v opise se sdělují ministerstvu vnitra.
(2) Usnesení a zprávu o průběhu veřejného jednání jest uveřejniti.
(3) Každý československý státní občan, v zemi bydlící, má právo do zápisů o jednání veřejném nahlížeti a opisy z nich si pořizovati.
§ 38.
Zvláštní ustanovení pro zemský národní výbor pro zemi Moravskoslezskou.
1. Ustanovení tohoto jednacího řádu jest použiti také pro plenární schůze zemské expositury v Ostravě. Pokud se v něm mluví o předsedovi zemského národního výboru, jest tím rozuměti pro tento případ předsedu zemské expositury.
2. Není-li předseda zemského národního výboru pro zemi moravskoslezskou současně také předsedou zemské expositury v Ostravě, jsou povinni oba předsedové dohodnouti se před svoláním plenární schůze tak, aby nedošlo k časovému rozporu mezi plenární schůzí zemského národního výboru pro zemi moravskoslezskou a plenární schůzí zemské expositury v Ostravě. Kdyby snad k takovému rozporu došlo, jest považovati za závazné svolání plenární schůze zemského národního výboru pro zemi moravskoslezskou i pro členy zemské expositury v Ostravě.
3. V § 12, odst. 4, jest pod slovy rada a předsednictvo rozuměti také radu a předsednictvo moravsko-slezského zemského národního výboru v užším složení a radu a předsednictvo zemské expositury v Ostravě.

Příloha B.
Jednací řád pro radu zemského národního výboru.
§ 1.
Schůze rady.
(1) Rada zemského národního výboru jedná a usnáší se ve schůzích řádných a mimořádných.
(2) Kromě toho schází se k veřejným schůzím na výročních zemských sjezdech.
Část I.
Jak jedná rada ve schůzích řádných a mimořádných.
§ 2.
Jak se schází rada ke schůzím řádným.
K řádným schůzím schází se rada i bez zvláštního pozvání pravidelně nejméně jednou týdně v době a na místě stanovených pro řádné schůze usnesením rady.
§ 3.
Jak se svolávají schůze mimořádné.
(1) Mimořádné schůze svolává předseda zemského národního výboru k projednání neodkladných záležitostí, usnese-li se na tom předsednictvo nebo žádá-li o to u předsedy zemského národního výboru písemně alespoň jedna třetina členů rady. Předmět jednání musí být v usnesení předsednictva nebo v žádosti členů rady uveden nesmí vybočovati z působnosti rady zemského národního výboru.
(2) Mimořádnou schůzi je předseda povinen svolati nejpozději do 48 hodin ode dne usnesení nebo předložení žádosti nebo na dobu pozdější, je-li v usnesení neb žádosti navržena.
(3) Kromě toho může předseda svolati mimořádnou schůzi rady, uzná-li to za nutné.
(4) Mimořádná schůze rady svolává se písemným pozváním, které jest každému členu rady jednotlivě zaslati, doporučeným dopisem, telegramem nebo poslem. Pozvání buď doručeno nejpozději do 24 hodin před schůzí. Tato lhůta nemusí býti dodržena, jde-li o schůzi rady svolanou z nutných důvodů během plenární schůze zemského národního výboru.
(5) V pozvání buď uvedeno přesně, kdy a kde se schůze koná.
§ 4.
Práva a povinnosti členů rady.
O právech a povinnostech členů rady zemského národního výboru platí obdobně ustanovení §§ 4 a 5 jednacích řádů plenární schůze zemského národního výboru.
Neveřejnost schůzí.
§ 5.
(1) Rádné a mimořádné schůze rady zemského národního výboru jsou neveřejné.
(2) Předseda zemského národního výboru může z vlastního podnětu nebo k návrhu kteréhokoliv člena rady pozvati do rady i osoby, které nejsou členy rady zemského národního výboru a které jsou s projednávanými věcmi obeznámeny (členy komisí, úředníky nebo jiné odborníky).
(3) Schůzí rady mohou se jako posluchači zúčastniti také členové zemského národního výboru i bez zvláštního pozvání.
§ 6.
(1) Rada může prohlásiti usnesením jednání o určitých předmětech za důvěrné, vyžaduje-li si toho vyšší zájem státní.
(2) Předměty, o nichž se má jednati důvěrně, buďte přesně uvedeny.
(3) Byl-li přednesen návrh, aby se jednalo důvěrně, opustí jednací místnost všechny osoby, které nejsou členy rady a o návrhu se rozhodne hlasováním bez rozpravy.
Zahájení a řízení schůze.
§ 7.
(1) Předseda zemského národního výboru zahajuje a řídí schůzí rady, zejména též řídí a provádí za pomoci zapisovatelovy hlasování a losování, stanoví v jakém pořádku mají býti projednávány věci na pořad jednání dané, odročuje a ukončuje schůzi.
(2) To, co tento jednací řád stanoví o předsedovi, platí i o osobě, která ho zastupuje v předsednictví.
§ 8.
(1) Předseda pečuje o zachování klidu a pořádku při jednání a o jeho nerušený průběh.
(2) Předseda může dáti odstraniti ze zasedací síně členy zemského národního výboru, kteří se účastní schůze jako posluchači a kteří ruší průběh schůze, ačkoliv byli napomenuti.
(3) Ruší-li schůzi členové rady nebo osoby pozvané do schůze (§ 5, odst. 2), buďtež předsedou voláni k pořádku; stalo-li se tak dvakrát bez výsledku a je-li zjevno, že jde o úmyslné rušení schůze, může je rada k návrhu předsedovu vyloučiti z účasti na jednání nebo dáti odstraniti ze zasedací síně usnesením bez rozpravy.
§ 9.
(1) Předseda zahájí schůzi ihned, jakmile uplynula hodina určená za počátek schůze a je-li přítomno tolik členů, aby se schůze mohla platně usnášeti.
(2) Před každou schůzí buď vyložena listina přítomných, do níž každý příchozí člen rady svoje jméno vlastnoručně zapíše.
(3) Na počátku schůze určí předseda dva členy rady, kteří mají spolupodepsati zápis o této schůzi.
§ 10.
(1) Poté dá předseda, žádá-li o to některý člen rady a souhlasí-li s tím rada bez rozpravy, přečísti zápis o poslední schůzi; jinak buď zápis ve schůzi k nahlédnutí vyložen.
(2) Nebyly-li podány předsedovi ve schůzi, v níž byl zápis přečten nebo vyložen, proti zápisu námitky, pokládá se zápis za schválený. Byly-li podány námitky a nevyhoví-li jim předseda, může ten, kdo námitky podal, žádati, aby o nich rozhodla rada, která tak učiní bez rozpravy.
(3) Zápis o důvěrném jednání rady může býti čten a o námitkách proti němu jednáno pouze v důvěrném jednání; nebyl-li čten, dává se ve schůzi k nahlédnutí pouze členům rady.
§ 11.
(1) Dále předseda sdělí došlé spisy, návrhy a jiná podání, jakož i opatření, jež podle zákona nebo z důvodů jiných mají býti radě zemského národního výboru oznámena, pokud nespadají do oboru působnosti některého referátu zemského národního výboru.
(2) Anonymní podání nebuďtež sdělována a buďtež bez dalšího jednání odložená.
(3) Kdyby sdělení vyžadovalo delší doby, může předseda odkázati členy rady zemského národního výboru na spisy, vyložené v některé kanceláři.
(4) Předseda může sdělení svrchu uvedená učiniti též ke konci nebo kdykoliv během schůze.
Předměty jednání.
§ 12.
(1) V radě zemského národního výboru může býti jednáno zásadně jen o předmětech, jež byly dány na pořad jednání.
(2) O předmětech, jež nebyly dány na pořad jednání, lze jednati jen tehdy, souhlasí-li s tím nadpoloviční většina přítomných členů rady zemského národního výboru.
(3) Předmětem jednání rady může býti vše, co nevybočuje z její působnosti.
(4) Předměty, o nichž má být jednáno (pořad jednání) určuje s výjimkou § 3, odst. 1 předseda. Při tom musí dbáti předmětů předložených mu předsednictvem, komisemi nebo členy rady zemského národního výboru písemně nejpozději ve lhůtě, kterou určí předem rada zemského národního výboru.
(5) Předměty mimořádně naléhavé, je-li to technicky možno, buďtež vzaty na pořad jednání i tehdy, došly-li předsedovi po lhůtě stanovené v odstavci 4.
(6) Při sestavování pořadu jednání jest zejména hleděti k tomu, že předním úkolem rady zemského národního výboru je iniciativně podporovati vládní úsilí směřující k nové hospodářské a sociální výstavbě státu a k zajištění co nejširší základny pro blahobyt lidu a jeho kulturní život.
(7) Věci, jež vybočují z působnosti zemského národního výboru má předseda z jednání vyloučiti, proti čemuž může být podán do 15 dnů u předsedy odpor k ministru vnitra. Odpor musí být podepsán nejméně dvěma členy rady zemského národního výboru.
§ 13.
(1) Předměty, o nichž má býti jednáno, musí být k projednání řádně připraveny a členům musí být dána možnost, aby se s nimi ještě před schůzí rady obeznámili.
(2) Pořad jednání musí býti všem členům rady doručen nejméně 24 hodin před schůzí a tak zpracován, aby byly všechny předměty, o nichž se má rada usnésti, dostatečně charakterisovány. K složitějším předmětům jest připojiti odůvodnění.
(3) Jde-li o věci zpracované spisově, budiž v pořadu jednání poukázáno na číslo spisu a členům rady musí být dána možnost nejméně 24 hodin před schůzí do příslušných spisů nahlédnouti.
Rozprava o předmětech jednání.
§ 14.
(1) Rozprava o věci počíná tím, že předseda vyzve příslušného referenta nebo navrhovatele, aby přednesl svou zprávu nebo návrh. Byla-li zpráva nebo návrh rozmnožen, předčítá se jen tehdy, jestliže se na tom rada usnese.
(2) Je-li věc obsáhlejší nebo zvlášť důležitá, může předseda rozděliti rozpravu na povšechnou a podrobnou.
(3) Po skončené rozpravě povšechné hlasuje se o tom, zda a případně který z podaných návrhů se přijímá za základ rozpravy podrobné. Byl-li však mezi rozpravou povšechnou učiněn návrh, aby se přešlo k dennímu pořádku, neb aby byla věc odročena, neb znovu přikázána i s podanými návrhy k vypracování příslušné složce zemského národního výboru, musí býti nejdříve hlasováno o tomto návrhu.
(4) Nepřijme-Ii rada žádný z předložených návrhů za základ podrobné rozpravy, jest věc zamítnuta.
§ 15.
(1) K projednané věci mohou členové rady činiti návrhy v příslušné části rozpravy; návrhy buďtež podány písemně neb ústně tak, aby mohly být v doslovném znění pojaty do zápisu.
(2) Návrh a usnesení, aby se jednání odročilo, lze učiniti kdykoliv, podobně se může rada usnésti na tom, aby věc, která se projednává, i s návrhy k ní podanými, byla znovu přikázána komisi nebo referentovi.
§ 16.
(1) Rozprava končí, nehlásí-li se již nikdo o slovo k projednávanému předmětu, nebo byl-li přijat návrh na konec rozpravy.
(2) Návrh na konec rozpravy může být učiněn kdykoliv, avšak nesmí být přerušen ten, kdo mluví. O takovém návrhu usnáší se rada ihned bez rozpravy, dříve však buďtež ještě případné návrhy k projednání věci odevzdány předsedovi, který je oznámí a pojme v hlasování.
(3) Byl-li návrh na konec rozpravy přijat, mohou mluviti toliko ti, kdo byli ke slovu přihlášeni dříve, než návrh na konec rozpravy byl přijat. Závěrečné slovo přísluší vždy zpravodaji nebo navrhovateli.
(4) Předseda může i po skončení rozpravy udíleli slovo ke krátkým opravám věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny a po případě stanovití přípustnou dobu pro tyto opravy.
Řeči.
§ 17.
(1) Členové rady a osoby uvedené v § 5, odst. 2, hodlají-li mluvit k věci, která je na pořadu jednání, hlásí se o slovo u předsedy nebo osoby předsedou k tomu určené nejpozději do konce rozpravy.
(2) Osoby uvedené v § 5, odst. 2 účastní se rozpravy se souhlasem předsedy.
(3) Předseda udílí slovo v pořadí, jak se kdo přihlásil.
(4) Kdo není přítomen, když přijde na řadu a byl vyzván k řeči, ztrácí slovo.
§ 18.
Pokud ten, komu předseda udělil slovo mluví, nesmí býti v řeči vyrušován, a teprve, až domluví, může mluviti ten, kdo po něm obdrží slovo.
§ 19.
Rada se může bez rozpravy usnésti:
a) že nikdo nemůže k témuž předmětu mluviti vícekrát než dvakrát nebo jednou, leč by šlo o krátkou opravu věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny,
b) že se doba řečí omezuje.
§ 20.
(1) Kdo v radě mluví, má zachovati úplnou slušnost; nechová-li se podle toho, zejména užívá-li výrazů urážejících slušnost nebo mrav, nebo dokonce výrazů trestuhodných, má jej předseda volati k pořádku.
(2) Odchyluje-li se řečník od věci, může býti předsedou upozorněn, aby mluvil k věci.
(3) Byl-li řečník dvakrát marně volán k pořádku nebo upozorněn, aby mluvil k věci, může mu předseda odníti slovo.
Jak se rada usnáší.
a) Náležitosti usnesení.
§ 21.
Rada zemského národního výboru je schopna se usnášeti, je-li přítomna více než polovina jejích členů, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí přítomnosti jinak určené.
§ 22.
(1) Nesejde-li se tolik členů, aby rada byla schopna se usnášeti, svolá předseda novou schůzi rady s tímtéž pořadem jednání nejpozději do 48 hodin. Tato schůze bude schopna se usnášet za přítomnosti nejméně jedné třetiny členů.
(2) V pozvání buď na toto ustanovení výslovně poukázáno.
§ 23.
K platnosti usnesení vyžaduje se nadpoloviční většiny hlasů členů, kteří hlasovali, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí většiny jinak určené.
b) Pořad hlasování.
§ 24.
(1) Po skončené rozpravě přikročí se k hlasování.
(2) Předseda dá provésti hlasování tak, aby pravé mínění rady vyšlo najevo.
§ 25.
(1) Bylo-li učiněno více návrhů, budiž zpravidla hlasováno takto:
1. nejprve o návrhu odročovacím,
2. pak o návrzích pozměňovacích a to především o těch, které se nejvíce odchylují,
3. pak o návrzích hlavních, o návrzích eventuálních a dodatečných.
(2) Předseda může se od tohoto pořadu hlasování odchýliti, po případě pořad jím už stanovený k návrhu pozměnit.
§ 26.
(1) O návrzích budiž hlasováno v tom znění, jak byly písemně podány nebo ústně učiněny.
(2) Za tím účelem podá před hlasováním předseda (příp. úředník jím určený) souhrn učiněných návrhů slovo za slovem v takovém znění, aby výklad jeho nepřipouštěl žádné pochybnosti.
(3) Předseda může též vyzvati navrhovatele, aby svůj návrh doslovně opakoval nebo písemně předložil.
§ 27.
(1) Každý člen rady může navrhnouti, aby bylo upraveno znění návrhů, jak je předseda prohlásil, jakož i aby bylo hlasováno odděleně o jednotlivých bodech projednávaného návrhu.
(2) Nesouhlasí-li předseda s takovým návrhem, rozhodne o tom rada bez rozpravy.
c) Způsob hlasování.
§ 28.
(1) Hlasuje se bez udání důvodů buď přisvědčivě nebo záporně, zpravidla zdvižením ruky nebo povstáním.
(2) Podle jmen se hlasuje, stanoví-li to zvláštní předpis nebo žádá-li o to nejméně jedna pětina přítomných členů rady.
§ 29.
Předseda hlasuje jako poslední. Při rovnosti hlasů je návrh považovati za přijatý, hlasuje-li proň předseda.
§ 30.
(1) Hlasování lístky jest, nehledíc k případům odstavce 2, nepřípustné.
(2) Volby a jmenování, při nichž se rozhoduje mezi několika kandidáty, musí býti provedeny hlasovacími lístky.
(3) Není-li zvláštními předpisy jinak stanoveno, pokládá se za zvoleného nebo jmenovaného ten, kdo obdržel největší počet hlasů.
(4) Jsou-li pro jedno místo pouze dva kandidáti a obdrží-li stejný počet hlasů, nutno hlasování opakovati. Je-li výsledek hlasování týž, předseda hlasování odloží. Nedojde-li ani při odloženém hlasování k rozhodnutí, rozhoduje mezi oběma kandidáty los.
(5) Bylo-li při větším počtu kandidátů hlasování pro rovnost hlasů bezvýsledné, koná se druhá (užší) volba, do níž se pojme z těch, kdo při první volbě obdrželi poměrně nejvíce hlasů, dvakráte tolik kandidátů, než činí počet osob, jež mají býti zvoleny, vždy však ti kandidáti, u nichž rovnost hlasů bezvýslednost hlasování způsobila.
(6) Při druhé (užší) volbě jest zvolen ten, kdo dostal větší počet hlasů; při rovnosti hlasů jest třeba postupovati obdobně podle ustanovení odstavce 4.
§ 31.
Dotazy a stížnosti.
(1) Členové rady mohou ve věcech náležejících do působnosti rady vznášeti dotazy a stížnosti na jednotlivé členy rady.
(2) Na dotazy a stížnosti je příslušný člen rady povinen odpověděti i bez přípravy, může si však vyhraditi kromě toho zevrubnou odpověď až v příští schůzi rady.
§ 32.
Ukončení a přerušení schůze.
(1) Předseda prohlásí schůzi za skončenu, byl-li vyčerpán pořad jednání.
(2) Předseda může jednání se souhlasem rady přerušiti a odročiti na stanovenou hodinu téhož dne.
(3) Předseda může ze závažných příčin, zejména nastanou-li okolnosti znemožňující nerušené projednávání, schůzi ukončiti.
Zápis o schůzi.
§ 33.
(1) O schůzi rady vede zápis zapisovatel, určený k tomu předsedou. Čistopis buď do příští pravidelné schůze rady vyhotoven a podepsán předsedou, zapisovatelem a dvěma členy rady, jež k tomu určil předseda na počátku schůze.
(2) O jednání, které bylo prohlášeno za důvěrné, sepisuje se zvláštní zápis.
§ 34.
(1) V zápise budiž zejména uvedeno:
1. kolik bylo přítomno členů rady a kolik a které osoby uvedené v § 5, odst. 2;
2. kteří členové se omluvili;
3. které členy určil předseda, aby spolupodepsali zápis o schůzi;
4. stručný průběh jednání, a to:
a) označení předmětů se jmény zpravodajů, případně navrhovatelů,
b) návrhy k předmětům podané,
c) doslovné znění učiněných usnesení a poměr hlasů pro a proti;
5. které dotazy a stížnosti byly podány a jak byly zodpověděny.
(2) K zápisu buď připojena listina přítomných a písemné návrhy a projevy.
§ 35.
(1) Zápisy se ukládají do knih zápisů a v opise se sdělují ministerstvu vnitra. Zápisy o jednání důvěrném ukládají se do zvláštní knihy.
(2) Členové zemského národního výboru a jeho komisí mají právo nahlížeti do zápisů o schůzích rady, s výjimkou zápisů o jednání důvěrném, a pořizovati si z nich opisy.
Část II.
Jak jedná rada zemského národního výboru na výročních zemských sjezdech.
§ 36.
Zpráva o činnosti.
(1) Rada zemského národního výboru je povinna nejméně jednou do roka, co nejdříve po uzavření výročních účtů, vypracovati zprávu o své činnosti za období uplynulé a o pracích, které zamýšlí navrhnouti k provedení v období příštím.
(2) Zpráva se dělí na jednotlivé části podle oborů působnosti zemského národního výboru. Jednotlivé části buďtež podepsány členy rady, vedoucími příslušné referáty.
(3) Tuto zprávu jest uveřejniti, aby vešla ve veřejnou známost tak, aby každý občan v zemi bydlící měl možnost se s ní seznámiti.
§ 37.
Svolání veřejné schůze rady na výroční zemský sjezd.
(1) Předseda zemského národního výboru jest povinen svolati veřejnou schůzi rady zemského národního výboru na výroční zemský sjezd (v dalším veřejná schůze nebo pouze schůze) na neděli tři týdny poté, co byla uveřejněna zpráva o činnosti.
(2) Schůzi svolá veřejnými vyhláškami, uveřejněnými v rozhlase a v denním tisku.
(3) Kromě toho rozešle do tří dnů po vydání zprávy po dvou pozvánkách všem okresním národním výborům v zemi a celostátním nebo celozemským hospodářským, odborovým, zájmovým a kulturním organisacím.
(4) Na vyhláškách a na pozvánkách buď uvedeno přesně, kde a kdy se schůze koná a že jde o schůzi, na níž mají občané v zemi bydlící přístup.
§ 38.
Povinnosti členů rady.
Všichni členové rady jsou povinni zúčastniti se výroční veřejné schůze.
§ 39.
Předmět veřejné schůze.
Předmětem veřejné schůze jest rozprava o zprávě rady zemského národního výboru. Rada nemůže se v ní platně usnášeti.
§ 40.
Předseda.
(1) Předseda zahajuje a řídí schůzi, stanoví, v jakém pořádku se bude jednati o jednotlivých částech zprávy, zahajuje a končí o nich rozpravu, udílí slovo, odročuje a ukončuje schůzi.
(2) Předseda pečuje o zachování klidu a pořádku při jednání a o jeho nerušený průběh, šetře při tom zásad §§ 8 a 21 jednacího řádu pro plenární schůze zemského národního výboru, které je použiti obdobně, s tou výjimkou, že o vyloučení z účasti na schůzi podle § 8, odst. 3 rozhoduje předseda sám.
(3) Pokud se vede rozprava o části zprávy podepsané předsedou jako referentem nebo je-li jiný vážný důvod, předsedá schůzi člen rady, který předsedu podle ustanovení organisačního řádu v předsednictví zastupuje.
§ 41.
Zahájení schůze.
Schůzi zahájí předseda zemského národního výboru, jakmile uplynula hodina určená za počátek schůze, krátkým projevem o jejím významu a o právech přítomných delegátů.
§ 42.
Kdo může na výroční schůzi veřejně jednati.
(1) Na výroční schůzi veřejnou mohou vyslati po dvou delegátech každý okresní národní výbor v zemi a celostátní nebo celozemské hospodářské, zájmové, odborové a kulturní organisace. Delegáti se musí vykázati pozvánkou (§ 37, odst. 3).
(2) Se stejnými právy jako delegáti mohou se schůze zúčastniti také všichni členové zemského národního výboru.
Rozprava.
§ 43.
O jednotlivých částech zprávy vede se rozprava postupně a odděleně.
§ 44.
(1) Každý delegát (§ 42) může se přihlásiti o slovo ke kterékoliv části zprávy a mluviti k ní. Nesmí však k žádné části zprávy mluviti déle než 10 minut.
(2) O slovo se musí delegáti hlasití písemně u předsedy nebo u osoby, kterou předseda k tomu účelu určí.
(3) Předseda může, prodlouží-li se neúměrně rozprava o jedné části zprávy, vyhlásiti přiměřenou lhůtu, v níž mohou se delegáti ještě hlásiti v této části o slovo.
§ 45.
(1) Členové rady, pokud se projednává část jimi podepsaná, jsou povinni na dotazy delegátů odpovídati a podati jim potřebná vysvětlení.
(2) Členům rady ponechává se na vůli, chtějí-li odpovídati každému delegátu zvlášť nebo souhrnně až po uzavření rozpravy o příslušné části zprávy.
§ 46.
Ukončení a odročení schůze.
(1) Předseda prohlásí schůzi za skončenu, byly-li všechny části zprávy projednány.
(2) Předseda může ze závažných příčin, zejména nastanou-li okolnosti znemožňující nerušené projednání, schůzi ukončiti nebo odročiti.
§ 47.
Zveřejnění a zhodnocení výsledků schůze.
(1) Průběh veřejné schůze buď vysílán podle možnosti zcela nebo alespoň zčásti rozhlasem a uveřejněn v denním tisku.
(2) Rada zemského národního výboru je povinna v nejbližších řádných schůzích následujících po výroční schůzi veřejné, zhodnotiti zkušenosti a poznatky a jednati o podnětech a návrzích, které byly na veřejné schůzi předneseny.
§ 48.
Zápis o schůzi.
Pro sestavení zápisu o výroční schůzi veřejné buď přiměřeně použito ustanovení §§ 35—37 jednacího řádu pro plenární schůzi zemského národního výboru.
Část III.
§ 49.
Zvláštní ustanovení pro zemský národní výbor pro zemi Moravskoslezskou.
(1) Ustanovení tohoto jednacího řádu platí pro schůze rady zemského národního výboru pro zemi Moravskoslezskou (v dalším moravskoslezský zemský národní výbor) v užším složení a pro schůze rady zemské expositury v Ostravě.
(2) Pro schůze rady moravskoslezského zemského národního výboru v plném složení platí ustanovení části I. tohoto jednacího řádu až na ustanovení o schůzích řádných a s tou změnou, že lhůty stanovené v § 3 prodlužují se v odstavci 2 na čtyři dny a v odstavci 4 na čtyřicetosm hodin. Ustanovení části II. tohoto jednacího řádu pro schůze rady moravskoslezského zemského národního výboru v plném složení, nejsou závazná.
(3) Pokud by byla schůze rady moravskoslezského zemského národního výboru v užším složení nebo rady zemské expositury v Ostravě svolána tak, že by byla v časovém rozporu s plenární schůzí zemského národního výboru moravskoslezského nebo se schůzí jeho rady v plném složení, jest považovati za závazné svolání plenární schůze zemského národního výboru moravskoslezského nebo jeho rady v plném složení.
(4) V § 3, odst. 1 a v § 12. odst. 4 jest pod slovy předsednictvo a komise rozuměti také předsednictvo a komise moravskoslezského zemského národního výboru v užším složení a předsednictvo a komise zemské expositury v Ostravě

Příloha C.
Jednací řád pro předsednictvo zemského národního výboru.
Pro předsednictvo zemského národního výboru jest přiměřeně použiti ustanovení části I a III jednacího řádu pro radu zemského národního výboru s těmito odchylkami:
a) Předsednictvo může jednati a usnášeti se v přítomnosti nadpoloviční většiny členů i bez zvláštního pozvání a o předmětech, které nebyly dány na pořad jednání. V takovém případě vyžaduje se však k platnosti usnesení, aby pro něj hlasovala nadpoloviční většina všech členů předsednictva.
b) Ustanovení jednacího řádu pro radu zemského národního výboru o dotazech a stížnostech neplatí pro předsednictvo ani přiměřeně.

Příloha D.
Jednací řád pro plenární schůze okresních národních výborů.
Svolávání schůzí.
§ 1.
(1) Plenární schůze okresního národního výboru svolává jeho předseda pravidelně nejméně jednou za dva měsíce.
Ukáže-li se to však účelným, může se plenární schůze usnésti na tom, že se tyto pravidelné schůze budou konati pouze každý třetí měsíc v roce.
(2) Měsíce, na které má býti pravidelně svolávána, určí plenární schůze předem.
(3) Kromě toho musí býti plenární schůze svolána, usnese-li se na tom rada nebo předsednictvo, nebo žádá-li o to písemně aspoň jedna čtvrtina členů okresního národního výboru u jeho předsedy. Předmět jednání musí býti v usnesení nebo v žádosti uveden a nesmí vybočovati z působnosti okresního národního výboru.
V takovém případě je předseda povinen svolati schůzi nejpozději na osmý den ode dne usnesení nebo podání písemné žádosti.
(4) Předseda může kromě toho svolati plenární schůzi, uzná-li to za vhodné.
(5) Kdo a jakým způsobem svolá ustavující schůzi okresního národního výboru, určí volební řády.
§ 2.
(1) Plenární schůze koná se zpravidla v sídle okresního národního výboru a v takové místnosti, která umožňuje účast občanstva.
(2) Čas od času buď plenární schůze svolávána také do jiných větších míst okresu.
§ 3.
(1) Plenární schůze svolává se písemným pozváním, které jest každému členu jednotlivě zaslati doporučeným dopisem telegramem nebo poslem. Pozvání buďte rozeslána nejpozději pátého dne před schůzí.
(2) V pozvání buď uvedeno přesně, kdy a kde se schůze koná.
(3) Zároveň s pozváním buď doručen pořad jednání a po př. sděleny i pomůcky a doklady pro jednání potřebné.
(4) Opis pozvání a pořadu jednání budiž současně zaslán zemskému národnímu výboru.
(5) Svolání plenární schůze buď vyhlášeno veřejnou vyhláškou, oznámeno v denním tisku a v krajinských listech tak, aby byla zajištěna v plné míře jeho veřejná známost.
Práva a povinnosti členů.
§ 4.
(1) Členové okresního národního výboru mají právo a povinnost účastniti se všech jednání a prací plenární schůze okresního národního výboru. Nemohou-li této povinnosti vyhověti, jsou povinni oznámiti to předsedovi s udáním důvodů.
(2) Každý člen je povinen oznámiti předsedovi včas každou změnu svého bydliště a učiniti opatření, aby mu mohly býti všechny písemnosti kdykoliv včas doručeny.
§ 5.
(1) Člen okresního národního výboru nesmí býti přítomen v plenární schůzi rokování a hlasování, jde-li o zvláštní osobní, ať soukromý nebo veřejný zájem jeho samého, jeho manžela nebo manželky, nebo osob s ním příbuzných a sešvagřených do druhého stupně.
(2) Totéž platí o zákonných zástupcích, o členech správní rady akciových společností, o jednatelích společností s ručením omezeným, o členech představenstev hospodářských a výdělkových společenstev, o národních správcích, o advokátech, o notářích, stavitelích, civilních technicích a pod., jde-li o zvláštní osobní soukromý nebo veřejný zájem osob, korporací nebo podniků, jež zastupují.
(3) Členové správních orgánů znárodněných podniků mohou, pokud nejsou podjati podle odstavce 1, o věcech, týkajících se těchto podniků, rokovati, nesmějí však o těchto věcech hlasovati.
§ 6.
Veřejnost schůze.
(1) Plenární schůze okresního národního výboru jsou veřejné a nemohou býti prohlášeny za důvěrné.
(2) Pouze vyžaduje-li toho zákon nebo zájem obrany státu, prohlásí předseda jednání o jednotlivých bodech pořadu za důvěrné. Posluchači nesmí býti během důvěrného jednáni přítomni.
Zahájení a řízení schůze.
§ 7.
(1) Předseda zahajuje a řídí schůzi, zejména též řídí hlasování a losování za pomoci dvou sčitatelů, které jmenuje při zahájení schůze. Předseda stanoví, v jakém pořádku mají býti projednávány předměty dané na pořad jednání, odročuje a ukončuje schůzi.
(2) Co tento jednací řád stanoví o předsedovi okresního národního výboru, platí i o osobě, která jej v předsednictví podle předpisů organisačního řádu zastupuje.
§ 8.
(1) Předseda pečuje o zachování klidu a pořádku při jednání a o jeho nerušený průběh.
(2) Předseda může dáti ze zasedací síně odstraniti posluchače, kteří ruší průběh schůze, ačkoliv byli napomenuti.
(3) Ruší-li schůzi členové okresního národního výboru, buďtež předsedou voláni k pořádku; stalo-li se tak dvakráte bez výsledku, může je plenární schůze k návrhu předsedovu vyloučiti z účasti na schůzi usnesením bez rozpravy.
§ 9.
(1) Předseda zahájí schůzi ihned, jakmile uplynula hodina určená za počátek schůze a je-li přítomno tolik členů, aby se plenární schůze mohla platně usnášeti.
(2) Před každou schůzí buď vyložena listina přítomných, do níž každý příchozí člen okresního národního výboru svoje jméno vlastnoručně zapíše.
(3) Na počátku schůze určí předseda dva členy, kteří mají spolupodepsati zápis o této schůzi.
§ 10.
(1) Poté dá předseda, žádá-li o to některý člen okresního národního výboru a souhlasí-li s tím bez rozpravy plenární schůze, přečísti zápis o poslední schůzi; jinak buď zápis ve schůzi veřejně k nahlédnutí vyložen.
(2) Nebyly-li podány předsedovi ve schůzi, v níž byl zápis přečten nebo vyložen, proti zápisu námitky, pokládá se zápis za schválený. Byly-li podány námitky a nevyhoví-li jim předseda, může ten, kdo námitky podal, žádati, aby o nich rozhodla plenární schůze, která tak učiní bez rozpravy.
(3) Zápis o důvěrném jednání plenární schůze (§ 6, odst. 2) může býti čten a o námitkách proti němu jednáno pouze v důvěrném jednání; nebyl-li čten, dává se ve schůzi k nahlédnutí pouze členům okresního národního výboru.
§ 11.
(1) Dále předseda sdělí došlé spisy, návrhy a jiná podání, jakož i opatření, jež podle zákona nebo z důvodů jiných mají býti v plenární schůzi okresního národního výboru oznámena, pokud nespadají do působnosti některého referátu okresního národního výboru.
(2) Anonymní podání nebuďtež sdělována a buďtež bez dalšího jednání odložena.
(3) Kdyby sdělení vyžadovalo delší doby, může předseda odkázati členy okresního národního výboru na spisy, vyložené v některé kanceláři.
(4) Předseda může sdělení výše uvedená učiniti též ke konci nebo kdykoliv během schůze.
Předměty jednání.
§ 12.
(1) Na plenární schůzi okresního národního výboru může býti jednáno zásadně jen o předmětech, jež byly dány na pořad jednání.
(2) O předmětech, jež nebyly dány na pořad jednání, lze jednali jen tehdy, souhlasí-li s tím nadpoloviční většina všech členů okresního národního výboru, navrhuje-li však jejich projednání rada okresního národního výboru, postačí souhlas plenární schůze.
(3) Předmětem jednání plenární schůze může býti vše, co nevybočuje z její působnosti.
(4) Předměty, o nichž má býti jednáno, (pořad jednání), určuje s výjimkou § 1, odst. 3 předseda, při tom nesmí pominouti předmětů, navržených radou a předsednictvem. Předseda při sestavování pořadu jednání musí kromě toho dbáti písemných návrhů, podepsaných nejméně třemi členy okresního národního výboru, jež mu byly podány nejpozději desátého dne před schůzí.
(5) Věci, jež vybočují z působnosti okresního národního výboru, má předseda z jednání vyloučiti a oznámiti to v plenární schůzi, proti čemuž může býti podán nejpozději patnáctého dne u předsedy odpor k zemskému národnímu výboru. Odpor musí býti podepsán nejméně třemi členy okresního národního výboru.
(6) Při sestavování pořadu jednání jest zejména hleděti k tomu, že okresní národní výbor jest ve svém obvodu povolán iniciativně podporovati vládní úsilí směřující k nové hospodářské a sociální výstavbě státu a k zajištění co nejširší základny pro blahobyt lidu a jeho kulturní život.
(7) Kromě toho jest při sestavování pořadu jednání dbáti toho, že rada je povinna podávati plenární schůzi zprávy o všech závažných opatřeních (zejména hospodářských), která v rámci své pravomoci učinila.
(8) Předměty jednání, pokud byly dány na pořad jednání k návrhu členů okresního národního výboru (§ 1, odst. 3, § 12, odst. 4), jest předseda povinen předložiti ještě před plenární schůzí radě okresního národního výboru k předběžnému projednání.
(9) Prvním bodem pořadu jednání první schůze budiž ustavení okresního národního výboru, volba předsedy a složek okresního národního výboru a usnesení o tom, jakým způsobem mají býti uváděna ve veřejnou známost usnesení okresního národního výboru, jež jest veřejně prohlašovati.
§ 13.
Předměty, o nichž má býti jednáno, musí býti k projednání řádně připraveny a členům musí býti dána možnost, aby se s nimi ještě před plenární schůzí řádně obeznámili. Návrhy obsažené v předmětech jednání buďtež stručně a výstižně odůvodněny, zejména se zřetelem na finanční náklad navrhovaných opatření a jeho úhradu a rozeslány členům spolu s pořadem jednání (§ 3, odst. 3). Pokud jde o věci zpracované spisově, musí býti členům dána možnost, ještě před schůzí do příslušných spisů nahlédnouti.
Rozprava o předmětech jednání.
§ 14.
(1) Rozprava o věci počíná tím, že předseda vyzve příslušného referenta nebo navrhovatele, aby přednesl svou zprávu anebo návrh. Byla-li zpráva nebo návrh rozmnožen, předčítá se jen tehdy, usnese-li se na tom plenární schůze.
(2) Je-li věc obsáhlejší nebo zvlášť důležitá, může předseda rozděliti rozpravu na povšechnou a podrobnou.
(3) Po skončené rozpravě povšechné hlasuje se o tom, zda, případně který, z podaných návrhů se přijímá za základ rozpravy podrobné. Byl-li však mezi rozpravou povšechnou učiněn návrh, aby se přešlo k dennímu pořádku neb aby byla věc odročena, nebo přikázána i s podanými návrhy k vypracování nebo k opětnému zpracování příslušné složce okresního národního výboru, musí býti nejdříve hlasováno o tomto návrhu.
(4) Nepřijme-li plenární schůze žádný z předložených návrhů za základ podrobné rozpravy, je věc zamítnuta.
§ 15.
(1) K projednávané věci mohou členové, okresního národního výboru činiti návrhy v příslušné části rozpravy; návrhy buďtež podány písemně nebo ústně tak, aby mohly být v doslovném znění pojaty do zápisu.
(2) Návrh a usnesení, aby se jednání odročilo, lze učiniti kdykoliv, podobně se může plenární schůze usnésti na tom, aby věc, která se projednává, i s návrhy k ní podanými, byla znovu přikázána radě nebo komisi.
§ 16.
(1) Rozprava končí, nehlásí-li se již nikdo o slovo k projednávanému předmětu, nebo byl-li přijat návrh na konec rozpravy.
(2) Návrh na konec rozpravy může býti učiněn kdykoliv, avšak nesmí býti přerušen ten, kdo mluví. O takovém návrhu usnáší se plenární schůze ihned bez rozpravy; dříve však buďtež ještě případné návrhy k projednání věci odevzdány předsedovi, který je oznámí a pojme v hlasování.
(3) Byl-li návrh na konec rozpravy přijat, mohou mluviti toliko ti, kdo byli ke slovu přihlášeni dříve, než návrh na konec rozpravy byl přijat. Závěrečné slovo přísluší vždy zpravodaji nebo navrhovateli.
(4) Předseda může i po skončení rozpravy udíleti slovo ke krátkým opravám věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny a po případě stanovili přípustnou dobu pro tyto rozpravy.
Kdo a jak může schůzi mluvit.
§ 17.
(1) Předseda pozve do schůze osoby, které nejsou členy okresního národního výboru a které jsou s projednávanými věcmi obeznámeny (členy komisí okresního národního výboru, úředníky nebo jiné odborníky). Mohou se pak v těchto záležitostech se souhlasem před sedy zúčastniti rozpravy.
(2) Rozpravy mohou se zúčastniti kromě toho na návrh některého člena okresního národního výboru čs. státní občané v okresu bydlící i z řad posluchačů, zejména pokud jde o představitele organisací nebo závodních a zaměstnaneckých rad.
§ 18.
(1) Členové národního výboru a osoby uvedené v § 17, odst. 1, hodlají-li mluvit k věci, která je na pořadu jednání, hlásí se o slovo u předsedy nebo osoby předsedou k tomu určené nejpozději do konce rozpravy.
(2) Osoby z řad posluchačů hlásí se o slovo pouze během rozpravy, a to písemně u osoby k tomu určené.
(3) Předseda udílí slovo v pořadí, jak se kdo přihlásil. Osobám z řad posluchačů udílí slovo pouze k návrhu některého člena okresního národního výboru, je však povinen oznámiti plenární schůzi hlášení osoby z obecenstva tak, aby jí bylo zachováno pořadí, dojde-li k návrhu.
(4) Kdo není přítomen, když přijde na řadu a byl vyzván k řeči, ztrácí slovo.
§ 19.
Pokud ten, komu předseda udělil slovo, mluví, nesmí býti v řeči přerušován, a teprve, až domluví, může mluviti ten, kdo po něm obdrží slovo.
§ 20.
(1) Plenární schůze může usnesením bez rozpravy stanoviti,
a) že nikdo nemůže k témuž předmětu mluviti vícekrát než dvakrát nebo jednou, leč by šlo o krátkou opravu věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny,
b) že se doba řečí omezuje,
c) že přihlášení řečníci téže politické strany zvolí si, nejde-li o jednání rozpočtové, po jednom generálním řečníku.
(2) Usnesení uvedená v odstavci 1 pod a) a b) mohou býti učiněna zvlášť ohledně řečníků z řad posluchačů.
§ 21.
(1) Kdo v plenární schůzi okresního národního výboru mluví, má zachovati úplnou slušnost; nechová-li se podle toho, zejména užívá-li výrazů urážejících slušnost nebo mrav, nebo dokonce výrazů trestuhodných, má jej předseda volatí k pořádku.
(2) Odchyluje-li se řečník od věci, může býti předsedou upozorněn, aby mluvil k věci.
(3) Byl-li řečník dvakrát marně volán k pořádku nebo upozorněn, aby mluvil k věci, může mu předseda odníti slovo.
Jak se plenární schůze usnáší.
a) Náležitosti usnesení.
§ 22.
Nejde-li o schůzi po druhé svolanou, vyžaduje se k tomu, aby byla schopna se usnášeti, přítomnosti více než poloviny členů okresního národního výboru, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí přítomnosti jinak určené.
§ 23.
(1) Nesejde-li se tolik členů, aby schůze byla schopna se usnášeti, svolá předseda novou schůzi s tímtéž pořadem jednání do 15 dnů, která bude schopna se usnášeti za přítomnosti nejméně jedné třetiny členů.
(2) V pozvání buď na toto ustanovení výslovně poukázáno.
§ 24.
K platnosti usnesení vyžaduje se nadpoloviční většiny hlasů členů, kteří hlasovali, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí většiny jinak určené.
b) Pořad hlasování.
§ 25.
(1) Po skončené rozpravě přikročí se k hlasování.
(2) Předseda dá provésti hlasování tak, aby pravé mínění plenární schůze vyšlo najevo.
§ 26.
(1) Bylo-li učiněno více návrhů, budiž zpravidla hlasováno takto:
1. Nejprve o návrhu odročovacím,
2. pak o návrzích pozměňovacích, a to především o těch, které se nejvíce odchylují,
3. pak o návrzích hlavních, o návrzích eventuálních a dodatečných.
(2) Předseda může se od tohoto pořadu hlasování odchýliti, po případě pořad jím už stanovený k návrhu pozměniti.
§ 27.
(1) O návrzích budiž hlasováno v tom znění, jak byly písemně podány nebo ústně učiněny.
(2) Za tím účelem podá před hlasováním předseda (případně úředník jím určený) souhrn učiněných návrhů slovo za slovem v takovém znění, aby výklad jeho nepřipouštěl žádné pochybnosti.
(3) Předseda může též vyzvati navrhovatele, aby svůj návrh doslovně opakoval nebo písemně předložil.
§ 28.
(1) Každý člen okresního národního výboru může navrhnouti, aby bylo upraveno znění návrhů, jak je předseda prohlásil, jakož i aby bylo hlasováno odděleně o jednotlivých bodech projednávaného návrhu.
(2) Nesouhlasí-li předseda s takovým návrhem, rozhodne o tom plenární schůze bez rozpravy.
c) Způsob hlasování.
§ 29.
(1) Hlasuje se bez udání důvodů buď přisvědčivě nebo záporně, zpravidla zdvižením ruky nebo povstáním.
(2) Podle jmen se hlasuje, stanoví-li to zvláštní předpis nebo žádá-li o to nejméně jedna pětina přítomných členů okresního národního výboru.
§ 30.
Předseda hlasuje jako poslední. Při rovnosti hlasů jest návrh považovati za přijatý, hlasuje-li proň předseda.
§ 31.
(1) Hlasování lístky jest, nehledíc k případům podle odstavce 2., nepřípustné.
(2) Volby a jmenování, při nichž se rozhoduje mezi několika kandidáty, musí býti provedeno hlasovacími lístky.
(3) Není-li zvláštními předpisy jinak stanoveno, pokládá se za zvoleného nebo jmenovaného ten, kdo obdržel největší počet hlasů.
(4) Jsou-li pro jedno místo pouze dva kandidáti a obdrží-li oba stejný počet hlasů, nutno hlasování opakovati. Je-li výsledek hlasování týž, předseda hlasování odloží. Nedojde-li ani při odloženém hlasování k rozhodnutí, rozhoduje mezi oběma kandidáty los.
(5) Bylo-li při větším počtu kandidátů hlasování pro rovnost hlasů bezvýsledné, koná se druhá (užší) volba, do níž se pojme z těch, kdož při první volbě obdrželi poměrně nejvíce hlasů, dvakráte tolik kandidátů, než činí počet osob, jež mají býti zvoleny, vždy však ti kandidáti, u nichž rovnost hlasů bezvýslednost hlasování způsobila.
(6) Při druhé (užší) volbě jest zvolen ten, kdo dostal větší počet hlasů; při rovnosti hlasů jest třeba postupovati obdobně podle ustanovení odstavce 4.
Dotazy a stížnosti.
§ 32.
(1) Členové okresního národního výboru mohou ve věcech náležejících do působnosti okresního národního výboru, vznášeti dotazy a stížnosti na jednotlivé složky okresního národního výboru.
(2) Na jejich písemné dotazy a stížnosti podané nejpozději pátého dne před schůzí jest příslušná složka povinna ve schůzi odpověděti.
(3) Na ostatní dotazy a stížnosti odpovídá se ihned a bez přípravy, příslušná složka okresního národního výboru může si však vyhraditi kromě toho zevrubnou odpověď až pro příští plenární schůzi. Jde-li o věci, které v zájmu státním nemají býti zveřejňovány, nesmí býti na dotaz nebo stížnost odpovídáno.
§ 33.
(1) Osoby z řad posluchačů mohou podati dotazy a stížnosti písemně během schůze nejpozději do lhůty, kterou pro to vyhlásí předseda při zahájení jednání o dotazech a stížnostech.
(2) Na dotazy a stížnosti osob z řad posluchačů, které byly vzneseny v zájmu veřejném, nikoliv ve věci osobní, a ve formě, která neohrozí vážnost průběhu plenární schůze, jest použiti ustanovení § 32, odst. 3.
§ 34.
Dotazy a stížnosti tvoří zvláštní bod pořadu.
§ 35.
Ukončení a přerušení schůze.
(1) Předseda prohlásí schůzi za skončenou, byl-li vyčerpán pořad jednání.
(2) Předseda může jednání se souhlasem plenární schůze přerušiti a odročiti na stanovenou hodinu téhož dne.
(3) Předseda může ze závažných příčin, zejména nastanou-li okolnosti, znemožňující nerušené projednávání, schůzi ukončiti. Je však povinen svolati ji znovu do 14 dnů.
Zápis o schůzi.
§ 36.
(1) O plenární schůzi vede zápis zapisovatel, určený k tomu předsedou, čistopis zápisu buď do 8 dnů po schůzi následujících vyhotoven a podepsán předsedou, zapisovatelem a dvěma členy okresního národního výboru, jež k tomu účelu určil předseda na počátku schůze.
(2) Bylo-li jednání o některých bodech pořadu prohlášeno za důvěrné (§ 6, odst. 2), buď o něm sepsán zvláštní důvěrný zápis.
§ 37.
(1) V zápisu budiž zejména uvedeno:
1. kolik bylo přítomno členů okresního národního výboru a kolik a které osoby, uvedené v § 17, odst. 1;
2. kteří členové se omluvili;
3. které členy určil předseda, aby spolupodepsali zápis o schůzi;
4. o kterých předmětech bylo jednáno, a to:
a) stručné označení předmětu,
b) jméno zpravodaje, příp. navrhovatele,
c) průběh jednání,
d) návrhy k předmětu podané,
e) doslovné znění učiněných usnesení a poměr hlasů; při hlasování podle jmen též jména hlasujících pro a proti;
5. které dotazy a stížnosti byly podány a jak byly zodpověděny.
(2) K zápisu buď připojena listina přítomných a písemné návrhy a projevy.
§ 38.
(1) Zápisy, a to zvlášť o jednání veřejném a zvláště o jednání důvěrném, se ukládají do knih zápisů a v opise se sdělují zemskému národnímu výboru.
(2) Usnesení a zprávu o průběhu veřejného jednání jest uveřejniti způsobem v okrese obvyklým.
(3) Každý čs. státní občan v okresu bydlící má právo do zápisů o jednání veřejném nahlížeti a opisy z nich si pořizovati.
§ 39.
Zvláštní ustanovení pro okresní národní výbory s okresní expositurou.
(1) Ustanovení tohoto jednacího řádu jest použiti obdobně pro schůze okresních expositur.
(2) Není-li předseda okresního národního výboru současně také předsedou okresní expositury, jsou oba předsedové povinni dohodnouti se před svoláním schůzí tak, aby nedošlo k časovému rozporu mezi plenární schůzí okresního národního výboru nebo schůzí jeho rady a mezi schůzí okresní expositury. Kdyby snad k takovému rozporu došlo, jest považovati za závazné i pro členy okresní expositury svolání plenární schůze okresního národního výboru nebo schůze jeho rady.

Příloha E.
Jednací řád pro radu okresního národního výboru.
§ 1.
Schůze rady.
(1) Rada okresního národního výboru jedná a usnáší se ve schůzích řádných nebo mimořádných.
(2) Kromě toho se rada schází k veřejným schůzím na pololetních sjezdech okresních.
Část I.
Jak jedná rada ve schůzích řádných a mimořádných.
§ 2.
Jak se schází rada ke schůzím řádným.
K řádným schůzím schází se rada i bez zvláštního pozvání pravidelně nejméně jednou týdně v době a na místě, stanovených pro řádné schůze usnesením rady.
§ 3.
Jak se svolávají schůze mimořádné.
(1) Mimořádné schůze svolává předseda okresního národního výboru k projednání neodkladných záležitostí, usnese-li se na tom předsednictvo nebo žádá-li o to u předsedy okresního národního výboru písemně alespoň jedna třetina členů rady. Předmět jednání musí být v usnesení předsednictva nebo v žádosti členů rady uveden a nesmí vybočovati z působnosti rady okresního národního výboru.
(2) Mimořádnou schůzi rady je předseda povinen svolati nejpozději do 48 hodin ode dne usnesení nebo předložení žádosti nebo na dobu pozdější, je-li v usnesení nebo v žádosti navržena.
(3) Kromě toho může předseda svolati mimořádnou schůzi rady, uzná-li to za nutné.
(4) Mimořádná schůze rady svolává se písemným pozváním, které jest každému členu rady jednotlivě zaslati doporučeným dopisem, telegramem nebo poslem. Pozvání buď doručeno nejpozději 24 hod. před schůzí. Tato lhůta nemusí být dodržena, jde-li o schůzi rady, svolanou z nutných důvodů během plenární schůze okresního národního výboru.
(5) V pozvání buď uvedeno přesně, kdy a kde se schůze koná.
§ 4.
Práva a povinnosti členů rady.
O právech a povinnostech členů rady okresního národního výboru platí obdobně ustanovení §§ 4 a 5 jednacích řádů plenární schůze okresního národního výboru.
Neveřejnost schůzí.
§ 5
(1) Řádné a mimořádné schůze rady okresního národního výboru jsou neveřejné.
(2) Předseda okresního národního výboru může z vlastního podnětu nebo k návrhu kteréhokoliv člena rady pozvati do rady i osoby, které nejsou členy rady okresního národního výboru a které jsou s projednávanými záležitostmi obeznámeny (členy komisí, úředníky nebo jiné odborníky).
(3) Schůzí rady mohou se jako posluchači zúčastniti také členové okresního národního výboru i bez zvláštního pozvání.
§ 6.
(1) Rada může prohlásiti usnesením jednání o určitých předmětech za důvěrné, vyžaduje-li si toho vyšší zájem státní.
(2) Předměty, o nichž se má jednati důvěrně, buďte přesně uvedeny.
(3) Byl-li přednesen návrh, aby se jednalo důvěrně, opustí jednací místnost všechny osoby, které nejsou členy rady a o návrhu se rozhodne hlasováním bez rozpravy.
Zahájení a řízení schůze.
§ 7.
(1) Předseda okresního národního výboru zahajuje a řídí schůzi rady, zejména též řídí a provádí za pomoci zapisovatelovy hlasování a losování, stanoví v jakém pořádku mají býti projednávány předměty na pořad jednání dané, odročuje a ukončuje schůzi.
(2) To co tento jednací řád stanoví o předsedovi platí i o osobě, která ho zastupuje v předsednictví.
§ 8.
(1) Předseda pečuje o zachování klidu a pořádku při jednání a jeho nerušený průběh.
(2) Předseda může dáti odstraniti ze zasedací síně členy okresního národního výboru, kteří se zúčastní schůze jako posluchači a kteří ačkoliv byli napomenuti, úmyslně ruší průběh schůze.
(3) Ruší-li schůzi členové rady nebo osoby pozvané do schůze (§ 5, odst. 2), buďtež předsedou volány k pořádku; stalo-li se tak dvakrát bez výsledku a je-li zjevno, že jde o úmyslné rušení schůze, může je rada k návrhu předsedovu vyloučiti z účasti na jednání nebo dáti odstraniti ze zasedací síně usnesením bez rozpravy.
§ 9.
(1) Předseda zahájí schůzi ihned, jakmile uplynula hodina určená za počátek schůze a je-li přítomno tolik členů, aby se schůze mohla platně usnášeti.
(2) Před každou schůzí buď vyložena listina přítomných, do níž každý příchozí člen rady svoje jméno vlastnoručně zapíše.
(3) Na počátku schůze určí předseda dva členy rady, kteří mají spolupodepsati zápis o této schůzi.
§ 10.
(1) Poté dá předseda, žádá-li o to některý člen rady a souhlasí-li s tím rada bez rozpravy, přečísti zápis o poslední schůzi; jinak buď zápis ve schůzi k nahlédnutí vyložen.
(2) Nebyly-li podány předsedovi ve schůzi, v níž byl zápis přečten nebo vyložen, proti zápisu námitky, pokládá se zápis za schválený. Byly-li podány námitky a nevyhoví-li jim předseda, může ten, kdo námitky podal, žádati, aby o nich rozhodla rada, která tak učiní bez rozpravy.
(3) Zápis o důvěrném jednání rady může býti čten a o námitkách proti němu jednáno pouze v důvěrném jednání; nebyl-li čten, dává se ve schůzi k nahlédnutí pouze členům rady.
§ 11.
(1) Dále předseda sdělí došlé spisy, návrhy a jiná podání, jakož i opatření, jež podle zákona nebo z důvodů jiných mají býti radě okresního národního výboru oznámena, pokud nespadají do oboru působnosti některého referátu okresního národního výboru.
(2) Anonymní podání nebuďtež sdělována a buďtež bez dalšího jednání odložena.
(3) Kdyby sdělení vyžadovalo delší doby, může předseda odkázati členy rady okresního národního výboru na spisy, vyložené v některé kanceláři.
(4) Předseda může sdělení svrchu uvedená učiniti též ke konci nebo kdykoliv během schůze.
Předměty jednání.
§ 12.
(1) V radě okresního národního výboru může býti jednáno zásadně jen o předmětech, jež byly dány na pořad jednání.
(2) O předmětech, jež nebyly dány na pořad jednání lze jednati jen tehdy, souhlasí-li s tím nadpoloviční většina přítomných členů rady okresního národního výboru.
(3) Předmětem jednání rady může býti vše, co nevybočuje z její působnosti.
(4) Předměty, o nichž má být jednáno (pořad jednání) určuje s výjimkou § 3, odst. 1 předseda. Při tom musí dbáti předmětů předložených mu předsednictvem, komisemi nebo členy rady okresního národního výboru písemně nejpozději třetího dne před schůzí rady.
(5) Předměty mimořádně naléhavé, je-li to technicky možno, buďtež vzaty na pořad jednání i tehdy, došly-li předsedovi po lhůtě stanovené v odstavci 4.
(6) Při sestavování pořadu jednání jest zejména hleděti k tomu, že předním úkolem rady okresního národního výboru je iniciativně podporovati vládní úsilí směřující k nové hospodářské a sociální výstavbě státu a k zajištění co nejširší základny pro blahobyt lidu a jeho kulturní život.
(7) Věci, jež vybočují z působnosti okresního národního výboru má předseda z jednání vyloučiti, proti čemuž může být podán do patnácti dnů u předsedy odpor k zemskému národnímu výboru. Odpor musí být podepsán nejméně dvěma členy rady okresního národního výboru.
§ 13.
(1) Předměty, o nichž má být jednáno, musí být k projednání řádně připraveny a členům musí být dána možnost, aby se s nimi ještě před schůzí řádně obeznámili.
(2) Pořad jednání musí být všem členům rady doručen nejméně 24 hodin před schůzí a tak zpracován, aby byly všechny předměty, o nichž se má rada usnésti, dostatečně charakterisovány. K složitějším jest připojiti odůvodnění.
(3) Jde-li o věci zpracované spisově, budiž v pořadu jednání poukázáno na číslo spisu a členům rady musí být dána možnost nejméně 24 hodin před schůzí do příslušných spisů nahlédnouti.
Rozprava o předmětech jednání.
§ 14.
(1) Rozprava o věci počíná tím, že předseda vyzve příslušného referenta nebo navrhovatele, aby přednesl svou zprávu nebo návrh. Byla-li zpráva nebo návrh rozmnožen, předčítá se jen tehdy, jestliže se rada na tom usnese.
(2) Je-li věc obsáhlejší nebo zvlášť důležitá, může předseda rozděliti rozpravu na povšechnou a podrobnou.
(3) Po skončené rozpravě povšechné hlasuje se o tom, zda příp. který z podaných návrhů se přijímá za základ rozpravy podrobné. Byl-li však mezi rozpravou povšechnou učiněn návrh, aby se přešlo k dennímu pořádku, neb aby byla věc odročena, neb znovu přikázána i s podanými návrhy k vypracování příslušné složce okresního národního výboru, musí býti nejdříve hlasováno o tomto návrhu.
(4) Nepřijme-li rada žádných z předložených návrhů za základ podrobné rozpravy, jest věc zamítnuta.
§ 15.
(1) K projednávané věci mohou členové rady činiti návrhy v příslušné části rozpravy; návrhy buďtež podány písemně nebo ústně tak, aby mohly být v doslovném znění pojaty do zápisu.
(2) Návrh a usnesení, aby se jednání odročilo, lze učiniti kdykoliv, podobně se může rada usnésti na tom, aby věc, která se projednává, i s návrhy k ní podanými, byla znovu přikázána komisi nebo referentovi.
§ 16.
(1) Rozprava končí, nehlásí-li se již nikdo o slovo k projednávanému předmětu nebo byl-li přijat návrh na konec rozpravy.
(2) Návrh na konec rozpravy může býti učiněn kdykoliv, avšak nesmí býti přerušen ten kdo mluví.
O takovém návrhu usnáší se rada ihned bez rozpravy, dříve však buďtež ještě případné návrhy k projednávání věci odevzdány předsedovi, který je oznámí a pojme v hlasování.
(3) Byl-li návrh na konec rozpravy přijat, mohou mluviti toliko ti, kdo byli ke slovu přihlášeni dříve, než návrh na konec rozpravy byl přijat. Závěrečné slovo přísluší vždy zpravodaji nebo navrhovateli.
(4) Předseda může i po skončení rozpravy udíleti slovo ke krátkým opravám věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny a po případě stanoviti přípustnou dobu pro tyto opravy.
Řeči.
§ 17.
(1) Členové rady a osoby uvedené v § 5, odst. 2, hodlají-li mluvit k věci, která je na pořadu jednání, hlásí se o slovo u předsedy nebo u osoby předsedou k tomu určené nejpozději do konce rozpravy.
(2) Osoby uvedené v § 5, odst. 2 účastní se rozpravy se souhlasem předsedy.
(3) Předseda udílí slovo v pořadí, jak se kdo přihlásil.
(4) Kdo není přítomen, když přijde na řadu a byl vyzván k řeči, ztrácí slovo.
§ 18.
Pokud ten, komu předseda udělil slovo, mluví, nesmí býti v řeči přerušován a teprve, až domluví, může mluviti ten, kdo po něm obdrží slovo.
§ 19.
Rada může se bez rozpravy usnésti,
a) že nikdo nemůže k témuž předmětu mluviti vícekrát než dvakrát nebo jednou, leč by šlo o krátkou opravu věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny,
b) že se doba řečí omezuje.
§ 20.
(1) Kdo v radě mluví, má zachovati úplnou slušnost; nechová-li se podle toho, zejména užívá-li výrazů urážejících slušnost nebo mrav, nebo dokonce výrazů trestuhodných, má jej předseda volati k pořádku.
(2) Odchyluje-li se řečník od věci, může býti předsedou upozorněn, aby mluvil k věci.
(3) Byl-li řečník dvakrát marně volán k pořádku nebo upozorněn aby mluvil k věci, může mu předseda odníti slovo.
Jak se rada usnáší.
a) Náležitosti usnesení.
§ 21.
Rada okresního národního výboru je schopna se usnášeti, je-li přítomna více než polovina jejích členů, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí přítomnosti jinak určené.
§ 22.
(1) Nesejde-li se tolik členů, aby rada byla schopna se usnášeti, svolá předseda novou schůzi rady s tímtéž pořadem jednání nejpozději do 48 hodin. Tato schůze bude schopna se usnášeti za přítomnosti nejméně jedné třetiny členů.
(2) V pozvání buď na toto ustanovení výslovně poukazováno.
§ 23.
K platnosti usnesení vyžaduje se nadpoloviční většiny hlasů členů, kteří hlasovali, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí většiny jinak určené.
b) Pořad hlasování.
§ 24.
(1) Po skončené rozpravě přikročí se k hlasování.
(2) Předseda dá provésti hlasování tak, aby pravé mínění rady vyšlo najevo.
§ 25.
(1) Bylo-li učiněno více návrhů, budiž zpravidla hlasováno takto:
1. nejprve o návrhu odročovacím,
2. pak o návrzích pozměňovacích, a to především o těch, které se nejvíce odchylují,
3. pak o návrzích hlavních, o návrzích eventuálních a dodatečných.
(2) Předseda může se od tohoto pořadu hlasování odchýliti, po případě pořad jím už stanovený k návrhu pozměniti.
§ 26.
(1) O návrzích budiž hlasováno v tom znění, jak byly písemně podány nebo ústně učiněny.
(2) Za tím účelem podá před hlasováním předseda (případně úředník jím určený), souhrn učiněných návrhů slovo za slovem v takovém znění, aby výklad jeho nepřipouštěl žádné pochybnosti.
(3) Předseda může též vyzvati navrhovatele, aby svůj návrh doslovně opakoval nebo písemně předložil.
§ 27.
(1) Každý člen rady může navrhnouti, aby bylo upraveno znění návrhů, jak je předseda prohlásil, jakož i aby bylo hlasováno odděleně o jednotlivých bodech projednávaného návrhu.
(2) Nesouhlasí-li předseda s takovým návrhem, rozhodne o tom rada bez rozpravy.
c) Způsob hlasování.
§ 28.
(1) Hlasuje se bez udání důvodů buď přisvědčivě nebo záporně, zpravidla zdvižením ruky nebo povstáním.
(2) Podle jmen se hlasuje, stanoví-li to zvláštní předpis nebo žádá-li o to nejméně jedna pětina přítomných členů rady.
§ 29.
Předseda hlasuje jako poslední. Při rovnosti hlasů je návrh považovati za přijatý, hlasuje-li proň předseda.
§ 30.
(1) Hlasování lístky jest, nehledíc k případům podle odstavce 2, nepřípustné.
(2) Volby a jmenování při nichž se rozhoduje mezi několika kandidáty, musí býti provedeny hlasovacími lístky.
(3) Není-li zvláštními předpisy jinak stanoveno, pokládá se za zvoleného nebo jmenovaného ten, kdo obdržel největší počet hlasů.
(4) Jsou-li pro jedno místo pouze dva kandidáti a obdrží-li oba stejný počet hlasů, nutno hlasování opakovati. Je-li výsledek hlasování týž, předseda hlasování odloží. Nedojde-li ani při odloženém hlasování k rozhodnutí, rozhoduje mezi oběma kandidáty los.
(5) Bylo-li při větším počtu kandidátů hlasování pro rovnost hlasů bezvýsledné, koná se druhá (užší) volba, do níž se pojme z těch, kdo při první volbě obdrželi poměrně nejvíce hlasů, dvakráte tolik kandidátů, než činí počet osob, jež mají býti zvoleny, vždy však ti kandidáti, u nichž rovnost hlasů bezvýslednost hlasování způsobila.
(6) Při druhé (užší) volbě jest zvolen ten, kdo dostal větší počet hlasů; při rovnosti hlasů jest třeba postupovati obdobně podle ustanovení odstavce 4.
§ 31.
Dotazy a stížnosti.
1. Členové rady mohou ve věcech náležejících do působnosti rady vznášeti dotazy a stížnosti na jednotlivé členy rady.
2. Na dotazy a stížnosti je příslušný člen rady povinen odpověděti i bez přípravy, může si však vyhraditi kromě toho zevrubnou odpověď až na příští schůzi rady.
§ 32.
Ukončení a přerušení schůze.
1. Předseda prohlásí schůzí za skončenu, byl-li vyčerpán pořad jednání.
2. Předseda může jednání se souhlasem rady přerušiti a odročiti na stanovenou hodinu téhož dne.
3. Předseda může ze závažných příčin, zejména nastanou-li okolnosti znemožňující nerušené projednávání, schůzi ukončili.
§ 33.
Zápis o schůzi.
1. O schůzi rady vede zápis zapisovatel, určený k tomu předsedou, čistopis zápisu buď do příští pravidelné schůze rady vyhotoven a podepsán předsedou, zapisovatelem a dvěma členy rady, jež k tomu určil předseda na počátku schůze.
2. O jednání, které bylo prohlášeno za důvěrné, sepisuje se zvláštní zápis.
§ 34.
1. V zápisu budiž zejména uvedeno:
1. Kolik bylo přítomno členů rady, a kolik a které osoby uvedené v § 5, odst. 2;
2. kteří členové se omluvili;
3. které členy určil předseda, aby spolupodepsali zápis o schůzi;
4. stručný průběh jednání, a to:
a) označení předmětů se jmény navrhovatelů,
b) návrhy k předmětům podané,
c) doslovné znění učiněných usnesení a poměr hlasů pro a proti;
5. které dotazy a stížnosti byly podány a jak byly zodpověděny.
2. K zápisu buď připojena listina přítomných a písemné návrhy a projevy.
§ 35.
1. Zápisy se ukládají do knih zápisů a v opise se sdělují zemskému národnímu výboru. Zápisy o jednání důvěrném se ukládají do knihy zvláštní.
2. Členové okresního národního výboru a jeho komisí mají právo do zápisů o schůzích rady, s výjimkou zápisů o jednání důvěrném, nahlížeti a opisy si z nich pořizovali.
Část II.
Jak jedná rada okresního národního výboru na pololetních sjezdech okresních.
§ 36.
Zpráva o činnosti.
1. Rada okresního národního výboru jest povinna nejméně dvakrát do roka, z toho jednou co nejdříve po uzavření výročních účtů, vypracovati zprávu o své činnosti za období uplynulé a o pracích, které zamýšlí navrhnouti k provedení v období příštím.
2. Zpráva dělí se na jednotlivé části podle oborů působnosti okresního národního výboru. Jednotlivé části buďtež podepsány členy rady, vedoucími příslušné referáty.
3. Tuto zprávu jest uveřejniti, aby vešla ve veřejnou známost tak, aby každý občan v okrese bydlící, měl možnost se s ní seznámiti.
§ 37.
Svolání veřejné schůze rady na pololetní okresní sjezd.
1. Předseda okresního národního výboru jest povinen svolati veřejnou schůzi rady okresního národního výboru na pololetní okresní sjezd (v dalším veřejná schůze nebo pouze schůze) na neděli tři týdny po té, co byla uveřejněna zpráva o činnosti.
2. Schůzi svolá veřejnými vyhláškami ve všech obcích okresu.
3. Kromě toho rozešle do tří dnů po vydání zprávy po dvou pozvánkách všem místním národním výborům a hospodářským, odborovým, zájmovým, kulturním a tělovýchovným organizacím okresu.
4. Na vyhláškách a na pozvánkách buď uvedeno přesně, kde a kdy se schůze koná a že jde o schůzi, na níž mají občané v okrese bydlící přístup.
§ 38.
Povinnosti členů rad.
Všichni členové rady jsou povinni zúčastniti se veřejné schůze.
§ 39.
Předmět veřejné schůze.
Předmětem veřejné schůze je rozprava o zprávě rady okresního národního výboru. Rada se v ní nemůže platně usnášeti.
§ 40.
Kdo může na veřejné schůzi jednati.
1. Na veřejnou schůzi může vyslati každý místní národní výbor a hospodářské, zájmové, odborové, kulturní, a tělovýchovné organisace okresu po dvou delegátech, kteří se musí vykázati pozvánkou (§ 37, odst. 3).
2. Se stejnými právy jako delegáti mohou se schůze zúčastniti také všichni členové okresního národního výboru.
3. V okresech, kde jsou pro to dány předpoklady, může se okresní národní výbor usnésti, že na veřejných schůzích se mohou zúčastniti rozpravy také všichni přítomní občané v okrese bydlící. Mají pak v rozpravě tatáž práva jako delegáti. Ve veřejných vyhláškách (§ 37, odst. 2) budiž na takové usnesení zvlášť upozorněno.
§ 41.
Předseda.
1. Předseda zahajuje a řídí schůzi, stanoví v jakém pořádku se bude jednati o jednotlivých částech zprávy, zahajuje a končí o nich rozpravu, udílí slovo, odročuje a ukončuje schůzi.
2. Předseda pečuje o zachování klidu a pořádku při jednání a o jeho nerušený průběh, šetře při tom zásad §§ 8 a 21 jednacího řádu pro plenární schůze okresního národního výboru, které jest použiti obdobně s tou výjimkou, že o vyloučení z účasti na schůzi podle § 8, odst. 3 rozhoduje předseda sám.
3. Pokud se vede rozprava o části zprávy podepsané předsedou jako referentem nebo je-li jiný vážný důvod, předsedá schůzi člen rady, který předsedu podle ustanovení organisačního řádu v předsednictví zastupuje.
§ 42.
Zahájení schůze.
Schůzi zahájí předseda, jakmile uplynula hodina, určená za počátek schůze, krátkým projevem o jejím významu a o právech přítomných delegátů, členů okresního národního výboru a občanů, v okrese bydlících.
Rozprava.
§ 43.
O jednotlivých částech zprávy vede se rozprava postupně a odděleně.
§ 44.
1. Každý delegát (§ 40, odst. 1) může se přihlásili o slovo ku kterékoliv části zprávy a mluviti k ní. Nesmí však k žádné části zprávy mluviti déle než deset minut.
2. O slovo se musí delegáti hlásiti písemně u předsedy nebo u osoby, kterou předseda k tomu účelu určí.
3. Předseda může, prodlouží-li se neúměrně rozprava o jedné části zprávy, vyhlásiti přiměřenou lhůtu, v níž se mohou delegáti ještě hlásiti k této části o slovo, nebo zkrátiti řečnickou lhůtu na pět minut.
§ 45.
1. Členové rady, pokud se projednává část jimi podepsaná, jsou povinni na dotazy delegátů odpovídati a podati jim potřebná vysvětlení.
2. Členům rady se ponechává na vůli, chtějí-li odpovídati každému delegátu zvlášť nebo chtějí-li odpovídati až souhrnně po uzavření rozpravy o příslušné části zprávy.
§ 46.
Ukončení a přerušení schůze.
1. Předseda prohlásí schůzi za ukončenu, byly-li všechny části zprávy projednány.
2. Předseda může ze závažných příčin, zejména nastanou-Ii okolnosti znemožňující nerušené projednávání, schůzi ukončiti nebo odročiti.
§ 47.
Zveřejnění a zhodnocení výsledku schůze.
1. Zpráva o průběhu veřejné schůze buď uveřejněna způsobem v okrese obvyklým.
2. Rada okresního národního výboru jest povinna v nejbližších řádných schůzích, následujících po schůzi veřejné, zhodnotiti zkušenosti a poznatky a jednati o o podnětech a návrzích, které byly na veřejné schůzi předneseny.
§ 48.
Zápis o schůzi.
Pro sestavení zápisu o veřejné schůzi buď obdobně použito ustanovení §§ 36—38 jednacího řádu pro plenární schůzi okresního národního výboru.

Příloha F.
Jednací řád pro předsednictvo okresního národního výboru.
Pro předsednictvo okresního národního výboru jest přiměřeně použiti ustanovení části I jednacího řádu pro radu okresního národního výboru s těmito odchylkami:
a) Předsednictvo může jednati a usnášeti se v přítomnosti nadpoloviční většiny všech členů i bez zvláštního pozvání a o předmětech, které nebyly dány na pořad jednání. V takovém případě vyžaduje se však k platnosti usnesení, aby pro ně hlasovala nadpoloviční většina všech členů předsednictva.
b) Ustanovení jednacího řádu pro radu okresního národního výboru o dotazech a stížnostech neplatí pro předsednictvo ani přiměřeně.

Příloha G.
Jednací řád pro okresní správní komise.
§ 1.
Veřejné schůze.
Věci, které podle platných organisačních řádů pro okresní národní výbory spadají do výlučné působnosti plenární schůze okresního národního výboru, jsou okresní správní komise povinny usnášeti na schůzích veřejných. Pro tyto veřejné schůze jest použiti přiměřeně ustanovení jednacích řádů pro plenární schůze okresních národních výborů.
§ 2.
Neveřejné schůze.
Věci, které nemají býti podle § 1 tohoto jednacího řádu projednány na schůzích veřejných, projedná okresní správní komise na neveřejných schůzích, pro něž jest použiti přiměřeně ustanovení části I. jednacích řádů pro radu okresních národních výborů.
§ 3.
Předsednictvo okresní správní komise.
Pro jednání předsednictva okresních správních komisí jest použiti přiměřeně jednacího řádu pro předsednictvo okresního národního výboru.