43/1957 Ú. l.
Vyhláška státního úřadu sociálního zabezpečení, kterou se stanoví podrobnosti o nemocenském a důchodovém pojištění členů jednotných zemědělských družstev se společným hospodařením.

43.
VYHLÁŠKA
státního úřadu sociálního zabezpečení
ze dne 29. ledna 1957,
kterou se stanoví podrobnosti o nemocenském a důchodovém pojištění členů jednotných zemědělských družstev se společným hospodařením.
Státní úřad sociálního zabezpečení stanoví v dohodě s ministerstvy zdravotnictví a zemědělství a lesního hospodářství podle §§ 3 a 18 vládního nařízení č. 56/1956 Sb., o nemocenském a důchodovém pojištění členů jednotných zemědělských družstev a o důchodovém pojištění jednotlivě hospodařících rolníků a jiných osob samostatně hospodařících:

Část první.
Osobní rozsah.
§ 1.
Družstevníci.
(1) Tato vyhláška se vztahuje
a) na členy jednotných zemědělských družstev se společným hospodařením (III. a IV. typu — dále jen „družstva“),
b) na mladistvé osoby, které po skončení povinné školní docházky v družstvu trvale pracují a nejsou k družstvu v pracovním poměru ani nejsou jeho členy, a
c) na jiné osoby, které v družstvu trvale pracují a nejsou k družstvu v pracovním poměru ani nejsou jeho členy,
jestliže nejsou zároveň zaměstnanci v trvalém pracovním poměru ani nejsou poživateli starobního nebo invalidního (částečného invalidního) důchodu z důchodového zabezpečení (pojištění) nebo obdobných důchodů podle jiných předpisů (dále jen „družstevníci“).
(2) Vyhláška se nevztahuje na osoby, které družstvo zaměstnává na podkladě zaměstnaneckého pracovního poměru,*) a na brigádníky.
(3) Za osoby, které v družstvu trvale pracuji, se považují ti, kdo práce v družstvu vykonávají soustavně a pravidelně a podrobují se pracovním příkazům družstva; přitom je nerozhodné, zda jsou za práci konanou pro družstvo odměňováni pracovními jednotkami nebo jiným způsobem.
(4) Zaměstnanecký pracovní poměr družstevníka se považuje za trvalý, jestliže trvá nepřetržitě aspoň šest měsíců po sobě jdoucích, a to v takovém rozsahu (pracovní úvazek a odpracovaná doba), že zakládá nárok na rodinné přídavky (§§ 33 a 34 zákona č. 54/1956 Sb., o nemocenském pojištění zaměstnanců).
§ 2.
Rodinní příslušníci.
Rodinnými příslušníky družstevníka pro účely této vyhlášky jsou, pokud nejsou sami pojištěni podle této vyhlášky nebo pojištěni či zabezpečeni podle jiných předpisů:
a) manželka,
b) děti do skončení povinné školní docházky,
c) děti od skončení povinné školní docházky do dosazení věku 25 let, pokud se soustavně připravují předepsaným výcvikem nebo studiem na budoucí povolání nebo jsou pro nemoc, nebo pro tělesnou či duševní vadu trvale neschopné k práci, a
d) schovanci, vnuci a sourozenci za stejných podmínek jako děti, jsou-li svou výživou převážná odkázáni na družstevníka.
Část druhá.
Nemocenské pojištění.
Smlouva o nemocenském pojištění.
§ 3.
(1) Družstvo může uzavřít s odborem sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru, v jehož obvodu má své sídlo, smlouvu o nemocenském pojištění družstevníků (dále jen „smlouva”) druhu A, B nebo C. Družstvo může uzavřít smlouvu jen na jeden z těchto tři druhů pojištění.
(2) Smlouvy se uzavírají podle vzorů vydaných státním úřadem sociálního zabezpečení.
(3) Odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru je povinen uzavřít smlouvu podle předepsaného vzoru, jestliže zemědělský odbor rady okresního národního výboru potvrdí, že družstvo, které uzavírá smlouvu, je družstvem se společným hospodařením.
§ 4.
(1) Smlouvu lze uzavřít do budoucna s účinností od kteréhokoliv dne v měsíci.
(2) Smlouvu lze zrušit jen písemnou výpovědí družstva danou nejpozději 15 dnů před koncem kalendářního čtvrtletí; smlouva takto zrušená pozbývá účinnosti uplynutím posledního dne čtvrtletí, ve kterém byla vypověděna.
(3) Změnu smlouvy lze provést s účinností od prvního dne kalendářního čtvrtletí po předchozí výpovědi dané podle odstavce 2.
§ 5.
(1) Smlouva uzavřená družstvem se vztahuje na všechny družstevníky (§ 1) a na jejich rodinné příslušníky (§ 2).
(2) Nároky jednotlivého družstevníka a jeho rodinného příslušníka ze smlouvy o nemocenském pojištění trvají, pokud trvá pojištění družstevníka.
§ 6.
Smlouva druhu A.
Podle smlouvy druhu A poskytují orgány státní zdravotní správy pojištěným družstevníkům a jejich rodinným příslušníkům za podmínek platných pro zaměstnance veškerou preventivní a léčebnou péči poskytovanou v ambulantních a lůžkových zdravotnických zařízeních s výjimkou umělé náhrady chrupu, rovnání zubů, lázeňské péče, léků, léčebných a ortopedických pomůcek. V rámci preventivní a léčebné péče se uhrazují za podmínek platných pro zaměstnance také nutné cestovní a jiné výdaje vzniklé při této péči.
§ 7.
Smlouva druhu B.
(1) Podle smlouvy druhu B poskytují orgány státní zdravotní správy pojištěným družstevníkům a jejich rodinným příslušníkům
a) preventivní a léčebnou péči v rozsahu podle smlouvy druhu A (§ 6),
b) bezplatně umělou náhradu chrupu v běžném provedení (stálé snímací protézy z kaučuku, umělé pryskyřice nebo podobného materiálu) a rovnání zubů,
c) za částečnou úhradu umělou náhradu chrupu v nákladnějším provedení (inlaye, korunky, můstky a stálé snímací protézy z jiného materiálu), a
d) lázeňskou péči; tato péče včetně úhrady jízdného se poskytuje na účet nemocenského pojištění družstevníků.
(2) Ministerstvo zdravotnictví stanoví v dohodě se státním úřadem sociálního zabezpečení bližší podmínky a způsob poskytování dávek uvedených v odstavci 1 pod písm. b) až d).
§ 8.
Smlouva druhu C.
Podle smlouvy druhu C poskytují orgány státní zdravotní správy pojištěným družstevníkům a jejich rodinným příslušníkům
a) preventivní a léčebnou péči, umělou náhradu chrupu a lázeňskou péči v rozsahu podle smlouvy druhu B (§ 7) a
b) léky, léčebné a ortopedické pomůcky v rozsahu a za podmínek platných pro zaměstnance.
§ 9.
Podpora při narození dítěte.
Podle smluv druhu B a C poskytuje odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru pojištěným družstevnicím a rodinným příslušnicím pojištěných družstevníků podporu při narození dítěte ve výši 150 Kčs za každé narozené dítě.
§ 10.
Uplatnění nároku na dávku.
(1) Nárok na preventivní a léčebnou péči se uplatňuje poukázkou do zdravotnických zařízení označenou druhem smlouvy.
(2) Nárok na podporu při narození dítěte se uplatňuje na tiskopise vydaném státním úřadem sociálního zabezpečení.
§ 11.
Zachování výhodnějších nároků.
Pokud pojištěným družstevníkům nebo jejich rodinným příslušníkům náležejí dávky podle jiných předpisů o nemocenském pojištění nebo podle předpisů o preventivní a léčebné péči ve větším rozsahu nebo za výhodnějších podmínek,*) než jak je stanoveno v předchozích ustanoveních, zůstávají tyto jejich nároky nedotčeny.
§ 12.
Pojistné nemocenského pojištění.
(1) Pojistné nemocenského pojištění družstevníků činí za pojištěnou osobu a za každý započatý kalendářní měsíc
při smlouvě druhu A8 Kčs,při smlouvě druhu B12 Kčs,při smlouvě druhu C18 Kčs.
(2) Je-li družstevník neschopen vykonávat svou práci pro nemoc (úraz), platí se pojistné nejdéle po dobu jednoho roku, počínaje prvním dnem kalendářního měsíce následujícího po měsíci, v němž neschopnost k práci byla lékařem zjištěna.
§ 13.
Plátce pojistného.
Pojistné nemocenského pojištění platí družstvo, a to měsíčně, odboru sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru, s nímž uzavřelo smlouvu.
§ 14.
Vznik nemocenského pojištění jednotlivých družstevníků.
(1) Nemocenské pojištění vzniká:
a) dnem, kdy nabyla účinnosti smlouva;
b) jde-li o uchazeče o členství v družstvu, prvním dnem měsíce, v němž byl přijat za člena družstva; počal-li však pracovat v družstvu již dříve, vzniká pojištění prvním dnem měsíce, kdy se tak stalo;
c) jde-li o pracovníka, který není k družstvu v pracovním poměru ani není jeho členem, prvním dnem měsíce, v němž počal pro družstvo trvale pracovat; jde-li o mladistvého, nejdříve však od skončení povinné školní docházky;
d) jde-li o družstevníka, který byl zároveň zaměstnancem v pracovním poměru, prvním dnem měsíce, následujícího po měsíci, v němž pracovní poměr tohoto družstevníka byl rozvázán nebo přestal být trvalý; nemocenské pojištění však nevzniká, jestliže družstevník skončil své dosavadní zaměstnání v trvalém pracovním poměru a vstoupil do jednoho měsíce do nového zaměstnání v trvalém pracovním poměru;
e) jde-li o družstevníka, jemuž zanikl nárok na důchod, prvním dnem měsíce, kdy se tak stalo;
f) jde-li o člena družstva, jehož pojištění zaniklo proto, že neodpracoval bez závažného důvodu (§ 14 odst. 2) minimum pracovních jednotek určené členskou schůzí družstva nebo vzorovými stanovami pro členy družstva, prvním dnem měsíce, kterým člen družstva začal opět v družstvu pracovat a plnit minimum pracovních jednotek;
g) jde-li o pracovníka, který není k družstvu v pracovním poměru ani není jeho členem a jehož pojištění zaniklo proto, že pracovník neodpracoval bez závažného důvodu minimum pracovních jednotek určené členskou schůzí družstva nebo vzorovými stanovami pro členy družstva, prvním dnem měsíce, kterým pracovník začal opět plnit minimum pracovních jednotek; je-li odměňován jiným způsobem než podle počtu odpracovaných jednotek, vzniká nemocenské pojištění, jestliže odměna pracovníka za jeho práci dosahuje peněžité hodnoty minima pracovních jednotek, hodnoty naturálií a výnosu ze záhumenku.
(2) Za závažný důvod [odstavec 1 písm. f) a g)] se považuje zejména nemoc, úraz, vysoký věk a školení. Závažnost důvodů posuzuje družstvo; odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru má právo přezkoumat posudek družstva.
(3) Povinnost odpracovat minimum pracovních jednotek určené členskou schůzí družstva nebo vzorovými stanovami pro členy družstva, se považuje za splněnou, jestliže družstevník vstoupivší do družstva během roku odpracoval poměrný díl pracovních jednotek připadající na dobu ode dne vstupu do družstva do konce roku. Ustanovení předchozí věty platí přiměřeně, jestliže družstevník během roku z družstva vystoupí.
§ 15.
Zánik nemocenského pojištění jednotlivých družstevníků.
Nemocenské pojištění zaniká:
a) dnem, kdy smlouva pozbyla účinnosti;
b) jde-li o člena družstva, posledním dnem měsíce, v němž zaniklo jeho členství v družstvu;
c) jde-li o pracovníka, který není k družstvu v pracovním poměru ani není jeho členem, posledním dnem měsíce, v němž přestane pro družstvo trvale pracovat;
d) jde-li o družstevníka, který se stal zaměstnancem v trvalém pracovním poměru, posledním dnem měsíce, v němž se tak stalo;
e) jde-li o družstevníka, jemuž vznikl nárok na důchod, posledním dnem měsíce, v němž mu byl důchod přiznán;
f) jde-li o člena družstva, který neodpracoval bez závažného důvodu minimum pracovních jednotek určené členskou schůzí družstva nebo vzorovými stanovami pro členy družstva, posledním dnem měsíce, kdy bylo rozhodnuto, že povinnost nebyla splněna; přitom platí ustanovení § 14 odst. 2 obdobně;
g) jde-li o pracovníka, který není k družstvu v pracovním poměru ani není jeho členem, posledním dnem měsíce, v němž neodpracoval bez závažného důvodu minimum pracovních jednotek určené členskou schůzí družstva nebo vzorovými stanovami pro členy družstva; je-li odměňován jiným způsobem než podle počtu odpracovaných jednotek, zaniká nemocenské pojištění, jestliže odměna pracovníka za jeho práci nedosáhla peněžité hodnoty minima pracovních jednotek, hodnoty naturálií a výnosu ze záhumenku a jestliže nepracoval aspoň šest měsíců v kalendářním roce; přitom platí ustanovení § 14 odst. 2 obdobně.
Část třetí.
Důchodové pojištění.
§ 16.
Smlouva o výši pojištěného důchodu a její změny.
(1) Družstevník se může pojistit na vyšší důchod než 230 Kčs měsíčně. Pojišťuje se tím, že uzavře smlouvu o výši pojištěného důchodu s odborem sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru. Smlouva o výši pojištěného důchodu se uzavírá podáním přihlášky družstevníka k důchodovému pojištění u odboru sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru a přijetím této přihlášky tímto orgánem. Přihláška k důchodovému pojištění se podává na tiskopise vydaném orgánem sociálního zabezpečení. Odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru je povinen smlouvu o pojištění jménem státu (státního úřadu sociálního zabezpečení) uzavřít, je-li v souladu s předpisy o důchodovém pojištění družstevníků a touto vyhláškou.
(2) Smlouva o výši pojištěného důchodu nabývá účinnosti prvním dnem v měsíci, v němž byla uzavřena.
(3) Družstevník si může zvolit pojištění na vyšší důchod, než na který byl dosud pojištěn, do tří měsíců po vzniku svého důchodového pojištění též zpětně, nejdříve však ode dne vzniku svého pojištění, jestliže mu v mezidobí nevznikl nárok na důchod. Po uplynutí tří měsíců od vzniku pojištění může si družstevník změnit pojištění na jinou výši důchodu s účinností od prvního dne měsíce, v němž družstevník požádal odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru o změnu v pojištění.
(4) Změní-li družstevník své dosavadní pojištění v pojištění na vyšší nebo na nižší důchod, pojištěný důchod se po vzniku nároku na důchod úměrně sníží nebo zvýší, a to na částku, která odpovídá průměrnému důchodu vypočtenému za posledních 10 celých roků trvání důchodového pojištění nebo, je-li to pro družstevníka příznivější, za celou dobu trvání důchodového pojištění. Netrvalo-li důchodové pojištění ani 10 let, vypočte se průměrný důchod za tuto kratší dobu.
§ 17.
Výše pohřebného při pracovním úrazu.
(1) Zemřel-li důchodově pojištěný družstevník následkem pracovního úrazu (nemoci z povolání), může být pozůstalým, kteří vypravili pohřeb, poskytnuto pohřebné ve výši 1.000 Kčs.
(2) Jestliže pohřeb zemřelého družstevníka vypravil někdo jiný než pozůstalý, může být pohřebné poskytnuto až do výše prokázaných výloh, nejvýše však částkou 1000 Kčs.
(3) Pohřebné se neposkytne, byl-li pohřeb vypraven podle závazku vyplývajícího ze smlouvy nebo z úřední povinnosti.
(4) Pozůstalými jsou: manžel (manželka), druh (družka), děti, rodiče, děd a bába, sourozenci, tchán a tchýně, zeť a snacha.
§ 18.
Vznik důchodového pojištění.
(1) Ustanovení § 14 odst. 1 písm. b) až e) o vzniku nemocenského pojištění družstevníků platí obdobně i pro vznik jejich důchodového pojištění.
(2) Důchodové pojištění pracovníka, který není k družstvu v pracovním poměru ani není jeho členem, a člena družstva, jejichž důchodové pojištění zaniklo proto, že neodpracovali bez závažného důvodu minimum pracovních jednotek určené členskou schůzí družstva nebo vzorovými stanovami pro členy, družstva, vzniká dnem 1. ledna toho roku, v němž začali opět pracovat a plnit minimum pracovních jednotek; je-li pracovník odměňován jiným způsobem než podle počtu odpracovaných jednotek, vzniká důchodové pojištění, jestliže odměna pracovníka za jeho práci dosáhla peněžité hodnoty pracovních jednotek, hodnoty naturálií a výnosu ze záhumenku a jestliže pracoval aspoň šest měsíců v kalendářním roce. O posuzování závaznosti důvodu platí ustanovení § 14 odst. 2 obdobně.
(3) Jde-li o člena dřívějšího družstva pro společné obdělávání půdy (I. nebo II. typu), vzniká důchodové pojištění družstevníka prvním dnem měsíce, v němž se členská schůze družstevníků pravoplatně usnesla na změně tohoto družstva v družstvo se společným hospodařením.
§ 19.
Zánik důchodového pojištění.
(1) Ustanovení § 15 písm. b) až e) o zániku nemocenského pojištění družstevníků platí obdobně i pro zánik jejich důchodového pojištění.
(2) Důchodové pojištění pracovníka, který není k družstvu v pracovním poměru ani není jeho členem, a člena družstva zaniká, jestliže neodpracovali bez závažného důvodu minimum pracovních jednotek určené členskou schůzí družstva nebo vzorovými stanovami pro členy družstva, a to koncem kalendářního roku předcházejícího tomu roku, v němž neodpracovali toto minimum pracovních jednotek; je-li pracovník odměňován jiným způsobem než podle počtu pracovních jednotek, zaniká jeho důchodové pojištění, jestliže odměna za jeho práci v družstvu nedosáhla peněžité hodnoty minima pracovních jednotek, hodnoty naturálií a výnosu ze záhumenku a jestliže nepracoval aspoň šest měsíců v kalendářním roce. O posuzování závažnosti důvodu platí ustanovení § 14 odst. 2 obdobně.
§ 20.
Vybírání pojistného důchodového pojištění.
(1) Družstvo je povinno vybírat od družstevníků důchodově pojištěných měsíčně pojistné za běžné období a vedle toho pravidelné i mimořádné splátky na nedoplatky pojistného za dřívější období a odvádět je bez zvláštního vyměření nejpozději do 15. dne každého měsíce následujícího po měsíci, za který se pojistné platí, odboru sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru, pokud družstvu nebyly povoleny jiné lhůty pro placení pojistného.
(2) Družstvo je povinno dbát o to, aby v zájmu zachování nároků družstevníků z jejich pojištění a v zájmu dodržování státní finanční kázně byly splatné pojistné a splátky na nedoplatky pojistného včas a ve správné výši placeny a aby pojistné vybrané od družstevníků bylo bez průtahu odváděno odboru sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru.
(3) Odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru je oprávněn vyměřit pojistné kdykoliv, i když nebyla podána přihláška k pojištění.
§ 21.
Prominutí pojistného.
(1) Družstevníku, který nemůže platit pojistné proto, že je neschopen vykonávat svou práci pro nemoc (úraz) trvající déle než tři měsíce, lze prominout pojistné připadající na dobu pracovní neschopnosti, nejdéle však za dobu jednoho roku ode dne vzniku pracovní neschopnosti.
(2) O žádosti družstevníka za prominutí pojistného rozhoduje odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru; z jeho rozhodnutí se nelze odvolat. Žádost je nutno doložit potvrzením o pracovní neschopnosti, které vydá okresní ústav národního zdraví.
Část čtvrtá.
Společná ustanovení.
§ 22.
Ohlášky k pojištění.
(1) Družstvo je povinno podat přihlášku k pojištění družstevníka u odboru sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru nejpozději do sedmi dnů po vzniku pojištění. Přihlášky k prvnímu pojištění družstevníků, kteří dosud nebyli pojištěni (§ 1 odst. 1 písm. c)], je družstvo povinno podat do 31. března 1957.
(2) Družstvo je povinno podat odhlášku z pojištění družstevníka u odboru sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru nejpozději do sedmi dnů po zániku jeho pojištění.
(3) Družstvo je povinno podat odhlášku z pojištění družstevníka (pracovníka), který neodpracoval minimum pracovních jednotek, určené členskou schůzí družstva nebo vzorovými stanovami [§ 15 písm. f) a g), § 19 odst. 2], nejpozději do konce měsíce, v němž byla konána výroční schůze družstva. Jestliže však družstevník (pracovník) uvedený v předchozí větě opět začal pracovat a plnit minimum pracovních jednotek, je družstvo povinno ho přihlásit k pojištění nejpozději do sedmi dnů.
(4) Družstevník je povinen oznámit družstvu všechny okolnosti rozhodné pro vznik nebo zánik pojištění.
(5) Zavinilo-li družstvo nesplněním ohlašovací povinnosti nebo jejím nesprávným splněním, že dávka důchodového pojištění byla poskytnuta neprávem nebo ve vyšší výměře, než v jaké náležela, platí obdobně ustanovení § 76 zákona č. 55/1956 Sb., o sociálním zabezpečení, o povinnosti nahradit škodu.
(6) Odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru má právo přezkoumat správnost a úplnost ohlášek, jakož i jiných údajů týkajících se pojištění družstevníků. Družstvo je povinno podal orgánu uvedenému v předchozí větě potřebné informace.
§ 23.
Splatnost pojistného. Penále.
(1) Pojistné za uplynulý měsíc je splatné do patnáctého dne následujícího měsíce.
(2) Nebylo-li splatné pojistné zaplaceno ve stanovené lhůtě, je plátce pojistného povinen platit od šestnáctého dne měsíce následujícího po měsíci, za který se platí, penále ve výši 0,01 % dlužné částky za každý den prodlení.
(3) Penále nemusí být od družstva požadováno, nečiní-li aspoň 20 Kčs.
(4) Pojistné nebo penále zaplacené bez právního důvodu vrátí na žádost odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru, bude-li o vrácení požádáno do tří let od uplynutí kalendářního roku, v němž bylo zaplaceno. Z pojistného, které se vrací, lze srazit náklady na dávky, pokud byly poskytnuty. Do lhůty tří let se nezapočítává doba, po kterou je veden spor o pojistné nebo řízení o nároku na dávku z tohoto pojištění. Pojistné i penále se vracejí bez úroků.
§ 24.
Promlčení nároku.
(1) Nárok na peněžitou dávku nemocenského pojištění se promlčuje v jednom roce ode dne jeho vzniku.
(2) Nárok na jednotlivou splátku důchodu se promlčuje v jednom roce ode dne její splatnosti.
§ 25.
Rozhodování o vzniku (zániku) pojištění.
O vzniku (zániku) pojištění rozhodují v pochybnostech odbory sociálního zabezpečení rad okresních národních výborů.
Část pátá.
Dávky rodinných příslušníků družstevníků při pracovním úrazu.
§ 26.
Invalidní (částečný invalidní) důchod při pracovním úrazu.
(1) Rodinným příslušníkům družstevníka (§ 29), kteří se stali invalidními nebo částečně invalidními následkem pracovního úrazu (nemoci z povolání) přihodivšího se při práci v souvislosti s provozem zemědělského družstevního závodu (včetně záhumenku) a nejsou sami družstevníky (§ 1 odst. 1), může být poskytnut invalidní nebo částečný invalidní důchod.
(2) Zemřel-li rodinný příslušník družstevníka (§ 29) následkem pracovního úrazu (nemoci z povolání), může být družstevníku, jestliže vypravil pohřeb, poskytnuto pohřebné ve výši 500 Kčs až 800 Kčs.
(3) Dávky při pracovním úrazu mohou být poskytnuty rodinným příslušníkům družstevníka jen tehdy, je-li pojistné za celou dobu trvání pojištění družstevníka zaplaceno. Dlužné pojistné za dobu nejvýše jednoho roku přede dnem úrazu může být doplaceno do šesti měsíců po dni úrazu.
§ 27.
Invalidita. Částečná invalidita.
Invalidita nebo částečná invalidita, která vznikla následkem pracovního úrazu (nemoci z povolání) rodinného příslušníka, se posuzuje obdobně jako invalidita nebo částečná invalidita jednotlivě hospodařících rolníků a spolupracujících členů jejich rodin (§ 26 odst. 4 vl. nař. č. 56/1956 Sb. a § 1 odst. 3 a § 2 odst. 4 vyhlášky č. 250/1956 Ú. l.).
§ 28.
Výše invalidního a částečného invalidního důchodu při pracovním úrazu.
(1) Invalidní důchod rodinného příslušníka družstevníka při pracovním úrazu činí 230 Kčs měsíčně a může být zvýšen v případech hodných zřetele o 50 Kčs měsíčně.
(2) Částečný invalidní důchod rodinného příslušníka družstevníka při pracovním úrazu činí 138 Kčs měsíčně a může být zvýšen v případech hodných zřetele o 30 Kčs měsíčně.
(3) Výchovné se k důchodům rodinných příslušníků družstevníka neposkytuje.
§ 29.
Rodinní příslušníci účastní úrazových dávek.
Rodinnými příslušníky družstevníka, kterým mohou být poskytnuty úrazové dávky, jsou:
a) osoby, uvedené v § 2 za podmínek v něm stanovených,
b) družka (druh), pokud žila s družstevníkem ve společné domácnosti aspoň tři měsíce před vznikem invalidity nebo částečné invalidity a není sama důchodově zabezpečena podle zákona č. 55/1956 Sb., o sociálním zabezpečení, podle vládního nařízení č. 56/1956 Sb. nebo podle jiných právních předpisů.
c) rodiče, prarodiče, tchán a tchýně, sestra nebo dcera, která vede ovdovělému nebo rozvedenému (rozloučenému) družstevníku jeho domácnost, v níž pečuje o jeho děti ve věku do skončení povinné školní docházky,
pokud nejsou sami důchodově zabezpečeni podle zákona o sociálním zabezpečení, podle vládního nařízení č. 56/1956 Sb. nebo podle jiných právních předpisů a jsou převážně odkázáni výživou na družstevníka.
Část šestá.
Dávky důchodců při pracovním úrazu v družstvu.
§ 30.
Utrpí-li poživatel starobního, invalidního nebo částečného invalidního důchodu úraz (nemoc z povolání) při práci v družstvu se společným hospodařením, může být jeho důchod zvýšen o částky uvedené v § 28 odst. 1 nebo 2.
Část sedmá.
Přechodná a závěrečná ustanovení.
§ 31.
(1) Smlouvy o nemocenském a důchodovém pojištění družstevníků, které byly uzavřeny před 1. lednem 1957 podle dosavadních předpisů, se považují za smlouvy stejného druhu uzavřené podle této vyhlášky.
(2) Nároky na dávky a povinnosti vyplývající ze smluv uvedených v odstavci 1 se posuzují od 1. ledna 1957 podle této vyhlášky.
(3) Smlouvy o nemocenském pojištění druhu C lze uzavřít v I. čtvrtletí roku 1957 od kteréhokoliv dne měsíce. Dnem uzavření smlouvy o nemocenském pojištění druhu C zaniká smlouva o nemocenském pojištění druhu A nebo B, byla-li družstvem před tímto dnem uzavřena.
§ 32.
Zrušují se vyhlášky č. 66/1951 Ú. l. I, o národním pojištění členů jednotných zemědělských družstev se společným hospodařením (JZD III. a IV. typu), č. 306/1952 Ú. l., kterou se stanoví podrobnosti národního důchodového pojištění členů jednotných zemědělských družstev, osob samostatně výdělečně činných a spolupracujících členů rodin, a č. 258/1954 Ú. I., kterou se členům jednotných zemědělských družstev prodlužuje lhůta pro jejich zvýhodnění v národním důchodovém pojištění při přepočtu pojistného.
§ 33.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1957.

Předseda:
Erban v. r.

*) Jde na př. o zaměstnance-specialisty, které družstvo smí zaměstnávat v zaměstnaneckém pracovním poměru.
*) Na př. bezplatná pomoc a léky při porodu podle vyhlášky ministra zdravotnictví č. 216/1956 Ú. l., bezplatná preventivní a léčebná péče při pracovním úrazu (nemoci z povolání) podle § 12 odst. 1 vl. nař. č. 56/1956 Sb., dávky z nemocenského pojištění zaměstnanců, jejichž pracovní poměr není trvalý, a pod.