405/2009 Sb.
Nařízení vlády o vymezení Ptačí oblasti Českobudějovické rybníky

405
NAŘÍZENÍ VLÁDY
ze dne 26. října 2009
o vymezení Ptačí oblasti Českobudějovické rybníky
Vláda nařizuje podle § 45e odst. 1 a 2 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění zákona č. 218/2004 Sb.:

§ 1
Předmět úpravy
(1) Vymezuje se Ptačí oblast Českobudějovické rybníky (dále jen „ptačí oblast“).
(2) Předmětem ochrany ptačí oblasti jsou populace kvakoše nočního (Nycticorax nycticorax), rybáka obecného (Sterna hirundo), slavíka modráčka (Luscinia svecica), husy velké (Anser anser) a kopřivky obecné (Anas strepera) a jejich biotopy.
(3) Cílem ochrany ptačí oblasti je zachování a obnova ekosystémů významných pro druhy ptáků podle odstavce 2 v jejich přirozeném areálu rozšíření a zajištění podmínek pro zachování populací těchto druhů ve stavu příznivém z hlediska ochrany.
§ 2
Vymezení ptačí oblasti
(1) Ptačí oblast se rozkládá na území Jihočeského kraje v katastrálních územích Bavorovice, Břehov, Čejkovice u Hluboké nad Vltavou, České Budějovice 2, České Vrbné, Češnovice, Dasný, Dívčice, Haklovy Dvory, Hluboká nad Vltavou, Jaronice, Křenovice u Dubného, Lékařova Lhota, Mahouš, Malé Chrášťany, Munice, Mydlovary u Dívčic, Nákří, Němčice u Netolic, Olešník, Pašice, Pištín, Plástovice, Sedlec u Českých Budějovic, Tupesy, Vlhlavy a Zliv u Českých Budějovic.
(2) Územní vymezení a popis hranice ptačí oblasti jsou obsaženy v příloze č. 1 k tomuto nařízení, orientační grafické znázornění ptačí oblasti je obsaženo v příloze č. 2 k tomuto nařízení.
(3) Mapové podklady v měřítku 1 : 25 000, v nichž je zakresleno území ptačí oblasti, jsou uloženy v ústředním seznamu ochrany přírody1) a v elektronické podobě na Ministerstvu životního prostředí, Krajském úřadu Jihočeského kraje a obecních úřadech obcí s rozšířenou působností, v jejichž správním obvodu se ptačí oblast nachází.
§ 3
Činnosti, ke kterým je třeba souhlas orgánu ochrany přírody
(1) Jen s předchozím souhlasem příslušného orgánu ochrany přírody2) lze v ptačí oblasti, mimo současně zastavěné území obcí a zastavitelné plochy obcí3),
a) měnit výši vodní hladiny v období od 1. dubna do 31. července o více než 20 cm v období kratším než 14 dní na rybnících Bezdrev, Dasenský, Domin, Vyšatov a Zbudovský,
b) vstupovat do kolonií kvakoše nočního v období od 1. dubna do 31. srpna a do kolonií rybáka obecného v období od 15. dubna do 31. července,
c) zasahovat do porostů dřevin na ostrovech s hnízdními koloniemi kvakoše nočního,
d) vstupovat do litorálních porostů rybníků v období od 1. března do 31. července kromě vlastníků a nájemců pozemků za účelem řádného rybářského hospodaření a uživatelů honitby za účelem péče o vypuštěné kachny,
e) měnit využití území4),
f) odstraňovat litorální porosty, nebo
g) provádět lov vodní pernaté zvěře, kterou lze obhospodařovat lovem5), na rybnících Volešek, Zlivský a Vlhlavský. V případě rybníka Zlivský se podmínka vztahuje pouze na vodní hladinu a litorální porosty.
(2) Předchozí souhlas orgánu ochrany přírody není třeba
a) k činnostem uvedeným v odstavci 1 písm. a) v případě povodňové, havarijní nebo mimořádné klimatické situace,
b) při realizaci činností k zajištění provozní způsobilosti pozemní komunikace6),
c) k činnostem podle odstavce 1 písm. d) a f) v obvodu dráhy a v ochranném pásmu dráhy podle jiného právního předpisu7),
d) k činnostem podle odstavce 1 písm. e), pokud tyto činnosti podléhají rozhodnutí podle jiného právního předpisu8) a příslušný orgán ochrany přírody k němu vydal stanovisko, nebo
e) podle odstavce 1 písm. f), jestliže byly tyto činnosti oznámeny nejméně 20 dní předem příslušnému orgánu ochrany přírody.
§ 4
Účinnost
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem jeho vyhlášení.

Předseda vlády:
Ing. Fischer, CSc. v. r.
Ministr životního prostředí:
RNDr. Miko, Ph.D. v. r.


Příloha č. 1 k nařízení vlády č. 405/2009 Sb.
Územní vymezení a popis hranice Ptačí oblasti Českobudějovické rybníky
Ze železniční stanice v Dívčicích vede hranice po hranici obvodu dráhy směrem na Protivín. Přibližně 130 m před obcí Dubenec v místě křížení drážního tělesa s drobnou vodotečí tekoucí do rybníka Černá na tuto vodoteč přechází a vede po ní směrem k rybníku. Přechází na břeh rybníka a vede severně až k Bílému potoku, přitékajícímu do rybníka Černá od severu. Přechází na tento potok a vede po něm severně proti proudu toku podél rybníků Svoletínek a Blatec. Na severním okraji rybníka Blatec, kde se Bílý potok kříží s bezejmenným tokem přitékajícím z východu, vede hranice proti proudu tohoto toku východně. Na konci tohoto toku západně poblíž rybníka Malé Nákří se hranice stáčí v pravém úhlu jižně a vede po polní cestě*) až do malého remízu s kótou 401 západně od obce Nákří, kde přechází na vodní tok přitékající ze severu z rybníka Malé Nákří. Hranice pokračuje jižně po tomto toku až k místu, kde se do něj vlévá levostranný přítok poblíž silnice**) č. II/122. Odtud hranice vede po přítoku jihovýchodně, podchází pod silnicí č. II/122 a pokračuje dále směrem k rybníku Velké Nákří. Zde přechází na vodní tok Olešník severně od rybníka a stáčí se v pravém úhlu východně. Hranice vede proti toku až k místu, kde tok kříží polní cesta. Zde se hranice stáčí v pravém úhlu severně a vede po polní cestě až do jejího vyústění na silnici Nákří – Olešník. Odtud vede hranice po silnici směrem na Olešník. V místě, kde se silnice kříží s vodotečí přitékající ze severovýchodu od obce Velice, na ni přechází a pokračuje jiho-jiho-západním směrem, po cca 500 metrech se stáčí západně a poté se podél jihovýchodního břehu rybníka Velké Nákří stále po vodoteči dostává na silnici Dívčice – Mydlovary. Odtud vede hranice po této silnici směrem na Mydlovary a po cca 200 metrech se na křižovatce dostává na silnici vedoucí do obce Zbudov. Po této silnici hranice překračuje železniční vlečku a po 200 metrech na křižovatce opouští silnici a pokračuje rovně jižním směrem po polní cestě směrem k železniční zastávce Zbudov. Odtud hranice pokračuje po hranici obvodu dráhy směrem na České Budějovice až na křížení se silnicí č. II/105 u Bavorovic. Zde přechází na tuto silnici a směřuje přímo jižně, překonává křížení se silnicí E49 a posléze Dehtářský potok. Po 120 metrech opouští silnici č. II/105 a krátkou silniční spojkou se dostává na místní komunikaci***) těsně přiléhající k rybníku Starý Vrbenský přední. Po této komunikaci vede jihovýchodně až k místu, kde se od ní odklání břehová čára rybníka Nový Vrbenský. Po břehové čáře vede až ke hrázi mezi rybníky Nový Vrbenský a Domin. Přechází na tuto hráz a vede jihovýchodním směrem. Po cca 100 metrech přechází na drobnou vodoteč, která ji kříží, a po této vodoteči pokračuje jihozápadním směrem podél jihovýchodního břehu rybníka Domin. Poblíž dělicí hráze mezi rybníky Domin a Černiš přechází na vodoteč přitékající z jihovýchodu a proti proudu vodoteče vede jihovýchodně. Po cca 350 metrech přechází na polní cestu, která ji kříží a vede souběžně jihovýchodním směrem. Po této cestě se dostává na komunikaci ohraničující ve směru sever-jih ze západní strany sídliště Vltava v Českých Budějovicích. Po této komunikaci směřuje hranice přímo jižně. Po cca 550 metrech míjí hřiště na východní straně komunikace. Na konci hřiště na kótě 387 vede hranice přímkou na jihozápad přes bývalé vojenské cvičiště na křížení polní cesty vedoucí z východní strany k rybníkům Mladohaklovský a Velký Vávrovský a ulice E. Rošického, ohraničující ze severní strany sídliště Máj v Českých Budějovicích. Odtud vede hranice západně po ulici E. Rošického, která přechází v místní komunikaci, a dále mezi rybníky Novohaklovský a Starohaklovský a podél jižní strany rybníka Motovidlo až k rybníku Vyšatov. V polovině hráze rybníka hranice v ostrém úhlu opouští komunikaci a vede po cestě na hrázi jihozápadním směrem. Na konci hráze pokračuje polní cestou jižním směrem, kde se dostává na okraj lesa severně od rybníka Kořenský. Po kraji lesa vede hranice jihozápadně až k vodoteči vytékající z rybníka Kořenský. Po této vodoteči vede severovýchodně cca 150 metrů, kdy se po soutoku s vodotečí přitékající z jihu dostává na tuto vodoteč a vede proti jejímu proudu až do místa, kde se stéká s vodotečí mezi rybníky Vitín a Velký Branišovský. Odtud vede proti proudu této vodoteče cca 80 metrů až k místu křížení s polní cestou východně poblíž rybníka Vitín. Zde přechází na tuto cestu a vede nejdříve severozápadně a později západně okolo rybníků Vitín a Nuzov až do obce Křenovice. Prochází obcí a dostává se na silnici Křenovice – Čejkovice, kterou sleduje až na křižovatku se silnicí Jaronice – České Budějovice. Po této silnici vede směrem na Jaronice až k vodoteči na pravé straně cca 400 metrů před obcí. Odtud hranice přechází na tuto vodoteč a vede přímo severně, kde se později stéká s vodotečí Jaronický odpad, na kterou přechází. Po cca 200 metrech přechází po soutoku Jaronického odpadu s Dehtářským potokem na tento potok a vede po proudu až do míst, kde po pravé straně začínají zastavěné pozemky obce Čejkovice, zde se stáčí k jihu po východním okraji parcely č. 1559/58 k.ú. Čejkovice u Hluboké nad Vltavou až na břeh Mlýnského rybníka, dále po břehu Mlýnského rybníka k východu. V severovýchodním rohu Mlýnského rybníka se hranice dostává na silnici Křenovice – Čejkovice, po které vede směrem k Čejkovicím. Po cca 200 metrech silnice kříží Dehtářský potok, na který hranice přechází a pokračuje východně po toku. U jihozápadního rohu Čejkovického rybníka přechází hranice Dehtářský potok, vede po západním břehu rybníka k severu a později po severním břehu rybníka k východu. Dále přechází na otevřenou vodoteč parcely č. 1465 k.ú. Čejkovice u Hluboké nad Vltavou severním směrem až k cestě z Čejkovic na hráz Čejkovického rybníka, pokračuje po této cestě západně a dále po otevřené vodoteči při západním okraji parcel č. 1410/5 a 1409/2 k.ú. Čejkovice u Hluboké nad Vltavou k severu až na silnici Čejkovice – Dasný. Pokračuje po této silnici k západu až k místu, kde Čejkovice opouští silnice vedoucí přímo na sever, která se později napojuje na silnici E49. Hranice vede po této silnici a na křižovatce se silnicí E49 se drží této silnice západně. Při východním okraji obce Češnovice se stáčí k severu po východním okraji parcel č. 672/6, 615/4 a 635/5 (vše k.ú. Češňovice) až k Břehovskému potoku. Dále vede západním směrem proti proudu Břehovského potoka asi 200 metrů. Opět se stáčí k severu po východním okraji parcel č. 603/3 a 603/4 až k otevřené vodoteči č. 525/8 (vše k.ú. Češňovice), po které pokračuje západním směrem až k silnici Češnovice – Zliv. Tuto silnici sleduje až na křižovatku se silnicí Pištín - Zliv. Na křižovatce se stáčí doleva (jihozápadním směrem) na silnici směrem do Pištína a překračuje drobnou vodoteč, která teče do Zlivského rybníka. Bezprostředně za touto vodotečí přechází v pravém úhlu vpravo (severozápadně) na místní komunikaci. Po této komunikaci vede do Pašic. Kolem Pašic prochází severním směrem, a to po severním okraji zahrad parc. č. 1955/3 a 1954/2, dále po jižním a západním okraji parcely č. 1829/6 (vše k.ú. Pašice) až k cestě z Pašic na hráz rybníka Volešku. Hranice překračuje tuto cestu a pokračuje krátce k západu po jižním okraji parcely č. 695/5 a poté k jihu po otevřené vodoteči parc. č. 695/65 a po západním okraji parcel č. 695/76 a 2786/5 (vše k.ú. Pašice). Poté se stáčí k východu a po jižním okraji parcely č. 2786/8 (k.ú. Pašice) se dostává na silnici Pašice – Pištín. Po této silnici vede hranice k jihu až ke křížku u kóty 394, zde se lomí v pravém úhlu a pokračuje k západu po hranici katastrů až na silnici E49, na kterou přechází a pokračuje dále jihovýchodním směrem. Po cca 100 metrech přechází hranice na polní cestu přicházející z jihu, po které vede na hráz Knížecího rybníka. Na konci hráze se v pravém úhlu stáčí na polní cestu vedoucí západním směrem podél jižního břehu Knížecího rybníka. Dále hranice pokračuje po této cestě jižně od Chrášťanského rybníka až do Malých Chrášťan. Odtud přechází na silnici přicházející do Malých Chrášťan z jihu. Po silnici vede až k okraji Němčického lesa na západní straně silnice, kde přechází na okraj lesa, který kopíruje západním směrem. Na nejzápadnějším okraji lesního porostu přechází na polní cestu, která vyúsťuje v Němčicích u kostela, prochází po silnici středem obce na silnici směrem na Mahouš. Po této silnici vede k obci Mahouš až do místa, kde se těsně před obcí zprava (ze západu) v ostrém úhlu připojuje polní cesta, na kterou přechází. Vede dále po této cestě, překonává drobnou vodoteč, která teče z obce Mahouš do Vlhlavského rybníka, a pokračuje severně až k Pištínskému potoku, na který přechází. Odtud vede po toku Pištínského potoka východním směrem až k hranici katastru rybníka na levé (severní) straně. Přechází na tuto hranici a kopíruje ji severně a poté jihovýchodně až do obce Vlhlavy. Dále hranice vede po silnici Vlhlavy – Plástovice až na křížení této silnice se silnicí E49, na kterou přechází. Po silnici E49 vede severozápadně přes obec Sedlec až na křižovatku silnice Podeřiště – Novosedly u Nové Hospody. Zde hranice uhýbá vpravo (severozápadně) a vede po silnici č. II/122 směrem na Dívčice. V místě, kde se silnice č. II/122 odklání od Dolního rybníka, pokračuje po nezpevněné cestě severně od rybníka východním směrem až na severní okraj hráze. Zde opouští cestu a pokračuje dále východně po oplocení zemědělského areálu, který obchází z jižní, východní a částečně severní strany. Na severní straně se po cca 100 m odklání a po polní cestě vede přímo severně až na silnici č. II/122. V Dívčicích, v místě, kde silnice kříží železniční trať České Budějovice – Protivín, na tuto trať přechází a po hranici obvodu dráhy vede vlevo (severovýchodně) do výchozího bodu.
Vysvětlivky:
*) Je-li v textu přílohy uvedeno, že hranice vede po cestě, je tím vyjádřeno, že vede po okraji cesty, a to po okraji směřujícím dovnitř ptačí oblasti.
**) Je-li v textu přílohy uvedeno, že hranice vede po silnici, je tím vyjádřeno, že vede po hraně silničního pomocného pozemku, a to po hraně směřující dovnitř ptačí oblasti.
***) Je-li v textu přílohy uvedeno, že hranice vede po pozemní komunikaci, je tím vyjádřeno, že vede po hraně silničního pomocného pozemku, a to po hraně směřující dovnitř ptačí oblasti.

Příloha č. 2 k nařízení vlády č. 405/2009 Sb.
Orientační grafické znázornění Ptačí oblasti Českobudějovické rybníky

1) § 42 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění zákona č. 218/2004 Sb.
2) § 77a odst. 3 písm. v) a § 78 odst. 2 zákona č. 114/1992 Sb., ve znění zákona č. 218/2004 Sb.
3) § 2 zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon).
4) § 80 zákona č. 183/2006 Sb.
5) Zákon č. 449/2001 Sb., o myslivosti, ve znění pozdějších předpisů.
6) § 34 zákona č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích.
7) § 9 zákona č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění zákona č. 23/2000 Sb.
8) § 76 a násl. zákona č. 183/2006 Sb.