502/2002 Sb.
Vyhláška, kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou pojišťovnami

502
VYHLÁŠKA
ze dne 6. listopadu 2002,
kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou pojišťovnami
Ministerstvo financí stanoví podle § 37a odst. 1 k provedení § 4 odst. 2, § 14 odst. 1, § 18 odst. 4, § 22 odst. 3 a § 23 odst. 2 a 6 zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění zákona č. 492/2000 Sb. a zákona č. 353/2001 Sb., (dále jen „zákon“):

ČÁST PRVNÍ
PŘEDMĚT ÚPRAVY A PŮSOBNOST
§ 1
Tato vyhláška zapracovává příslušné předpisy Evropské unie1), zároveň navazuje na přímo použitelný předpis Evropské unie56) a stanoví
a) uspořádání a označování položek účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky a obsahové vymezení položek těchto závěrek, uspořádání a obsahové vymezení vysvětlujících a doplňujících informací v příloze v účetní závěrce a konsolidované účetní závěrce, metody konsolidace účetní závěrky a postup zahrnování účetních jednotek do konsolidačního celku,
b) účetní metody a jejich použití,
c) směrnou účtovou osnovu,
pro účetní jednotky uvedené v § 2.
§ 2
(1) Vyhláška se vztahuje na účetní jednotky podle § 1 odst. 2 písm. a) a b) zákona, které jsou pojišťovnami nebo zajišťovnami podle zvláštního právního předpisu1a) včetně exportních pojišťoven,2) a na Českou kancelář pojistitelů3) (dále jen „Kancelář“).
(2) Z účetních jednotek uvedených v odstavci 1 se tato vyhláška nevztahuje, s výjimkou § 22 odst. 6 zákona, na účetní jednotky podle § 23a zákona a dále na účetní jednotky podle § 19a zákona, pokud zvláštní právní předpis3a) nestanoví jinak.
ČÁST DRUHÁ
ÚČETNÍ ZÁVĚRKA
HLAVA I
ROZSAH A ZPŮSOB SESTAVOVÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY
§ 3
(1) Účetní závěrka účetních jednotek podle § 2 zahrnuje rozvahu (bilanci), výkaz zisku a ztráty, přílohu a přehled o změnách vlastního kapitálu, není-li dále stanoveno jinak.
(2) V rozvaze jsou uspořádány položky majetku a jiných aktiv, závazků a jiných pasiv. Uspořádání a označování položek rozvahy se stanoví v příloze č. 1 k této vyhlášce.
(3) Ve výkazu zisku a ztráty jsou uspořádány položky nákladů a výnosů a výsledku hospodaření. Výkaz zisku a ztráty se člení na Technický účet k neživotnímu pojištění, Technický účet k životnímu pojištění a Netechnický účet. Uspořádání a označování položek výkazu zisku a ztráty se stanoví v příloze č. 2 k této vyhlášce.
(4) Příloha vysvětluje a doplňuje informace obsažené v rozvaze a výkazu zisku a ztráty. Informace v příloze se uvádějí v tomtéž pořadí, v jakém jsou uspořádány položky v rozvaze a výkazu zisku a ztráty.
(5) Přehled o změnách vlastního kapitálu obsahuje zejména zvýšení nebo snížení vlastního kapitálu v průběhu účetního období podle oceňovacích zásad používaných v účetní závěrce, rozdíly ze změn účetních metod, účetní případy související s takovými vztahy se společníky obchodní korporace, kdy vystupují v roli vlastníků, výplatu podílů na zisku.
(6) Pro účely vykazování, oceňování a zveřejňování informací v příloze v účetní závěrce o cenných papírech, podílech a derivátech a o operacích s nimi použije účetní jednotka ustanovení vyhlášky č. 501/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou bankami a jinými finančními institucemi, ve znění účinném k 31. prosinci 2017, není-li stanoveno jinak.
§ 4
(1) V rozvaze a ve výkazu zisku a ztráty se položky podle příloh č. 1 a č. 2 k této vyhlášce uvádějí odděleně a ve stanoveném pořadí. Další podrobnější členění těchto položek lze provést za podmínky, že zůstane zachováno stanovené uspořádání. Nové položky lze vložit v případě, že jejich obsah není součástí žádných jiných položek požadovaných ve stanoveném uspořádání a uvedeném podrobnějším členění.
(2) Položky rozvahy a výkazu zisku a ztráty se označují kombinací velkých a malých písmen latinské abecedy, římských číslic a arabských číslic a názvem položky; položky lze členit na podpoložky. Výpočtové položky se označují znaménky „+“ a „-“.
(3) Položky rozvahy a položky výkazu zisku a ztráty, které jsou vpředu označeny arabskou číslicí, mohou být sloučeny,
a) pokud nejde o významnou částku ve vztahu k povinnosti věrného a poctivého obrazu předmětu účetnictví a finanční situace účetní jednotky, nebo
b) pokud jejich sloučení přispívá k větší srozumitelnosti informace, za podmínky, že sloučené položky budou uvedeny jednotlivě v příloze.
(4) Sloučení položek za podmínek podle odstavce 3 je u pojišťoven omezeno
a) v rozvaze na položky uvedené v uspořádání podle odstavce 1 pod arabskou číslicí, s výjimkou položek technických rezerv, a
b) ve výkazu zisku a ztráty na položky uvedené v uspořádání pod jedním nebo několika malými písmeny, s výjimkou položek „I.1. Zasloužené pojistné, očištěné od zajištění“, „I.4. Náklady na pojistná plnění, očištěné od zajištění“, „II.1. Zasloužené pojistné, očištěné od zajištění“, „II.5. Náklady na pojistná plnění, očištěné od zajištění“ a „II.6. Změna stavu ostatních technických rezerv, očištěná od zajištění (+/-)“.
(5) Každá z položek rozvahy a položek výkazu zisku a ztráty obsahuje též informaci o výši této položky uvedené za bezprostředně předcházející účetní období (dále jen „minulé účetní období“). Informace za minulé účetní období se uvádějí v čisté výši. V případě, že informace uváděné za minulé a běžné účetní období nejsou srovnatelné, upraví se informace za minulé účetní období s ohledem na jejich významnost a v příloze se tato úprava odůvodní.
(6) Položky rozvahy a položky výkazu zisku a ztráty v nulové výši za minulé i běžné účetní období se neuvádějí.
(7) Účetní jednotky, které zahájí svoji činnost nebo vstoupí do likvidace v běžném účetním období, a účetní jednotky v úpadku uvádí v rozvaze namísto informací za minulé účetní období informace zahajovací rozvahy ke dni zahájení činnosti nebo ke dni vstupu do likvidace anebo ke dni účinnosti rozhodnutí o úpadku. Ve výkazu zisku a ztráty se informace za minulé účetní období neuvádějí. Toto pravidlo použijí i účetní jednotky nově vzniklé rozdělením, a mohou jej použít i účetní jednotky nově vzniklé fúzí splynutím.
(8) Účetní jednotka, která změní měnu účetnictví, uvádí v účetní závěrce údaje za minulé účetní období v měně účetnictví běžného období. Pro přepočet těchto údajů se použije § 37b.
(9) Účetní závěrka se sestavuje v peněžních jednotkách měny účetnictví a jednotlivé položky se uvádějí v celých tisících. Způsob vykazování jednotlivých položek a označení měny účetnictví musí být uveden ve všech částech účetní závěrky. Položky „Aktiva celkem“ a „Pasiva celkem“ se musí rovnat. Položka „Zisk nebo ztráta za účetní období“ uvedená ve výkazu zisku a ztráty se musí rovnat položce „Zisk nebo ztráta běžného účetního období“ uvedené v rozvaze.
§ 5
(1) V rozvaze se u položek majetku s výjimkou položky „C. Investice“ a položky „D. Investice životního pojištění, je-li nositelem investičního rizika pojistník“ použije jeho členění na dlouhodobý a krátkodobý.
(2) Ustanovení odstavce 1 se použije i pro členění závazků s výjimkou technických rezerv v položkách „C.“ a „D.“ pasiv a přiměřeně pro členění jiných aktiv nebo jiných pasiv.
(3) V rozvaze za běžné účetní období se uvádí výše aktiv podle jednotlivých položek
a) neupravená o opravné položky a oprávky,
b) výše opravných položek a oprávek k nim se vážících, není-li dále stanoveno jinak,
c) výše aktiv snížená o opravné položky a oprávky.
V rozvaze za minulé účetní období se uvedené položky uvádějí jen ve výši snížené o opravné položky a oprávky.
(4) Vztahuje-li se určité aktivum nebo pasivum k více než jedné položce v uspořádání a členění, jejich vztahy k jiným položkám se uvádějí v příloze v účetní závěrce, pokud je taková informace nezbytná pro sestavení jasné a přehledné účetní závěrky. Vlastní akcie a akcie obchodních společností ve skupině mohou být vykázány jen v položkách předepsaných pro tento účel.
§ 6
(1) Technický účet k neživotnímu pojištění se používá u odvětví přímého pojištění7) a u odpovídajících druhů zajištění.
(2) Technický účet k životnímu pojištění se používá u odvětví přímého pojištění8) a u odpovídajících druhů zajištění.
(3) Netechnický účet se používá vždy současně s technickými účty podle odstavce 1 nebo 2.
§ 7
Zvláštní ustanovení pro exportní pojišťovny
(1) Exportní pojišťovny uvádějí fondy vytvářené podle zvláštního právního předpisu2) v položce „A.IV. Ostatní kapitálové fondy“ pasiv. Informace o jednotlivých těchto fondech se uvádějí v příloze v účetní závěrce.
(2) Exportní pojišťovny uvádějí dotace ze státního rozpočtu podle zvláštního právního předpisu2) do fondů podle odstavce 1 v položce „A.IV. Ostatní kapitálové fondy“ pasiv. Informace o těchto dotacích se uvádí v příloze v účetní závěrce.
(3) Pokud jsou na exportní pojišťovnu převáděny pojištěné pohledávky týkající se jejích pojistných produktů, uskutečňují se tyto transakce buď podle ustanovení platných pro postoupení pohledávky9) nebo podle ustanovení o právu na náhradu škody způsobené pojistnou událostí.10) V případě postoupení pohledávky se uvedená pojištěná pohledávka stává součástí aktiv exportní pojišťovny a uvádí se v položce „E.III. Ostatní pohledávky“ aktiv. V případě přechodu práv na pojistitele se uvedená pojištěná pohledávka nestává součástí aktiv exportní pojišťovny. Informace o těchto transakcích se uvádějí v příloze v účetní závěrce.
(4) Exportní pojišťovny provozující pojišťování vývozních úvěrových rizik se státní podporou podle zvláštního právního předpisu2) provádí účetní zápisy o účetních případech, které se týkají tohoto pojišťování, odděleně od ostatních účetních případů, které nepodléhají státní podpoře.
§ 8
Zvláštní ustanovení pro Kancelář
(1) Kancelář3) nesestavuje přehled o změnách vlastního kapitálu.
(2) Kancelář uvádí pohledávky z hraničního pojištění11) v položce „E.I. Pohledávky z operací přímého pojištění“ aktiv v případech, kdy dochází k časovému posunu mezi uzavřením smlouvy a zaplacením pojistného; v ostatních případech uvádí v položce „I.1. a) Zasloužené pojistné, očištěné od zajištění, předepsané hrubé pojistné“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění výkazu zisku a ztráty jen zaplacené pojistné hraničního pojištění. Pojistné hraničního pojištění se časově nerozlišuje.
(3) Kancelář uvádí pohledávky z příspěvku pojistitelů podle zvláštního právního předpisu12) v položce „E.III. Ostatní pohledávky“ aktiv.
(4) Kancelář uvádí dluhy v uznané výši plnění z ohlášené pojistné události, které jsou uplatněným nárokem na plnění poškozeným, v položce „G.I. Závazky z operací přímého pojištění“ pasiv.
(5) Kancelář uvádí dluhy vyplývající z ostatní činnosti jí vykonávané podle zvláštního právního předpisu13) v položce „G.V. Ostatní závazky“ pasiv.
(6) Kancelář uvádí Garanční fond, který vytváří a používá podle zvláštního právního předpisu,14) v položce „G.VI. Garanční fond Kanceláře“ pasiv.
(7) Kancelář uvádí tvorbu Garančního fondu v položce „I.8. Ostatní technické náklady, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu neživotního pojištění výkazu zisku a ztráty.
(8) Kancelář uvádí použití Garančního fondu v položce „I.3. Ostatní technické výnosy, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu neživotního pojištění výkazu zisku a ztráty.
(9) Kancelář uvádí náklady vyplývající z její činnosti, kromě nákladů na hraniční pojištění, nákladů na plnění poskytovaná z Garančního fondu v souladu s § 24 odst. 2 a § 29 odst. 1 zákona o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla a nákladů na investice, podle charakteru transakce a účetního případu v položce „III.8. Ostatní náklady“ v Netechnickém účtu, v položce „I.7.c) Správní režie“, nebo v položce „I.8. Ostatní technické náklady, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění výkazu zisku a ztráty. Náklady na plnění poskytovaná z Garančního fondu v souladu s § 24 odst. 2 a § 29 odst. 1 zákona o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla se uvádějí v položce „I.4. Náklady na pojistná plnění, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění. Náklady na investice se uvádějí v položce „III.5. Náklady na investice“ v Netechnickém účtu, v položce „I.7.c) Správní režie“, nebo v položce „I.8. Ostatní technické náklady, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění. V souladu s uváděním těchto nákladů se ve stejné výši uvádí použití Garančního fondu.
(10) Kancelář uvádí výnosy vyplývající z její činnosti, kromě výnosů z investic, v položce „III.7. Ostatní výnosy“ v Netechnickém účtu výkazu zisku a ztráty. Výnosy z investic se uvádějí v položce „III.3. Výnosy z investic“ v Netechnickém účtu.
(11) Pro obsahové vymezení technických rezerv vytvářených Kanceláří podle zvláštních právních předpisů1a),3) platí obdobně příslušná ustanovení hlavy II, hlavy III a hlavy IV. V souladu s uváděním tvorby a použití technických rezerv se ve stejné výši uvádí použití a tvorba Garančního fondu, s výjimkou částek tvorby a použití technických rezerv na pojistná plnění plynoucí z hraničního pojištění.
(12) Pro uvádění zajišťovacích smluv Kanceláře platí obdobně příslušná ustanovení hlavy II a hlavy III. V souladu s uváděním tohoto zajištění se ve stejné výši uvádí tvorba a použití Garančního fondu, s výjimkou zajištění k hraničnímu pojištění.
(13) Kancelář, která provozuje hraniční pojištění podle zákona upravujícího pojištění odpovědnosti z provozu vozidla,11) provádí účetní zápisy o těchto účetních případech odděleně od ostatních účetních případů. Stejně tak provádí účetní zápisy o zákonném pojištění podle zákona upravujícího pojištění odpovědnosti z provozu vozidla.
(14) Přijaté úhrady regresů, na které má Kancelář nárok z titulu vyplaceného pojistného plnění15a) se uvádějí způsobem upraveným v § 19 odst. 5 písm. b). Současně se ve stejné výši uvádí tvorba Garančního fondu.
(15) Přijaté úhrady příspěvků podle § 24c zákona upravujícího pojištění odpovědnosti z provozu vozidla uvádí Kancelář v položce „I.3. Ostatní technické výnosy, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění výkazu zisku a ztráty. Současně se ve stejné výši uvádí tvorba Garančního fondu.
§ 8a
Fond zábrany škod
(1) Kancelář uvádí tvorbu Fondu zábrany škod3) z příspěvku členů Kanceláře jako zvýšení jeho zůstatku v okamžiku přijetí úhrady příspěvku od člena Kanceláře, a to v položce „G.VII. Fond zábrany škod“ pasiv. Stejně se postupuje v případě tvorby Fondu zábrany škod z dotace Kanceláře z jejích prostředků do tohoto fondu.
(2) Kancelář uvádí použití Fondu zábrany škod do výše příspěvků podle odstavce 1 jako snížení jeho zůstatku v okamžiku poskytnutí prostředků na úhradu nákladů, a to v položce pasiv „G.VII. Fond zábrany škod“. Stejně se postupuje v případě použití Fondu zábrany škod pro poskytnutí dotace nebo zápůjčky.
(3) Kancelář uvádí výnosy z investování dočasně volných prostředků Fondu zábrany škod v položce Netechnického účtu „III.3. Výnosy z investic“ výkazu zisku a ztráty. Současně s uvedením těchto výnosů uvádí ve stejné výši tvorbu Fondu zábrany škod v položce Netechnického účtu „III.8. Ostatní náklady“.
(4) Kancelář uvádí náklady plynoucí z investování dočasně volných prostředků Fondu zábrany škod v položce Netechnického účtu „III.5. Náklady na investice“ výkazu zisku a ztráty. Současně s uvedením těchto nákladů uvádí ve stejné výši použití Fondu zábrany škod v položce Netechnického účtu „III.7. Ostatní výnosy“.
(5) V případě povinnosti příjemce vrátit poskytnuté prostředky do Fondu zábrany škod je Kancelář až do jejich uhrazení uvádí na podrozvahových účtech. V okamžiku úhrady se tyto prostředky uvádějí jako tvorba Fondu zábrany škod dle odstavce 1, a to včetně případně uhrazených úroků z prodlení.
HLAVA II
OBSAHOVÉ VYMEZENÍ NĚKTERÝCH POLOŽEK ROZVAHY
§ 9
(1) Položka „A. Pohledávky za upsaný základní kapitál“ obsahuje pohledávky za upisovateli, společníky obchodní korporace plynoucí z povinnosti splatit vklad do základního kapitálu a upsané nesplacené akcie podle zákona o obchodních korporacích a zákona upravujícího pojišťovnictví.
(2) Položka „B. Dlouhodobý nehmotný majetek“ obsahuje zejména goodwill, nehmotné výsledky výzkumu a vývoje, práva k vynálezům, průmyslovým vzorům, zlepšovacím návrhům, ochranné známce, označení původu výrobků a užitnému vzoru, k počítačovým programům a k jiným předmětům ochrany podle autorského zákona, popřípadě jiné věci nehmotné53). V podpoložce b) se uvádí goodwill. Není-li stanoveno jinak, v podrobnostech obsahového vymezení této položky účetní jednotky použijí přiměřeně příslušná ustanovení vyhlášky č. 500/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou podnikateli účtujícími v soustavě podvojného účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, (dále jen „vyhláška č. 500/2002 Sb.“). Pro účely této vyhlášky se za dlouhodobý nehmotný majetek považuje goodwill, který obsahuje kladný nebo záporný rozdíl mezi pořizovací cenou při nákupu a reálnou hodnotou nabytého majetku a závazků k okamžiku jejich nabytí. Goodwill může vyplývat také z převodu pojistného kmene podle zvláštního právního předpisu.1a)
§ 10
(1) Položka „C.I. Pozemky a stavby“ obsahuje pozemky a stavby, popřípadě jiné věci nemovité.54) V podpoložce a) se tento majetek uvádí jako provozní investice, pokud jej účetní jednotka využívá k pojišťovací činnosti a zajišťovací činnosti nebo k činnostem, které souvisejí s pojišťovací nebo zajišťovací činností. V této položce se dále uvádějí právo stavby a věcná břemena s výjimkou užívacího práva k pozemku a stavbě, pokud nejsou vykazována jako součást ocenění v rámci položky „C.I.“ nebo položky „F.I.“.
(2) Položka „C.II.1. Podíly v ovládaných osobách“ obsahuje podíly,21) které představují účasti s rozhodujícím vlivem. V této položce se uvádějí i další případy, kdy účetní jednotka je ovládající osobou.22)
(3) Položka „C.II.3. Podíly s podstatným vlivem“ obsahuje podíly,21) které představují účasti s podstatným vlivem.
(4) Položka „C.III.1. Akcie a ostatní cenné papíry s proměnlivým výnosem, ostatní podíly“ obsahuje zejména akcie, zatímní listy, podílové listy, popřípadě jiné cenné papíry s proměnlivým výnosem a dále podíly, které nemají charakter účasti s rozhodujícím nebo podstatným vlivem. V položce C.III.1. uvádí zajistitel i cenné papíry s proměnlivým výnosem, které jsou depozitem při aktivním zajištění.
(5) Položka „C.III.2. Dluhové cenné papíry“ obsahuje cenné papíry s pevným výnosem včetně naběhlého příslušenství, a to cenné papíry s pevnou úrokovou mírou a cenné papíry s proměnlivou úrokovou mírou, jestliže její proměnlivost je předem určena ve vztahu k mírám používaným na trhu k určeným datům nebo obdobím. Položka obsahuje dluhové cenné papíry zajistitele, které jsou depozitem při aktivním zajištění, dluhové cenné papíry poskytnuté jako kolaterál v repo obchodech a poskytnuté dluhové cenné papíry zápůjčkou. V této položce se nevykazují vlastní dluhové cenné papíry, které se vykazují v položce „G.V. Ostatní závazky“ pasiv a dále dluhové cenné papíry, které se vykazují v položkách „C.II.2.“ a „C.II.4.“ aktiv.
(6) Položka „C.III.3. Investice v investičních sdruženích“ obsahuje účasti držené účetní jednotkou, do kterých účetní jednotka společně investovala s několika účetními jednotkami, a jejichž správa je svěřena jedné z nich.
(7) Položka „C.III.5. Ostatní zápůjčky nebo úvěry“ obsahuje částky poskytnuté pojištěným, u nichž je pojistná smlouva hlavní zárukou. V této položce se uvádějí rovněž částky poskytnuté pojištěným, které nejsou zaručeny pojistnou smlouvou.
(8) Položka „C.III.6. Depozita u finančních institucí“ obsahuje vklady a vklady potvrzené vkladovým certifikátem, vkladním listem či jiným obdobným dokumentem podle zvláštního právního předpisu, popřípadě jiné penězi ocenitelné hodnoty, které účetní jednotky umístily u finančních institucí a mohou být vyzvednuty až po určité době. Hodnoty deponované bez uvedeného omezení výběru včetně vkladů, které lze čerpat do 24 hodin po oznámení, se uvádějí v položce „F.II. Hotovost na účtech u finančních institucí a hotovost v pokladně“.
(9) Položka „C.III.7. Ostatní investice“ obsahuje investice, které nejsou obsaženy v položkách C.III.1. až C.III.6 aktiv. V této položce se uvádějí také předměty a díla umělecké kulturní hodnoty nebo pohledávky za zajišťovnami podle zvláštního právního předpisu. Uvádí se zde rovněž kladná i záporná reálná hodnota derivátů včetně reálné hodnoty vložených derivátů oddělených od hostitelského nástroje. Neuvádí se zde hodnota podkladových nástrojů; tato hodnota se uvádí v příloze v účetní závěrce.
(10) Položka „C.IV. Depozita při aktivním zajištění“ obsahuje
a) pohledávky zajistitele za pojišťovnou postupující část rizika a odpovídající zajištění, a to ve výši záručních depozit složených zajistitelem u této pojišťovny nebo u třetí strany, nebo ve výši, která je stanovena těmito osobami,
b) částky podle písmene a) nelze vzájemně zúčtovat s jinými pohledávkami zajistitele za pojišťovnou, ani je nelze vzájemně zúčtovat s dluhy zajistitele vůči pojišťovně,
c) cenné papíry složené u pojišťovny nebo u třetí strany, které zůstávají v majetku zajistitele, se u tohoto zajistitele uvádějí v položkách „C.III.1. Akcie a ostatní cenné papíry s proměnlivým výnosem, ostatní podíly“ nebo „C.III.2. Dluhové cenné papíry“ aktiv.
(11) Položka „D. Investice životního pojištění, je-li nositelem investičního rizika pojistník“ obsahuje investice, jejichž hodnota se používá ke stanovení hodnoty nebo výnosnosti pojištění vztahujících se k určitému investičnímu fondu a dále investice určené ke krytí závazků, které se stanoví pomocí určitého indexu. Tato položka také zahrnuje investice, které jsou drženy jménem členů tontiny a budou později mezi ně rozděleny.
§ 11
(1) Položka „E.II. Pohledávky z operací zajištění“ obsahuje pohledávky za zajistiteli včetně pojišťovacích zprostředkovatelů, pokud se jejich činnost týká zajištění.
(2) V případě soupojištění podle příslušné smlouvy uvádí každá z účetních jednotek pohledávky pouze ve výši, ve které se podílí na tomto soupojištění.
(3) Položka „E.III. Ostatní pohledávky“ obsahuje zejména pohledávky z cizích směnek a cizích směnek na vlastní řad, pohledávky z eskontu směnek, opravné položky k těmto pohledávkám, pohledávky ze sociálního zabezpečení a zdravotního pojištění. Neuvádějí se zde žádné pohledávky z operací přímého pojištění a pohledávky z operací zajištění nebo pohledávky za makléři.
§ 12
(1) Položka „F.I. Dlouhodobý hmotný majetek, jiný než majetek uváděný v položce „C.I. Pozemky a stavby“, a zásoby“ obsahuje
a) věci movité,32) s výjimkou zásob; tento majetek se člení na odpisovaný a neodpisovaný,
b) zásoby, pokud se neuvádějí v položce „G.III. Ostatní přechodné účty aktiv“,
c) náklady související s pořízením dlouhodobého majetku, včetně pozemků, staveb, popřípadě jiné věci nemovité, a poskytnuté zálohy a závdavky na pořízení uvedeného majetku.
Položku lze členit na podpoložky. Není-li stanoveno jinak, v podrobnostech obsahového vymezení dlouhodobého hmotného majetku, včetně položky „C.I.“ aktiv, účetní jednotky použijí přiměřeně příslušná ustanovení vyhlášky č. 500/2002 Sb.
(2) Položka „F.II. Hotovost na účtech u finančních institucí a hotovost v pokladně“ obsahuje kromě uvedených hotovostí dále
a) ceniny, zejména poštovní známky, kolky,
b) šeky,33)
c) jiné hodnoty v pokladně, zejména úvěrové a platební karty, mají-li hodnotu, ze které bude po vydání do používání čerpáno.
(3) Položka „F.IV. Jiná aktiva“ obsahuje taková aktiva, která nejsou zahrnuta do položek F.I. až F.III.
§ 13
(1) Souhrnná položka „G. Přechodné účty aktiv“ obsahuje položky časového rozlišení, které jsou příjmy příštích období nebo náklady příštích období, a dohadné položky aktivní. Příjmy příštích období představují výnosy běžného účetního období, které se týkají příjmů příštích účetních období. Náklady příštích období představují výdaje běžného účetního období, které se týkají nákladů následujících účetních období. Kritériem pro uvádění účetních případů jako časového rozlišení je skutečnost, že je známo současně jejich věcné vymezení, výše a období, kterého se týkají. Neuvádějí se zde žádné částky naběhlého příslušenství.
(2) Položka „G.I. Naběhlé úroky a nájemné“ obsahuje výnosové úroky a nájemné dosažené k rozvahovému dni, které se doposud nestaly splatnými, není-li stanoveno jinak.
(3) Položka „G.II. Odložené pořizovací náklady na pojistné smlouvy“ obsahuje pořizovací náklady na pojistné smlouvy, které se časově rozlišují. Výše těchto nákladů se vypočítá metodami uvedenými v § 30.
(4) Položka „G.III. Ostatní přechodné účty aktiv“ obsahuje částky, které se neuvádějí v položce „G.I. Naběhlé úroky a nájemné“ nebo „G.II. Odložené pořizovací náklady na pojistné smlouvy“. Jde zejména o zásoby, pokud jsou uváděny jako časové rozlišení. V této položce se uvádějí dohadné položky aktivní, kterými jsou částky, jež nelze uvést jako pohledávky z důvodů jejich dohadné výše; jde například o předběžné pojistné krytí pojišťovny, odhad částek za pronajímání majetkových práv. Jako dohadné položky nelze uvádět žádné částky, které se vztahují k technickým rezervám podle zvláštního právního předpisu.
§ 14
(1) Položka „A.I. Základní kapitál“ obsahuje základní kapitál podle zákona o obchodních korporacích a zákona upravujícího pojišťovnictví. V případě obchodních společností jde o základní kapitál do obchodního rejstříku zapsaný nebo i povinně nezapisovaný. V případě družstev jde o základní kapitál do obchodního rejstříku zapsaný nebo i nezapsaný. V podpoložce a) se uvádějí změny základního kapitálu obchodních společností před zápisem těchto změn do obchodního rejstříku.
(2) Položka „A.II. Emisní ážio“ obsahuje rozdíl mezi emisním kursem a jmenovitou hodnotou akcií podle zákona o obchodních korporacích.36)
(3) Položka „A.III. Rezervní fond na nové ocenění“ se uvádí jen v případě, že jeho použití vyplývá ze zvláštního právního předpisu.
(4) Položka „A.IV. Ostatní kapitálové fondy“ obsahuje fondy, které se vytvářejí z jiného zdroje než ze zisku účetní jednotky, nestanoví-li zvláštní právní předpis jinak, s výjimkou Rezervního fondu na nové ocenění, který se uvádí v položce „A.III. Rezervní fond na nové ocenění“. Tyto fondy se uvádějí zvlášť v jednotlivých podpoložkách této položky. V této položce se uvádějí také dotace do vlastních zdrojů, bezúplatné nabytí majetku nebo oceňovací rozdíly z ocenění reálnou hodnotou.
(5) Položka „A.V. Rezervní fond a ostatní fondy ze zisku“ obsahuje rezervní fond, popřípadě jiné fondy vytvářené podle zákona o obchodních korporacích a ostatní fondy, které se vytvářejí ze zisku v účetnictví účetní jednotky.
(6) Položka „A.VI. Nerozdělený zisk minulých účetních období nebo neuhrazená ztráta minulých účetních období“ obsahuje zisk za předchozí účetní období, který nebyl rozdělen, a ztrátu za předchozí účetní období, která nebyla uhrazena. Položka dále obsahuje změny účetních metod a opravy zásadních chyb minulých účetních období. V případě, že se nejedná o opravy zásadních chyb, vykazují se tyto opravy v příslušných položkách výkazu zisku a ztráty běžného období.
§ 15
Položka „B. Podřízená pasiva“ obsahuje všechny závazky, ať již doložené nebo nikoli cennými papíry, o kterých bylo smluvně dohodnuto, že v případě likvidace nebo konkursu budou proplaceny v posledním pořadí až po uspokojení práv ostatních věřitelů.
§ 16
(1) Položky technických rezerv se vykazují v členění na hrubou výši a hodnotu zajištění. Hodnota zajištění zahrnuje skutečné nebo odhadnuté částky, o které se v souladu se smluvními podmínkami zajištění snižuje hrubá výše technických rezerv.
(2) Položka „C.1. Rezerva na nezasloužené pojistné“ zahrnuje částku představující podíl předepsaného hrubého zajistného, které má být přiřazeno k následujícímu účetnímu období či k pozdějším účetním obdobím. Ustanovení platí obdobně v případě nezaslouženého zajistného.
(3) Položka „C.2. Rezerva na životní pojištění“ obsahuje hodnotu závazků pojišťovny včetně již vyhlášených bonusů, stanovenou pojistně matematickým odhadem po odečtení pojistně matematické hodnoty budoucího pojistného.
(4) Položka „C.3. Rezerva na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí“ představuje úhrn předpokládaných konečných nákladů, které pojišťovně vzniknou v souvislosti s vypořádáním veškerých nároků vyplývajících z pojistných událostí, k nimž došlo do konce účetního období, ať byly hlášeny či nikoliv, snížený o částky, které již byly ve vztahu k těmto nárokům vyplaceny. Položka C.3. v životním pojištění se uvádí jen, pokud hodnota rezerv, které obsahuje, není obsahem položky C.2.
(5) Položka „C.4. Rezerva na bonusy a slevy“ představuje částky ve formě bonusů a slev určené pojistníkům nebo osobě, která má smluvní právo na plnění, jak jsou vymezeny v § 19 odst. 6, pokud tyto částky již nebyly účtovány ve prospěch pojistníka nebo osoby, která má smluvní právo na plnění, nebo nebyly zahrnuty do položky C.2. Při provozování zajišťovací činnosti se uvedená rezerva tvoří pouze tehdy, existuje-li pro ni na základě zajišťovací smlouvy důvod.
(6) Položka „C.6. Ostatní technické rezervy“ zahrnuje zejména rezervu na hrozící ztráty z pojištění, která je částkou doplněnou navíc k rezervě na nezasloužené pojistné z hlediska rizik přebíraných pojišťovnou, aby bylo možné pokrýt veškeré nároky a výdaje spojené s platnými pojistnými smlouvami překračující výši rezerv na nezasloužené pojistné a splatné pojistné vyplývající z těchto smluv. Položka C.6. obsahuje rovněž „Rezervu na závazky Kanceláře“, „Rezervu na splnění závazků z použité technické úrokové míry a ostatních početních parametrů“ nebo ostatní technické rezervy, pokud jsou účetní jednotkou vytvářeny.
(7) Položka „D. Technické rezervy u životního pojištění, kde jsou nositelem investičního rizika pojistníci“ zahrnuje technické rezervy vytvořené ke krytí závazků vztahujících se k investicím v rámci smluv na životní pojištění, jejichž hodnota nebo výnosnost se stanoví podle finančních investic, u nichž pojistník nese riziko, nebo podle určitého ukazatele. Doplňkové technické rezervy, které se případně vytvářejí ke krytí rizik spojených s úmrtím, provozních výdajů či dalších rizik, jako jsou zaručené dávky pojistného plnění splatné při skončení smlouvy nebo zaručené hodnoty při odstoupení od pojistné smlouvy, se uvádějí v položce C.2. Položka D. zahrnuje rovněž technické rezervy představující závazky organizátora tontiny vůči jejím účastníkům.
(8) V položce „F. Depozita při pasivním zajištění“ uvádí účetní jednotka dluhy ze záručních depozit složených zajistitelem nebo od něj převzatých podle smlouvy o zajištění. Tyto dluhy nelze vzájemně zúčtovat s dluhy nebo pohledávkami účetní jednotky vůči zajistiteli. Pokud účetní jednotka přijala záruku v podobě cenných papírů, které byly převedeny do jeho majetku, obsahuje tato položka částku, kterou účetní jednotka dluží zajistiteli z titulu této záruky, včetně naběhlého příslušenství.
§ 16a
(1) „Rezerva na závazky Kanceláře“ je rezervou na splnění závazků z ručení za závazky Kanceláře podle zákona upravujícího pojištění odpovědnosti z provozu vozidla. Rezerva je určena ke krytí uvedených závazků, k jejichž plnění Kancelář nemá odpovídající aktiva. Tuto rezervu tvoří pojišťovna v rozsahu, v jakém se podílí na celkových závazcích Kanceláře, její výše se stanoví matematicko-statistickými metodami.
(2) „Rezerva na splnění závazků z použité technické úrokové míry a ostatních početních parametrů“ je rezervou určenou na splnění závazků vyplývajících z použité technické úrokové míry a ostatních početních parametrů ve výši, ve které ke krytí uvedených závazků nepostačuje rezerva na životní pojištění. Ustanovení platí obdobně v případě ostatních početních parametrů.
§ 18
(1) Položka „G.III. Závazky z dluhových cenných papírů“ obsahuje zejména emitované dluhové cenné papíry, dluhy ze splatných, dosud neproplacených emitovaných dluhových cenných papírů a dále vlastní dluhové cenné papíry a závazky z krátkých prodejů dluhových cenných papírů. Závazky z krátkých prodejů akcií a podílových listů se vykazují v položce „G.V. Ostatní závazky“; v podpoložce a) se uvádějí konvertibilní dluhopisy.
(2) Položka „G.V. Ostatní závazky“ obsahuje zejména dluhy vůči zaměstnancům z příjmů ze závislé činnosti, dluhy ze sociálního zabezpečení a zdravotního pojištění, dluhy z daně z příjmů a jiných přímých daní, dluhy z odložené daně z příjmů, dluhy z daně z přidané hodnoty a jiných nepřímých daní. V této položce se uvádějí také dluhy vyplývající z povinnosti platit příspěvky Kanceláři podle zvláštního právního předpisu12) a dluhy z povinnosti členů Kanceláře odvádět příspěvek do Fondu zábrany škod. V této položce se neuvádějí žádné dluhy, které se uvádějí v položkách G.I. až G.III. pasiv.
(3) Souhrnná položka „H. Přechodné účty pasiv“ obsahuje případy časového rozlišení, kterými jsou výdaje příštích období a výnosy příštích období, a dohadné položky pasivní. Výdaji příštích období se rozumí náklady, které souvisejí s běžným účetním obdobím, ale výdaj na ně nebyl dosud uskutečněn. Výnosy příštích období se rozumí částky přijaté v běžném účetním období, které časově a věcně souvisejí s výnosy následujícího účetního období. Kritériem pro uvádění účetních případů časového rozlišení je skutečnost, že je současně známo jejich věcné vymezení, výše a období, kterého se týkají. Neuvádějí se zde žádné částky naběhlého příslušenství. Nezahrnují-li konkrétní pasiva naběhlé příslušenství, to se uvádí v položce „H.I. Výdaje příštích období a výnosy příštích období“.
(4) Položka „H.II. Ostatní přechodné účty pasiv“ obsahuje částky, které se neuvádějí v položce „H.I. Výdaje příštích období a výnosy příštích období“. V této položce se uvádějí také dohadné položky pasivní, kterými jsou částky, jež nelze uvést jako dluhy z důvodu jejich dohadné výše; jde například o úrokové výnosy z cenných papírů s proměnlivým výnosem, částky, které jsou předmětem soudních sporů. Jako dohadné položky nelze uvádět žádné částky, které se vztahují k technickým rezervám podle zvláštního právního předpisu.
HLAVA III
OBSAHOVÉ VYMEZENÍ NĚKTERÝCH POLOŽEK VÝKAZU ZISKU A ZTRÁTY
§ 19
(1) Položka „Předepsané pojistné v hrubé výši“ (dále jen „předepsané hrubé pojistné“) v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.1.a)“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.1.a)“ obsahuje veškeré částky splatné během účetního období podle pojistných smluv, nezávisle na skutečnosti, že se tyto částky mohou vztahovat zcela nebo zčásti k pozdějšímu účetnímu období; tyto částky zejména zahrnují:
a) pojistné, které dosud nebylo předepsáno, jelikož se výpočet pojistného může provést až na konci účetního období,
b) 1. jednorázové pojistné, včetně pojistného placeného ve splátkách,
2. v životním pojištění jednorázové pojistné vyplývající z rezervy na bonusy a slevy, pokud se bere v úvahu jako pojistné na základě smluv a pokud zvláštní právní předpisy1a) nařizují nebo umožňují jeho uvedení pod pojistným,
c) navýšení pojistného v případě půlročních, čtvrtletních nebo měsíčních plateb a dále dodatkové platby pojistníků, určené ke krytí zřizovacích výdajů pojišťovny,
d) podíl pojišťovny na celkovém pojistném v případě soupojištění,
e) zajistné, pocházející z aktivního zajištění, při kterém dochází k postoupení pojistného (dále jen „cese“), nebo ze zajištění sjednaného mezi zajistiteli (dále jen „retrocese“), včetně přírůstků pojistného kmene,
po odečtení
f) úbytků pojistného kmene ve prospěch cesí a retrocesí, a
g) anulací, které jsou zrušením nebo opravou.
Tyto částky nesmějí zahrnovat daně nebo poplatky vybírané s pojistným.
(2) Položka „Pojistné postoupené zajistitelům“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.1.b)“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.1.b)“ obsahuje veškeré pojistné z titulu zajistných smluv uzavřených pojišťovnou. Nové přírůstky pojistného ze smluv, které je splatné během uzavírání nebo změny zajistných smluv, se přičítají; úbytky pojistného ze smluv, u nichž dojde ke zrušení, se odečítají.
(3) Položka „Změna stavu rezervy na nezasloužené pojistné, očištěná od zajištění“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.1.c)“ a „I.1.d)“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.1.c)“ obsahuje změnu stavu této rezervy.
(4) Položky změn stavu ostatních technických rezerv v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označené „I.4.b)“ a „I.5.“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.5.b)“ a „II.6.“ obsahují změny stavu příslušných technických rezerv. Změny stavu se uvádějí tak, aby to umožnilo zjistit zvlášť hrubou výši těchto rezerv a podíl zajistitelů. Změna stavu rezervy se vypočte jako rozdíl mezi konečným a počátečním stavem příslušné rezervy.
(5) Položka „Náklady na pojistná plnění, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.4.“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.5.“ obsahuje
a) náklady na pojistná plnění v hrubé výši, od které se odečítají podíly zajistitelů. Tyto náklady zahrnují všechny částky pojistného plnění uskutečněné za účetní období, zvýšené o změnu stavu rezervy na pojistná plnění za běžné účetní období. Uvedené částky zahrnují zejména anuity, náklady na odstoupení od smluv nebo na nové smlouvy, a ztráty z odstoupení od smluv v rezervě na pojistná plnění u prvopojistitelů nebo zajistitelů, vnější i vnitropodnikové náklady a náklady na správu dluhů z pojistného plnění, jakož i nastalé, ale dosud neohlášené pojistné události,
b) od nákladů podle písmene a) se odečítají zejména navrácené částky z nabytí zákonného vlastnictví pojištěného majetku, nebo z nabytí věřitelských práv zaplacením pohledávky věřiteli za dlužníka, které je subrogací, a náhrady škod za dlužníka z pohledávek postižených výkonem rozhodnutí, které jsou regresem, výplaty pojistného plnění poškozeným za pojištěného podle pojistné smlouvy.
(6) Položka „Bonusy a slevy, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.6.“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.7.“ obsahuje
a) bonusy, které zahrnují veškeré částky zúčtovatelné za účetní období, které byly nebo budou vyplaceny pojistníkům nebo jiným osobám, které mají smluvní právo na pojistné plnění, které jsou připsány v jejich prospěch, včetně částek použitých ke zvýšení technických rezerv nebo ke snížení budoucího pojistného, a to v takovém rozsahu, v jakém tyto částky představují rozložení přebytku nebo zisku plynoucího z veškerých operací nebo pouze z některých z nich po odečtení částek poskytnutých v předcházejících účetních obdobích a kterých již není třeba,
b) slevy, které zahrnují takové částky, které představují částečné vrácení pojistného na základě zkušenosti z plnění jednotlivých smluv.
Bonusy a slevy se uvádějí tak, aby to umožnilo zjistit zvlášť jejich hrubou výši a podíl zajistitelů.
(7) Položka „Pořizovací náklady na pojistné smlouvy“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.7.a)“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.8.a)“ a obsahuje náklady vyplývající z uzavírání pojistných smluv. Položka označená „I.7.b)“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění a položka označená „II.8.b)“ v Technickém účtu k životnímu pojištění obsahují změnu stavu odložených pořizovacích nákladů. Pořizovacími náklady se rozumí náklady vyplývající z uzavírání smluv. Pořizovací náklady zahrnují jak přímé náklady, zejména pořizovací provize nebo náklady na vypracování pojistné dokumentace či na začlenění pojistné smlouvy do pojistného kmene, tak i nepřímé náklady, zejména náklady na reklamu nebo režijní náklady na sjednávání pojištění a uzavírání pojistných smluv.
(8) Položka „Správní režie“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.7.c)“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.8.c)“ obsahuje zejména provize za obnovování pojistných smluv, náklady spojené s inkasem pojistného, správou pojistného kmene, správou bonusů a slev a náklady na přijatá i postoupená zajištění. Správní režie v podrobnostech zahrnuje zejména osobní náklady, odpisy dlouhodobého hmotného majetku, který není investicí podle § 10, spotřebu energie.
(9) Položky „Výnosy z investic“ a „Náklady na investice“ v Technickém účtu k životnímu pojištění označené „II.2.“ a „II.9.“ a v Netechnickém účtu označené „III.3.“ a „III.5.“ obsahují
a) veškeré výnosy a náklady investic v rámci neživotního pojištění, které se uvádějí v Netechnickém účtu,
b) jde-li o pojišťovnu poskytující životní pojištění, výnosy a náklady investic se uvádějí v Technickém účtu k životnímu pojištění,
c) jde-li o pojišťovnu, poskytující zároveň životní i neživotní pojištění, výnosy a náklady investic se uvádějí v Technickém účtu k životnímu pojištění, pokud jsou přímo spojeny s činností v oblasti životního pojištění,
d) v podpoložkách II.2.c), II.9.b), III.3.c) a III.5.b) tvorbu a použití opravných položek k dluhovým cenným papírům a k účastem, které mají charakter účasti s rozhodujícím nebo podstatným vlivem, pokud není tato účast oceněna ekvivalencí.
V této položce se uvádějí také úrokové výnosy a náklady.
(10) Položka „Převedené výnosy z investic“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.2.“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená, „II.12.“ a v Netechnickém účtu označená „III.4.“ a „III.6.“ obsahuje tyto výnosy tak, že
a) pokud je část výnosů z investic převedena na Technický účet k neživotnímu pojištění (položka I.2.), odečte se převod z Netechnického účtu v položce „III. 6. Převod výnosů z investic na Technický účet k neživotnímu pojištění (položka I.2.)“ a přičte se k položce „I.2. Převedené výnosy z investic z Netechnického účtu (položka III.6.)“,
b) pokud je část výnosů z investic, uvedená na Technickém účtu k životnímu pojištění, převedena na Netechnický účet, odečte se převedená částka z položky „II.12. Převod výnosů z investic na Netechnický účet (položka III.4.)“ a přičte se k položce „III.4. Převedené výnosy investic z Technického účtu k životnímu pojištění (položka II.12.)“.
(11) Položky „Přírůstky hodnoty investic“ a „Úbytky hodnoty investic“ v Technickém účtu k životnímu pojištění označené „II.3.“ a „II.10.“ obsahují částky oceňovacích rozdílů při uplatnění reálné hodnoty. V každém případě se uvedené rozdíly uvádějí v této položce, vztahují-li se k investicím v položce „D. Investice životního pojištění, je-li nositelem investičního rizika pojistník“ aktiv.
§ 20
(1) Položka „Ostatní technické náklady, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.8.“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.11.“ obsahuje náklady, které nelze uvádět v jiných položkách těchto Technických účtů. V této položce se uvádí tvorba technických rezerv. V této položce se dále uvádí tvorba opravných položek k pohledávkám z operací přímého pojištění, pohledávkám z operací zajištění a jiným pohledávkám uváděným v položkách „E.I. Pohledávky z operací přímého pojištění“ a „E.II. Pohledávky z operací zajištění“ aktiv a odpis těchto pohledávek. V této položce se také uvádějí zachraňovací náklady podle občanského zákoníku41a).
(2) Položka „Ostatní technické výnosy, očištěné od zajištění“ v Technickém účtu k neživotnímu pojištění označená „I.3.“ a v Technickém účtu k životnímu pojištění označená „II.4.“ obsahuje výnosy, které nelze uvádět v jiných položkách těchto Technických účtů. V této položce se uvádí použití technických rezerv. V této položce se dále uvádí použití opravných položek k pohledávkám z operací přímého pojištění, pohledávkám z operací zajištění a jiným pohledávkám uváděným v položkách „E.I. Pohledávky z operací přímého pojištění“ a „E.II. Pohledávky z operací zajištění“ aktiv. V této položce se také uvádějí odměny odpovídající pojistnému podle občanského zákoníku55).
(3) Položka „III. 8. Ostatní náklady“ v Netechnickém účtu obsahuje náklady vyplývající z jiných činností pojišťovny, než je pojišťovací nebo zajišťovací činnost, nebo náklady, které se neuvádějí v jiné položce Netechnického účtu. V této položce se uvádějí také
a) odpisy a opravné položky k majetku, který není investicí v položkách „C. Investice a „D. Investice životního pojištění, je-li nositelem investičního rizika pojistník“ aktiv,
b) smluvní pokuty a úroky z prodlení, poplatky z prodlení, penále, popřípadě jiné sankce vyplývající ze smluvních vztahů, postižní částky, sankce z příslušného rozhodnutí nebo zvláštních právních předpisů, a to bez ohledu na to, zda dluhy z nich byly zaplaceny, nebo nikoli; žádnou z těchto sankcí nelze převádět do nákladů Technického účtu k neživotnímu pojištění nebo Technického účtu k životnímu pojištění,
c) tvorba rezerv, které se uvádějí v položce „E. Ostatní rezervy“ pasiv,
d) kursové ztráty z přepočtu majetku a závazků vyjádřeného v cizí měně na měnu účetnictví.
(4) Položka „III.7. Ostatní výnosy“ v Netechnickém účtu obsahuje výnosy vyplývající z jiných činností pojišťovny, než je pojišťovací nebo zajišťovací činnost, zejména výnosy, které se neuvádějí v jiné položce Netechnického účtu. V této položce se uvádějí také
a) přijaté platby z odepsaných pohledávek, s výjimkou pohledávek z pojistné činnosti,
b) přijaté smluvní pokuty a úroky z prodlení, poplatky z prodlení, penále, popřípadě jiné sankce vyplývající ze smluvních vztahů, postižní částky, sankce z příslušného rozhodnutí nebo zvláštního právního předpisu, a to bez ohledu na to, zda platba na pohledávku byla přijata, nebo nikoli; žádnou z těchto sankcí nelze převádět do výnosů Technického účtu k neživotnímu pojištění nebo Technického účtu k životnímu pojištění,
c) použití rezerv, které se uvádějí v položce „E. Ostatní rezervy“ pasiv,
d) kursové zisky z přepočtu majetku a závazků vyjádřeného v cizí měně na měnu účetnictví.
§ 21
(1) Není-li dále stanoveno jinak, nelze převádět náklady a výnosy mezi
a) Technickým účtem k životnímu pojištění a Technickým účtem k neživotnímu pojištění,
b) Netechnickým účtem a Technickým účtem k životnímu pojištění nebo Technickým účtem k neživotnímu pojištění.
(2) V případě, že nelze některý z účelově členěných nákladů jednoznačně přiřadit do Technického účtu k neživotnímu pojištění nebo do Technického účtu k životnímu pojištění, přiřadí se takový náklad primárně na Netechnický účet, ze kterého jej lze následně rozvrhovat na příslušný Technický účet. Tyto převody nesmí vést ke zkreslení věrného a poctivého obrazu předmětu účetnictví. Takto nelze převádět daně a poplatky, náklady, které nesouvisí s pojištěním a zajištěním, a další náklady, které jsou uvedeny pouze v Netechnickém účtu.
(3) V případě, že nelze některý z účelově členěných výnosů jednoznačně přiřadit do Technického účtu k neživotnímu pojištění nebo do Technického účtu k životnímu pojištění, přiřadí se takový náklad primárně na Netechnický účet, ze kterého jej lze následně rozvrhovat na příslušný Technický účet. Tyto převody nesmí vést ke zkreslení věrného a poctivého obrazu předmětu účetnictví. Takto nelze převádět použití opravných položek, použití rezerv, mimořádné výnosy a výnosy, které nesouvisejí s neživotním nebo životním pojištěním a zajištěním.
§ 21a
Čistý obrat
(1) Pro účely určení čistého obratu se výnosy z prodeje výrobků a zboží a z poskytování služeb rozumí výnosy, na kterých je založen obchodní model účetní jednotky. Při určování těchto výnosů se přihlíží zejména k odvětví a trhu, na kterém účetní jednotka působí, a k podstatě činnosti účetní jednotky pro její zákazníky.
(2) Pro účely určení čistého obratu se nepřihlíží k tomu, ve které položce výkazu zisku a ztráty je výnos podle odstavce 1 vykazován.
(3) V případě účetní jednotky, která je pojišťovnou nebo zajišťovnou, se odstavce 1 a 2 nepoužijí.
HLAVA IV
OBSAHOVÉ VYMEZENÍ PŘÍLOHY V ÚČETNÍ ZÁVĚRCE
§ 22
(1) Účetní jednotka v příloze v účetní závěrce uvede alespoň informace
a) k položce „C.I. Pozemky a stavby“ o držbě, vlastnickém právu a jiných věcných právech k majetku v této položce, jakož i jiné informace, které se o tomto majetku zapisují do veřejných seznamů nebo rejstříků či jiných evidencí vedených podle zvláštních právních předpisů; to platí přiměřeně i pro majetek uváděný v položce „F.I.“,
b) k položce „C.III.5. Ostatní zápůjčky nebo úvěry“ o částkách poskytnutých pojistníkům, u nichž je pojistka hlavní zárukou, a rovněž o částkách poskytnutých pojistníkům nezaručených pojistkou; je-li jejich výše významná, jednotlivě,
c) k položce „C.III.7. Ostatní investice“ o této investici, je-li jeho výše významná, jednotlivě,
d) k položce „F.IV. Jiná aktiva“ o těchto aktivech, je-li jeho výše významná, jednotlivě,
e) k položce „C.6. Ostatní technické rezervy“ o výši těchto rezerv, je-li významná, jednotlivě,
f) k položkám „G. Přechodné účty aktiv“ a „H. Přechodné účty pasiv“ o částkách těchto aktiv nebo pasiv, jsou-li významné,
g) k položce „I.4. a II.5. Náklady na pojistná plnění, očištěné od zajištění“ o výši a rozsahu rozdílu, je-li významný, mezi
1. výší rezervy na pojistná plnění na počátku účetního období, určené k použití na pojistná plnění nastalá během předcházejících účetních období, která dosud nebyla uhrazena, a
2. částkami vyplacenými během účetního období na pojistná plnění nastalá během předcházejících účetních období a výší rezervy určené k použití na tato dosud neuhrazená pojistná plnění na konci běžného účetního období,
h) k položce „I.6. a II.7. Bonusy a slevy, očištěné od zajištění“ o částkách bonusů a slev, je-li jejich výše významná, jednotlivě,
i) k položce „I.2. a II.12. Převedené výnosy z investic“ o důvodech převodů a základně, na které se uskutečnily tyto převody,
j) o celkové výši provedených převodů podle § 21 odst. 2 nebo 3,
k) o podílu zajistitelů na položkách „Ostatní technické náklady“ nebo „Ostatní technické výnosy“,
l) o mimořádných nákladech a výnosech, jejich výši a charakteru,
m) k položce „B.b) goodwill“ o postupu odpisování použitém podle § 33 odst. 3 s náležitým odůvodněním tohoto použití,
n) o použitých metodách výpočtu jednotlivých technických rezerv,
o) za každou skupinu dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku o pořizovací ceně, o přírůstcích, úbytcích a převodech během účetního období, o konečném zůstatku na konci účetního období a dále obdobné informace o oprávkách a opravných položkách vztahujících se k tomuto majetku, případně výši úroků, pokud účetní jednotka rozhodla, že jsou součástí ocenění majetku.
(2) Kromě informací podle odstavce 1 příloha dále obsahuje nejméně informace o
a) způsobech oceňování, použitých pro různé položky účetní závěrky, včetně použitých postupů tvorby a použití opravných položek nebo postupů odpisování dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku, kursu použitém pro přepočet cizí měny na měnu účetnictví; u investic vykázaných v pořizovací ceně se uvede informace o jejich reálné hodnotě, u investic vykázaných v reálné hodnotě se uvede jejich pořizovací cena, účetní jednotka dále uvede pro každou jednotlivou položku investic použitou metodu ocenění,
b) obchodní firmě nebo jiném názvu a sídle účetních jednotek, v nichž účetní jednotka sama, nebo prostřednictvím třetí osoby jednající jejím jménem a na její účet, drží podíl s uvedením výše tohoto podílu, jakož i výši základního kapitálu, fondů a zisku nebo ztráty této účetní jednotky za poslední účetní období; tyto informace nemusí být uvedeny, pokud nejsou významné. Tyto informace o vlastním kapitálu nemusí být rovněž uvedeny tehdy, pokud se týkají účetní jednotky, která nemá povinnost jejich zveřejnění a jejíž podíl ve výši nejméně rozhodujícího vlivu na jejím základním kapitálu drží účetní jednotka způsobem vpředu uvedeným, nebo tehdy, pokud by jejich uvedení vážně poškozovalo kteroukoli účetní jednotku, jíž se týkají; informace o použití tohoto ustanovení se uvedou vždy,
c) počtu a jmenovité hodnotě nebo, nemají-li jmenovitou hodnotu, ocenění v účetní závěrce akcií upsaných v průběhu účetního období, s omezením schváleného základního kapitálu, aniž by to bylo v rozporu s ustanoveními o jeho výši podle zvláštních právních předpisů,
d) počtu a jmenovité hodnotě nebo, nemají-li jmenovitou hodnotu, ocenění v účetní závěrce každého druhu akcií, existuje-li takových druhů více,
e) existenci zatímních listů, jakýchkoli prioritních akcií, vyměnitelných a prioritních dluhopisů, warrantů, opcí nebo podobných cenných papírů nebo práv s nimi spojených, s udáním jejich počtu a rozsahu práv s nimi spojených,
f) dluzích účetní jednotky, jejichž zbytková doba splatnosti k rozvahovému dni přesahuje 5 let, jakož i o výši všech dluhů účetní jednotky, krytých plnohodnotnou zárukou, danou účetní jednotkou, s uvedením povahy a formy záruky; tyto informace se uvádějí odděleně pro položku každého věřitele podle uspořádání rozvahy,
g) celkové výši finančních závazků, podmíněných závazků a poskytnutých věcných zajištění s uvedením jejich povahy a formy, které nejsou obsaženy v rozvaze. Dluhy týkající se důchodů nebo penzí a ovládaných osob se uvádějí samostatně,
h) charakteru a obchodním účelu transakcí účetní jednotky, které nejsou zahrnuty v rozvaze, a finančním dopadu transakcí na účetní jednotku, pokud jsou rizika nebo užitky z těchto transakcí významné a pokud je zveřejnění těchto rizik nebo užitků nezbytné k posouzení finanční situace účetní jednotky,
i) transakcích, které účetní jednotka uzavřela se spřízněnou stranou, včetně objemu takových transakcí, povahy vztahu se spřízněnou stranou a ostatních informací o těchto transakcích, které jsou nezbytné k pochopení finanční situace účetní jednotky, pokud jsou tyto transakce významné a nebyly uzavřeny za podmínek obvyklých na regulovaném trhu. Informace o jednotlivých transakcích je možné seskupovat podle jejich charakteru s výjimkou případů, kdy jsou samostatné informace nezbytné k pochopení dopadu transakcí se spřízněnou stranou na finanční situaci účetní jednotky; výraz spřízněná strana má stejný význam jako v mezinárodních účetních standardech uvedených v § 19a zákona,
j) pojištění podle § 23,
k) průměrném přepočteném stavu zaměstnanců v průběhu účetního období v členění podle kategorií, jakož i o osobních nákladech za účetní období v členění na mzdy a platy, náklady na sociální pojištění se samostatnou informací o těch, které se vztahují k penzím, nejsou-li uvedeny samostatně ve výkazu zisku a ztráty,
l) rozsahu, ve kterém byl výpočet zisku nebo ztráty za účetní období ovlivněn způsoby oceňování v průběhu účetního období nebo bezprostředně předcházejícího účetního období, s cílem dosáhnout daňových úlev. Pokud takové ocenění má významný vliv na budoucí daňovou povinnost, je nutno o tom uvést podrobnosti,
m) rozdílech mezi daňovou povinností připadající na účetní období nebo předcházející účetní období a již zaplacenou daní v těchto účetních obdobích jen v případě, že je tento rozdíl z hlediska budoucího daňového zatížení významný; tato informace se uvede, jen není-li uvedený rozdíl v celkové výši obsažen ve zvláštní položce v rozvaze,
n) výši odměn přiznaných za účetní období osobám, které jsou statutárním orgánem, členům statutárních nebo jiných řídících a dozorčích orgánů z důvodu jejich funkce, jakož i výše vzniklých nebo sjednaných penzijních závazků bývalých členů vyjmenovaných orgánů, s uvedením úhrnu za každou kategorii; tyto informace nemusí být uvedeny, jestliže by jejich uvedení umožnilo zjistit finanční situaci konkrétního člena takového orgánu,
o) výši záloh, zápůjček a ostatních pohledávek, poskytnutých osobám, které jsou statutárním orgánem, členům statutárních nebo jiných řídících a dozorčích orgánů s uvedením úrokové sazby, hlavních podmínek a jakýchkoliv splatných, odepsaných nebo prominutých částek, výši poskytnutých záruk, s uvedením úhrnu za každou kategorii,
p) firmě nebo názvu, sídle a právní formě každé z účetních jednotek, v níž je účetní jednotka společníkem s neomezeným ručením,
r) celkových nákladech na odměny statutárnímu auditorovi nebo auditorské společnosti za účetní období v členění na povinný audit účetní závěrky, jiné ověřovací služby, daňové poradenství a jiné neauditorské služby. Tyto informace nemusí být uváděny tam, kde účetní jednotka je zahrnuta do konsolidované účetní závěrky, vypracované podle části páté, jestliže jsou tyto informace uvedeny v příloze v konsolidované účetní závěrce,
s) navrhovaném rozdělení zisku nebo vypořádání ztráty.
(3) V příloze se uvedou veškeré dluhy, spojené s nějakým druhem záruky, pokud nejsou dluhovými cennými papíry vykázanými jako pasiva, s rozlišením druhů záruk, které dovolují zvláštní právní předpisy, a dále se zvláštním uvedením záruk poskytnutých v podobě cenného papíru. Pokud se tyto dluhy vztahují k ovládaným osobám, uvádějí se samostatně. To neplatí pro takové dluhy, které jsou spojeny s pojišťovací a zajišťovací činností, které se uvádějí v rozvaze.
(4) V případě, že účetní jednotka má pobočku v zahraničí, uvede o ní informace v rozsahu jako u účetní jednotky.
(5) V příloze účetní jednotka uvede také:
a) název a sídlo konsolidující účetní jednotky, která sestavuje konsolidovanou účetní závěrku nejširší skupiny účetních jednotek, ke které účetní jednotka jako konsolidovaná účetní jednotka patří,
b) název a sídlo konsolidující účetní jednotky, která sestavuje konsolidovanou účetní závěrku nejužší skupiny účetních jednotek, ke které účetní jednotka jako konsolidovaná účetní jednotka patří,
c) místo, kde je možné konsolidované účetní závěrky konsolidujících účetních jednotek uvedených v písmenech a) a b) získat,
d) použité nové účetní metody oproti předchozímu účetnímu období, důvody jejich uplatnění a vliv na výsledek hospodaření a vlastní kapitál účetní jednotky,
e) informace o čistém obratu rozděleném podle kategorií činností a podle zeměpisných trhů, pokud se tyto kategorie a trhy mezi sebou významně liší z hlediska způsobu, jakým je poskytování služeb organizováno; informace nemusejí být uvedeny, pokud by jejich uvedení vážně poškozovalo kteroukoli účetní jednotku, jíž se týkají; informace o vynechání těchto údajů se vždy uvede v příloze v účetní závěrce.
(6) Účetní jednotka, která použila účetní metody způsobem vycházejícím z předpokladu, že bude nepřetržitě pokračovat ve své činnosti a u které zároveň existuje významná nejistota, spočívající zejména ve skutečnosti, která nasvědčuje tomu, že účetní jednotka nemusí být schopna nepřetržitě pokračovat ve své činnosti a v důsledku toho v rámci své běžné podnikatelské činnosti například plnit své závazky, uvede v příloze v účetní závěrce tuto skutečnost. Dále popíše případná opatření nebo návrhy řešení těchto skutečností.
(7) V případě, že účetní jednotka provádí u rezervy na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí v neživotním pojištění diskontování nebo odpočty, uvede
a) celkovou výši rezerv před diskontováním nebo odpočtem,
b) kategorie nároků z pojistných událostí, které byly diskontovány nebo u nichž byly provedeny odpočty; u každé takové kategorie nároků z pojistných událostí i použité metody, především zvolené sazby pro odhady uvedené v příloze č. 1, část D. odst. 1 písm. g) body 3 a 5, a
c) kritéria použitá pro odhady doby zbývající pro výplatu náhrad.
(8) Pokud účetní jednotka změní měnu účetnictví, v příloze v účetní závěrce uvede tuto skutečnost včetně odůvodnění. Dále uvede kurzy, které při změně měny účetnictví použila pro přepočet údajů uvedených v účetní závěrce, a vysvětlí dopad změny měny účetnictví na účetní závěrku. Stejné informace účetní jednotka uvede také v příloze v účetní závěrce sestavené za účetní období, které bezprostředně předchází účetnímu období, od kterého došlo ke změně měny účetnictví.
(9) Pokud se údaj o výši základního kapitálu uvedený ve veřejném rejstříku, ve kterém je účetní jednotka zapsána, liší od údaje o výši základního kapitálu v rozvaze, účetní jednotka v příloze v účetní závěrce uvede důvod tohoto rozdílu včetně popisu výpočtu, ze kterého bude patrný vztah mezi oběma údaji.
(10) Účetní jednotka, která účtuje o odložené dani a která je poplatníkem dorovnávací daně, v příloze v účetní závěrce uvede
a) informaci o tom, že účetní jednotka je poplatníkem dorovnávací daně,
b) informaci o tom, že dorovnávací daň nebyla zohledněna při výpočtu odložené daně, a
c) část nákladu na splatnou daň připadající na dorovnávací daň.
§ 23
(1) Pokud jde o neživotní pojištění, uvádí se
a) předepsané hrubé pojistné,
b) zasloužené pojistné v hrubé výši,
c) náklady na pojistná plnění v hrubé výši,
d) provozní náklady v hrubé výši,
e) výsledek ze zajištění.
(2) Částky podle odstavce 1 budou rozčleněny na přímé pojištění a aktivní (přijatá) zajištění, pokud tato zajištění dosahují 10 % nebo více předepsaného hrubého pojistného, a dále v rámci přímého pojištění do skupin odvětví pojištění podle zvláštního právního předpisu1a).
(3) Rozčlenění do odvětvových skupin podle odstavce 2 se v rámci přímého pojištění nevyžaduje, pokud výše předepsaného hrubého pojistného v dané skupině nepřesáhne 10 000 000 EUR. Nicméně pojišťovny uvedou v každém případě informace alespoň ke třem skupinám odvětví pojištění, které v její činnosti zaujímají nejdůležitější místo.
(4) Pokud jde o životní pojištění, uvádí se informace o předepsaném hrubém pojistném v rozčlenění na přímé pojištění a aktivní (přijatá) zajištění, pokud tato zajištění dosahují 10 % a více předepsaného hrubého pojistného a výsledek zajištění.
(5) V rámci přímého pojištění podle odstavce 4 se uvedou následující informace:
a) individuální pojistné a pojistné ze smluv kolektivního pojištění,
b) běžné pojistné a jednorázové pojistné,
c) pojistné ze smluv bez bonusů, pojistné ze smluv s bonusy a pojistné ze smluv, u nichž je nositelem investičního rizika pojistník.
Uvádění částek u každého z písmen a), b) nebo c) se nevyžaduje, pokud jejich výše nepřesahuje 10 % předepsaného hrubého pojistného v rámci přímého pojištění.
(6) V každém případě se uvádějí informace o celkové výši předepsaného hrubého pojistného v rámci přímého pojištění, které plyne ze smluv, které pojišťovna uzavřela
a) v členském státu Evropské unie, kde má své sídlo,
b) v ostatních členských státech Evropské unie,
c) v ostatních státech,
s tím, že uvádění příslušných částek se nevyžaduje, pokud nepřesahují 5 % celkové výše předepsaného hrubého pojistného.
(7) Pojišťovny uvádějí informaci o celkové výši provizí v rámci přímého pojištění v průběhu účetního období. To se vztahuje na provize všeho druhu, zvláště pak provize za získávání, obnovování, inkaso a za správu pojistného kmene.
ČÁST TŘETÍ
SMĚRNÁ ÚČTOVÁ OSNOVA
§ 24
Směrná účtová osnova je uspořádáním účtových tříd a účtových skupin pro pojišťovny a stanoví se v příloze č. 4.
ČÁST ČTVRTÁ
ÚČETNÍ METODY A JEJICH POUŽITÍ
Investice
§ 26
(1) Účetní jednotka může podíl vykázaný v položkách „A.II.1. Podíly v ovládaných osobách“ a „A.II.3 Podíly s podstatným vlivem“ ocenit ekvivalencí.
(2) Při ocenění ekvivalencí
a) se goodwill zahrnutý v pořizovací ceně převede do dlouhodobého majetku a ocenění podílu je následně
1. snižováno o přijatý podíl na zisku ve výši před zdaněním, popřípadě o další přijaté částky plynoucí z rozdělení zisku,
2. zvyšováno o podíl na zisku nebo snižováno o podíl na ztrátě ovládané osoby nebo osoby pod podstatným vlivem vzniklý po datu nabytí podílu,
3. snižováno nebo zvyšováno o podíly na změnách ve vlastním kapitálu ovládané osoby nebo osoby pod podstatným vlivem, které nebyly uvedeny ve výkazu zisku nebo ztráty ovládané osoby nebo osoby pod podstatným vlivem,
b) částka, o kterou zisk z ocenění podílu ekvivalencí uvedený ve výkazu zisku a ztráty, převyšuje částky uvedené v písmenu a) bodě 1, se převede do fondů uváděných v položce „A.IV. Ostatní kapitálové fondy“ pasiv,
c) podíl se ocení nulou, jestliže podíl na ztrátě konsolidované účetní jednotky, ve které má konsolidující účetní jednotka podstatný vliv, je roven nebo vyšší než ocenění podílu v účetnictví účetní jednotky; je-li účetní jednotka na základě záruky nebo ovládací smlouvy povinna vyrovnat záporný vlastní kapitál společnosti, ve které uplatňuje rozhodující nebo podstatný vliv, tvoří rezervu.
(3) Metoda oceňování musí být v každém případě přesně popsána a důvody pro její uplatnění musí být vyjádřeny v příloze v účetní závěrce.
§ 28
Technické rezervy
(1) Výše technických rezerv musí být v každém okamžiku dostatečná do té míry, aby pojišťovna byla schopna dostát svým závazkům, vyplývajícím z pojistných smluv, které lze rozumně předpokládat.
(2) Výpočet technických rezerv se provádí na základě uznávaných metod pojistné matematiky.
(3) Oceňovací rozdíly u technických rezerv se uvádějí v příslušné položce výkazu zisku a ztráty, ve které se uvádí tvorba nebo použití této rezervy, a v příslušné položce technické rezervy v pasivech.
§ 29
Oceňovací rozdíly při uplatnění reálné hodnoty
(1) Oceňovací rozdíly se uvádějí, není-li dále stanoveno jinak, v položce „II.3. Přírůstky hodnoty investic“ nebo „II.10. Úbytky hodnoty investic“ Technického účtu k životnímu pojištění nebo v položce „III.3.c)“ nebo „III.5.b)“ Netechnického účtu ve výkazu zisku a ztráty a v příslušných položkách investic.
(2) Oceňovací rozdíly realizovatelných cenných papírů se uvádějí v položce „A.IV. Ostatní kapitálové fondy“ pasiv. V okamžiku realizace, zejména prodeje, se uvedené oceňovací rozdíly převedou do položek výkazu zisku a ztráty. Je-li prokázáno, že došlo k trvalému snížení hodnoty (znehodnocení) realizovatelného cenného papíru, musí být tato ztráta bez zbytečného odkladu uvedena ve výkazu zisku a ztráty.
(3) Oceňovací rozdíly u investic, které jsou obsahem položky „C.IV. Depozita při aktivním zajištění“ a položky „D. Investice životního pojištění, je-li nositelem investičního rizika pojistník“ se uvádějí v položkách výkazu zisku a ztráty.
(4) V případě zajišťovacích derivátů, pro něž je použita
a) metoda zajištění reálné hodnoty, se oceňovací rozdíly uvádějí v příslušných položkách výkazu zisku a ztráty,
b) metoda zajištění peněžních toků, se oceňovací rozdíly vztahující se k zajišťovanému riziku uvádějí v položce „A.IV. Ostatní kapitálové fondy“ pasiv a v položce „C.III.7. Ostatní investice“ aktiv. V položkách výkazu zisku a ztráty se oceňovací rozdíly uvádějí ve stejných účetních obdobích, ve kterých se uvádějí náklady a výnosy spojené se zajišťovacími deriváty,
c) metoda zajištění čisté investice spojené s cizoměnovými účastmi s rozhodujícím nebo podstatným vlivem, se oceňovací rozdíly, které se vztahují k měnovému riziku, uvádějí v položce „A.IV. Ostatní kapitálové fondy“ pasiv a v položce „C.III.7. Ostatní investice“ aktiv pro zajišťovací derivát. V položkách výkazu zisku a ztráty se oceňovací rozdíly uvádějí ve stejném účetním období, ve kterém se uvádějí náklady a výnosy spojené s úbytkem těchto zajišťovaných čistých investic.
(5) Pro oceňovací rozdíly podle odstavce 1 při přeměně účetní jednotky se použijí přiměřeně příslušná ustanovení vyhlášky č. 500/2002 Sb. s tím, že tyto rozdíly se uvádějí v položce „A.IV. Ostatní kapitálové fondy“, není-li stanoveno jinak.
§ 30
(1) V případě neživotního pojištění se výše časově rozlišených pořizovacích nákladů na pojistné smlouvy vypočítá ze základu, který je slučitelný se základem používaným pro nezasloužené pojistné. To neplatí, jde-li o neživotní pojištění, ke kterému se stanovuje také rezerva pojistného neživotních pojištění; v tomto případě se výše časově rozlišených pořizovacích nákladů na pojistné smlouvy vypočítá s použitím pojistně matematických metod slučitelných s metodami výpočtu rezervy pojistného neživotních pojištění.
(2) V případě životního pojištění mohou být pro výpočet výše časově rozlišených pořizovacích nákladů na pojistné smlouvy použity pojistně matematické metody jako u technických rezerv tohoto pojištění.
§ 31
Vymezení nákladů souvisejících s pořízením dlouhodobého majetku, zásob, pohledávek, cenných papírů a podílů
(1) Pro vymezení nákladů souvisejících s pořízením dlouhodobého nehmotného majetku, dlouhodobého hmotného majetku, zásob, zvířat, pohledávek s výjimkou pohledávek uváděných v položkách „E.I. Pohledávky z přímého pojištění“ a „E.II. Pohledávky z operací zajištění“ aktiv a pro metodu ocenění souboru majetku nebo metodu ocenění při nabytí více než jedné složky majetku převodem či přechodem účetní jednotky použijí přiměřeně příslušná ustanovení vyhlášky č. 500/2002 Sb.
(2) Součástí pořizovací ceny cenného papíru a podílu jsou též přímé náklady související s jeho pořízením, zejména poplatky a provize makléřům, poradcům, burzám. Náklady související s pořízením cenného papíru a podílu nezahrnují úroky z úvěrů na pořízení cenného papíru a podílu, prémii nebo diskont, vnitřní správní náklady nebo náklady na držbu cenného papíru a podílu. U cenného papíru přijatého nebo dodaného v rámci termínové operace je součástí jeho ocenění reálná hodnota pevné termínové operace nebo vnitřní hodnota opce.
§ 32
Postup tvorby a použití opravných položek
(1) Opravné položky se vytvářejí pouze při přechodném snížení hodnoty majetku, které je prokázáno na základě inventarizace. Při inventarizaci se posuzuje výše a odůvodněnost vytvořených opravných položek.
(2) Opravné položky se nevytvářejí u majetku, který se podle § 27 zákona oceňuje reálnou hodnotou nebo ekvivalencí.
(3) Tvorba opravných položek se uvádí v Netechnickém účtu v položce „III.8. Ostatní náklady“ nebo v Technickém účtu k životnímu pojištění v položce „II.11. Ostatní technické náklady, očištěné od zajištění“. Použití opravných položek včetně jejich rozpuštění na základě inventarizace se uvádí v Netechnickém účtu v položce „III.7. Ostatní výnosy“ nebo v Technickém účtu k životnímu pojištění v položce „II.4. Ostatní technické výnosy, očištěné od zajištění“. V případě investic, které se neoceňují reálnou hodnotou, se tvorba a použití opravných položek vykazuje v souladu s § 19 odst. 9 písm. d).
(4) Opravná položka se nesmí vytvářet na hodnotu vyšší, než je hodnota majetku v účetnictví. Použití opravné položky nesmí být vyšší než celková tvorba opravné položky.
(5) K účtům majetku vedených v cizí měně se tvoří opravné položky v cizí měně. Kurzové rozdíly se vykazují stejně jako kurzové rozdíly z ocenění majetku, k němuž se vztahují.
§ 33
Odpisování majetku
(1) Dlouhodobý nehmotný majetek a odpisovaný dlouhodobý hmotný majetek se odpisuje z ocenění stanoveného v § 25 zákona postupně v průběhu jeho používání. Odpis může být vyjádřen i jinak než časem, zejména výkony.
(2) Není-li dále stanoveno jinak, v podrobnostech odpisování majetku účetní jednotky použijí přiměřeně příslušná ustanovení vyhlášky č. 500/2002 Sb.
(3) Goodwill, který je obsahem položky „B. Dlouhodobý nehmotný majetek“ aktiv, se rovnoměrně odpisuje po dobu používání majetku, ke kterému se vztahuje. Nelze-li zjistit dobu používání uvedeného majetku, odpisuje se goodwill nejdéle po dobu 5 let.
(4) Ostatní dlouhodobý nehmotný majetek, který je obsahem položky B. aktiv se odpisuje nejdéle po dobu 20 let.
(5) Odpisy se uvádějí v Netechnickém účtu v položce „III.8. Ostatní náklady“ nebo v Technickém účtu k životnímu pojištění v položce „II.8.c) Správní režie“ v případě dlouhodobého hmotného majetku vykazovaného v položce F.I. aktiv. V případě dlouhodobého hmotného majetku vykazovaného v položce „C.I. Pozemky a stavby“ se odpisy uvádějí v Netechnickém účtu v položce III.5.a) nebo v Technickém účtu k životnímu pojištění v položce II.9.a).
§ 34
Postup tvorby a použití rezerv
S výjimkou technických rezerv se uvádí tvorba rezerv podle odstavce 1 v Netechnickém účtu v položce „III.8. Ostatní náklady“, použití rezerv včetně jejich rozpuštění na základě inventarizace v Netechnickém účtu v položce „III.7. Ostatní výnosy“.
§ 35
Metoda vzájemného zúčtování
(1) V účetních knihách a v účetní závěrce lze za podmínky podle § 7 odst. 6 zákona vzájemně zúčtovávat případy:
a) dobropisů nebo refundací týkajících se konkrétní nákladové, popřípadě výnosové položky a vztahujících se k účetnímu období, ve kterém byl náklad, popřípadě výnos zúčtován,
b) doměrků a vratek daní z příjmů, nepřímých daní a poplatků, včetně odložené daně (§ 36),
c) transakcí podle § 7 odst. 3.
(2) V účetní závěrce lze dále vzájemně zúčtovávat pohledávky a dluhy, s výjimkou přijatých záloh a závdavků nebo poskytnutých záloh a závdavků, vůči téže fyzické nebo právnické osobě, které mají dobu splatnosti do jednoho roku a jsou vedeny ve stejných měnách, a emitované a vlastní dluhopisy nebo jiné dluhové cenné papíry.
(3) Ustanovení odstavce 1 písm. a) a b) a odstavce 2 neplatí pro pohledávky a dluhy a náklady a výnosy, které se vztahují k pojištění a zajištění.
(4) Za vzájemné zúčtování se nepovažuje započtení podle občanského zákoníku.
§ 36
Metoda odložené daně
(1) Výpočet odložené daně je založen na závazkové metodě vycházející z rozvahového přístupu. Závazkovou metodou se rozumí postup, kdy odložená daň ve vztahu k výsledku hospodaření zjištěnému v účetnictví bude uplatněna v pozdějším období, a proto při výpočtu bude použita sazba daně z příjmů platná v období, ve kterém budou daňový dluh nebo pohledávka uplatněny. Pokud tato sazba daně známa není, použije se sazba platná v následujícím účetním období.
(2) Rozvahový přístup znamená, že závazková metoda podle odstavce 1 vychází z přechodných rozdílů, jimiž jsou rozdíly mezi daňovou základnou aktiv, popřípadě pasiv a jejich účetní hodnotou v rozvaze. Daňovou základnou aktiv, popřípadě pasiv je hodnota těchto aktiv, popřípadě pasiv uplatnitelná v budoucnosti pro daňové účely.
(3) Odložená daňová pohledávka nebo odložený daňový dluh se zjistí jako součin výsledného rozdílu podle odstavce 2 a sazby daně z příjmů, která je stanovena zákonem č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů.
(4) Účetní jednotka uvádí odložený daňový dluh vždy a odloženou daňovou pohledávku s ohledem na ustanovení § 25 odst. 2 zákona.
(5) Dorovnávací daň se při výpočtu odložené daně nezohledňuje.
§ 37
Metoda kursových rozdílů
(1) Kurzové rozdíly vzniklé z přepočtu majetku a závazků vyjádřených v cizí měně na měnu účetnictví se vykazují v položce „III.8. Ostatní náklady“ nebo „III.7. Ostatní výnosy“ v Netechnickém účtu ve výkazu zisku a ztráty, není-li dále stanoveno jinak.
(2) Kursové rozdíly u majetku a závazků oceňovaných reálnou hodnotou nebo ekvivalencí jsou součástí tohoto ocenění, bez ohledu na to, zda se oceňovací rozdíly k uvedenému okamžiku uvádějí ve výkazu zisku a ztráty nebo v rozvaze.
§ 37a
Způsob určení funkční měny
(1) Funkční měna účetní jednotky se určuje na základě kritérií pro určení funkční měny podle mezinárodních účetních standardů upravených právem Evropské unie56).
(2) Způsob určení funkční měny zahraniční jednotky a přepočet údajů týkajících se zahraniční jednotky podle mezinárodních účetních standardů upravených právem Evropské unie56) se použijí pouze u konsolidovaných účetních jednotek pro účely sestavení konsolidované účetní závěrky.
§ 37b
Postup při změně měny účetnictví
(1) Dojde-li ke změně měny účetnictví účetní jednotky,
a) údaje za minulé účetní období uvedené v účetní závěrce se přepočtou obecným kurzem pro rozvahový den minulého účetního období a
b) počáteční zůstatky účtů k prvnímu dni účetního období, od kterého došlo ke změně měny účetnictví, se stanoví přepočtem konečných zůstatků účtů, ze kterých tyto počáteční zůstatky účtů vychází, obecným kurzem pro rozvahový den minulého účetního období.
(2) Údaje za minulé účetní období vykazované ve výkazu zisku a ztrát se přepočtou průměrným obecným kurzem, pokud by použití obecného kurzu pro rozvahový den minulého účetního období vedlo k významným odchylkám od přepočtu tímto průměrným obecným kurzem. Použije-li účetní jednotka pro přepočet těchto údajů průměrný obecný kurz, použije tento kurz také pro přepočet údajů o transakcích za minulé účetní období vykazovaných v přehledu o peněžních tocích a přehledu o změnách vlastního kapitálu, pokud je sestavuje. Zůstatky vztahující se k minulým účetním obdobím uvedené v těchto výkazech se vždy přepočtou obecným kurzem pro den, ke kterému byly tyto zůstatky stanoveny.
(3) Průměrný obecný kurz se určí na základě obecných kurzů v rámci účetního období. Způsob výpočtu průměrného obecného kurzu určí účetní jednotka na základě vnitřního předpisu s přihlédnutím k výkyvům obecného kurzu v průběhu účetního období.
(4) Rozdíl mezi výsledkem hospodaření běžného období vykazovaným jako údaj za minulé účetní období přepočteným průměrným obecným kurzem a tímto výsledkem hospodaření přepočteným obecným kurzem pro rozvahový den minulého účetního období se vykazuje v položce „A.VI. Nerozdělený zisk minulých účetních období nebo neuhrazená ztráta minulých účetních období“ vykazované jako údaj za minulé účetní období. Rozdíl vzniklý z použití různých kurzů pro přepočet údajů v přehledu o peněžních tocích a přehledu o změnách vlastního kapitálu se vykazuje na zvláštním řádku v těchto výkazech s názvem „Rozdíl z přepočtu na měnu účetnictví“ tak, aby zůstatky uváděné v těchto výkazech navazovaly na zůstatky uvedené v rozvaze.
ČÁST PÁTÁ
KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA
HLAVA I
POSTUP ZAHRNOVÁNÍ ÚČETNÍCH JEDNOTEK DO KONSOLIDAČNÍHO CELKU
§ 38
(1) Konsolidační celek podle § 22 odst. 6 zákona tvoří konsolidující účetní jednotka a konsolidované účetní jednotky.
(2) Konsolidující účetní jednotkou podle odstavce 1 je rovněž ovládající osoba, jejíž jediným nebo hlavním účelem je podílnictví v konsolidovaných účetních jednotkách, jakož i správa a zhodnocování těchto podílů, pokud jsou tyto konsolidované účetní jednotky výlučně nebo převážně pojišťovnami.1a) Konsolidující účetní jednotkou podle odstavce 1 je rovněž ovládající osoba vykonávající vliv na základě existence trvalých vztahů zajišťovací činnosti podle zvláštního právního předpisu.1a)
HLAVA II
METODY KONSOLIDACE
§ 39
(1) Konsolidace se provádí způsobem přímé konsolidace nebo po jednotlivých úrovních dílčích celků. Přímou konsolidací se rozumí konsolidace všech účetních jednotek najednou, bez využití konsolidovaných účetních závěrek případně sestavených za dílčí celky.
(2) Konsolidace po jednotlivých úrovních znamená, že se postupně sestavují konsolidované účetní závěrky za nižší celky které pak vstupují do konsolidovaných účetních závěrek vyšších celků.
(3) Při sestavování konsolidované účetní závěrky se využívají tyto metody:
a) plné konsolidace, která se použije při zahrnutí konsolidované účetní jednotky do konsolidované účetní závěrky,
b) poměrné konsolidace, která se použije při zahrnutí účetní jednotky pod společným vlivem do konsolidované účetní závěrky,
c) konsolidace ekvivalencí, která se použije při zahrnutí účetní jednotky přidružené do konsolidované účetní závěrky.
(4) Metoda plné konsolidace začleňuje položky rozvahy a výkazu zisku a ztráty účetních závěrek konsolidovaných účetních jednotek, po jejich případném vyloučení, přetřídění a úpravách, do rozvahy a výkazu zisku a ztráty konsolidující účetní jednotky.
(5) Metoda poměrné konsolidace začleňuje položky rozvahy a výkazu zisku a ztráty účetních jednotek pod společným vlivem v poměrné výši odpovídající podílu konsolidující účetní jednotky na vlastním kapitálu těchto účetních jednotek, po jejich případném vyloučení, přetřídění a úpravách, do rozvahy a výkazu zisku a ztráty konsolidující účetní jednotky.
(6) Metoda konsolidace ekvivalencí znamená ocenění podílu konsolidující účetní jednotky na účetní jednotce přidružené ve výši podílu na vlastním kapitálu, po případném přetřídění a úpravách jednotlivých položek účetní závěrky.
(7) U účetních jednotek, které mají povinnost podrobit se sestavení konsolidované účetní závěrky, se zvolená metoda konsolidace může změnit pouze ve výjimečných případech. Takovouto změnu uvede účetní jednotka v příloze v účetní závěrce s odůvodněním a s uvedením jejího vlivu na aktiva, pasiva a finanční situaci účetních jednotek zahrnutých do konsolidované účetní závěrky.
(8) Přetříděním se rozumí takové operace v účetních závěrkách účetních jednotek vstupujících do konsolidace, na jejichž základě je možno přiřadit k sobě v procesu konsolidace sourodé položky a sčítat je. Úpravami se rozumí operace ke sladění účetních metod v rámci konsolidace v případech, kdy odlišné metody by podstatným způsobem ovlivnily pohled na ocenění majetku a závazků v konsolidované účetní závěrce a na vykázaný výsledek hospodaření. Vyloučením se rozumí takové operace, které umožní, aby konsolidovaná účetní závěrka neobsahovala vzájemné transakce, které byly realizovány účetními jednotkami v konsolidaci. Jde zejména o vzájemné pohledávky a dluhy, přijaté a vyplacené podíly na zisku, dary a další operace mezi účetními jednotkami, které mají významný vliv na konsolidovaný výsledek hospodaření.
(9) Ustanovení odstavce 8 se nepoužije u položek pasiv, které účetní jednotky, zahrnuté do konsolidace, ocenily podle ustanovení o způsobech oceňování a jejich použití platných pro pojišťovny, ani u položek aktiv, jejichž změny hodnot mají mimo jiné vliv na některá práva pojištěných nebo taková práva vytvářejí. Informace o použití tohoto ustanovení se uvede v příloze v konsolidované účetní závěrce.
(10) Vyloučení zisku a ztráty, které plynou z operací, prováděných mezi účetními jednotkami, zahrnutými do konsolidace, a které jsou součástí účetní hodnoty aktiv, se neprovede, pokud byla operace provedena na regulovaném trhu a z ní vyplynula práva ve prospěch pojištěných. Informace o použití tohoto ustanovení, zejména pokud mělo významný vliv na majetek a závazky, finanční situaci, výsledek hospodaření všech účetních jednotek zahrnutých do konsolidace, se uvede v příloze v konsolidované účetní závěrce.
HLAVA III
USPOŘÁDÁNÍ A OZNAČOVÁNÍ POLOŽEK KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A OBSAHOVÉ VYMEZENÍ POLOŽEK TÉTO ZÁVĚRKY
§ 40
(1) Konsolidovanou účetní závěrku tvoří rozvaha, výkaz zisku a ztráty a příloha a přehled o změnách vlastního kapitálu konsolidačního celku.
(2) Informace konsolidované účetní závěrky vycházejí z účetních závěrek konsolidující účetní jednotky a konsolidovaných účetních jednotek, účetních jednotek pod společným vlivem a účetních jednotek přidružených, z konsolidovaných účetních závěrek dílčích celků a dalších informací, které poskytují uvedené účetní jednotky podle § 22b odst. 1 zákona konsolidující účetní jednotce. Tyto dokumenty jsou účetními záznamy a uschovávají se po dobu úschovy konsolidované účetní závěrky.
(3) Konsolidovaná účetní závěrka se dokumentuje přehledem o způsobu transformace z účetních závěrek účetních jednotek, které mají povinnost podrobit se sestavení konsolidované účetní závěrky. Tento přehled je účetním záznamem a uchovává se po celou dobu úschovy konsolidované účetní závěrky.
(4) Pro uspořádání položek konsolidované účetní závěrky a jejich obsahové vymezení se použije uspořádání a obsahové vymezení položek účetní závěrky podle § 3 odst. 2 a 3 doplněné o položky, které vyplývají z konsolidace.
§ 41
Konsolidovaná rozvaha
(1) V konsolidované rozvaze se uvádí výše aktiv v ocenění sníženém o opravné položky a oprávky, odděleně za běžné účetní období a minulé účetní období. Výše pasiv se uvádí za běžné účetní období a minulé účetní období.
(2) Rozvaha se podle použité metody konsolidace doplní o položky
a) „Kladný konsolidační rozdíl“,
b) „Záporný konsolidační rozdíl“,
c) „Menšinový vlastní kapitál“,
d) „Menšinový základní kapitál“,
e) „Menšinové kapitálové fondy“,
f) „Menšinové fondy ze zisku včetně nerozděleného zisku a neuhrazené ztráty minulých účetních období“,
g) „Menšinový výsledek hospodaření běžného účetního období“,
h) „Cenné papíry a podíly v ekvivalenci“,
i) „Konsolidační rezervní fond“,
j) „Podíl na výsledku hospodaření v ekvivalenci“.
(2) Položka „Menšinový výsledek hospodaření běžného účetního období“ obsahuje podíl na zisku nebo ztrátě za účetní období, který přísluší menšinovým společníkům obchodní korporace.
(3) Položka „Podíl na výsledku hospodaření v ekvivalenci“ obsahuje podíl konsolidující účetní jednotky na hospodářském výsledku běžného účetního období osoby pod podstatným vlivem ve výši podílu konsolidující účetní jednotky na základním kapitálu osoby pod podstatným vlivem od okamžiku nabytí podílu.
§ 42
Konsolidovaný výkaz zisku a ztráty
(1) V konsolidovaném výkazu zisku a ztráty se uvádí výše nákladů a výnosů odděleně za běžné účetní období a minulé účetní období.
(2) Výkaz zisku a ztráty se podle použité metody konsolidace doplní
a) v nákladových položkách o položku „Zúčtování aktivního konsolidačního rozdílu“,
b) ve výnosových položkách o položky „Zúčtování záporného konsolidačního rozdílu“,
c) o položky „Menšinové podíly na výsledku hospodaření“ a „Podíl na výsledku hospodaření v ekvivalenci“.
§ 43
Obsahové vymezení přílohy v konsolidované účetní závěrce
(1) Příloha v konsolidované účetní závěrce obsahuje informace požadované podle § 22 a 23, a to tak, aby se usnadnilo posouzení finanční situace konsolidačního celku, s úpravami, jež vyplývají z použitých způsobů konsolidace podle § 39 odst. 1 a metod konsolidace podle § 39 odst. 3 v porovnání s účetní závěrkou, včetně těchto úprav:
a) při uvádění transakcí mezi spřízněnými stranami se neuvádějí operace mezi spřízněnými stranami, které jsou zahrnuty do konsolidace a které se z konsolidace vylučují,
b) při uvádění průměrného počtu zaměstnanců během účetního období se zvlášť uvádí průměrný počet zaměstnanců, který zaměstnávají účetní jednotky konsolidované pomocí metody poměrné konsolidace,
c) při uvádění částek odměn, záloh, zápůjček a ostatních pohledávek se uvádějí pouze částky konsolidující účetní jednotkou a jí ovládanými osobami přiznané osobám vyjmenovaným v § 22 odst. 2 písm. n) a o).
(2) Konsolidující účetní jednotka dále uvede v příloze v konsolidované účetní závěrce
a) způsob konsolidace podle § 39 odst. 1 a metodu konsolidace podle § 39 odst. 3,
b) obchodní firmu a sídlo konsolidovaných účetních jednotek zahrnutých do konsolidačního celku s uvedením podílu na vlastním kapitálu v těchto účetních jednotkách držený jinými osobami než konsolidující účetní jednotkou nebo osobami jednajícími vlastním jménem, ale na účet těchto účetních jednotek; dále uvede důvody, na základě kterých se stala ovládající osobou,
c) obchodní firmu a sídlo konsolidovaných účetních jednotek nezahrnutých do konsolidačního celku, včetně důvodů jejich nezahrnutí s uvedením podílu na vlastním kapitálu v těchto účetních jednotkách drženého jinými osobami než konsolidující účetní jednotkou,
d) obchodní firmu a sídlo účetních jednotek přidružených, které jsou zahrnuty do konsolidované účetní závěrky s uvedením podílu na jejich vlastním kapitálu, který drží účetní jednotky zahrnuté do konsolidace nebo osoby jednající vlastním jménem, ale na účet těchto účetních jednotek,
e) obchodní firmu a sídlo účetních jednotek přidružených, které nejsou zahrnuty do konsolidované účetní závěrky, včetně uvedení důvodu pro nezahrnutí,
f) obchodní firmu a sídlo účetních jednotek pod společným vlivem zahrnutých do konsolidované účetní závěrky s uvedením podílu na jejich kapitálu, který drží účetní jednotky zahrnuté do konsolidace nebo osoby jednající vlastním jménem, ale na účet těchto účetních jednotek; dále uvede důvody, na základě kterých je vykonáván společný vliv,
g) obchodní firmu a sídlo účetních jednotek, které nejsou uvedeny pod písmeny b) až f), v nichž má konsolidující účetní jednotka sama nebo prostřednictvím osoby jednající vlastním jménem na její účet podíl na vlastním kapitálu menší než 20 %; uvede se výše podílu na vlastním kapitálu, včetně celkové výše vlastního kapitálu, výše výsledku hospodaření za poslední účetní období těchto účetních jednotek; tato informace nemusí být uvedena, nejsou-li tyto účetní jednotky významné z hlediska podání věrného a poctivého obrazu předmětu účetnictví a finanční situace v konsolidované účetní závěrce; informace o vlastním kapitálu a o výsledku hospodaření se rovněž neuvádějí, nejsou-li zveřejněny a je-li podíl konsolidující účetní jednotky na vlastním kapitálu přímo nebo prostřednictvím jiných účetních jednotek menší než 50 %.
(3) Účetní jednotka neuvede informace podle odstavce 2, pokud by tyto informace svou povahou vážně poškozovaly kteroukoliv účetní jednotku, které se týkají; informace o vynechání těchto údajů se vždy uvede v příloze v konsolidované účetní závěrce.

ČÁST ŠESTÁ
USTANOVENÍ PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ
§ 46
(1) Ustanovení této vyhlášky se nevztahují na účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky sestavené za účetní období započatá před účinností této vyhlášky.
(2) Položky „B. Dlouhodobý nehmotný majetek“ a „F.I. Dlouhodobý hmotný majetek, jiný než pozemky a stavby (nemovitosti), a zásoby“ obsahují též dlouhodobý nehmotný a hmotný majetek a technické zhodnocení zařazené do těchto položek v ocenění před nabytím účinnosti této vyhlášky, a to až do vyřazení tohoto majetku.
§ 47
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2003.

Ministr:
Mgr. Sobotka v. r.


Příloha č. 1 k vyhlášce č. 502/2002 Sb.

Příloha č. 2 k vyhlášce č. 502/2002 Sb.

Příloha č. 3 k vyhlášce č. 502/2002 Sb.

Příloha č. 4 k vyhlášce č. 502/2002 Sb.
Některé metody výpočtu technických rezerv
A. Rezerva na nezasloužené pojistné
1. Rezerva na nezasloužené pojistné se v zásadě vypočítává pro každou pojistnou smlouvu zvlášť.
2. U kategorií pojištění, kde není možné stanovit časovou korelaci mezi riziky a pojistným, se použijí takové výpočtové metody, které berou v úvahu nestejný časový vývoj rizika.
3. Nelze-li při výpočtu rezervy uplatnit časové hledisko, je možné pro stanovení výše rezervy použít matematicko-statistické metody.
B. Rezerva na hrozící ztráty
Rezerva na hrozící ztráty se vypočítává na základě pojistných plnění a správní režie, které by mohly pravděpodobně vzniknout po skončení účetního období v souladu s pojistnými smlouvami uzavřenými před tímto dnem, pokud jejich odhadovaná výše přesáhne výši rezervy na nezasloužené pojistné a výši splatného pojistného vyplývajícího z daných pojistných smluv. Při výpočtu rezervy se zohlední rovněž odložené pořizovací náklady na pojistné smlouvy dle § 30.
C. Rezerva na životní pojištění
Rezerva na životní pojištění se v zásadě vypočítává samostatně pro každou smlouvu životního pojištění. Záporné hodnoty jednotlivých rezerv na životní pojištění vznikající v důsledku použití pojistně matematické metody se nahradí nulovými hodnotami. Přehled základních zvolených předpokladů se uvede v příloze v účetní závěrce.
D. Rezervy na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí
1. Neživotní pojištění
a) Rezerva uvedená se v zásadě vypočítává pro každou pojistnou událost samostatně na základě předpokládané hodnoty budoucích nákladů.
b) Rezerva musí rovněž brát v úvahu vzniklé, ale k rozvahovému dni dosud nehlášené škody; hodnota takovéto rezervy je stanovena na základě pojistně matematických metod s ohledem na dosavadní zkušenost, pokud jde o počet a závažnost nároků na pojistná plnění hlášených po rozvahovém dni. Nejsou-li uvedené údaje k dispozici a není-li ani to z objektivního důvodu možné, použije se metoda kvalifikovaného odhadu.
c) Při výpočtu rezervy se zohledňují náklady na vyřízení pojistných událostí bez ohledu na jejich původ.
d) Od výše rezervy na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí se odečítají zpětně získatelné částky vyplývající z nabytí práv pojistníků vůči třetím osobám nebo z nabytí zákonného vlastnictví pojištěného majetku; k jejich odhadu se přistupuje na základě zásady obezřetnosti. Pokud jsou tyto částky významné, uvedou se v příloze v účetní závěrce.
e) Pokud musí být odškodné z titulu pojistného plnění vypláceno formou ročních splátek, musí být výše rezervy, která je za tímto účelem vytvářena, vypočtena na základě uznávaných metod pojistné matematiky.
f) Nelze použít implicitní diskontování či odpočty, bez ohledu na to, zda vyplývají z použití současné hodnoty na rezervu na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí, jejichž vypořádání je očekáváno později ve vyšší hodnotě, nebo se předpokládá, že bude provedeno jinak.
g) Účetní jednotky mohou použít pro účely zohlednění výnosů z investic explicitní diskontování nebo odpočty pouze, pokud jsou splněny následující podmínky
1. očekávaný termín pro vypořádání nároků z pojistných událostí je nejméně 4 roky po dni uskutečnění účetního případu,
2. diskontování nebo odpočet se provádí na všeobecně uznávaném obezřetném základě,
3. při výpočtu celkových nákladů na vypořádání nároků z pojistných událostí vezme účetní jednotka v úvahu veškeré faktory, které by mohly způsobit zvýšení těchto nákladů,
4. účetní jednotka má k dispozici odpovídající údaje k tomu, aby mohla vytvořit spolehlivý model četnosti vypořádání nároků z pojistných událostí,
5. úroková míra použitá pro výpočet současné hodnoty není vyšší než opatrný odhad investičního výnosu z aktiv investovaných v rámci rezervy na pojistná plnění během období nutného k výplatě nároků z pojistných událostí; kromě toho nesmí přesáhnout ani jeden z ukazatelů, kterými jsou investiční výnos z takových aktiv za předcházejících 5 let a investiční výnos z takových aktiv za rok předcházející rozvahovému dni.
2. Životní pojištění
Výše rezervy na pojistná plnění nevyřízených pojistných událostí se rovná částkám dlužným majitelům pojistných práv, zvýšeným o náklady na vyřízení pojistných událostí. Zahrnuje rezervu na vzniklé, ale dosud neohlášené škody.

1) Směrnice Rady ze dne 19. prosince 1991 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (91/674/EHS). Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES ze dne 18. června 2003, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách některých forem společností, bank a jiných finančních institucí a pojišťoven. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/46/ES ze dne 14. června 2006, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách, 86/635/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS.
1a) Zákon č. 277/2009 Sb., o pojišťovnictví, ve znění pozdějších předpisů.
2) Zákon č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou a o doplnění zákona č. 166/1993 Sb., o Nejvyšším kontrolním úřadu, ve znění pozdějších předpisů, ve znění pozdějších předpisů.
3) Zákon č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za újmu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění pozdějších předpisů.
3a) Například zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů.
7) Část B přílohy k zákonu o pojišťovnictví.
8) Část A přílohy k zákonu o pojišťovnictví.
9) § 1879 občanského zákoníku.
10) § 2820 občanského zákoníku.
11) § 14 zákona o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla.
12) § 18 odst. 5 zákona o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla.
13) § 18 odst. 2 písm. a) a c) až g) zákona o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla.
14) § 24 zákona o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla.
15a) § 24 odst. 2 písm. b) nebo § 24 odst. 8 zákona č. 168/1999 Sb., ve znění pozdějších přepisů.
20) § 71 a násl. zákona č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích).
21) Zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích), ve znění pozdějších předpisů.
22) § 74 zákona o obchodních korporacích.
32) Zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů.
33) Zákon č. 191/1950 Sb., směnečný a šekový, ve znění pozdějších předpisů.
36) § 248 zákona o obchodních korporacích.
41) § 18 odst. 5 zákona o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla.
41a) § 2819 občanského zákoníku.
53) § 496 odst. 2 občanského zákoníku.
54) Např. § 498 odst. 1 občanského zákoníku.
55) § 2764 odst. 2 občanského zákoníku.
56) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů, ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 297/2008. Nařízení Komise (EU) 2023/1803 ze dne 13. srpna 2023, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002.