73/1977 Sb.
Zákon o důchodové dani a příspěvku na sociální zabezpečení (úplné znění zákona o důchodové dani a příspěvku na sociální zabezpečení, jak vyplývá z pozdějších zákonných změn a doplňků)

73
PŘEDSEDNICTVO FEDERÁLNÍHO SHROMÁŽDĚNÍ
vyhlašuje
úplné znění zákona o důchodové dani a příspěvku na sociální zabezpečení ze dne 7. října 1971 č. 113 Sb., jak vyplývá ze změn a doplňků provedených zákonem ze dne 23. října 1974 č. 103 Sb., zákonem ze dne 16. prosince 1975 č. 142 Sb., zákonem ze dne 15. prosince 1976 č. 154 Sb., a zákonem ze dne 26. října 1977 č. 62 Sb.
ZÁKON
o důchodové dani a příspěvku na sociální zabezpečení
Federální shromáždění Československé socialistické republiky se usneslo na tomto zákoně:

§ 1
Úvodní ustanovení
Tímto zákonem se upravuje
a) důchodová daň (daň ze zisku);
b) příspěvek na sociální zabezpečení.
§ 2
Poplatníci důchodové daně
(1) Dani podléhají:
a) družstevní organizace (družstva, jejich vyšší organizace, Ústřední rada družstev, družstevní podniky včetně podniků zahraničního obchodu) s výjimkou jednotných zemědělských družstev, společných zemědělských podniků, společných družstevních podniků a melioračních družstev;
b) hospodářské organizace komunálních služeb, místního průmyslu, podniky Sběrné suroviny, krajské organizace pro rozvoj a zavádění nové techniky v místním hospodářství a krajská dopravní střediska;
c) okresní (městské) stavební podniky;
d) - zrušeno;
e) generální ředitelství, sdružení (svazy) organizací, pokud alespoň polovina podřízených, popřípadě členských organizací podléhá dani podle tohoto zákona;
f) ostatní socialistické organizace, s výjimkou organizací rozpočtových a příspěvkových, jejich hospodářská zařízení (podniky), pokud provozují trvalou hospodářskou činnost a jejichž vztah ke státnímu rozpočtu není upraven jinými právními předpisy;1)
g) jiné organizace než socialistické, jsou-li právnickými osobami;
h) společnosti obchodního a občanského práva, ústavy a nadace, podniky veřejnoprávních korporací, sdružení osob a jiné subjekty se sídlem v cizině, s výjimkou fyzických osob.
(2) Od daně jsou osvobozeny:
a) výrobní a pracovní družstva pro občany s těžším zdravotním poškozením, hospodářská (účelová) zařízení svazů invalidů zaměstnávající občany s těžším zdravotním poškozením a zařízení svazů družstev zabezpečující výběrovou rekreaci vlastních členů;
b) stavební bytová družstva, lidová bytová družstva a ostatní bytová družstva (s výjimkou okresních výstavbových bytových družstev) co do příjmů z družstevní bytové výstavby, údržby (oprav) bytového fondu bytových družstev a oprav v bytech členů těchto družstev;
c) svazy bytových družstev kromě příjmů z jejich vlastní trvalé hospodářské činnosti; osvobození se nevztahuje na podniky a hospodářská zařízení zřízená těmito svazy;
d) umělecké svazy, kulturní fondy a socialistické organizace zastupující autory nebo výkonné umělce, jakož i podniky provozované těmito svazy, fondy a organizacemi, pokud jejich činnost souvisí s posláním těchto organizací;
e) organizace hospodářsky vedené vyššími orgány Komunistické strany Československa, Revolučního odborového hnutí, organizací národní fronty, Svazu pro spolupráci s armádou a jejich hospodářská zařízení, jež jsou přímo zapojeny na rozpočet společenské organizace, při kterých byly zřízeny, pokud jim vyšší orgány společenských organizací určí odvody nejméně ve výši odpovídající dani ze zisku podle tohoto zákona.Osvobození se nevztahuje na základní organizace společenských organizací a jejich hospodářská zařízení, pokud provozují trvalou hospodářskou činnost.
ČÁST I
DAŇ ZE ZISKU
§ 3
Předmět daně
(1) U poplatníků uvedených v § 2 odst. 1 písm. a) až e), g) je předmětem daně veškerá činnost a příjmy z ní plynoucí. U družstev pro výstavbu a správu garáží je předmětem daně trvalá hospodářská činnost a příjmy z ní plynoucí.
(2) U poplatníků uvedených v § 2 odst. 1 písm. f) a § 2 odst. 2 písm. c), e), je předmětem daně trvalá hospodářská činnost a příjmy z ní plynoucí.
(3) U poplatníků uvedených v § 2 odst. 2 písm. b) je předmětem daně trvalá hospodářská činnost a příjmy z ní plynoucí, mimo příjmy z družstevní bytové výstavby a údržby (oprav) bytového fondu bytových družstev a oprav v bytech členů těchto družstev.
(4) U organizací uvedených v § 2 odst. 2 písm. d) je předmětem daně trvalá hospodářská činnost, která nesouvisí s posláním těchto organizací, a příjmy z ní plynoucí.
(5) U poplatníků, kteří mají sídlo v Československé socialistické republice, jsou předmětem daně i příjmy ze zdrojů v cizině; tito poplatníci si však mohou odečíst v cizině zaplacenou obdobnou daň připadající na tyto příjmy, nejvýše však do částky daně připadající na uvedené příjmy podle tohoto zákona.
(6) U poplatníků, kteří mají sídlo vedení v cizině, je předmětem daně veškerá činnost na území Československé socialistické republiky a příjmy z ní plynoucí a dále všechny ostatní příjmy, jejichž zdroj je na území Československé socialistické republiky.
§ 4
Základ daně
(1) Základem daně ze zisku je pro poplatníky uvedené v § 2 odst. 1 písm.a) až f) a v § 2 odst. 2 písm. b) až e) vytvořený bilanční zisk z činnosti poplatníka podle § 3 a z hospodaření s majetkem, vykázaný v řádně vedeném účetnictví, zvýšený o položky, které je nutno připočítat (dále jen „připočitatelné položky“), a snížený o položky, které lze odpočítat (dále jen „odpočitatelné položky“).
(2) - zrušen.
(3) - zrušen.
(4) - zrušen.
(5) U společenských organizací se do základu daně nezahrnují příjmy z členských příspěvků, darů a zápisného.
(6) V případě, že poplatník nevykáže zisk, je základem daně ze zisku částka připočitatelných položek, převyšující odpočitatelné položky; vykáže-li poplatník ztrátu, je základem této daně částka připočitatelných položek, převyšujících součet ztráty a odpočitatelných položek.
(7) U poplatníků uvedených v § 2 odst. 1 písm. g) je základem daně:
a) zisk z činnosti a z hospodaření s majetkem zvýšený o daň podle tohoto zákona včetně příslušenství, která snížila zisk, o odpisy základních prostředků účtované na vrub zisku, pokud převyšují odpisovou sazbu stanovenou pro socialistické organizace, o neprokázané náklady a o náklady, které nejsou nutné na dosažení nebo zajištění příjmů; u církví a jejich organizací se do základu daně nezahrnují příspěvky členů církví, dary, výnosy kostelních sbírek a úplaty za církevní úkony;
b) 30 % nákladů na hrubé mzdy, jestliže základ daně podle písmena a) by činil méně než 30 % nákladů na hrubé mzdy nebo vykazuje-li poplatník ztrátu; toto ustanovení se nevztahuje na církevní organizace.
(8) U poplatníků uvedených v § 2 odst. 1 písm. h) základ daně tvoří:
a) příjmy za licenční a jim podobné poplatky a příjmy za technickou pomoc;
b) příjmy z autorských a provozovacích práv;
c) příjmy z úroků a nájemného;
d) všechny ostatní příjmy po odečtení nákladů nutně vynaložených v tuzemsku na jejich dosažení, zajištění a údržbu;
e) 30 % nákladů na hrubé mzdy za práce vykonané v tuzemsku, jestliže základ daně podle písmena d) by činil méně než 30 % nákladů na hrubé mzdy za práce vykonané v tuzemsku nebo vykazuje-li poplatník ztrátu.
(9) U poplatníků v likvidaci a u poplatníků zaniklých bez provedení likvidace, pokud nelze základ daně ze zisku stanovit způsobem uvedeným v předchozích odstavcích, je základem této daně likvidační přebytek.
§ 5
Připočitatelné položky
(1) Připočitatelnými položkami jsou:
a) částky, o které byly zvýšeny náklady nebo sníženy výnosy v rozporu s právními předpisy, do nákladů zahrnuté příspěvky a subvence, k jejichž úhradě není poplatník povinen podle právních předpisů, bezúplatná věnování, a dále částky, o které poplatník překročil závazné limity nákladů stanovené ve schváleném finančním plánu, jejichž druhy určuje vlády Československé socialistické republiky;2)
b) vratky daně z pozemků.
(2) Připočitatelnými položkami jsou dále tyto položky účtované v nákladech poplatníka:
a) rozdíl, o který jsou placené pokuty a penále vyšší než přijaté;
b) přirážky k náhradě za vypouštění nečištěných nebo nedostatečně čištěných odpadních vod;
c) poplatky za znečišťování ovzduší včetně přirážky;
d) záporný rozdíl mezi vzniklými manky a přijatými náhradami mank u organizací s převážně obchodní činností.
§ 6
Odpočitatelné položky
Odpočitatelné jsou tyto položky, pokud nejsou podle právních předpisů účtovány v nákladech nebo na vrub tvorby zisku poplatníka:
a) zaplacená daň z pozemků; odpočitatelnou položkou však není penále související s touto daní;
b) rozdíl, o který jsou přijaté pokuty a penále vyšší než zaplacené;
c) částky přijaté od jiné organizace se sídlem v Československé socialistické republice z prostředků, které již byly podrobeny dani ze zisku nebo obdobné dani a položky podrobené již dani ze zisku u téhož poplatníka, jsou-li součástí zisku;
d) subvence poskytované družstvům invalidů, podnikům invalidů a svazům bytových družstev, pokud jsou zahrnuty do zisku.
ČÁST II - zrušena
ČÁST III
PŘÍSPĚVEK NA SOCIÁLNÍ ZABEZPEČENÍ
§ 10
(1) Příspěvek na sociální zabezpečení odvádějí poplatníci uvedení v § 2 odst. 1 písm. a) (kromě okresních výstavbových bytových družstev a družstev pro výstavbu a správu garáží), b), c), e).3)
(2) Základem příspěvku na sociální zabezpečení je objem mzdových prostředků zúčtovaných v běžném roce k výplatě včetně doplňkových odměn, snížený o odměny zúčtované k výplatě nejlepším pracovníkům a kolektivům z částky, kterou poplatník obdržel jako odměnu k Rudému praporu pětiletky nebo praporu, popřípadě standartě jemu na roveň postaveným, a o odměny podle předpisů o autorském právu zúčtované k výplatě v běžném roce.4)
(3) Příspěvek na sociální zabezpečení zahrnuje i pojistné nemocenského pojištění.5) Příspěvek na sociální zabezpečení je součástí nákladů poplatníka.
ČÁST IV
VÝŠE DŮCHODOVÉ DANĚ A PŘÍSPĚVKU NA SOCIÁLNÍ ZABEZPEČENÍ PODLE SKUPIN POPLATNÍKŮ
Oddíl I
Obchod
§ 11
(1) Sazba daně ze zisku u poplatníků s převážně obchodní činností s výjimkou poplatníků uvedených v odstavci 6, v § 2 odst. 1 písm. g), h), v - 2 odst. 2 písm. c), d), e), v § 20 odst. 1 a s výjimkou společných družstevních podniků a melioračních družstev
při rentabilitě % činí % do 5  10,-  nad 5 do 15 10,- + 2,- à  nad 15 do 30 30,- + 1,- à  nad 30 do 50 45,- + 0,5 à  nad 50  55,-. 
(2) Rentabilita se vypočítává jako poměr bilančního zisku zvýšeného o připočitatelnou položku podle § 5 odst. 1 písm. a) k nákladům celkem, sníženým o částku, o kterou byl zvýšen bilanční zisk (§ 5 odst. 1 písm. a)), a to s přesností na setiny.
(3) Činitel „à“ uvedený v odstavci 1 se rovná procentu rentability přesahujícímu spodní hranici příslušného daňového pásma s přesností na setiny.
(4) Sazba daně ze zisku se zvyšuje o přirážku ve výši 10 % k sazbě daně podle odstavce 1 u všech poplatníků s převážně obchodní činností s výjimkou organizací spotřebních družstev s převážně obchodní činností.
(5) Vypočtená daň ze zisku se snižuje o slevy uvedené v § 22.
(6) U družstevních podniků zahraničního obchodu činí sazba daně ze zisku 75 %.
(7) Je-li základem daně ze zisku likvidační přebytek, činí sazba daně 50 % tohoto přebytku.
§ 12
Poplatníci s převážně obchodní činností včetně družstevních podniků zahraničního obchodu odvádějí příspěvek na sociální zabezpečení ve výši 20 % ze základu podle § 10 odst. 2.
Oddíl II
Služby, místní výroba a místní stavebnictví
§ 13
(1) Sazba daně ze zisku u poplatníků s činností převážně neobchodní, s výjimkou poplatníků uvedených v § 2 odst. 1 písm. g), h), v § 2 odst. 2 písm. c), d), e) a v § 20 odst. 1.
při rentabilitě % činí % do 10  25,-  nad 10do 1525,- + 3,- à nad 15do 2040,- + 2,- à nad 20 do 25  50,- + 1,5 à  nad 25 do 30  57,5 + 1,- à  nad 30 do 35  62,5 + 0,8 à  nad 35 do 40  66,5 + 0,6 à  nad 40 do 45  69,5 + 0,5 à  nad 45 do 50  72,- + 0,4 à  nad 50 do 55 74,- + 0,2 à  nad 55  75,-. 
(2) Rentabilita se vypočítává jako poměr bilančního zisku zvýšeného o připočitatelnou položku podle § 5 odst. 1 písm. a) k součtu bilančního zisku a mezd zúčtovaných k výplatě včetně ostatních osobních nákladů, a to s přesností na setiny.
(3) Činitel „à“ se rovná procentu rentability přesahujícímu spodní hranici příslušného daňového pásma s přesností na setiny.
(4) Vypočtená daň ze zisku se snižuje o slevy uvedené v § 22.
(5) Je-li základem daně ze zisku likvidační přebytek, činí sazba daně 50 % tohoto přebytku.
(6) U advokátních organizací činí sazba daně ze zisku 75 %.
§ 14 - zrušen
§ 15
(1) Poplatníci s činností převážně neobchodní s výjimkou uvedenou v odstavci 2 odvádějí příspěvek na sociální zabezpečení ve výši 20 % ze základu podle § 10 odst. 2.
(2) Příspěvek na sociální zabezpečení ve výši 10 % základu podle § 10 odst. 2 odvádějí výzkumné ústavy družstev, družstva invalidů a podniky invalidů a stanovený okruh organizací s převážně neobchodní činností z části základu podle § 10 odst. 2, který připadá na podíl tržeb za vybrané činnosti (služby).
§ 16
Sazba daně ze zisku pro organizace uvedené v § 2 odst. 2 písm. d), e) činí 65 % a pro organizace uvedené v § 2 odst. 2 písm. c) 50 % základu podle - 4.
Oddíl III - zrušen
Oddíl IV
Ostatní poplatníci
§ 20
(1) Sazba daně ze zisku u generálních ředitelství, svazů družstev, sdružení (svazů) organizací a Ústřední rady družstev činí 50 %.
(2) Poplatníci uvedení v odstavci 1 odvádějí příspěvek na sociální zabezpečení ve výši 10 % ze základu podle § 10 odst. 2.
§ 21
(1) U poplatníků uvedených v § 2 odst. 1 písm. g) činí sazba daně ze zisku 65 %.
(2) U poplatníků uvedených v § 2 odst. 1 písm. h) činí sazba daně ze zisku:
a) 40 % ze základu podle § 4 odst. 8 písm. a);
b) 25 % ze základu podle § 4 odst. 8 písm. b);
c) 20 % ze základu podle § 4 odst. 8 písm. c);
d) 60 % ze základu podle § 4 odst. 8 písm. d), popřípadě písm. e).
(3) - zrušen.
ČÁST V
Společná ustanovení
§ 22
Slevy na dani ze zisku
(1) Nepřesahuje-li základ daně ze zisku 80 000 Kčs, činí sazba daně ze zisku 20 % (včetně přirážky podle § 11 odst. 4) pro všechny poplatníky, pokud je pro ně výhodnější.
(2) Poplatníkům se poskytuje sleva na dani ze zisku na výchovu učňů v tuzemsku takto:
 pro preferované  činnosti  pro ostatní  činnosti ročně Kčs na každého učně v 1. roce výuky  při internátní výuce mimo podnik 5000  3000  při soustředěné výuce v podniku  3000  2000  při individuální výuce  2000  1000  na každého učně v 2. roce výuky (při tříleté učební době)  při internátní výuce mimo podnik  3000  2000  při soustředěné výuce v podniku  2000  1500  při individuální výuce  1500  1000 
(3) Pro družstva invalidů nebo podniky invalidů a společenské organizace (jejich podniky a hospodářská zařízení) se daň ze zisku snižuje o 30 %. Tohoto ustanovení nelze použít v případech uvedených v odstavci 1.
(4) U vybraného okruhu poplatníků s převážně neobchodní činností s výjimkou společenských organizací (jejich podniků a hospodářských zařízení) se daň ze zisku připadající na tržby za vybrané činnosti (služby) snižuje o 40 %; při meziročním růstu tržeb za vybrané činnosti (služby) se procento slevy na dani ze zisku zvyšuje, a to až do 70 %.
§ 23
Správa důchodové daně a příspěvku na sociální zabezpečení
(1) Správu důchodové daně (dále jen „daň“), jejíž výnos plyne
a) do rozpočtu národních výborů, vykonávají orgány pověřené příslušnými ústředními orgány republik;6)
b) do státního rozpočtu federace, vykonávají finanční správy.7)
(2) Správu příspěvku na sociální zabezpečení vykonávají orgány příslušné pro správu daně.
§ 24
Vznik daňové povinnosti a povinnosti odvodu příspěvku na sociální zabezpečení
(1) Daňová povinnost a povinnost odvodu příspěvku na sociální zabezpečení vzniká dnem zahájení dani podrobené činnosti.
(2) U poplatníků uvedených v § 2 odst. 1 písm. h) vzniká daňová povinnost dnem, kdy začali v tuzemsku vykonávat hospodářskou činnost, popřípadě kdy jsou jim vypláceny anebo k jejich dobru připisovány příjmy podrobené dani.
(3) Poplatník je povinen začátek a ukončení dani podrobené činnosti oznámit do 15 dnů místně příslušným orgánům, které spravují daň a příspěvek na sociální zabezpečení.
§ 25
Zdaňovací období
Zdaňovacím obdobím je běžný kalendářní rok.
§ 26
Daňové přiznání
(1) Poplatník je povinen podat přiznání k dani a příspěvku na sociální zabezpečení u orgánu vykonávajícího správu daně (§ 23), v jehož obvodu měl sídlo 31. prosince zdaňovacího období, a to do 15. února po uplynutí zdaňovacího období (§ 25) a připojit k němu účetní závěrku a další doklady stanovené příslušným ministerstvem financí.
(2) Poplatník je povinen v přiznání si daň a příspěvek na sociální zabezpečení sám vypočítat a uvést též případné výjimky, zvýhodnění a slevy a vyčíslit jejich objem v korunách.
(3) Zanikne-li organizace bez provedení likvidace, je její právní nástupce povinen podat do konce následujícího měsíce přiznání k dani a příspěvku na sociální zabezpečení za uplynulou část roku.
(4) V případě likvidace organizace trvá daňová povinnost i povinnost podávat každoročně přiznání k dani a příspěvku na sociální zabezpečení až do skončení likvidace. Po skončení likvidace je orgán pověřený likvidací povinen podat do konce následujícího měsíce přiznání za uplynulou část roku a v přiznání k dani ze zisku uvést též likvidační přebytek. Přiznání je povinen doložit počáteční a konečnou likvidační rozvahou a výkazem o použití likvidačního přebytku. Likvidační přebytek se připočte k základu daně ze zisku toho roku, v němž byla likvidace skončena.
(5) Nebylo-li přiznání podáno včas, může být vyměřená daň a příspěvek na sociální zabezpečení zvýšena až o 10 %.
Vyměření daně a příspěvku na sociální zabezpečení
§ 27
(1) Daň a příspěvek na sociální zabezpečení vyměří orgán vykonávající správu daně a příspěvku na sociální zabezpečení po uplynutí zdaňovacího období.
(2) Daň se nevyměří, pokud činí méně než 100 Kčs.
(3) Základ daně a základ příspěvku na sociální zabezpečení se zaokrouhluje na celé 100 Kčs nahoru; daň, zvýšení (§ 26 odst. 5) a penále se zaokrouhlují na celé koruny nahoru.
§ 28
(1) O vyměření daně a příspěvku na sociální zabezpečení vyrozumí orgán vykonávající správu daně a příspěvku na sociální zabezpečení poplatníka platebním výměrem.
(2) Proti platebnímu výměru může poplatník podat do 15 dnů odvolání u orgánu, který platební výměr vydal.
(3) Odvolání nemá odkladný účinek.
Placení daně a příspěvku na sociální zabezpečení
§ 29
(1) Poplatník je povinen nejpozději třetího dne před koncem každého měsíce platit měsíční zálohy na daň ze zisku, takto:
a) v lednu ve výši jedné dvanáctiny plánované roční daňové povinnosti;
b) počínaje únorem se výše zálohy vypočítá z bilančního zisku skutečně dosaženého v předcházejícím měsíci. Je-li takto vypočtená záloha daně na běžný měsíc vyšší nebo nižší než záloha splatná v předcházejícím měsíci, zúčtuje poplatník rozdíl při placení zálohy za běžný měsíc;
c) po uplynutí každého čtvrtletí (s výjimkou posledního čtvrtletí) vypočte poplatník, kolik činí daň ze zisku vypočtená ze základu skutečně dosaženého za dobu od začátku roku. Rozdíl, o který je vypočtená daňová povinnost vyšší nebo nižší než součet splatných záloh na daň ze zisku, poplatník zúčtuje s měsíční zálohou na tuto daň v prvním měsíci následujícího čtvrtletí. Na žádost poplatníka může být přeplatek zúčtován na příspěvek na sociální zabezpečení nebo jeho nedoplatek, popřípadě může být vrácen;
d) ve výši jedné dvanáctiny plánované roční daňové povinnosti v případě, že není povinen předkládat výkaz o výsledku hospodaření měsíčně. Po uplynutí každého čtvrtletí (s výjimkou posledního čtvrtletí) se postupuje podle písmena c).
Zálohy se zaokrouhlují na celé tisíce Kčs dolů.
(2) Činila-li daň ze zisku za uplynulý kalendářní rok:
a) 100 000 Kčs až 400 000 Kčs, platí se zálohy na daň ze zisku jen čtvrtletně, a to ze základu skutečně dosaženého od začátku roku po odečtení záloh již dříve splatných. Zálohy jsou (s výjimkou posledního čtvrtletí) splatné nejpozději třetího dne před koncem prvního měsíce po skončení čtvrtletí;
b) méně než 100 000 Kčs, neplatí se zálohy na daň ze zisku. Celoroční daňovou povinnost vyrovná poplatník ve lhůtě pro podání přiznání k dani.
(3) Příspěvek na sociální zabezpečení, který si poplatník sám vypočte, je splatný v měsíčních zálohách nejpozději třetího dne před koncem každého měsíce, a to ve výši jedné dvanáctiny celoroční povinnosti vypočtené z objemu mzdových prostředků plánovaných na příslušný rok a u poplatníků s rozdílnou výší příspěvku podle druhu činností a jejich plánované skladby. Po uplynutí každého čtvrtletí upravuje se výše příspěvku na sociální zabezpečení podle skutečně zúčtovaného objemu mzdových prostředků za uplynulé období a u poplatníků s rozdílnou výší příspěvku podle skutečně dosažených tržeb v jednotlivých druzích činností. Je-li takto vypočtený příspěvek na sociální zabezpečení vyšší než odvedené zálohy, je poplatník povinen rozdíl zaplatit za prvé až třetí čtvrtletí se zálohou splatnou v prvém měsíci následujícího čtvrtletí a za čtvrté čtvrtletí ve lhůtě stanovené pro podání přiznání k dani a příspěvku na sociální zabezpečení. Vznikne-li za prvé až třetí čtvrtletí přeplatek, odvede poplatník o tento rozdíl při nejbližší záloze příspěvku na sociální zabezpečení méně.
(4) Poplatník je povinen předložit orgánu vykonávajícímu správu daně a správu příspěvku na sociální zabezpečení nejpozději do 29. ledna výpočet plánované roční povinnosti daně a příspěvku na sociální zabezpečení.
(5) Jestliže daň a příspěvek na sociální zabezpečení vypočtené v přiznání jsou vyšší než zaplacené zálohy na daň a na příspěvek na sociální zabezpečení, je poplatník povinen zaplatit rozdíl ve lhůtě stanovené pro podání přiznání. Jsou-li zaplacené zálohy na daň a na příspěvek na sociální zabezpečení vyšší než daň a příspěvek na sociální zabezpečení vypočtené v přiznání, zúčtuje se přeplatek za uplynulé zdaňovací období na zálohy daně a příspěvku na sociální zabezpečení v běžném roce nebo se na žádost vrátí poplatníkovi.
(6) Jestliže daň a příspěvek na sociální zabezpečení stanovené platebním výměrem jsou vyšší než daň a příspěvek na sociální zabezpečení vypočtené v přiznání, je poplatník povinen zaplatit rozdíl do 15 dnů po doručení platebního výměru.
(7) Orgán vykonávající správu daně a příspěvku na sociální zabezpečení může poplatníkům stanovit zálohy jinak.
(8) Ustanovení o výkonu rozhodnutí v daňovém řízení8) platí pro všechny poplatníky této daně a příspěvku na sociální zabezpečení; použije se obdobně i při úhradě dlužných částek z účtů u ostatních peněžních ústavů.
§ 30
(1) Daň ze zisku z příjmů uvedených v § 4 odst. 8 písm. a), b), c), kterou jsou povinni platit poplatníci se sídlem v cizině, se vybírá srážkou. Srážku je povinen provést dlužník, který má bydliště nebo sídlo v tuzemsku (dále jen „dlužník“) ve výši uvedené v § 21 odst. 2 písm. a), b), c).
(2) Dlužník je povinen sraženou daň ze zisku odvést příslušnému orgánu vykonávajícímu správu daně nejpozději do 15 dnů po dni, kdy poplatníku (věřiteli) vyplácí nebo připisuje dlužné částky ve prospěch, a současně oznámit příslušnému orgánu vykonávajícímu správu daně částku, kterou poplatníku (věřiteli) vyplácí nebo připisuje ve prospěch, a právní důvod svého závazku.
(3) Neprovede-li dlužník srážku daně ze zisku nebo sraženou daň neodvede, bude na něm vymáhána jako jeho dluh.
(4) Daňová povinnost poplatníka, pokud jde o příjmy uvedené v § 4 odst. 8 písm. a), b), c), se považuje za splněnou zaplacením daně ze zisku srážkou.
(5) Federální ministerstvo financí může i v jiných případech stanovit, že daň ze zisku, kterou jsou povinni platit poplatníci se sídlem v cizině, se vybírá srážkou, jestliže je to v zájmu zajištění daně, a současně stanovit výši daňové srážky.
§ 31
Penále
(1) Nebyla-li daň nebo příspěvek na sociální zabezpečení, popřípadě zálohy na ně zaplaceny včas, je poplatník povinen zaplatit za každý den prodlení penále ve výši 0,1 % z dlužné částky. Penále ve stejné výši je povinen platit i dlužník, neodvedl-li včas daň vybíranou srážkou (§ 30).
(2) Uvede-li poplatník v přiznání daň nebo příspěvek na sociální zabezpečení nižší částkou, než bude stanovena platebním výměrem, zvýší orgán vykonávající správu daně a příspěvku na sociální zabezpečení daň nebo příspěvek o 10 % tohoto rozdílu.
§ 32
Promlčení
(1) Daň a příspěvek na sociální zabezpečení nelze vyměřit ani vymáhat po uplynutí tří let od konce kalendářního roku, v němž byl poplatník povinen podat přiznání k dani a příspěvku na sociální zabezpečení.
(2) Je-li proveden úkon k vyměření nebo vymáhání daně, popřípadě k vymáhání příspěvku na sociální zabezpečení, běží promlčecí lhůta znovu od konce roku, ve kterém byl poplatník o tomto úkonu zpraven.
§ 33
Kontrola daně a příspěvku na sociální zabezpečení
(1) Orgán vykonávající správu daně a příspěvku na sociální zabezpečení prověřuje správnost a úplnost daňových přiznání a včasnost, správnost a úplnost placení daně a příspěvku na sociální zabezpečení.
(2) Poplatníci, popřípadě dlužníci, kterým je uložena povinnost srážet daň ze zisku (§ 30 odst. 1), jsou povinni poskytnout kontrolním orgánům vysvětlení a důkazy o skutečnostech rozhodných pro vyměření daně a příspěvku na sociální zabezpečení a učinit vše, co je k usnadnění a urychlení kontroly potřebné.
§ 34
Řízení
(1) Pro řízení ve věcech daně a příspěvku na sociální zabezpečení platí předpisy o řízení ve věcech daní a poplatků,9) pokud tento zákon nestanoví jinak.
(2) Orgán vykonávající správu daně může poplatníkům uvedeným v § 2 odst. 1 písm. h) stanovit jinak lhůtu oznamovací povinnosti (§ 24 odst. 3), zdaňovací období (§ 25) i odchylnou lhůtu pro podání daňového přiznání (§ 26 odst. 1).
ČÁST VI
PROVÁDĚCÍ PŘEDPISY, VÝJIMKY A ÚLEVY
§ 35
(1) Vláda Československé socialistické republiky může stanovit pro nezbytné případy způsob přerozdělování prostředků podřízených hospodářských organizací generálním ředitelstvím, řídícím národním výborem, popřípadě přerozdělování prostředků výrobních hospodářských jednotek a organizací přímo řízených ústředním orgánem.
(2) Vláda Československé socialistické republiky, pokud jde o poplatníky řízené orgány federace, a vlády České socialistické republiky a Slovenské socialistické republiky, pokud jde o poplatníky řízené orgány republik, mohou
a) povolit jako experiment, aby organizace s vhodnými podmínkami nahradily daň a příspěvek na sociální zabezpečení podle tohoto zákona jiným vztahem ke státnímu rozpočtu nebo rozpočtu národního výboru, popřípadě jiným způsobem odváděly daň a příspěvek, a to k ověření nových způsobů řízení, zejména též k sjednocení jednotlivých ekonomických nástrojů mezi socialistickými zeměmi;
b) stanovit podmínky, za kterých nebudou přirážky k náhradě za vypouštění nečištěných nebo nedostatečně čištěných odpadních vod, jakož i poplatky a přirážky za znečišťování ovzduší připočitatelnými položkami k zisku pro účely výpočtu daně ze zisku.
§ 36
(1) Federální ministerstvo financí může stanovit:
a) okruh vybraných organizací a činností (služeb) podle § 15 odst. 2 a podle § 22 odst. 4 a dále procentní zvýšení slevy na meziroční růst tržeb za vybrané činnosti (služby) podle § 22 odst. 4;
b) v dohodě s federálním ministerstvem práce a sociálních věcí okruh preferovaných činností podle § 22 odst. 2;
c) po projednání s federálním ministerstvem zahraničního obchodu ve vztahu k cizině opatření k zajištění vzájemnosti a k zjednodušení vybírání daně.
(2) Federální ministerstvo financí, pokud jde o poplatníky řízené orgány federace a o poplatníky se sídlem v cizině, a ministerstva financí České socialistické republiky a Slovenské socialistické republiky, pokud jde o poplatníky řízené orgány republik, mohou:
a) rozhodnout ve sporných případech o způsobu zdanění;
b) stanovit, že poplatníkem daně a příspěvku na sociální zabezpečení je generální ředitelství, popřípadě ministerstvo za všechny jím řízené organizace. V případě, že řízené organizace se nacházejí na území obou národních republik, je k vydání povolení třeba dohoda s příslušnými orgány obou republik; této dohody není třeba u organizací řízených federálními orgány;
c) - zrušeno;
d) snížit daň ze zisku organizacím s činností převážně obchodní, a to až o 20 % pro dobudování obchodní sítě;
e) - zrušeno;
f) zcela nebo zčásti osvobodit od daně ze zisku nově budované organizace, a to nejvýše na dobu dvou let od zahájení činnosti;
g) - zrušeno;
h) učinit opatření, aby bylo zabráněno dvojímu zdanění téhož základu daně u téhož poplatníka;
ch) pro jednotlivé případy učinit opatření k zamezení tvrdostí a nesrovnalostí, popřípadě povolit úlevu, vyžadují-li to společenské zájmy, a určit orgány a vymezit jejich oprávnění k povolování těchto úlev.
§ 37
Federální ministerstvo financí se zmocňuje podrobněji upravit prováděcím předpisem § 2 až 6, § 8, 9, 11, § 13 až 15, § 22, 26, § 29 až 31, § 36 tohoto zákona.
ČÁST VII
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
§ 38
Výnos daně a příspěvku na sociální zabezpečení od organizací řízených federálními orgány a od poplatníků se sídlem v cizině plyne do státního rozpočtu federace.
§ 39
Zrušují se:
a) zákon č. 101/1970 Sb., kterým se stanoví zásady pro zákony národních rad o důchodové dani a příspěvku na sociální zabezpečení,
b) zákon Slovenské národní rady č. 116/1970 Sb., o důchodové dani a příspěvku na sociální zabezpečení,
c) zákon České národní rady č. 120/1970 Sb., o důchodové dani a příspěvku na sociální zabezpečení,
d) vyhláška ministerstva financí Slovenské socialistické republiky č. 9/1971 Sb., kterou se provádí zákon Slovenské národní rady č. 116/1970 Sb., o důchodové dani a příspěvku na sociální zabezpečení,
e) vyhláška ministerstva financí České socialistické republiky č. 10/1971 Sb., kterou se provádí zákon České národní rady č. 120/1970 Sb., o důchodové dani a příspěvku na sociální zabezpečení.
§ 40
Účinnost
(1) Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1972.
(2) Daň a příspěvek na sociální zabezpečení podle tohoto zákona se vyměří poprvé za kalendářní rok 1972.
(3) Ustanovení § 26 odst. 1, § 29 odst. 5, 8, § 31 odst. 2 se použijí již za rok 1971.
(4) Zákon č. 103/1974 Sb., o zemědělské dani, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 1975, zákon č. 142/1975 Sb., o státním rozpočtu československé federace na rok 1976, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 1976, zákon č. 154/1976 Sb., kterým se mění zákonná úprava sazeb příspěvku na sociální zabezpečení, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 1977 a zákon č. 62/1977 Sb., o úpravách soustavy odvodů a daní organizací, nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1978 a daň ze zisku a příspěvek na sociální zabezpečení podle tohoto zákona se vyměří poprvé za kalendářní rok 1978.

Indra v. r.

1) Zákon č. 111/1971 Sb., o odvodech do státního rozpočtu a příspěvku na sociální zabezpečení (§ 2 odst. 1) (úplné znění vyhlášené pod č. 72/1977 Sb.).
2) Pro rok 1978 a další léta, pokud nebude stanoveno jinak, jsou to: limit výdajů na pohoštění a dary, limit nákladů na cestovné a limit ostatních služeb nemateriální povahy.
3) Okresní výstavbová bytová družstva, družstva pro výstavbu a správu garáží, jakož i poplatníci uvedení v § 2 odst. 1 písm. f), g), h) a v § 2 odst. 2 zákona, platí pojistné nemocenského pojištění.
4) § 2 odst. 1 č. 2 písm. e) vyhlášky č. 157/1975 Sb., o usměrňování mzdového vývoje a odměňování práce.
5) § 57 zákona č. 54/1956 Sb., o nemocenském pojištění zaměstnanců.
6) Článek 12 ústavního zákona č. 143/1968 Sb., o československé federaci, ve znění ústavního zákona č. 125/1970 Sb.
7) Zákon ČNR č. 33/1970 Sb., o finančních správách, zákon SNR č. 115/1970 Sb., o finančních správách.
8) § 27 vyhlášky ministerstva financí č. 16/1962 Sb., o řízení ve věcech daní a poplatků.
9) Vyhláška ministerstva financí č. 16/1962 Sb., o řízení ve věcech daní a poplatků.