452/1947 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o tvoření cen stavebních úkonů u vedlejších stavebních živností.

452.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 26. dubna 1947
o tvoření cen stavebních úkonů u vedlejších stavebních živností.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

§ 1.
Základní ustanovení.
(1) Tato vyhláška platí pro tvoření cen a úplat za stavební úkony těchto vedlejších stavebních živností:
1. koncesované stavební živnosti:
a) místrů tesařských,
b) místrů studnařských,
2. řemeslné živnosti:
a) pokrývačské,
b) zámečnické,
c) sklenářské, pokud nejsou ceny nebo úplaty za tyto práce cenovými předpisy přímo číselně stanoveny,
d) natěračské,
e) kamnářské (s výjimkou hotových přenosných kamen a sporáků),
f) štukaterské (s výjimkou prací figurálních a dílenských), pokud se týkají staveb nebo stavebních úprav,
3. živnosti provádějící:
a) parketové podlahy,
b) dlažby a obklady,
c) práce isolační (s výjimkou tepelných a chladicích isolací strojního zařízení),
d) asfaltérské práce,
pokud se týkají staveb nebo stavebních úprav,
(2) Úkony ve smyslu této vyhlášky se rozumějí buď celé práce nebo jejich části, s dodáním nebo bez dodání potřebných stavebních hmot.
(3) Před započetím prací prováděných za jednotkové ceny je podnikatel povinen bez vyzvání předložiti stavebníkovi (objednateli) předběžný rozpočet (nabídku) s popisem jednotlivých úkonů (prací) a s udáním jednotkových cen vypočtených podle této vyhlášky.
(4) Náklady uvedené v nabídce smějí být požadovány jen v rozsahu nutném ke splnění převzaté práce (objednávky) při odborném a hospodárném provádění.
(5) Na práce prováděné v režii nemusí být předběžný rozpočet předkládán.
§ 2.
Tvoření cen.
Nejvyšší přípustná cena se tvoří
a) z mezd,
b) z režijní přirážky (povšechných nákladů),
c) z cen stavebních hmot (hlavních, pomocných, provozních),
d) ze zisku a risika,
e) z daně z obratu,
f) ze zvláštních nákladů, které nejsou součástí jednotkové ceny; jejich vyúčtováni se provede podle skutečně vynaložených nákladů.
§ 3.
Mzdy a platy.
(1) Mzdami a platy podle této vyhlášky jsou:
a) mzdy hodinové nebo úkolové po případě platy i s příslušnými příplatky vyplácené zaměstnancům podle platných vyhlášek ministra ochrany práce a sociální péče, jakož i s nimi související sociální dávky, placené podnikatelem podle platných předpisů, jako je polovina nemocenského a starobního pojištění, rodinný příspěvek, úrazové pojištění a dovolená,
b) přídavky, jako cestné, odlučné, úbytovné, po případě nocležné a podobně, pokud je připouštějí platné mzdové nebo platové předpisy.
(2) Přídavky uvedené v odstavci 1, písm. b) buďtež vedeny odděleně pro každou jednotlivou zadávku a jejich vyúčtování je třeba doložit na přání stavebníka hodnověrnými doklady.
(3) Je-li podnikatel (majitel živnosti) na prováděné práci osobně činný jako odborný dělník nebo vedoucí skupiny odborných dělníků (mistr), může za takto konanou práci vyúčtovati stejnou mzdu nebo plat, jaký by náležel zaměstnanci za tutéž práci podle příslušných mzdových nebo platových předpisů s připočtením příplatků podle nich přípustných. K této mzdě nebo platu může podnikatel připočíst zvláštní příplatek nejvýše 20 %. Sociální dávky a dovolená nesmějí být u samostatného mistra (podnikatele) započítány do mzdového základu.
§ 4.
Režijní přirážka.
(1) Režijní přirážky se počítají příslušnými procentními přirážkami podle odst. 2 ke mzdám uvedeným v § 3, odst. 1a), po případě § 3, odst. 3.
(2) Režijní přirážky, které smějí podnikatelé počítat bez zvláštního prokazování, činí nejvýše:
1. u koncesovaných živností:a) mistrů tesařských40 %,b) mistrů studnařských45 %,2. u řemeslných živností:a) pokryvačské45 %,b) zámečnické50 %,c) sklenářské45 %,d) natěračské45 %,e) kamnářské (s výjimkou hotových přenosných kamen a sporáků)40 %,f) štukatérské (s výjimkou prací figurálních a dílenských)40 %,3. u živností provádějících:a) parketové podlahy35 %,b) dlažby a obklady (s výjimkou dlažeb z přírodních kamenů)40 %,c) práce isolační (s výjimkou tepelných a chladicích isolací strojního zařízení)45 %,d) asfaltérské práce45 %.
(3) Podnikatelé, kteří vedou řádné obchodní knihy a mohou prokázat hodnověrnými doklady celkovou režii podniku, smějí počítati s vyšší režijní přirážkou než je uvedeno v předešlém odstavci; tato režijní přirážka, vypočítaná podle skutečných výdajů za uplynulý rok [viz odstavec (4)], smí však překročit procentní přirážky uvedené v odstavci 2 nejvýše o 10 bodů.
(4) Výpočet procenta režijní přirážky provede se podle vzorce:
r : m = R
při čemž:
r = režijní výdaje podniku za uplynulý rok v Kčs X 100,
m = součet mezd za uplynulý rok podle § 3, odst. 1a), po případně odst. 3,
R = režijní přirážka v %.
(5) Překročí-li takto vypočítaná režijní přirážka procentní částky uvedené v odstavci (2) o více než 10 bodů, smí podnikatel počítati nejvýše režijní přirážku uvedenou v odstavci (3).
§ 5.
Odměna podnikatele.
(1) V režijní přirážce uvedené v § 4, odst. (2) je obsažena i odměna podnikatele za administrativní a účetní práce a technické vedení podniku.
(2) Do základu pro výpočet režijní přirážky podle § 4, odst. (4) může být také započítána odměna podnikatele za práce uvedené v předešlém odstavci, a to až do výše 7 % celkového ročního obratu podniku.
(3) Konají-li zaměstnanci podnikatele některé z prací uvedených v odstavci 1, snižuje se částka za podnikatelskou odměnu započitatelná podle odstavce 2 nejméně o částku vyplacenou těmto zaměstnancům i s příslušnými sociálními dávkami.
§ 6.
Hmoty.
(1) Sem náležejí:
a) hmoty hlavní, které jsou nerozlučnou součástí prováděné práce,
b) hmoty provozní (spotřební) nutné k provozu použitých strojů, nářadí a pod., jako pohonné látky (benzin, nafta, uhlí, dřevo a pod), mazadla (olej, vaselina a pod.), elektrický proud a pod., pokud jsou k provádění převzaté práce potřebné,
c) hmoty pomocné, které nejsou nerozlučnou součástí prováděné práce, avšak jsou při této práci buď zcela nebo zčásti spotřebovány (podpůrná lešení, ochranná šalování a pod.); tyto pomocné hmoty smějí být započítány do cen nejvýše hodnotou odpovídající jejich opotřebení nebo zničení. Náhrada za opotřebení nářadí a náčiní je součástí povšechných nákladů (režie) a nesmí být zahrnuta do ceny pomocných hmot.
(2) Ceny hmot v odstavci 1a), b) a c) rozumějí se v jejich pořizovací hodnotě, t. j. v nákupních cenách podle platných cenových předpisů, zvětšených po případě o náklady vynaložené na jejich naložení, odvoz, složení, uskladnění, ztráty (rozbitím, rozprášením, vyschnutím a pod.) a podobně.
§ 7.
Zisk a risiko.
(1) Zisková přirážka včetně risika smí být počítána nejvýše 7% ze součtu položek uvedených v § 2, odst. 1a), b) a c).
(2) Ke mzdovým přídavkům uvedeným v § 3, odst. 1 b) a k zvláštním nákladům podle § 8, odst. 1 smí být připočítána pouze daň z obratu; účtovati z nich ziskovou a risikovou přirážku se nedovoluje.
§ 8.
Zvláštní náklady.
(1) Zvláštní náklady, jako vypracování různých návrhů na prováděné práce, licenční poplatky, náklady za zvláštní risiko, které se normálně nevyskytuje, výdaje za zvláštní závazky ručitelské a podobně, pokud se tyto náklady při prováděné práci vyskytují, jest podnikatel povinen vésti odděleně pro každou jednotlivou zadávku (práci) a jejich vyúčtování provésti zvlášť podle skutečně vynaložených částek. Na požádání stavebníka (objednatele) je podnikatel povinen účtované částky doložiti hodnověrnými doklady.
(2) Výdaje za zvláštní náklady nesmějí být zahrnuty do základu pro výpočet výše režijní přirážky podle § 4, odst. (4).
§ 9.
Režijní práce.
Přirážky na práce prováděné v režii jsou upraveny příslušnými cenovými předpisy.
§ 10.
Dodatečné náhrady.
(1) Dodatečné náhrady smějí být účtovány jen tehdy:
a) vyžaduje-li stavebník (objednatel) na podnikateli během provádění převzatých prací dodatečné úkony, na které nebylo anebo nemohlo být v předběžné nabídce pamatováno.
b) vzniknou-li podnikateli při provádění převzatých prací takové úkony, na které nemohlo být v předběžné nabídce pamatováno ani při největší pečlivosti a opatrnosti.
(2) Nastanou-li během provádění prací následující události, které mění podstatně podklady pro zjištění cen platné v době podání nabídky a na něž podnikatel nemá vliv, postupuje se takto:
a) Jestliže je nařízeno zvýšení mezd, platů, cen hmot a pod. a převyšují-li tyto náklady alespoň o 2% původně kalkulované jednotkové ceny, smějí podnikatelé vyúčtovati takto vzniklé skutečné zvýšení bez jakýchkoli příplatků, pouze s připočtením obratové daně.
b) Jestliže je nařízeno snížení mezd a platů, hmot a pod. a překročí-li toto snížení 2 % kalkulované jednotkové ceny, jsou podnikatelé povinni snížiti kalkulované ceny o toto skutečné snížení, zvětšené o daň z obratu.
§ 11.
Úkoly podpodnikatelů.
Přirážky k cenám podpodnikatelů (subkontrahentů) jsou stanoveny příslušnými cenovými předpisy.
§ 12.
Vedení záznamů.
(1) Podnikatelé vedlejších stavebních živností, jsou povinni pro každého zaměstnance a učně založit a vést pracovní záznamy. V těchto záznamech musejí být uvedeny všechny práce prováděné zaměstnanci podniku. Vedení pracovních záznamů se vztahuje také na práce prováděné v režii. Pracuje-li majitel živnosti (mistr) na převzaté práci jako odborný dělník nebo vedoucí a účtuje-li tuto práci stavebníkovi (objednateli), je rovněž on povinen vésti o vykonané práci pracovní záznam.
(2) Pracovní záznamy musejí obsahovat alespoň tyto údaje:
a) jméno dělníka (učně),
b) časové údaje o započetí a skončení práce (pro každého stavebníka odděleně),
c) jméno a adresu stavebníka (objednatele),
d) místo a stručný popis pracovního úkonu,
e) celkový počet odpracovaných hodin (při úkolových sazbách příslušnou proplacenou částku),
f) běžné číslo (stranu) kalkulační knihy (viz odstavec 4), pod kterým je prováděná práce zaznamenána.
(3) Pracovní záznamy podle odstavce 1 mohou být nahrazeny výplatnými listinami vedenými odděleně pro každou prováděnou práci, musejí však obsahovat údaje podle odstavce 2.
(4) Každý podnikatel je povinen si založiti vázanou kalkulační knihu s očíslovanými stranami. V této knize buďtež prováděny:
I. veškeré kalkulace předběžných nabídek (§ 1, odst. 3);
II. záznamy:
a) o celkovém počtu odpracovaných hodin zjištěných podle odstavce 2e), nebo odstavce 3,
b) o celkovém množství dodaných hmot, rozčleněných podle § 6, odst. 1a), b) a c);
III. výpočty výsledných cen (výsledková kalkulace) převzatých a provedených prací na podkladě:
a) vyplacených mezd podle ustanovení IIa),
b) režijní přirážky na mzdy (§ 4),
c) dodaných hmot, uvedených podle ustanovení IIb),
d) ziskové přirážky (§ 7),
e) eventuelních zvláštních nákladů (§ 8),
f) mzdových přídavků [§ 3, odst. 1b)],
g) obratové daně.
(5) Pro režijní práce se provedení výsledkové kalkulace nevyžaduje
(6) Úkony uvedené v odstavci 4, I, II, III buďtež provedeny k vůli přehlednosti pro každou jednotlivou práci pokud možno na jednom kontě.
(7) Pracovní záznamy nebo dílčí výplatní listiny a kalkulační knihu je podnikatel povinen uschovati ke kontrolním účelům alespoň po dobu tří let po vyúčtování prací.
§ 13.
Vyúčtování.
(1) Vyúčtování provedených prací se provede na podkladě výsledkové kalkulace podle § 12, odst. 4 IIIa) až g), a to:
a) Byla-li cena podle předběžného rozpočtu nebo nabídky (§ 1, odst. 3) vyšší než cena vypočítaná podle výsledkové kalkulace, smí podnikatel účtovat za provedenou práci pouze cenu zjištěnou podle výsledkové kalkulace.
b) Byla-li cena podle předběžného rozpočtu nabídky (§ 1, odst. 3) nižší než cena zjištěná podle výsledkové kalkulace, smí podnikatel vyúčtovat pouze onu nižší cenu podle předběžné nabídky.
(2) Ustanovením odstavce 1 nebo 2 nejsou nijak dotčena ustanovení § 10.
§ 14.
Ceník hmot a tabulky mezd.
Podnikatel je povinen ke každé nabídce na přání stavebníka (objednatele) přiložiti:
a) ceník hmot a tabulku mezd uvažovaných v předběžné nabídce,
b) kalkulace (rozbory cen) převzaté práce, provedené podle ustanovení § 2 této vyhlášky.
§ 15.
Stroje a nářadí.
(1) Za použití vlastních strojů a nářadí smějí být počítány nejvýše odpisy z pořizovací hodnoty a zúročení podle příslušných cenových předpisů.
(2) Za použití cizích strojů a nářadí smí být počítáno nejvýše nájemné podle příslušných cenových předpisů.
(3) Náklady za použití strojů podle odstavce 1 nebo 2 jsou součástí režijní přirážky podle § 4.
§ 16.
Povolení výjimek.
Nejvyšší úřad cenový může povolit nebo nařídit výjimky z ustanovení této vyhlášky nebo předpisů vydaných k jejímu provedení.
§ 17.
Přestupky.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle části čtvrté vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového a podle předpisů toto nařízení měnících nebo doplňujících.
§ 18.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. května 1947; vztahuje se též na všechny práce prováděné po 1. dubnu 1947 a dosud nevyúčtované. Současně se zrušuje nařízení předsedy nejvyššího úřadu cenového ze dne 2. července 1942, č. 244 Sb., jímž se rozšiřuje platnost nařízení předsedy nejvyššího úřadu cenového ze dne 21. listopadu 1940, č. 416 Sb., o tvoření cen stavebních úkonů a výměr nejvyššího úřadu cenového ze dne 28. prosince 1943, č. j. 40.900-II/3-1943.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Maur v. r.