165/2007 Sb.
Nařízení vlády o vymezení Ptačí oblasti Heřmanský stav - Odra - Poolší

165
NAŘÍZENÍ VLÁDY
ze dne 4. června 2007
o vymezení Ptačí oblasti Heřmanský stav – Odra – Poolší
Vláda nařizuje podle § 45e odst. 1 a 2 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění zákona č. 218/2004 Sb.:

§ 1
Předmět úpravy
(1) Vymezuje se Ptačí oblast Heřmanský stav – Odra – Poolší (dále jen „ptačí oblast“).
(2) Předmětem ochrany ptačí oblasti jsou populace bukáčka malého (Ixobrychus minutus), ledňáčka říčního (Alcedo atthis) a slavíka modráčka (Luscinia svecica) a jejich biotopy.
(3) Cílem ochrany ptačí oblasti je zachování a obnova ekosystémů významných pro druhy ptáků podle odstavce 2 v jejich přirozeném areálu rozšíření a zajištění podmínek pro zachování populací těchto druhů ve stavu příznivém z hlediska ochrany.
§ 2
Vymezení ptačí oblasti
(1) Ptačí oblast se rozkládá na území Moravskoslezského kraje v katastrálních územích Dětmarovice, Dolní Lutyně, Heřmanice, Horní Lutyně, Hrušov, Koblov, Kopytov, Koukolná, Nový Bohumín, Petrovice u Karviné, Poruba u Orlové, Pudlov, Rychvald, Skřečoň, Staré Město u Karviné, Starý Bohumín, Šilheřovice, Věřňovice, Vrbice nad Odrou, Záblatí u Bohumína a Závada nad Olší.
(2) Územní vymezení a popis hranice ptačí oblasti jsou obsaženy v příloze č. 1 k tomuto nařízení, orientační grafické znázornění ptačí oblasti je obsaženo v příloze č. 2 k tomuto nařízení.
§ 3
Činnosti, ke kterým je třeba souhlas orgánu ochrany přírody
(1) Jen s předchozím souhlasem příslušného orgánu ochrany přírody1) lze v ptačí oblasti, mimo současně zastavěné území obcí a zastavitelné plochy obcí2),
a) odstraňovat litorální porosty,
b) vstupovat do litorálních porostů rybníků v době od 1. dubna do 31. července; to se netýká vlastníků a nájemců pozemků, kde se tyto porosty nacházejí,
c) provádět činnosti vyvolávající změnu výše ustálené hladiny povrchové a podzemní vody, která by mohla způsobit změnu biotopu druhů, pro které je ptačí oblast zřízena,
d) měnit druh pozemků a způsob jejich využití3),
e) zavádět faremní chovy vodní drůbeže,
f) vypouštět uměle odchované kachny,
g) provádět činnosti vykonávané správci vodních toků při zásazích do břehů a břehových porostů,
h) aktivně měnit výši vodní hladiny na rybnících Záblatský, Lesník, Sirotek, Šafář a Mělčina od 15. dubna do 31. července o více než 20 cm v časovém úseku kratším než 14 dní.
(2) Předchozí souhlas příslušného orgánu ochrany přírody není třeba k činnostem
a) podle odstavce 1 písm. c), jde-li o postup v souladu se schválenými manipulačními řády vodních děl4),
b) podle odstavce 1, jestliže se jedná o činnosti prováděné dle zvláštních právních předpisů5) na území stanoveného dobývacího prostoru a výhradních ložisek,
c) nezbytným k zajištění provozní způsobilosti pozemní komunikace6),
d) podle odstavce 1 písm. a) a b) v ochranném pásmu dráhy podle zvláštního právního předpisu7),
e) podle odstavce 1 písm. d), pokud tyto činnosti podléhají rozhodnutí podle zvláštního právního předpisu8) a příslušný orgán ochrany přírody k němu vydal stanovisko,
f) podle odstavce 1 písm. a) a g), jestliže byly tyto činnosti oznámeny nejméně 20 dní předem příslušnému orgánu ochrany přírody,
g) podle odstavce 1 písm. g) při zásazích v havarijní situaci, kdy bezprostředně hrozí škody na majetku nebo je bezprostředně ohrožena bezpečnost a zdraví osob.
§ 4
Účinnost
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem 1. června 2008.

Předseda vlády:
Ing. Topolánek v. r.
Místopředseda vlády a ministr životního prostředí:
RNDr. Bursík v. r.


Příloha č. 1 k nařízení vlády č. 165/2007 Sb.
Územní vymezení a popis hranice Ptačí oblasti Heřmanský stav – Odra – Poolší
Od hraničního kamene č. III/353 poblíž místa, kde se tok Petrůvka vzdaluje od státní hranice, vede jihozápadním směrem po místní komunikaci a po cca 180 m se dostává na okresní silnici Petrovice u Karviné – Závada. Odtud po této silnici*) vede západně obcí Dolany až po cca 3,3 km se dostává do obce Závada. Před školou v centru obce se stáčí na jih, cestou k řece Olši, kříží železniční trať a pokračuje dál po cestě podél řeky Olše až ke křižovatce se silnicí č. I/67. Na této křižovatce se stáčí na východ a jde po této silnici jihovýchodním směrem 570 m k soustavě Karvinských rybníků. Na kótě 214,95 mění směr na severní a protíná po 130 m železniční trať. Dále sleduje cestu na sever podél rybníka Větrov. Hranice je tvořena cestou na hrázi rybníka a pod výpustí sbíhá k obtokovému kanálu, který sleduje východním směrem ke kótě 221m. Odtud vede hranice ptačí oblasti jižně po cestě asi 550 m k okraji lesa a po cestě při východním okraji lesa ke stavením u rybníka Sirotek a dál po cestě po východním břehu Sirotku do osady Olšiny. Podél východního a pak jihovýchodního břehu rybníka Panic a pak Ženich až k železniční trati, odtud 120 m po trati jihovýchodně k silničnímu mostu u kóty 229 m, kde hranice uhýbá na jihozápad po silnici. Po 230 m překračuje silnice Karvinský potok – zde se stáčí hranice podél Karvinského potoka severozápadním směrem. Připojuje se k silnici č. I/67 přechází na ni a stáčí se severně. Vede po jejím okraji podél rybníků Vdovec, Olšový, Dubový a Lipový. Od kóty 215,75 kopíruje Karvinský potok až k soutoku s Olší. Přechází na levý břeh Olše a kopíruje kanál souběžný s hlavním korytem, jde severně až k železniční trati.
Hranice pokračuje po pravé straně železničního náspu cca 1300 m severozápadním směrem, po tom, co se připojí další železniční trať zprava, za mostkem přes vodoteč Mlýnka uhýbá severovýchodně a po levém břehu této vodoteče pokračuje kolem elektrárny Dětmarovice a dále po levém břehu Mlýnky. U soutoku Mlýnky s Olší se odklání severozápadně a běží polní cestou k západu, podél remízu, protíná místní bezejmennou vodoteč. Stáčí se k jihozápadu a běží 490 m alejí mezi poli ke kótě 207. V tomto bodě se stáčí severozápadně a pokračuje alejí až ke kótě 206,5. Od tohoto bodu běží dále 440 m severozápadně polní cestou podél pole až ke kótě 205. V tomto bodě se lomí k jihozápadu a vede po polní cestě až k zemědělskému objektu Bezdínek. Pokračuje severozápadním směrem podél severovýchodní části zemědělského areálu přímou cestou mezi poli až k místu, kde cesta kříží hranici parcely č. 971/2, k.ú. Věřňovice. Odtud sleduje hranici této parcely a dále hranice parcel č. 972/7, 966/2, 966/4, 184, 183, 182, 179, 177, 172, 168, 164, 159, 155, 1033/7, 1035/4, 1033/18, 646/23, 646/30, 646/32, 646/31, 85, 70/2, 89, 97, 99, 630/2, 630/1, 631/2, 632/2, 635/2, 636/2, 639, 640/2, 641/2, 642, 628, 663, 645, 668, 667/2, 608, 603, 602, 596/1, 710/22, 589, 706/2, 587, 669/8, 584/2 ležících v k.ú. Věřňovice (parcely jsou součástí ptačí oblasti). Od západního okraje obce směřuje severozápadně po cestě mezi poli až k toku Lutyňka, který protíná, a po jeho levém břehu směřuje na sever k místní části Červín. Zde se stáčí k severozápadu a pokračuje dále podél levého břehu Lutyňky až k okraji lesa, po kterém jde na západ, a poté pokračuje do místní části Kopytov. Zde se napojuje na místní komunikaci***) a vede podél ní dál západně cca 510 m ke křižovatce, kde se lomí jihozápadním směrem a pokračuje po téže komunikaci asi 1070 m k Bohumínské stružce, protíná ji a pokračuje po cestě až k severnímu okraji štěrkovny Kališčák. Dále hranice kopíruje východní a jižní okraj štěrkovny.
Od jejího jihozápadního cípu jde cestou k přemostění toku Bajcůvka. Za mostem běží 90 m po proudu Bajcůvky až k vodní nádrži Malý Kališčák. Tam mění směr západně a vede po okraji dřevinného porostu podél jižního břehu nádrže k cestě na okraji břehových porostů řeky Odry. V tomto bodě se lomí jihozápadním směrem a běží proti proudu Odry asi 470 m po této cestě až k hraničnímu mostu ve Starém Bohumíně. Dále pokračuje proti proudu po protipovodňové hrázi tvořící zde terénní vlnu asi 530m až k železničnímu mostu vedoucímu do Polska. U paty mostu se hranice lomí jihovýchodně a běží podél mezinárodní tratě k místu křížení se silnicí č. I/58. Pokračuje jižně po silnici asi 430m k místu křížení s tokem Bajčůvka a s elektrovodem. Po silnici pokračuje jihozápadně přes obec Vrbice až ke stadionu na jejím jihozápadním konci. Zde se stáčí mezi zástavbou po místní komunikaci na jihovýchod k železniční trati Ostrava – Bohumín. Po pravé straně náspu trati jde na severovýchod cca 1900m až k náspu železniční trati Orlová – Bohumín. Zde se stáčí prudce k jihu, sleduje západní násep trati a průmyslového areálu až k rybníku Nový stav.
Zde pokračuje podél Bohumínské Stružky k severovýchodu a dále se stáčí na východ podél stružky až k cestě do Bohumína. Cesta je zároveň zelenou turistickou značkou a hranice po ní jde na sever ke koupališti v Bohumíně. Kolem areálu koupaliště a se vrací zpět k Bohumínské Stružce a jde po proudu po levém břehu až k přemostění silnice č. II/471. Od mostu se vrací zpět nejprve po pravém břehu Bohumínské Stružky, pak po cestě na tomto břehu na jih k Záblatskému rybníku a běží po jeho okraji až ke kótě 202. Od tohoto bodu pokračuje po polní cestě jihozápadním směrem až k lesnímu porostu Březina. Dále pěšinou přes tento porost až k vodárně Dolu Heřmanice. V kótě 228 se stáčí jihovýchodně a vede po cestě k zemědělskému objektu Nový Dvůr. Odtud vede po místní komunikaci nejprve severovýchodně, po 190m se lomí opět jihovýchodně a běží 480m až ke křižovatce, kde se stáčí jihozápadně a směřuje k rybníku Malý Cihelník. Jde dále po ulici Orlovská na východ až ke křížení s Rychvaldskou Lutyňkou. Pak podél toku Rychvaldské Lutyňky k Přírodní rezervaci Skučák a dál proti proudu tohoto toku až k mokřině nad Statkovými rybníky, kterou obchází po severní straně po vnější hranici chatové osady po místní komunikaci. Ze severní strany obchází po polní cestě mokřinu nad Statkovými rybníky, poté pokračuje po cestě na severovýchod ke kótě 236. Stáčí se na východ, přechází bezejmennou vodoteč a po cca 85 m uhýbá na jih. Jde 100 m na jih, pak 60 m na východ a 107 m znovu na jih. Pak jde cca 260 m na západ, přičemž překračuje bezejmennou vodoteč, a podél další vodoteče se dostává až k cestě vedoucí od mokřiny. Cca 50 metrů východně od místa, kde bezejmenný tok vtéká do mokřiny, uhýbá hranice jižně k polní cestě, po které vede jižním směrem, kříží drobný bezejmenný tok a jihozápadním směrem obchází bezejmenný rybník až ke křižovatce místních komunikací. Dále vede jižně po komunikaci až k další křižovatce s kótou 251. Zde se lomí jihovýchodně a po místní komunikaci vede asi 500 m. Na křižovatce místních komunikací se lomí jihozápadním směrem a vede cca 800 m po místní komunikaci, která dále přechází v polní cestu až k vodoteči obtékající rybník Kout. Zde se hranice stáčí jihovýchodním směrem a obchází rybník Kout po polní cestě až ke kótě 236. Od tohoto bodu vede na východ a cca po 200 m dosahuje bezejmenné vodoteče napájející rybník Kout. Odtud směřuje na východ podél této vodoteče až ke garážím v městě Orlová, místní části Poruba. Po západním okraji zastavěné plochy garáží po polní cestě míří jižně až k toku Rychvaldské stružky.
Sleduje tok Rychvaldské Stružky až k soustavě Podkostelních rybníků ke kótě 214 m u jihozápadního cípu. Zde se lomí na jih a jde ulicí Michálkovickou 170 m, pak ulicí Mysliveckou na západ asi 200m, pak znovu na jih po ulici Mezi lány mezi loukami a rozptýlenou zástavbou k rybníkům Výtažník až Horní Gořalčok. Zde se obrací k severu a jde po cestě na sever podél celé soustavy rybníků až k Rychvaldské Stružce. Dále jde znovu po levém břehu Rychvaldské Stružky, která přechází v katastrálním území Vrbice nad Odrou ve Vrbickou Stružku. Vede až k železničnímu mostu. Od tohoto bodu běží podél železniční tratě k mostu přes přítok Heřmanického rybníka. Za mostem se lomí severním směrem a po 300 m se obrací severozápadním směrem a jde cestou podél rybníka až k jeho jihozápadnímu cípu. Pokračuje směrem na severozápad po nezpevněné komunikaci až k silnici č. I/58. Po této silnici jde cca 950 m k Ostravě, poté uhýbá na severozápad v místě křížení silnice s elektrovodem a pod elektrovodem překonává řeku Odru.
Od jihozápadu míjí les západně od nejjižnějšího zaplaveného štěrkoviště a pokračuje dále stejným směrem až ke křížení místních komunikací. Zde se lomí směrem severovýchodním a vede po komunikaci mezi Koblovem a Antošovicemi až ke křížení této silnice s bezejmennou vodotečí u štěrkovny Mžikovec a dále kopíruje tuto vodoteč až k Odře. Od tohoto bodu vede levým břehem řeky Odry až k státní hranici. Odtud sleduje hranice ptačí oblasti státní hranici, která vede nejdříve tokem Odry, po soutoku s Olší pak proti proudu této řeky. U Věřňovic tvoří státní hranice menší výběžek a po návratu k toku Olše dosahuje soutoku s Petrůvkou. Dál po toku Petrůvky až k hraničnímu kameni č. III/356.
Vysvětlivky:
*) Je-li v textu přílohy uvedeno, že hranice vede po silnici, je tím vyjádřeno, že vede po hraně silničního pomocného pozemku, a to po hraně směřující dovnitř ptačí oblasti.
**) Je-li v textu přílohy uvedeno, že hranice vede po cestě, je tím vyjádřeno, že vede po okraji cesty, a to okraji směřujícím dovnitř ptačí oblasti.
***) Je-li v textu přílohy uvedeno, že hranice vede po pozemní komunikaci, je tím vyjádřeno, že vede po hraně silničního pomocného pozemku, a to po hraně směřující dovnitř ptačí oblasti.

Příloha č. 2 k nařízení vlády č. 165/2007 Sb.
Orientační grafické znázornění Ptačí oblasti Heřmanský stav – Odra – Poolší

1) § 77a odst. 3 písm. v) a § 78 odst. 2 zákona č. 114/1992 Sb., ve znění zákona č. 218/2004 Sb.
2) § 2 zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon).
3) § 80 zákona č. 183/2006 Sb. § 2 odst. 3 a § 6 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění zákona č. 89/1996 Sb. a zákona č. 120/2000 Sb.
4) § 59 odst. 1 písm. a) zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon).
5) Zákon č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění zákona č. 425/1990 Sb., zákona č. 542/1991 Sb., zákona č. 169/1993 Sb., zákona č. 128/1999 Sb., zákona č. 71/2000 Sb., zákona č. 124/2000 Sb., zákona č. 315/2001 Sb., zákona č. 206/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 226/2003 Sb., zákona č. 227/2003 Sb., zákona č. 3/2005 Sb. a zákona č. 386/2005 Sb. Zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění zákona č. 541/1991 Sb., zákona č. 10/1993 Sb., zákona č. 168/1993 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 258/2000 Sb., zákona č. 366/2000 Sb., zákona č. 315/2001 Sb., zákona č. 61/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 150/2003 Sb., zákona č. 3/2005 Sb., zákona č. 386/2005 Sb. a zákona č. 186/2006 Sb.
6) § 34 zákona č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích.
7) § 9 zákona č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění zákona č. 23/2000 Sb.
8) § 76 a násl. zákona č. 183/2006 Sb.