4/1958 Ú. l.
Směrnice ministerstva stavebnictví pro povolování a provádění komorových odstřelů.

4.
SMĚRNICE
ministerstva stavebnictví
ze dne 30. prosince 1957
pro povolování a provádění komorových odstřelů.
Ministerstvo stavebnictví v dohodě se zúčastněnými ústředními úřady a jednotnou odborovou organisací vydává podle § 29 odst. 3 vyhlášky č. 305/1952 Ú. l., o výbušinách, tyto směrnice pro povolování a provádění komorových odstřelů:

I. Základní ustanovení:
(1) Tyto směrnice jsou závazné pro všechny podniky, závody a zařízení, v nichž se projektují a provádějí komorové odstřely, neplatí však pro organisace, které podléhají podle horních předpisů dozoru státní báňské správy.
(2) Komorovým odstřelem (dále jen „odstřel”) se rozumějí trhací práce, při nichž k náložím v komorách bez zřetele na jejich počet, druh a umístění (ve skále nebo v zemině) vedou štoly a šachty.
(3) Vypracovat technický projekt a provádět odstřel smí jen odborné pracoviště organisace státního socialistického sektoru, zaměstnávající osobu oprávněnou k provádění odstřelů.
(4) Za dodržování směrnic odpovídají podle své působnosti ředitel podniku, hlavní inženýr, technický vedoucí komorového odstřelu, vedoucí lomu, v němž se odstřel provádí, vedoucí štolovacích prací a pověření střelmistři.
II. Oprávnění k provádění odstřelů.
(5) Odstřely smí provádět jen technický vedoucí komorového odstřelu (dále jen „technický vedoucí”), schválený výkonným orgánem krajského národního výboru,*) příslušného podle bydliště žadatele, v dohodě se správou veřejné bezpečnosti. Zástupcem technického vedoucího může být určen jen pracovník, který má kvalifikaci a oprávnění technického vedoucího.
(6) Průkaz o schválení může výkonný orgán krajského národního výboru vydat jen státně spolehlivé osobě, která má prokazatelně teoretické i praktické znalosti o těchto pracích, odborné zkušenosti v projektování i provádění odstřelů, zná předpisy o výbušinách a o bezpečném provádění trhacích prací a má střelmistrovský průkaz.
(7) Žadatel prokáže potřebné znalosti odbornou zkouškou před komisí, kterou ustanovuje ministerstvo stavebnictví a v níž budou také zástupci státní báňské správy a veřejné bezpečnosti. Praktické zkušenosti prokáže potvrzením o aspoň 6měsíční praxi při provádění odstřelů.
(8) Průkaz o schválení, není-li jinak výslovně v něm uvedeno, opravňuje technického vedoucího k provádění odstřelů na celém území státu. Výkonný orgán krajského národního výboru může však své schválení omezit na odstřely určitého rozsahu a může je kdykoliv odvolat.
III. Technický projekt odstřelu.
(9) Pro odstřel je nutno vypracovat technický projekt, který má tyto součásti:
a) situační výkres okolí lomu (pracoviště) do vzdálenosti 1 km od středu podzemního díla, tj. systému štol a komor, se zakreslením ohroženého okruhu (nejlépe v měřítku 1 : 2880) a s vyznačením pevných orientačních bodů a stanovišť hlídek, všech objektů a zařízení, vodních toků apod.,
b) půdorysnou situaci a příčné profily v místě komor (v měřítku 1 : 250) se zakreslením všech důležitých parametrů, jako výšek, sklonů, přímek odporů, horninových vrstev, puklin, trhlin a dislokací,
c) technickou zprávu se zdůvodněním projektu,
d) podrobné výpočty velikostí náloží a druhu použitých trhavin.
e) plán roznětné soustavy s jejím přesným popisem a s jejími výpočty,
f) data průkazu o schválení technického vedoucího a jeho zástupce (vydávající orgán, značka a datum, rozsah oprávnění),
g) provozní řád pro odstřel, vypracovaný technickým vedoucím v dohodě s vedením podniku podle skutečných provozních poměrů závodu (pracoviště), v němž se odstřel provádí,
h) písemné oznámení podniku, v němž se odstřel provádí, o tom, které práce bude provádět terno podnik a které odborná organisace (odstavec 3), jakož i kdo bude provádět odborný dozor na práce a kdo bude odpovídat za bezpečnost zaměstnanců do doby, než tyto povinnosti převezme technický vedoucí, a při těžbě zříceného materiálu.
(10) Projekt má vycházet ze zkušeností nabytých v témže nebo v jiném podobném lomu, velikost a počet náloží stanovit úměrně situaci v lomu a v jeho okolí, má dbát, aby zakládání komor, utěsňování a odstřel se daly spolehlivě ovládnout osobně technickým vedoucím, a má navrhnout přiměřený odstřel po pečlivé úvaze a jen tehdy, jsou-li všechny předpoklady pro jeho úspěšné provedení. V projektu musí být uvedena očekávaná spotřeba výbušin na výlom 1 t horniny.
(11) V projektu je třeba pečlivě uvážit zejména také druh horniny, její uložení, vazbu, po případě poruchy, sestavu nadloží a upnutí komor. Stěna lomu, ve které se mají razit štoly a komory pro odstřel, má mít sklon nejméně 50 °.
(12) Štoly mají být navrhovány tak, aby jejich směr mohl být při ražení snadno kontrolován.
(13) Množství odstřeleného kamene je nutno volit tak, aby se po odstřelu mohlo v lomu bezpečně pracovat.
(14) Správnost údajů, výkresů, výpočtů a všech podkladů, uvedených v projektu a jeho přílohách, potvrdí technický vedoucí, který odpovídá spolu se zúčastněnými pracovníky příslušné organisace (odstavec 3) za správnost celého projektu.
IV. Povolení odstřelu.
(15) Odstřel povoluje výkonný orgán krajského národního výboru na písemnou žádost podniku, v jehož lomu má být odstřel proveden. K žádosti je nutno připojit dvojmo technický projekt odstřelu.
(16) Současně s podáním žádosti o povolení odstřelu zašle podnik, v jehož lomu se odstřel má provést, oznámení o připravovaném odstřelu s udáním jména technického vedoucího a jeho zástupce a se situačním výkresem hlavní správě veřejné bezpečnosti a inspekci práce krajského výboru příslušného odborového svazu.
(17) Výkonný orgán krajského národního výboru provede komisionální prohlídku lomu a s urychlením rozhodne o žádosti, při čemž stanoví podmínky, za kterých je možno odstřel provést.
(18) S ražením štol pro odstřel se smí začít až po vydání povolení odstřelu; jsou-li pro započetí ražení štol příznivé podmínky, může výkonný orgán krajského národního výboru povolit tyto práce ještě před vydáním povolení.
(19) Nastanou-li podstatné změny v poloze štol a komor nebo ve velikosti náloží proti schválenému projektu, je podnik povinen předložit výkonnému orgánu krajského národního výboru opravený projekt odstřelu. Trhaviny se nesmějí zavážet do komor před rozhodnutím výkonného orgánu.
(20) Budou-li se opakovat odstřely v témže lomu a za týchž těžebních podmínek, může výkonný orgán krajského národního výboru podniku, v jehož lomu se odstřely budou provádět, vydat pro tento způsob těžby generální povolení, které platí pro všechny budoucí odstřely do té doby, než se změní podmínky, za kterých bylo povolení vydáno.
V. Provádění odstřelu (všeobecně).
(21) Technický vedoucí je povinen osobně řídit práce spojené s odstřelem, a to od převzetí výbušin až po zabezpečení pracoviště po výbuchu, a odpovídá za jejich provedení. Pokud by to bylo výjimečně třeba, může být zastoupen jen zástupcem uvedeným v technickém projektu, kterému dá přesné pokyny.
(22) V předpolí odstřelu musí být vytyčeny a pevně zajištěny orientační body určené pro kontrolu účinku odstřelu; je nutno volit je tak, aby odstřel na ně neměl vliv. Vedení lemu odpovídá za neporušenost vytyčovacích značek, dozírá na to, aby vytyčovací kolíky u zaměřování nebyly posunovány a poučí o jejich významu a důležitosti své zaměstnance.
(23) K provedení odstřelu musí vedení podniku přidělit pomocné síly (i s vedoucími směn), které budou moci svědomitě a s pocitem plné odpovědnosti provést svěřené práce pod dozorem střelmistra. Personál musí být dobře seznámen se svými povinnostmi, zejména při práci s výbušinami a při trhacích pracích.
(24) Kopie schváleného projektu musí být vždy na pracovišti k nahlédnutí oprávněným dozorčím orgánům.
(25) O pracích spojených s odstřelem se vede na pracovišti deník, do něhož se ód doby příprav a zahájení zemních prací až do úplného dokončení odstřelu zaznamenají zejména:
a) chronologický stav a postup jednotlivých úkonů,
b) počet pracovních hodin při jednotlivých pracovních úkonech a početní stav pracovníků na každém úkonu,
c) počet, délka a profil vrtů při jednotlivých pracovních postupech,
d) rychlost postupu ražení,
e) výsledky jednotlivých geologických prohlídek lomové stěny, štol a komor (změny struktury skály apod.),
f) spotřeba výbušin a rozněcovadel, po případě jiného materiálu při jednotlivých pracovních postupech,
g) časový postup nabíjení a utěsňování komorových náloží,
h) opatření provedená v zájmu bezpečnosti pracujících i obecné bezpečnosti,
i) zvláštní události (jako selhávky apod.) a
j) ekonomické vyhodnocení odstřelu.
(26) Do deníku se zapisují všechny návštěvy kontrolních orgánů, které navštíví pracoviště, a nařízení jimi vydaná. Příkazy musí vždy podepsat odpovědná osoba, která je dala. Deník se vede pro každý odstřel zvlášť a uloží se spolu s projektem opraveným podle skutečného stavu při odstřelu a s další dokumentací v archivu ministerstva stavebnictví, které může povolit, aby přechodně tyto doklady byly uloženy u provádějící odborné organisace (odstavec 3). Deník prací vede technický vedoucí odstřelu, po případě odpovědná osoba, kterou určí.
VI. Stolovací práce.
(27) Technický vedoucí zaměří směry štol, stanoví profil a metodu ražení štol a za těchto prací je kontroluje, po případě určí osobu, která provádí tuto kontrolu.
(28) Vchod do vstupní štoly se volí v místech, kde je materiál soudržný, bez viditelných trhlin a převisů.
(29) Před počátkem ražení se celá skalní stěna v dosahu pracoviště důkladně očistí od uvolněných kamenů, odstraní se skrývka a převisy na skalní stěně, které hrozí sesutím, a při úpatí stěny se odstraní skalní patky podle požadavků projektu.
(30) Nad vchodem do vstupní štoly se zřídí bezpečný a pevný kryt proti padajícím kamenům se stěny. Jeho délka se řídí vazbou a výškou skalní stěny; nejméně musí být 3 m.
(31) Nadloží nad vchodem a nad jednotlivými pracovišti musí být před začátkem směny a po každém střílení řádně prohlédnuto a v případě potřeby očištěno střelmistrem.
(32) Ražení štol a zejména narážení vstupní štoly i odboček provádí se velmi opatrně, aby nadloží se; neporušilo, kámen se skalní stěny se nesesouval a neohrožoval dělníky, pracující při ústí štoly nebo ve štole. Dělníci musí být vybaveni ochrannými přilbami. Prach vznikající při vrtání a odstřelu musí být ze štol odsáván dostatečně účinným odsávacím zařízením nebo odstraňován jiným vhodným způsobem.
(33) Při ražení štol se bedlivě a soustavně sledují uložení a uvrstvení hornin a rozsedliny, jakož i změny nebo poruchy v horninách.
(34) Pokud je strop a boky chodby z pevné a soudržné horniny, odpadá výstroj štol budováním. Jakmile se však objeví po odstřelu v čelbě štol hornina méně soudržná, hlavně ve stropě, nebo tektonicky narušená poruchami, musí normální profil být ihned zvětšen pro zabudování výdřevy a s jejím budováním se musí postupovat ihned současně s vyvážkou odstřelené horniny. Buduje se podle soudržnosti horniny, a to páry (veřejemi) na 1 m od sebe nebo méně. Při velmi nesoudržných horninách se buduje na srub. Výdřevu je nutno po celou dobu užívání udržovat v řádném stavu.
(35) S výstrojí se postupuje ihned za čelbou štoly.
(36) Druh a způsob výstroje se volí podle velikosti a směru tlaku, profilu a úklonu štoly,
(37) Při použití dřevěné výstroje musí být použito zdravé, suché kulatiny o síle přiměřené tlaku horniny,
(38) při vyztužování míst, kde je nebezpečí závalu, pokračuje práce od místa bezpečného k nebezpečnému, tj. dřevič musí stát vždy na místě již vyztuženém.
(39) Štoly a šachty razí se tak prostorné, aby se v nich mohlo, pracovat bez obtíží a bez nebezpečí. Štoly a šachty musí být schůdné, po případě sjízdné pro dopravu výbušin a těsnicího materiálu do komor a štol.
(40) Světlý průřez štol nesmí mít šířku menší než 1 m a výšku menší než 1,80 m. Menší průřez štol smí být jen ve štolách nejvýše 5 m dlouhých a v horninách pevných. Světlý průřez šachet nesmí být menší než 1 m2.
(41) Strop štoly v soudržných horninách, kde není třeba výdřevy, má být ve tvaru klenby. Vedoucí směny kontroluje strop i boky štoly a uvolněné nebo vyčnívající části horniny dává odstranit, aby se zabránilo úrazům.
(42) Aby byl zajištěn odtok vody ze štol a komor, razí se štoly zpravidla v mírném stoupání směrem ke komorám.
(43) Aby se zabránilo hromadění vody v komorách nebo ve štolách, upraví se v počvě štol pro odtok vody stružka. Nestačí-li odvodňovací stružka, musí se voda odčerpávat čerpadly. Počva při bocích štol má být odvodněna, a přitom zůstat volná pro uložení roznětné soustavy.
(44) V šachtách, se zřizují k zachycení vody dostatečně prostorné jímky, které se přikrývají dřevěnou podlážkou. Voda z jímek se odčerpává čerpadly.
(45) Vzdálenost středu komor od stěny lomu nemá zpravidla přesahovat ⅔ nadloží nad komorami.
(46) Komory vyrubají se tak prostorné, aby se do nich vešla celá nálož, avšak nikoli zbytečně větší.
(47) Komora nemá být zpravidla zakládána v poruše. Musí-li se tak stát, rozhodne technický vedoucí o potřebných technických opatřeních (např. utěsnění), která zamezí nežádoucí vliv poruchy.
(48) Po každém odpálení vývrtových náloží musí být výdřeva v okolí předákem prohlédnuta, zda nebyla poškozena, a v práci se smí pokračovat, až se uvede výdřeva opět do řádného stavu.
(49) Po každém odpálení vývrtových náloží prohlédne střelmistr strop a stěny štoly nebo šachty, po případě i skalní stěnu, zda nehrozí jejich zřícení nebo, odpadávání kamene.
(50) Po každém odstřelu ve štole zaměří střelmistr znovu střed štoly, aby se neuchýlil od udaného směru, a překontroluje dodržení stanoveného profilu a výškových poměrů. Každou změnu směru ve štolování je povinen střelmistr hlásit technickému vedoucímu.
(51) S pracemi se smí po odpálení opět začít, až když je štola řádně vyvětrána.
(52) V případě nutnosti nebo je-li čelba štoly vzdálena od vstupu do štoly více než 40 m, zavede se větrání umělé.
(53) Stoly a komory musí být při práci řádně osvětleny. Elektrické osvětlení musí být provedeno podle příslušné státní normy.*) Pro přenosné ruční svítidlo je dovoleno používat napětí nejvýše 24 V, a stojí-li pracující ve vodě, nejvýše 12 V. Bude-li použito napětí 24 V, po případě 12 V, i pro svítidla pevně montovaná, je nutno umístit bezpečnostní transformátor mimo štolu. Obvody musí být vypínány ve všech fázích. Elektrické zařízení se odstraní ze všech chodeb a komor podle odstavce 89.
(54) Ve štolách delších než 60 m musí být na předku štoly k disposici reservní přenosná lampa.
(55) Každé pracoviště ve štole musí být obsazeno nejméně dvěma dělníky. Obsazení pracoviště jediným dělníkem je dovoleno jen tehdy, je-li v blízkosti na dovolání druhé obsazené pracoviště.
(56) Cesta úniku z pracoviště se stále udržuje volná, a to i tehdy, když nehrozí bezprostřední nebezpečí.
(57) Přestane-li se ve štole byť jen přechodně pracovat, musí být štola u vchodu vhodně uzavřena s upozorněním na zákaz vstupu.
(58) Veškeré práce, spojené s ražením štol a komor, se smějí provádět jen za stálého odborného dozoru.
(59) Na začátku každé směny, podle potřeby i během směny, prohlédne odborný dozorce skalní stěnu a štoly a dá odstranit uvolněné části kamene. Rovněž se přesvědčí o stavu výstroje, zda nehrozí nebezpečí zaválu nebo pádu kamene. Teprve pak dovolí ostatním členům osádky přístup na pracoviště.
(60) Výsledek prohlídky zapíše se do deníku, do kterého se zaznamenává postup prací.
(61) Po ukončení směny musí odborný dozorce zjistit, zda se nezdržuje ještě někdo ve štole.
(62) Po dokončení štolováních prací provede technický vedoucí přesné zaměření štol a komor podle skutečného provedení a na jeho základě provede konečnou revisi projektu.
(63) Všichni členové osádky musí být řádně poučeni a obeznámeni s ustanovením části VI těchto směrnic a písemně to potvrdí; každé pracovní družstvo obdrží po jednom výtisku této části.
VII. Převzetí výbušin.
(64) Výbušiny určené pro odstřel se mají přivézt na pracoviště teprve bezprostředně před nabíjením komor.
(65) Technický vedoucí, po případě, jeho zástupce, převezme výbušiny osobně, přezkouší jejich obaly co do počtu i bezvadnosti a zajistí, že budou stále střeženy, aby se zabránilo jejich zcizení nebo zneužití.
(66) Při otevření jednotlivých obalů s výbušinami přezkouší technický vedoucí za přítomnosti střelmistra jejich obsah a zapíše převzetí výbušin do deníku. Objeví-li se nesrovnalosti, zapíše o tom krátký zápis, který podepíše spolu se střelmistrem.
(67) Pokud výbušiny nejsou uloženy ve schváleném skladišti, smí se za dodržení všech bezpečnostních předpisů uložit na vhodném, chráněném a trvale a spolehlivě střeženém místě.
(68) Budou-li výbušiny uloženy na volném prostranství, musí být chráněny vhodným způsobem proti dešti, sněhu, slunci a proti vlhkosti od země.
VIII. Zakládání komor.
(69) Technický vedoucí před zakládáním komor prohlédne štoly a komory, zda nehrozí pád kamene s jejích stropu a stěn.
(70) Dříve, než se začne se zakládáním komor, technický vedoucí zajistí předpolí komor hlídkou, která zabrání přístupu do štol a do vyhrazeného prostoru kolem vstupní štoly osobám, které nejsou zaměstnány při zakládání.
(71) Vstup do vyhrazeného prostoru a do štol je během zakládání dovolen výhradně na povolení a odpovědnost technického vedoucího.
(72) Pro odstřely je dovoleno užit všech druhů průmyslových výbušin v tuzemsku vyráběných a schválených pro povrchovou těžbu.
(73) Jiných výbušin lze použít při odstřelech jen se schválením orgánu povolujícího výrobu, přepravu, uskladňování a používání výbušin nebo podle zvláštních úředně schválených směrnic. Vojenských výbušin se smí používat jen se souhlasem ministerstva vnitra a jejich použití se řídí předpisy a směrnicemi ministerstva národní obrany: manipulaci s nimi řídí vojenský pyrotechnik, určený ministerstvem národní obrany.
(74) Výbušiny musí být bezvadné jakosti, schopné normální detonace a technickému vedoucímu v jejich výkonnosti dobře známé. V komorách musí být tak zajištěny, aby podržely svou kvalitu.
(75) Použije-li se při odstřelu několika druhů trhavin různé brisance, je nutno roznětné náložky vkládat do nejbrisantnější trhaviny.
(76) Jakmile jsou výbušiny dopravovány do lomu, není dovoleno v lomu a v jeho okolí provádět trhací práce bez souhlasu technického vedoucího, který podle místních poměrů urči přípustnou vzdálenost; nejméně do 300 m od místa skladování a cesty pro dopravu výbušin není možno povolit provádění trhacích prací. Technický vedoucí podle místních poměrů tuto vzdálenost zvětší.
(77) Počátek zakládání komor ohlásí podnik provádějící odstřel předem správě veřejné bezpečnosti.
(78) Zakládání komor výbušinami musí být prováděno jen za odborného vedení technického vedoucího a za odpovědné kontroly všech prací přidělenými střelmistry.
(79) Výbušiny určené k nabíjení komor se uloží na vhodném místě (nejlépe před vstupní štolu), na kterém se roztřídí do skupin podle komor. Přitom se velikosti náloží zkontrolují.
(80) Výbušiny se dopravují do komor velmi opatrně.
(81) Šachtami se spouštějí výbušiny řádně upevněné na dřevěných, plošinách nebo ve zvláštních nádobách pomocí rumpálu se západkou a brzdou, který musí být obsluhován nejméně dvěma dělníky. Balíky výbušin volně na laně se šachtou spouštět nesmějí.
(82) Váha najednou spouštěného nákladu nesmí být vyšší než 100 kg. Výbušina se spouští rychlostí nejvýše 1 m/vt. Pro spouštění leteckých pum a jiné munice těžší než 100 kg se použije vhodných kladkostrojů.
(83) Rumpál nebo kladkostroj musí být před použitím prohlédnut a jeho nosnost přezkoušena. O výsledku zkoušky se provede záznam v deníku.
(84) V žádném případě se nesmějí spouštět výbušiny společně s obsluhou nebo s jakýmkoli jiným materiálem.
(85) Výbušiny se s výjimkou zvlášť odůvodněných případů nesmějí zakládat mimo komory (tj. do štol); nikdy se nesmějí zakládat do vstupní štoly.
(86) Při zakládání se musí provádět přísná evidence o množství výbušin kladených do každé komory. Skutečné uložené množství do jednotlivé komory se zaznamená do deníku.
(87) Technický vedoucí je povinen se při manipulaci s výbušinami řídit přesně podmínkami pro přepravu, uskladňování, používání a ničení výbušin, které jsou obsaženy ve schvalovacích výměrech pro použitou výbušinu.
(88) v době zakládání nesmí být v komorách elektrické vedení a komory se musí osvětlovat ze sousedních štol schválenými elektrickými důlními lampami.
(89) Stoly se mohou osvětlovat elektřinou ze sítě (odstavec 53) jen do té chvíle, než jsou do komor a štol zaneseny elektrické rozbušky nebo roznětné náložky adjustované elektrickými rozbuškami. Před zanesením roznětných náložek nebo elektrických rozbušek do komor musí být elektrické vedení ze všech chodeb odstraněno.
(90) Je-li nutno přerušit zakládání komor přes noc nebo i z jiné příčiny, musí být výbušiny pečlivě opatřeny před vlivem povětrnosti a zajištěny stráž.
(91) O odevzdání výbušin stráží se provede záznam, ve kterém se uvede množství odevzdávaných výbušin.
(92) Zakládají-li se komory trhavinami, které pít manipulaci práší, musí být zaměstnanci, které prach ohrožuje nebo obtěžuje, opatřeni vhodnými ochrannými pomůckami, po případě vhodným ochranným oděvem (respirátorem, rukavicemi, zástěrou apod.).
(93) Aby bylo zamezeno vstřebávání jedovatých látek pokožkou, musí být dány zaměstnancům ochranné rukavice. Při práci s aromatickými nitrolátkami nebo s výbušinami obsahujícími nitroglycerin a nitroglykol musí být zaměstnancům podávána teplá zrnková černá káva dvakrát za směnu a při práci s tritolem a kyselinou pikrovou se doporučuje podávat mléko.
(94) Na pracovištích, kde se používají trhaviny s nitroglycerinem a nitroglykolem, musí být zajištěno řádné větrání, aby nedošlo k ohrožení pracovníků škodlivými výpary.
(95) Zaměstnanci před započetím prací musí být obeznámeni se škodlivými účinky jednotlivých výbušin a poučeni, jak se mají chránit.
(96) Roznětné náložky musí být tak provedeny, aby vytržení vodičů nebo bleskovic z nich bylo znemožněno. Tyto části v místě, kde vychází z roznětné nálože, je nutno účelně chránit. Místo uložení roznětné náložky v náloži musí být v komoře zřetelně vyznačeno.
(97) Použité iniciátory musí být předem přezkoušeny na spolehlivost. Mohou být použity jen iniciátory bezvadné jakosti a jejich kvalita musí být technickému vedoucímu dobře známa.
(98) Vkládat rozbušky nahodile do náloží mimo roznětné náložky není dovoleno.
(99) Proti zemní vlhkosti se chrání adjustované nálože výbušin podléhajících vlhkosti vhodnou isolací (přikrytím, po případě obložením měkkou nepískovanou, dehtovanou lepenkou apod.).
(100) Adjustované nálože se v komorách utěsní a uzavřou se těsnou a pevnou dřevěnou přepážkou z prken na straně do štoly, která je držena stojkami z kulatiny nebo hranolů zapuštěných pevně asi 20 cm do podlahy a pevně do stropu. U stropů se stojky řádně upevní pomocí klínů. Tato přepážka se podle potřeby ještě zajišťuje vzpěrami.
IX. Roznětné vedení.
(101) Roznětná nálož se roznítí nejméně dvěma na sobě nezávislými roznětovými soustavami.
(102) Roznětné vedení se ukládá ve zvláštních krytech položených zpravidla při podlaze těsně u stěny štoly, po případě se použije vodičů plášťových.*)
(103) Kryty pro roznětné vedení se podloží pečlivě kamennou drtí a přikryjí se vrstvou suché drti, silnou nejméně 20 cm.
(104) Kryty pro vedení roznětné sítě bleskovicové mají mít volné okraje nejméně 3 cm široké; není-li možno dodržet tuto šířku, nesmí být použito ke sbíjení hřebíků, nýbrž speciálních spon nebo vázání.
(105) Bleskovice musí být před použitím přezkoušena na účinnost. Musí být výkonná a vodotěsná. Od ústí štoly do první komory a z poslední komory k ústí má být pokud možno v jednom kuse. Jinak bleskovice smějí být spojovány pouze prostým uzlem, uzlem na osmu nebo přiložením konců bleskovic nejméně 200 mm přes sebe a pevným omotáním motouzem nebo elektrickou isolační páskou. Přikládání rozbušky do spojů bleskovice není dovoleno.
(106) Elektrické roznětné vedení musí vyhovovat příslušné státní normě,*) není však dovoleno používat holých vodičů ani vodičů s nižší isolací než G (dvojitá gumová různobarevná isolace s ochranným obalem z vhodně napuštěného vláknitého opletení). Ve vlhkých místech je nutno používat vodičů v gumové hadici (isolace HSS), po případě vodičů plášťových (proti mechanickému poškození). Dovoluje se použít vodičů o menším průřezu než 1,5 mm, nejméně však 0,8 mm. Zakazuje se používat vodičů hliníkových.
(107) Před konečným položením a zajištěním roznětného vedení nesmějí být adjustované nálože připojovány k roznětnému vedení.
(108) Konce elektrického vedení i bleskovice náležitě isolované se u vchodu do vstupní štoly uloží do dobře zajištěné uzamykatelné skříňky.
(110) Blíží-li se bouře nebo lze-li bouři očekávat, je připojování adjustovaných náloží k elektrickému roznětnému vedení zakázáno vzhledem k nebezpečí ať přímého atmosférického výboje, ať indukovaných proudů. Jestliže je spojení již hotovo, musí se konce elektrického vedení uložit uvnitř štol a zde dokonale zaisolovat. Kromě toho se musí ohrožený prostor ihned opustit.
(111) Při nebezpečí existence bludných proudů se musí ihned, jakmile se začne s adjustováním náloží, vypnout všechny zdroje, ze kterých hrozí nebezpečí těchto proudů, a zajistit, aby vypnuté zdroje nemohly být před odstřelem znovu zapojeny.
(112) Ohmický odpor elektrického roznětného vedení se v průběhu utěsňování štol přezkušuje nejméně jednou za směnu. Zjištěné závady technický vedoucí ihned odstraní. O zkouškách se provádí zápis v deníku s uvedením hodnot naměřeného ohmického odporu veden.
(113) Vedení přezkušuje technický vedoucí úředně schváleným ohmmetrem, který dovoluje bezpečné měření okruhu se zapojenými elektrickými rozbuškami. Zkoušku provádí z takové vzdálenosti, aby případným výbuchem nebyl ohrožen (zpravidla z místa, odkud bude odpalováno).
(114) Dříve, než se začne s přezkušováním vedení, opustí všechny osoby území ohrožené případným výbuchem.
X. Utěsňování.
(115) Stoly i šachty v celém profilu a v celém průběhu štol (šachet) se zpravidla řádné, utěsní zemitou zavážkou, zpevněnou zídkami z kamene rovnaného na sucho.
(116) Zazdívat komory, šachty a štoly cihelným zdivem na maltu nebo beton je nepřípustné.
(117) Štoly a šachty se zavážejí a utěsňují za stálého dozoru střelmistra a občasné kontroly technickým vedoucím.
XI. Přívodné vedení.
(118) Přívodné vedení od zdroje elektrického proudu k ústí hlavní štoly smí být jen z jednoho kusu kabele s měděným vodičem o průměru nejméně 0,8 mm.
(119) Před použitím se kabel přezkouší, zda je jeho vodič celistvý a zda není poškozena jeho isolace.
(120) Přívodné vedení se připojí k roznětnému jen v případě kontroly elektrického odporu vedení nebo pro potřebu samotného odstřelu.
(121) Roznět je dovolen jen roznětnicí; roznět proudem ze sítě není dovolen.
XII. Zajištění veřejné bezpečnosti.
(122) O zajištění veřejné bezpečnosti se dohodne technický vedoucí nejméně 5 dnů před odstřelem se správou veřejné bezpečnosti. Nebudou-li dohodnuta podle situace přísnější opatření, provedou se k zajištění veřejné bezpečnosti opatření uvedená v tomto oddílu.
(123) Dobu odstřelu stanoví technický vedoucí v dohodě s výkonným orgánem místního národního výboru a správami těch komunikaci, které jsou v obvodu ohroženého úseku.
(124) Podnik, v jehož lomu se odstřel provádí, hlásí po dohodě s technickým vedoucím dobu odstřelu nejméně 24 hodin předem:
a) výkonným orgánům místních národních výborů obce, v jejímž obvodu leží lom, a sousedních obcí,
b) oddělení veřejné bezpečnosti, správě veřejné bezpečnosti a hlavní správě veřejné bezpečnosti.
c) krajskému výboru příslušného odborového svazu — inspekci práce,
d) obvodnímu báňskému úřadu, pokud s ním bude sjednán výkon dozoru,
e) výkonnému orgánu krajského národního výboru,
f) okresnímu ústavu národního zdraví,
g) náčelníku příslušné traťové distance ČSD, je-li místo odstřelu blíže než 700 m od železniční trati drah celostátních a do nich zaústěných drah pro přepravu neveřejnou, anebo správě dopravy rady krajského národního výboru, je-li místo odstřelu blíže než 700 m od železniční trati jiných drah,
h) silniční údržbě okresního národního výboru a správě splavných vodních toků, vedou-li tyto komunikace přes ohrožené území,
i) památkovému úřadu, je-li v ohroženém území objekt památkové chráněný,
j) příslušné krajské správě spojů a správě dálkových telekomunikačních spojů v Praze nebo v Bratislavě, je-li místo odstřelu blíže než 700 m od telekomunikačních vzdušných nebo kabelových vedení,
k) příslušnému elektrárenskému rozvodnému podniku, jde-li přes ohrožené území vedení vysokého napětí,
l) geofysikálnímu ústavu ČSAV,
m) krajské správě „Zásobování vodou a kanalisace” — pokud by mohlo být dotčeno jímací území pro vodu, vodovodní zařízení nebo kanalisace,
n) inspektorátu pro ochranu, přírodních léčebných lázní a přírodních léčivých zdrojů, má-li být odstřel proveden v ochranném pásmu těchto lázní nebo zdrojů.
(125) Obyvatelstvo obcí dotčených zamýšleným odstřelem informuje technický vedoucí prostřednictvím výkonného orgánu místního národního výboru místním rozhlasem apod. o způsobu zajištění bezpečnosti, době odstřelu, rozsahu ohroženého území, o stanovených znameních a o skončení odstřelu.
(126) Ohrožený prostor se před odstřelem vyklidí a vstup do něho se uzavře řetězem hlídek, opatřených červenými praporky.
(127) Technický vedoucí instruuje členy hlídek o jejich povinnostech a rozestaví je tak, aby společně měli přehled po celém ohroženém území a měli vzájemné spojení.
(128) Mimo ústní poučení obdrží na potvrzení každý člen hlídky písemně instrukce o svých povinnostech.
(129) Hlídky vyklidí ohrožené území tak, aby hodinu před odstřelem bylo území opuštěno všemi nepovolanými a aby v té době zaujaly místa na svých stanovištích.
(130) Po uzavření ohroženého území směji v něm zůstat a do něho vstupovat jen zaměstnanci přímo zúčastnění na provádění odstřelu, veřejné dozorčí orgány a osoby opatřené povolením příslušného ministerstva. Tyto orgány a osoby se musí ohlásit více než hodinu před odstřelem technickému vedoucímu; v ohroženém území se mohou po jeho uzavření zdržovat jen se souhlasem technického vedoucího a v jeho přítomnosti a nejpozději půl hodiny před odstřelem musí, pokud technický vedoucí výslovně nepřipustil jejich přítomnost při odstřelu, opustit ohrožené území přes stanoviště vedoucího hlídek.
(131) Není-li možno vzhledem k poloze místa odstřelu zajistit, že při úrazu by se v krátké době dostavilo sanitní vozidlo, vyžádá si technický vedoucí od okresního ústavu národního zdraví takové vozidlo a umístí je na bezpečném místě. O jeho umístění informuje všechny osoby, které jsou zúčastněny při odstřelu, a všechny hlídky. Není-li možno opatřit sanitní auto, vybaví vedoucí podniku, v jehož lomu se odstřel provádí, jedno vozidlo vhodně pro přepravu zraněných. Cesty vedoucí ke stanovišti vozidla musí být označeny příslušnou značkou.
(132) Podnik, v jehož lomu se odstřel provádí, je povinen zajistit přítomnost dobrovolného zdravotníka Československého Červeného kříže.
(133) Osoby, které se zúčastní bezprostředně odpálení, je nutno vybavit individuálními zdravotními balíčky s obvazovým materiálem.
XIII. Výstražné znamení.
(134) Před odstřelem se dávají čtyři výstražná zvuková, po případě světelná znamení.
(135) Výstražná znamení se dávají takto: Hodinu před odstřelem (uzavření ohroženého území), ½ hodiny před odstřelem — (poslední výzva k opuštění ohroženého území všemi osobami) — ¼ hodiny před odstřelem a 1 minutu před odstřelem (bezprostřední; nebezpečí).
(136) Světelná znamení se dávají signální raketou, zvuková explosemi náložek, popř. sirénou dobře slyšitelnou po celém ohroženém území.
XIV. Odpálení náloži.
(137) Nálože se smějí odpalovat jen za denního světla ze stanoviště, které je bezpečně chráněno před účinkem odstřelu.
(138) Na stanovišti určeném k odpalování smějí zůstat při odpálení jen technický vedoucí a osoby, které si výslovně určí za pomocníky nebo jejichž přítomnost připustí. Jména těchto osob musí však být oznámena veliteli hlídek nejméně ½ hodiny před odstřelem.
(139) Stanoviště, odkud se odpaluje, musí být telefonicky spojeno se stanovištěm velitele hlídek, není-li přímé dorozumění jinak možné.
(140) Odpálit nálože smí technický vedoucí teprve tehdy, až velitel hlídek ohlásí, že území je vyklizeno.
XV. Ukončení odstřelu.
(141) Technický vedoucí odstřelu zjistí obhlídkou, zda všechny nálože vybudily a jaký je stav pracoviště.
(142) Obhlídku smí provést nejdříve za 15 minut po odpálení.
(143) Ukončení odstřelu a uvolnění komunikací se oznámí opět zvukovým signálem dobře slyšitelným v okolí. Signál se smí dát jen na pokyn technického vedoucího.
(144) Při nevybuchlé nebo jen částečně vybuchlé náloži (selhávce) nesmí se dát signál o skončení odstřelu dřív než za 2 hodiny. Rovněž komunikace a vstup do ohroženého území se nesmějí dříve uvolnit.
(145) Po ukončení odstřelu a uvolnění komunikace mají na místo odstřelu přístup — s výslovným dovolením technického vedoucího — jen kontrolní orgány, vědečtí pracovníci a zaměstnanci zabezpečovacích čet.
(146) Technický vedoucí určí vzdálenost, do jaké se smějí ostatní osoby přiblížit k rozvalu kamenného masivu. Hranice tohoto okruhu dá také vytyčit praporky a podle potřeby hlídat.
(147) Po odstřelu technický vedoucí a bezpečnostní technik prohlédnou skalní stěnu, zda je bezpečná. Při hlubokém rozrušení skalní stěny nebo vytvoření převisů nebo příklonných stěn určí technický vedoucí, jaká opatření je nutno provést k uvedení, do bezpečného stavu.
(148) Teprve pro provedení zabezpečovacích prací a s výslovným dovolením technického vedoucího se smí začít s pracemi poblíže rozvalu.
(149) Výsledek odstřelu zhodnotí komise složená z technického vedoucího, zástupce podniku a bezpečnostního technika podniku, v jehož lomu se odstřel provedl, zástupce oddělení veřejné bezpečnosti a svazového inspektora práce jednotné odborové organisace. Řízení vede technický vedoucí a dá o něm sepsat protokol, který obsahuje zejména:
a) konstatování technického vedoucího, zda všechny nálože vybudily a zda není nebezpečí dalších výbuchů,
b) jaká bezpečnostní opatření nařídil provést technický vedoucí k zajištění porušeného masivu a v jaké době mají být provedena,
c) stručné hospodářské zhodnocení odstřelu,
d) zjištění eventuálních škod.
Protokol se připojí k deníku jako jeho součást. Opis protokolu zašle podnik nadřízenému ministerstvu.
(150) Dohodou s vědoucím podniku stanoví technický vedoucí způsob těžby z rozvalu. Přehled po odstřelu na pracovišti se získá a po případě místo selhávky se zjistí porovnáním s pevnými orientačními body, které byly zakresleny v projektu a vyznačeny při zaměřování v terénu.
XVI. Selhávky.
(151) Jestliže pří obhlídce si zjistí nebo vznikne podezření, že některá nálož selhala, ohrožený prostor v přiměřené vzdálenosti se ihned ohradí, označí se viditelnými značkami a svěří dozoru spolehlivé hlídky.
(152) Podle pevných bodů vyznačených v terénu se zaměří a vyznačí do plánu celkového rozložení náloží poloha nevybuchlých náloží a vchodu do štol.
(153) Je-li při selhané náloží přístup ke koncům jejího vedení, přivede se nálož znovu k výbuchu podle běžných zásad obezřetnosti a při dodržení všech zásad, stanovených těmito směrnicemi pro odpálení náloží.
(154) Před opakovaným odstřelem se provede opětné měření odporu elektrické roznětné sítě, prověří se směr a délka přímky nejmenšího odporu a stanoví se znovu podle nového stavu účinek náloží.
(155) Nevybuchlé nálože mohou být odpáleny v původní velikosti jen tehdy, nezměnily-li se podmínky platné pro příslušnou nálož.
(156) Ukáže-li se, že odhoz horniny při odstřelu může být nebezpečný, pak selhané nálože se nesmějí odpalovat.
(157) Práce spojené s likvidací selhaných náloží se smějí provádět jen ve dne pod dozorem technického vedoucího a jen se zaměstnanci naprosto spolehlivými.
(158) Technický vedoucí před započetím prací obeznámí osazenstvo, které odstraňuje selhávku, s celým pracovním postupem, poučí je o nebezpečí, které je s těmito pracemi spojeno, a jak si má při nich počínat.
(159) Poučí je zejména o tom, že musí mu okamžitě hlásit každý nález výbušin a roznětného bleskovicového i elektrického vedení.
(160) Je-li vchod k nevybuchlým náložím zasypán, odstraňuje se sesutý a rozrušený materiál přednostně směrem k vstupní štole a dále k nevybuchlým náložím. Přitom musí být zřícený materiál zajištěn proti sesutí.
(161) Narušené nadloží nad uvolněným vchodem k selhaným náložím se řádně očistí a nad vchodem se zřídí ochranný kryt.
(162) Těsnicí materiál ze štol se opatrně vyváží a ukládá u vchodu do štol.
(163) Technický vedoucí stále osobně sleduje stav elektrického nebo bleskovicového vedení. Při vyvážení materiálu technický vedoucí stále kontroluje soudržnost stěn a komor a stálým zaměřováním zjišťuje vzdálenost pracoviště od nevybuchlých náloží.
(164) Po vyklizení celé štoly sejme se opatrně prkenná stěna a zjistí se příčina selhávky a stav trhaviny v náloži.
(165) Nebude-li možno nálož znovu odpálit, odstraní se nejdříve roznětné střediska a teprve potom se přikročí k postupnému odstraňování výbušin z komory.
(166) Roznětné náložky se dopraví zpravidla na povrch v takovém stavu, v jakém byly vyňaty z nálože, a teprve na povrchu se zneškodní. Jak má být naloženo s vyvezenými výbušinami, případně o jejich zničení, rozhodne komise složená ze zástupců výkonného orgánu krajského národního výboru a správy veřejné bezpečnosti a z technického vedoucího.
(167) O důvodech selhávky sepíše komise podrobný protokol a zaznamená do něho i rozhodnutí učiněná podle předcházejícího odstavce.
(168) Celý postup prací spojených s likvidováním selhaných náloží se zapíše do deníku prací.
(169) Každý pozdější nález výbušin nebo bleskovice při zpracovávání vytěžené horniny musí být ihned hlášen technickému vedoucímu.
(170) Technický vedoucí může navrhnout výkonnému orgánu krajského národního výboru i jiný způsob odstraňování selhávky, a to zejména tehdy, kdyby nebylo možno odstranit selhávku způsobem zde popsaným a bylo nutno razit novou štolu k selhavším náložím apod. Výkonný orgán rozhodne u podniků, které sjednaly výkon dozoru se státní báňskou správou, v dohodě s obvodním báňským úřadem.
XVII. Ustanovení společná a závěrečná.
(171) Všechny mimořádné události při odstřelu je technický vedoucí povinen hlásit výkonnému orgánu krajského národního výboru, a jde-li o podnik, pro nějž byl na podkladě dohody sjednán výkon dozoru státní báňskou správou, také obvodnímu báňskému úřadu.
(172) Pro provádění prací, které upravují tyto směrnice, platí také vyhláška č. 305/1952 Ú. l., o výbušinách, její příloha B, a pokud zde není stanovena odchylná úprava, také směrnice č. 3/1958 Ú. l., o trhacích pracích na staveništích, stavbách a v lomech.
(173) Pokud jde o provádění odstřelů v blízkosti dráhy, zůstává nedotčeno ustanovení § 3 vyhlášky č. 108/1952 Ú. l., o ochraně dráhy před škodlivou činností v jejím okolí, o vyvlastnění a styku mezi obecenstvem a drahou.
(174) Tyto směrnice nabývají účinnosti dnem 15. ledna 1958.

Ministr:
Beran v. r.

*) Tyto a ostatní úkoly výkonných orgánů podle těchto směrnic jsou prozatím obstarávány v odborech pro výstavbu rad krajských národních výborů.
*) ČSN 34 1400.
*) Viz Předpisy ESČ 1950, § 3305 a další.
*) ČSN 34 1400, §§ 14 535 a 14 526.