20/2004 Sb.
Zákon, kterým se mění zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 239/2000 Sb., o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů

20
ZÁKON
ze dne 11. prosince 2003,
kterým se mění zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 239/2000 Sb., o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
Změna vodního zákona
Čl. I
Zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění zákona č. 76/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb. a zákona č. 274/2003 Sb., se mění takto:
1. V § 1 odst. 1 se za slova „bezpečnost vodních děl“ vkládají slova „v souladu s právem Evropských společenství1)“.
Poznámka pod čarou č. 1) zní:

„1) Například Směrnice Rady 75/440/EHS ze dne 16. června 1975 o požadované jakosti povrchových vod určených k odběru pitné vody v členských státech, Směrnice Rady 76/160/EHS ze dne 8. prosince 1975 o jakosti vody pro koupání, Směrnice Rady 76/464/EHS ze dne 4. května 1976 o znečištění způsobeném určitými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství a návazné směrnice Rady, Směrnice Rady 78/659/EHS ze dne 18. července 1978 o jakosti povrchových vod vyžadujících ochranu nebo zlepšení pro podporu života ryb, Směrnice Rady 80/68/EHS ze dne 17. prosince 1979 o ochraně podzemních vod před znečištěním určitými nebezpečnými látkami doplněná směrnicemi Rady 90/656/EHS a 91/692/EHS, Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod, Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů, Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a řízení znečištění, Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000 ustavující rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky.“.
Dosavadní poznámka pod čarou č. 1), včetně odkazu na tuto poznámku pod čarou, se označuje jako poznámka pod čarou č. 1a).
2. V § 1 odst. 1 se na konci doplňuje věta „Účelem tohoto zákona je též přispívat k ochraně vodních ekosystémů a na nich přímo závisejících suchozemských ekosystémů.“.
3. V § 2 odstavce 3 a 4 znějí:

„(3) Vodním útvarem je vymezené významné soustředění povrchových nebo podzemních vod v určitém prostředí charakterizované společnou formou jejich výskytu nebo společnými vlastnostmi vod a znaky hydrologického režimu. Vodní útvary se člení na útvary povrchových vod a útvary podzemních vod.
(4) Útvar povrchové vody je vymezené soustředění povrchové vody v určitém prostředí, například v jezeru, ve vodní nádrži, v korytě vodního toku.“.
4. V § 2 se za odstavec 4 vkládají nové odstavce 5 až 8, které znějí:

„(5) Silně ovlivněný vodní útvar je útvar povrchové vody, který má v důsledku lidské činnosti podstatně změněný charakter.
(6) Umělý vodní útvar je vodní útvar povrchové vody vytvořený lidskou činností.
(7) Útvar podzemní vody je vymezené soustředění podzemní vody v příslušném kolektoru nebo kolektorech; kolektorem se rozumí horninová vrstva nebo souvrství hornin s dostatečnou propustností, umožňující významnou spojitou akumulaci podzemní vody nebo její proudění či odběr.
(8) Vodním zdrojem jsou povrchové nebo podzemní vody, které jsou využívány nebo které mohou být využívány pro uspokojení potřeb člověka, zejména pro pitné účely.“.
Dosavadní odstavce 5, 6 a 7 se označují jako odstavce 9, 10 a 11.
5. V § 7 odst. 5 větě první se za slova „na nádržích určených“ vkládají slova „povolením nebo rozhodnutím vodoprávního úřadu podle § 8 odst. 1 písm. a) bodu 4 nebo podle předchozích předpisů“ a ve větě třetí se slova „Ostatní povrchové vody“ nahrazují slovy „Povrchové vody“.
6. V § 7 odst. 8 se za slova „jejich užívání vykonává“ vkládají slova „Policie České republiky a“.
7. V § 8 odst. 3 písm. a) se slova „méně než 5 dnů“ nahrazují slovy „méně než 14 dnů“.
8. V § 8 odst. 3 se za písmeno a) vkládá nové písmeno b), které zní:

„b) k odběrům povrchových a podzemních vod pro zjišťování a hodnocení stavu těchto vod (§ 21),“.
Dosavadní písmena b) a c) se označují jako písmena c) a d).
9. V § 9 odst. 1 se na konci věty poslední před tečku vkládají slova „, pokud vodoprávní úřad ve výjimečných případech nerozhodne jinak“.
10. V § 10 odst. 1 se slova „a 3“ nahrazují slovy „až 4“.
11. V § 10 odst. 4 se na konci doplňuje věta „V případě mimořádné situace může vodoprávní úřad na návrh oprávněného stanovit způsob a rozsah měření mimo řízení o povolení k nakládání s vodami, a to na omezenou nezbytně nutnou dobu.“.
12. V § 11 odst. 1 se za větu první vkládá věta „To platí i pro jejich uživatele po dobu užívání těchto pozemků nebo staveb v rozsahu, který odpovídá rozsahu práv uživatele k nim, vyplývajícího ze vzájemného vztahu mezi vlastníkem a tímto uživatelem.“, v dosavadní větě druhé se za slova „Nabyvatelé těchto pozemků a nebo staveb“ vkládají slova „, případně jejich uživatelé,“ a na konci se vkládají slova „, případně vzniku práv k jejich užívání“.
13. V § 11 odst. 2 se za slova „vodoprávnímu úřadu“ vkládá čárka a slova „správci vodního toku nebo vlastníku vodního díla“.
14. V § 12 se na konci písmene a) doplňují slova „například při změně stanoveného minimálního zůstatkového průtoku (§ 36) nebo při změně stanovené minimální zůstatkové hladiny podzemních vod (§ 37),“.
15. V § 12 písm. f) se číslo „5“ nahrazuje číslem „6“.
16. V § 12 se tečka na konci písmene f) nahrazuje čárkou a doplňují se písmena g) a h), která včetně poznámek pod čarou č. 8a) a 8b) znějí:

„g) byla-li oprávněnému, který má povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových nebo podzemních, uložena povinnost připojit se na kanalizaci podle zvláštního právního předpisu,8a) nebo
h) je-li to nezbytné ke splnění
1. akčního programu (§ 33 odst. 2),
2. programů snížení znečištění povrchových vod (§ 34 odst. 2 a § 35 odst. 1),
3. programu snížení znečištění povrchových vod nebezpečnými závadnými látkami a zvlášť nebezpečnými závadnými látkami (§ 38 odst. 5),
4. plánu pro zlepšování jakosti surové vody podle zvláštního právního předpisu,8b) nebo
5. plánu oblasti povodí (§ 25 odst. 6).
8a) § 3 odst. 8 zákona č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích).
8b) § 13 odst. 4 zákona č. 274/2001 Sb.“.
17. V § 12 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní:

„(2) Technická kritéria a způsob zpracování odborných podkladů pro rozhodování vodoprávního úřadu podle odstavce 1 písm. f) a h) stanoví Ministerstvo životního prostředí v dohodě s Ministerstvem zemědělství vyhláškou.“.
18. V § 14 odst. 2 se na konci věty první doplňují slova „nebo vlastník vodního díla v souvislosti s údržbou vodní nádrže“.
19. V § 15 odst. 2 se na konci doplňuje věta „Ohlášení podléhá i obnova vodních děl zničených živelní pohromou nebo havárií; v těchto případech činí lhůta pro sdělení vodoprávního úřadu, že proti obnovení nemá námitek, 15 dnů.“.
20. V § 15 odst. 6 se na konci doplňuje věta „To neplatí v případech,
a) jde-li o rybníky nebo vodní nádrže pro chov ryb nebo o stavby k hrazení bystřin a strží,
b) vyžaduje-li to ochrana před povodněmi nebo jiný veřejný zájem, nebo
c) kdy pohyb ryb a vodních živočichů v obou směrech vodního toku nelze zajistit z důvodu technické neproveditelnosti nebo neúměrných nákladů.“.
21. § 16 včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 10a) zní:

„§ 16
Povolení k vypouštění odpadních vod s obsahem zvlášť nebezpečné závadné látky do kanalizace
(1) K vypouštění odpadních vod, u nichž lze mít důvodně za to, že mohou obsahovat jednu nebo více zvlášť nebezpečných závadných látek (§ 39 odst. 3), do kanalizace je třeba povolení vodoprávního úřadu. Při vydávání povolení je vodoprávní úřad vázán emisními standardy a lhůtami pro jejich dosažení stanovenými v nařízení vlády vydaném podle § 38 odst. 5.
(2) Pokud se do kanalizace vypouštějí odpadní vody obsahující zvlášť nebezpečné závadné látky z jedné nebo více jednotlivých technologicky vymezených výrob, je třeba povolení podle odstavce 1 samostatně pro každou z těchto výrob. Jsou-li průmyslové odpadní vody s obsahem zvlášť nebezpečných závadných látek vypouštěny do kanalizace, která je součástí výrobního areálu, a jsou čištěny v zařízení určeném k čištění nebo zneškodňování těchto odpadních vod, může vodoprávní úřad vydat povolení až k místu výpusti z tohoto zařízení.
(3) Při vydávání tohoto povolení postupuje vodoprávní úřad přiměřeně podle ustanovení § 9 až 13 a § 38 odst. 5 až 7. Ustanovení zvláštního právního předpisu10a) tím nejsou dotčena.
(4) Vodoprávní úřad uloží v povolení podle odstavce 1 povinnost zřídit kontrolní místo a způsob měření objemu vypouštěných odpadních vod, míry jejich znečištění zvláště nebezpečnými závadnými látkami a způsob, jímž mu budou výsledky měření předávány. Při tom přihlíží ke schválenému kanalizačnímu řádu.
(5) Pokud je pro odstraňování zvlášť nebezpečných závadných látek z odpadních vod vypouštěných do kanalizace instalováno zařízení s dostatečnou a prokazatelnou účinností, může vodoprávní úřad v povolení stanovit místo povinnosti podle odstavce 4 podmínky provozu takového zařízení.
10a) Zákon č. 274/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů.“.
22. V § 17 odst. 1 se věta poslední zrušuje.
23. V § 19 se doplňuje odstavec 3, který zní:

„(3) Vodoprávní úřady jsou povinny z jimi vedené evidence rozhodnutí ukládat vybrané údaje v rozsahu stanoveném vyhláškou vydanou podle odstavce 2 do informačního systému veřejné správy a předávat je Ministerstvu zemědělství nejpozději za kalendářní čtvrtletí vždy do 15. dne prvního měsíce následujícího kalendářního čtvrtletí.“.
24. V § 20 odstavce 1 a 2 včetně poznámek pod čarou č. 12a) a 13) znějí:

„(1) Přehrady, hráze, jezy, stavby, které se k plavebním účelům zřizují v korytech vodních toků nebo na jejích březích, stavby k využití vodní energie a stavby odkališť, pokud jsou spojené se zemí pevným základem, se evidují v katastru nemovitostí.12a) Podrobnosti vymezení těchto vodních děl stanoví Ministerstvo zemědělství v dohodě s Českým úřadem zeměměřickým a katastrálním vyhláškou.
(2) V katastru nemovitostí se vyznačují ochranná pásma vodních děl (§ 58 odst. 3) podle odstavce 1 a ochranná pásma vodních zdrojů (§ 30) údaji o způsobu ochrany nemovitostí.13)
12a) § 2 odst. 1 písm. f) zákona č. 344/1992 Sb., ve znění zákona č. 89/1996 Sb.
13) § 7 vyhlášky č. 190/1996 Sb., kterou se provádí zákon č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, ve znění zákona č. 210/1993 Sb. a zákona č. 90/1996 Sb., a zákon České národní rady č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění zákona č. 89/1996 Sb., ve znění vyhlášky č. 113/2000 Sb.“.
25. § 21 včetně poznámky pod čarou č. 13a) zní:

„§ 21
(1) Zjišťování a hodnocení stavu povrchových a podzemních vod slouží k zajišťování podkladů pro výkon veřejné správy podle tohoto zákona, plánování v oblasti vod a k poskytování informací veřejnosti a provádí se podle povodí povrchových vod a hydrogeologických rajonů podzemních vod.
(2) Zjišťování a hodnocení stavu povrchových a podzemních vod zahrnuje zejména
a) zjišťování množství a jakosti povrchových a podzemních vod včetně jejich ovlivňování lidskou činností a zjišťování stavu vodních útvarů a ekologického potenciálu silně ovlivněných a umělých vodních útvarů,
b) vedení vodní bilance (§ 22 odst. 1),
c) zřízení, vedení a aktualizace evidence
1. vodních toků a jejich povodí, hydrogeologických rajonů a vodních nádrží,
2. vodních útvarů včetně silně ovlivněných vodních útvarů a umělých vodních útvarů,
3. množství a jakosti povrchových a podzemních vod, stavu vodních útvarů a ekologického potenciálu silně ovlivněných a umělých vodních útvarů,
4. odběrů povrchových a podzemních vod, vypouštění odpadních a důlních vod a akumulace povrchových vod ve vodních nádržích,
5. oblastí povodí (§ 25),
6. chráněných oblastí přirozené akumulace vod (§ 28),
7. ochranných pásem vodních zdrojů (§ 30),
8. zdrojů povrchových a podzemních vod, které jsou využívány nebo u kterých se předpokládá jejich využití jako zdroje pitné vody,
9. citlivých oblastí (§ 32),
10. zranitelných oblastí (§ 33),
11. oblastí povrchových vod využívaných ke koupání (§ 34),
12. povrchových vod, které jsou nebo se mají stát trvale vhodnými pro život a reprodukci původních druhů ryb a dalších vodních živočichů (§ 35),
13. vodních děl k vodohospodářským melioracím pozemků (§ 56),
14. záplavových území (§ 66).
Rozsah a způsob zpracování, ukládání a předávání údajů zahrnutých v evidencích, včetně statistických a kartografických dat, do informačních systémů veřejné správy (§ 22 odst. 3 a 4) stanoví Ministerstvo zemědělství ve spolupráci s Ministerstvem životního prostředí vyhláškou.
(3) Vymezení vodních útvarů, definice a hodnoty ukazatelů a hodnotící systém stavu vodních útvarů a ekologického potenciálu silně ovlivněných a umělých vodních útvarů (§ 23a), postup vymezení programů pro zjišťování a hodnocení stavu vod v každé oblasti povodí (§ 25 odst. 2), jejich obsah a způsob sestavení, použité metody a četnosti sledování a další náležitosti jejich uplatňování podle požadavků zvláštního právního předpisu Evropských společenství,13a) stanoví Ministerstvo životního prostředí ve spolupráci s Ministerstvem zemědělství vyhláškou.
(4) Zjišťování a hodnocení stavu povrchových a podzemních vod a provozování informačních systémů veřejné správy provádějí správci povodí a další odborné subjekty, které za tím účelem pověřuje, zřizuje nebo zakládá Ministerstvo zemědělství, popřípadě Ministerstvo životního prostředí (dále jen „pověřené odborné subjekty“). Správci povodí a pověřené odborné subjekty jsou povinni se při této činnosti řídit pokyny svého zakladatele nebo zřizovatele.
(5) Správci povodí a pověřené odborné subjekty jsou oprávněni požadovat pro účely zjišťování a hodnocení stavu povrchových a podzemních vod informace od toho, kdo nakládá s povrchovými nebo podzemními vodami, jakož i od správních úřadů, popřípadě orgánů územní samosprávy, do jejichž působnosti povolování nakládání s uvedenými vodami spadá, nebo které vedou informační systémy podle zvláštních právních předpisů;14) ti jsou povinni bezplatně sdělovat data správcům povodí a pověřeným odborným subjektům, popřípadě si správci povodí a pověřené odborné subjekty mohou u nich tato data bezplatně a za jejich pomoci zjišťovat. Ustanovení zvláštních právních předpisů chránících utajované skutečnosti tím nejsou dotčena.
(6) Správci povodí a pověřené odborné subjekty poskytují na vyžádání bezplatně správním úřadům informace o stavu povrchových a podzemních vod; zároveň bezplatně poskytují Ministerstvu zdravotnictví informace týkající se nakládání s povrchovými a podzemními vodami v ochranných pásmech přírodních léčivých zdrojů a zdrojů přírodních minerálních vod.
(7) Pro vstup pověřených zaměstnanců správců povodí a pověřených odborných subjektů na cizí pozemky, stavby nebo do staveb platí obdobně ustanovení § 114 odst. 1 a 2.
13a) Čl. 8 a příloha V. Směrnice 2000/60/ES.“.
26. V § 22 odstavce 3, 4 a 5 znějí:

„(3) Ministerstvo zemědělství spravuje informační systém veřejné správy podle § 21 odst. 2 písm. c) pro evidenci
a) vodních toků a jejich povodí, hydrogeologických rajonů a vodních nádrží,
b) odběrů povrchových a podzemních vod, vypouštění odpadních a důlních vod a akumulace povrchových vod ve vodních nádržích,
c) oblastí povodí,
d) zdrojů povrchových a podzemních vod, které jsou využívány nebo u kterých se předpokládá jejich využití jako zdroje pitné vody,
e) vodních děl k vodohospodářským melioracím pozemků (§ 56).
(4) Ministerstvo životního prostředí spravuje informační systém veřejné správy podle § 21 odst. 2 písm. c) pro evidenci
a) vodních útvarů včetně silně ovlivněných vodních útvarů a umělých vodních útvarů,
b) množství a jakosti povrchových a podzemních vod, stavu vodních útvarů a ekologického potenciálu silně ovlivněných a umělých vodních útvarů,
c) chráněných oblastí přirozené akumulace vod,
d) ochranných pásem vodních zdrojů,
e) citlivých oblastí,
f) zranitelných oblastí,
g) oblastí povrchových vod využívaných ke koupání,
h) záplavových území.
(5) Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí postupují při správě informačních systémů podle odstavců 3 a 4 podle zvláštního právního předpisu.15) Tyto informační systémy slouží zejména pro účely podle § 21 odst. 1, § 23 až 26, § 54 a § 108 odst. 2 písm. v).“.
27. § 23 zní:

„§ 23
(1) Plánování v oblasti vod je soustavná koncepční činnost, kterou zajišťuje stát; je tvořeno Plánem hlavních povodí České republiky a plány oblastí povodí, včetně programů opatření. Účelem plánování v oblasti vod je vymezit a vzájemně harmonizovat veřejné zájmy
a) ochrany vod jako složky životního prostředí,
b) ochrany před povodněmi a dalšími škodlivými účinky vod,
c) trvale udržitelného užívání vodních zdrojů a hospodaření s vodami pro zajištění požadavků na vodohospodářské služby, zejména pro účely zásobování pitnou vodou.
(2) Plán hlavních povodí České republiky a plány oblastí povodí, včetně příslušných programů opatření, jsou podkladem pro výkon veřejné správy, zejména pro územní plánování, územní rozhodování, vodoprávní rozhodování a povolování staveb.“.
28. Za § 23 se vkládá nový § 23a, který včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 15a) zní:

„§ 23a
Cíle ochrany vod jako složky životního prostředí
(1) Cíli ochrany vod jako složky životního prostředí15a) (dále jen „cíle ochrany vod“) jsou
a) pro povrchové vody
1. zamezení zhoršení stavu všech útvarů těchto vod,
2. zajištění ochrany, zlepšení stavu a obnova všech útvarů těchto vod a dosažení jejich dobrého stavu, s výjimkou útvarů uvedených v bodu 3,
3. zajištění ochrany, zlepšení stavu všech umělých a silně ovlivněných vodních útvarů a dosažení jejich dobrého ekologického potenciálu a dobrého chemického stavu,
4. snížení jejich znečištění nebezpečnými látkami a zastavení nebo postupné odstraňování emisí, vypouštění a úniků zvlášť nebezpečných látek uvedených v příloze č. 1 k tomuto zákonu do těchto vod,
b) pro podzemní vody
1. zamezení nebo omezení vstupů nebezpečných, zvlášť nebezpečných a jiných závadných látek do těchto vod a zamezení zhoršení stavu všech útvarů těchto vod,
2. zajištění ochrany, zlepšení stavu a obnova všech útvarů těchto vod a zajištění vyváženého stavu mezi odběry podzemní vody a jejím doplňováním, s cílem dosáhnout dobrého stavu těchto vod,
3. odvrácení jakéhokoliv významného a trvajícího vzestupného trendu koncentrace nebezpečných, zvlášť nebezpečných a jiných závadných látek jako důsledku dopadů lidské činnosti, za účelem účinného snížení znečištění těchto vod,
c) též v oblastech vymezených v § 28 odst. 1, § 30 odst. 1, § 32 odst. 2, § 33 odst. 1, § 34 odst. 1 a § 35 odst. 1 a ve zvláště chráněných územích podle zvláštních zákonů31) dosažení cílů stanovených pro povrchové vody podle písmene a) a pro podzemní vody podle písmene b), pokud v těchto oblastech nejsou pro tyto vody stanoveny zvláštními právními předpisy odlišné požadavky.
(2) Cílů uvedených v odstavci 1 písm. a) bodech 2 a 3, písm. b) bodě 2 a písm. c) je třeba dosáhnout do 22. prosince 2015.
(3) Pokud se na vybraný vodní útvar vztahuje více než jeden cíl ochrany vod uvedený v odstavci 1, uplatní se vždy nejpřísnější z nich.
(4) Pro vybrané vodní útvary mohou být v plánech oblastí povodí (§ 25) určeny zvláštní cíle ochrany vod, které spočívají v prodloužení lhůt uvedených v odstavci 2 nebo ve stanovení méně přísných požadavků. Zvláštní cíle ochrany vod musí být pro vybrané útvary povrchových a podzemních vod určeny tak, aby nebylo ohroženo plnění cílů ochrany vod ostatních útvarů povrchových a podzemních vod.
(5) Lhůty uvedené v odstavci 2 mohou být prodlouženy pouze tehdy, je-li včasné dosažení cílů ochrany vod nemožné z důvodu technické neproveditelnosti, neúměrných nákladů nebo přírodních podmínek, a je-li zároveň vyloučeno další zhoršování stavu vybraných vodních útvarů.
(6) Lhůty prodloužené v souladu s odstavcem 5 nesmí přesáhnout délku 2 období pro aktualizaci plánů oblastí povodí (§ 25 odst. 6).
(7) Méně přísné požadavky podle odstavce 4 nemohou být stanoveny u cílů ochrany vod uvedených v odstavci 1 písm. a) bodech 1 a 4, odstavci 1 písm. b) bodech 1 a 3 a odstavci 1 písm. c). V ostatních případech mohou být méně přísné požadavky stanoveny pouze tehdy, pokud cíle ochrany vod nemohou být dosaženy z důvodů technické neproveditelnosti, neúměrných nákladů, přírodních podmínek, popřípadě jiného veřejného zájmu.
(8) Zvláštní cíle ochrany vod se v plánech oblastí povodí (§ 25) uvádějí spolu s vymezením důvodů, na jejichž základě byly určeny. Přehled o plnění těchto cílů se uvádí v aktualizovaných plánech oblastí povodí (§ 25 odst. 6).
15a) Čl. 4 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES.“.
29. § 24 včetně nadpisu zní:

„§ 24
Plán hlavních povodí České republiky
(1) Plán hlavních povodí České republiky je strategický dokument plánování v oblasti vod, který stanoví rámcové cíle pro hospodaření s povrchovými a podzemními vodami, pro ochranu a zlepšování stavu povrchových a podzemních vod a vodních ekosystémů, které vycházejí z cílů ochrany vod podle § 23a odst. 1, pro trvale udržitelné užívání těchto vod, pro ochranu před škodlivými účinky těchto vod a pro zlepšování vodních poměrů a pro ochranu ekologické stability krajiny. Plán hlavních povodí České republiky zahrnuje rámcové programy opatření k prosazování veřejných zájmů, které jsou závazné pro pořizování plánů oblastí povodí, včetně zdrojů a způsobu jejich financování. Plán hlavních povodí České republiky musí být v souladu s mezinárodními smlouvami, kterými je Česká republika vázána.
(2) Plán hlavních povodí České republiky pořizuje Ministerstvo zemědělství ve spolupráci s Ministerstvem životního prostředí, dotčenými ústředními správními úřady a krajskými úřady pro 3 hlavní povodí na území České republiky, a to pro povodí Labe (úmoří Severního moře), pro povodí Moravy, včetně dalších povodí přítoků Dunaje (úmoří Černého moře) a pro povodí Odry (úmoří Baltského moře), která jsou národními částmi mezinárodních oblastí povodí Labe, Dunaje a Odry. Plán hlavních povodí České republiky podléhá posuzování vlivů na životní prostředí podle zvláštních právních předpisů16) a je již v návrhu publikován a zpřístupněn k připomínkám veřejnosti, včetně uživatelů vody.
(3) Obsah Plánu hlavních povodí České republiky, způsob jeho zpracování a postup při jeho projednávání a zveřejnění stanoví vyhláškou Ministerstvo zemědělství ve spolupráci s Ministerstvem životního prostředí.
(4) Plán hlavních povodí České republiky schvaluje vláda. Závazné části Plánu hlavních povodí České republiky vyhlásí vláda nařízením.
(5) Plán hlavních povodí České republiky se přezkoumává, včetně rámcových programů opatření, a aktualizuje se nejpozději každých 6 let ode dne jeho prvního schválení.“.
30. § 25 včetně nadpisu zní:

„§ 25
Plány oblastí povodí
(1) Plány oblastí povodí stanoví konkrétní cíle pro dané oblasti povodí na základě rámcových cílů a rámcových programů opatření Plánu hlavních povodí České republiky, potřeb a zjištěného stavu povrchových a podzemních vod, potřeb užívání těchto vod v daném území, včetně programů opatření, které jsou nutné k dosažení konkrétních cílů.
(2) Plány oblastí povodí pořizují správci povodí17) podle své působnosti ve spolupráci s příslušnými krajskými úřady a ve spolupráci s ústředními vodoprávními úřady pro 8 oblastí povodí, a to pro oblast povodí Horního a středního Labe, oblast povodí Horní Vltavy, oblast povodí Berounky, oblast povodí Dolní Vltavy, oblast povodí Ohře a Dolního Labe, oblast povodí Odry, oblast povodí Moravy a oblast povodí Dyje. Plány oblastí povodí se zpracovávají ve třech etapách, které představují
a) přípravné práce, které musí obsahovat
1. časový plán a program prací pro zpracování plánu oblasti povodí, který se musí publikovat a zpřístupnit uživatelům vody a veřejnosti k připomínkám, a to nejméně 3 roky před začátkem období, kterého se bude plán oblasti povodí týkat,
2. analýzu všeobecných a vodohospodářských charakteristik oblastí povodí, zhodnocení dopadů lidské činnosti na stav povrchových a podzemních vod, ekonomickou analýzu užívání vody, a na jejich základě zpracovaný předběžný přehled významných problémů nakládání s vodami zjištěných v oblasti povodí, včetně určení silně ovlivněných vodních útvarů a návrhů zvláštních cílů ochrany vod, a to nejméně 2 roky před začátkem období, kterého se bude plán oblasti povodí týkat,
b) návrh plánu oblasti povodí, který musí být zpracován, publikován a zpřístupněn uživatelům vody a veřejnosti k připomínkám nejméně 1 rok před začátkem období, kterého se bude plán oblasti povodí týkat,
c) konečný návrh plánu oblasti povodí.
Zpracování každé etapy plánů oblastí povodí se konzultuje s ostatními správci povodí, krajskými úřady příslušnými k jednotlivým hlavním povodím České republiky, se správními úřady pro územní plánování a Českou inspekcí životního prostředí. Plány oblastí povodí podléhají posuzování vlivů na životní prostředí podle zvláštních právních předpisů.16)
(3) Ministerstvo zemědělství stanoví vyhláškou jednotlivé oblasti povodí podle odstavce 2, vymezené povodími a k nim přiřazenými hydrogeologickými rajony, a vztah jednotlivých oblastí povodí k správním obvodům krajů a správním obvodům obcí s rozšířenou působností, k hlavním povodím České republiky a mezinárodním oblastem povodí Labe, povodí Odry a povodí Dunaje.
(4) Obsah plánu oblasti povodí, postup při jeho zadání, způsob zpracování plánu, podrobnosti jeho etap, postup při jeho projednávání a způsob zveřejnění stanoví vyhláškou Ministerstvo zemědělství ve spolupráci s Ministerstvem životního prostředí a Ministerstvem vnitra.
(5) Etapy zpracování plánu oblasti povodí uvedené v odstavci 2 písm. a) a b) schvaluje po souhlasném stanovisku ústředních vodoprávních úřadů (§ 108) a ústředního správního úřadu pro územní plánování podle své územní působnosti krajský úřad. Konečný návrh plánu oblasti povodí schvalují podle své územní působnosti kraje. Závazné části plánu oblasti povodí pro správní obvod kraje vydá rada kraje nařízením.
(6) Plány oblastí povodí budou přezkoumány a aktualizovány každých 6 let ode dne jejich schválení podle postupu v předchozích odstavcích.“.
31. § 26 včetně nadpisu zní:

„§ 26
Programy opatření
(1) Programy opatření jsou hlavním nástrojem k dosažení cílů uvedených v Plánu hlavních povodí České republiky a plánech oblastí povodí. Programy opatření stanoví časový plán jejich uskutečnění a strategii jejich financování. Opatření přijatá k dosažení cílů ochrany vod v programu opatření je nutno uskutečnit do 3 let od schválení Plánu hlavních povodí České republiky nebo plánů oblastí povodí.
(2) Programy opatření k dosažení cílů ochrany vod musí obsahovat základní opatření, a tam, kde je to nutné, i doplňková opatření. Vymezení obsahu základních a doplňkových opatření a postupy při zavádění opatření, včetně vytýčení přísnějších cílů ochrany vod a dodatečných opatření stanoví vyhláškou Ministerstvo zemědělství vydanou ve spolupráci s Ministerstvem životního prostředí.
(3) Pokud zjišťování a hodnocení stavu povrchových a podzemních vod podle § 21 nebo jiné údaje naznačují, že cíle ochrany vod stanovené pro příslušný vodní útvar podle § 23a odst. 3 až 6 nebudou pravděpodobně dosaženy, musí být
a) vyšetřeny příčiny možného nesplnění,
b) přešetřena odpovídající povolení k nakládání s vodami, na něž se vztahuje § 12 odst. 1 písm. h) bod 5,
c) přešetřeny a upraveny programy pro zjišťování a hodnocení stavu povrchových a podzemních vod,
d) přijata dodatečná opatření pro dosažení těchto cílů ochrany vod, včetně stanovení přísnějších hodnot vybraných ukazatelů, nebo stanovit další ukazatele, pokud je to účelné.
V případech, kdy jsou tyto příčiny dány okolnostmi přírodní povahy nebo vyšší mocí, které jsou výjimečné a nemohly být rozumně předvídány, zejména v případě extrémních povodní a období déletrvajícího sucha, není nutno dodatečná opatření provádět při přiměřeném použití § 23a odst. 4 až 8.
(4) Uskutečnění opatření podle odstavce 2 nesmí vést ke zhoršení znečištění pobřežních vod a moří nebo ke zvýšení znečištění povrchových vod. Tento požadavek se neuplatní, pokud by jeho důsledkem bylo zvýšené znečištění životního prostředí jako celku.
(5) Ministerstvo zemědělství ve spolupráci s Ministerstvem životního prostředí a krajskými úřady předkládá každé 3 roky vládě souhrnnou zprávu o plnění programů opatření a o stavu povrchových a podzemních vod a hospodaření s vodami v oblastech povodí.“.
32. V § 30 odst. 3 písm. a) se za slova „pitnou vodou“ vkládá slovo „minimálně“.
33. V § 33 odstavec 2 zní:

„(2) Vláda nařízením stanoví zranitelné oblasti a v nich upraví používání a skladování hnojiv a statkových hnojiv, střídání plodin a provádění protierozních opatření (dále jen „akční program“). Akční program a vymezení zranitelných oblastí podléhají přezkoumání a případným úpravám v intervalech nepřesahujících 4 roky. Přezkoumání se provádí na základě vyhodnocení účinnosti opatření vyplývajících z přijatého akčního programu.“.
34. V § 34 se za odstavec 1 vkládá nový odstavec 2, který zní:

„(2) Ukazatele a hodnoty přípustného znečištění vod pro účely povolování vypouštění odpadních vod do vod povrchových, uvedených v odstavci 1, a program snížení znečištění těchto vod k dosažení hodnot přípustného znečištění těchto vod stanoví vláda nařízením.“.
Dosavadní odstavec 2 se označuje jako odstavec 3.
35. V § 34 odst. 3 se za slova „ve zvláštním právním předpise,21)“ vkládají slova „nebo v nařízení vlády podle odstavce 2,“ a za slova „orgány ochrany“ se vkládá slovo „veřejného“.
36. V § 35 odstavec 1 zní:

„(1) Povrchové vody, které jsou nebo se mají stát trvale vhodnými pro život a reprodukci původních druhů ryb a dalších vodních živočichů, s rozdělením na vody lososové a kaprové, ukazatele a hodnoty přípustného znečištění těchto vod, způsob zjišťování a hodnocení stavu jakosti těchto vod a program snížení znečištění těchto vod k dosažení hodnot přípustného znečištění těchto vod, stanoví vláda nařízením.“.
37. V § 35 se odstavec 2 zrušuje.
Dosavadní odstavce 3 a 4 se označují jako odstavce 2 a 3.
38. § 38 včetně nadpisu zní:

„§ 38
Odpadní vody
(1) Odpadní vody jsou vody použité v obytných, průmyslových, zemědělských, zdravotnických a jiných stavbách, zařízeních nebo dopravních prostředcích, pokud mají po použití změněnou jakost (složení nebo teplotu), jakož i jiné vody z nich odtékající, pokud mohou ohrozit jakost povrchových nebo podzemních vod. Odpadní vody jsou i průsakové vody z odkališť, s výjimkou vod, které jsou zpětně využívány pro vlastní potřebu organizace, a vod, které odtékají do vod důlních, a dále jsou odpadními vodami průsakové vody ze skládek odpadu.
(2) Vody z drenážních systémů odvodňovaných zemědělských pozemků, vody užité na plavidlech a chladící vody vodních turbin, u nichž došlo pouze ke zvýšení teploty, a nepoužité minerální vody z přírodního léčivého zdroje nebo zdroje přírodní minerální vody nejsou odpadními vodami podle tohoto zákona.
(3) Kdo vypouští odpadní vody do vod povrchových nebo podzemních, je povinen zajišťovat jejich zneškodňování v souladu s podmínkami stanovenými v povolení k jejich vypouštění. Při stanovování těchto podmínek je vodoprávní úřad povinen přihlížet k nejlepším dostupným technologiím v oblasti zneškodňování odpadních vod. Ten, kdo vypouští odpadní vody do vod povrchových nebo podzemních, je povinen v souladu s rozhodnutím vodoprávního úřadu měřit objem vypouštěných vod a míru jejich znečištění a výsledky těchto měření předávat vodoprávnímu úřadu, který rozhodnutí vydal, a příslušnému správci povodí a pověřenému odbornému subjektu. Vodoprávní úřad tímto rozhodnutím stanoví místo a způsob měření objemu a znečištění vypouštěných odpadních vod a četnost předkládání výsledků těchto měření.
(4) Přímé vypouštění odpadních vod do podzemních vod nelze povolit. Vypouštění odpadních vod neobsahujících nebezpečné závadné látky nebo zvlášť nebezpečné závadné látky (§ 39 odst. 3) do půdních vrstev, z nichž by mohly do vod podzemních vniknout, lze povolit jen výjimečně z jednotlivých rodinných domů a staveb k individuální rekreaci na základě posouzení jejich vlivu na jakost podzemních vod.
(5) Při povolování vypouštění odpadních vod do vod povrchových stanoví vodoprávní úřad nejvýše přípustné hodnoty jejich množství a znečištění. Přitom je vázán ukazateli vyjadřujícími stav vody ve vodním toku, ukazateli a hodnotami přípustného znečištění povrchových vod, ukazateli a přípustnými hodnotami znečištění odpadních vod a náležitostmi a podmínkami povolení k vypouštění odpadních vod, které stanoví vláda nařízením. K omezení znečišťování povrchových vod nebezpečnými závadnými látkami a zvlášť nebezpečnými závadnými látkami (§ 39 odst. 3) může vláda přijmout na návrh Ministerstva životního prostředí Program na snížení znečištění povrchových vod nebezpečnými závadnými látkami a zvlášť nebezpečnými závadnými látkami.
(6) Při povolování vypouštění odpadních vod do vod povrchových nebo podzemních vodoprávní úřad
a) přihlíží k potřebě dosažení nebo zachování vyhovujícího stavu povrchových nebo podzemních vod a na vodu vázaných ekosystémů,
b) posuzuje možnosti omezování znečištění u jeho zdroje i omezování emisí do životního prostředí jako celku a možnosti opětovného využívání odpadních vod.
(7) Vyžadují-li to nutné zájmy ochrany vod, může vodoprávní úřad stanovit přípustné hodnoty ukazatelů znečištění odpadních vod přísnější než hodnoty stanovené vládou nařízením podle odstavce 5, případně stanovit další ukazatele a jejich přípustné hodnoty. Obdobně to platí i v případech ukazatelů znečištění a jejich hodnot stanovených vládou podle § 31 a 35.
(8) Vodoprávní úřad může při povolování vypouštění odpadních vod z průmyslových staveb a zařízení uložit zneškodňování odpadních vod z jednotlivých dílčích výrob nebo chladících vod odděleně od ostatních odpadních vod.
(9) Vodoprávní úřad může na základě žádosti znečišťovatele povolit ve výjimečných případech na nezbytně nutnou dobu, zejména při uvádění čistírny odpadních vod do provozu, při zkušebním provozu, nezbytných opravách či změnách zařízení ke zneškodňování odpadních vod a při haváriích těchto zařízení a v případech, kdy odpadní, popřípadě zvláštní vody budou do povrchových vod vypouštěny řízeným způsobem, při současném stanovení dalších podmínek, které omezí možnost zhoršení jakosti povrchových vod, vypouštění odpadních vod s přípustnými hodnotami ukazatelů znečištění odpadních vod vyššími než hodnoty stanovené vládou nařízením podle odstavce 5 nebo podle § 31.“.
39. V § 39 odst. 4 písmeno c) zní:

„c) nejméně jednou za 6 měsíců kontrolovat sklady a skládky a nejméně jednou za 5 let, pokud není technickou normou nebo výrobcem stanovena lhůta kratší, zkoušet těsnosti potrubí nebo nádrží určených pro skladování a prostředků pro dopravu zvlášť nebezpečných látek a nebezpečných látek, a v případě zjištění nedostatků bezodkladně provádět jejich včasné opravy; sklady musí být zabezpečeny nepropustnou úpravou proti úniku závadných látek do podzemních vod,“.
40. V § 39 odst. 6 se za slova „s nimiž se nakládá,“ vkládají slova „o jejich množství,“ a za slovy „podzemním vodám“ se slovo „prostředí“ zrušuje.
41. V § 39 odst. 7 se na konci písmene e) slovo „nebo“ zrušuje a na konci písmene f) se tečka nahrazuje slovem „, nebo“ a doplňuje písmeno g), které zní:

„g) v rámci schválených sanačních technologií.“.
42. V § 39 odst. 9 se slova „ze kterých by pohonné hmoty nebo mazadla mohly ohrozit jakost“ nahrazují slovy „kde by mohlo dojít k ohrožení jakosti“.
43. V § 42 odst. 4 se věta poslední nahrazuje větou „K tomuto účelu zřizuje kraj v rámci svého rozpočtu zvláštní účet ročně doplňovaný do výše 10 000 000 Kč.“.
44. § 48 včetně nadpisu a poznámky pod čarou č. 29) zní:

„§ 48
Správci vodních toků
(1) Správu významných vodních toků zajišťují právnické osoby zřízené podle zvláštního zákona17) (dále jen „správci povodí“); pro účely tohoto zákona se považují za správce vodních toků.
(2) Správu drobných vodních toků nebo jejich ucelených úseků jsou oprávněny vykonávat obce, jejichž územím drobné vodní toky protékají, nebo fyzické nebo právnické osoby, popřípadě organizační složky státu, jimž drobné vodní toky slouží nebo s jejichž činností souvisejí, určené Ministerstvem zemědělství. O určení správcem drobného vodního toku rozhoduje Ministerstvo zemědělství na základě žádosti; to neplatí v případě určení správcem drobného vodního toku organizační složku státu.
(3) Na území vojenských újezdů29) zajišťuje správu drobných vodních toků Ministerstvo obrany. Na území národních parků zajišťují správu drobných vodních toků Správy národních parků;30) pro účely tohoto zákona se Ministerstvo obrany a Správy národních parků považují za správce vodních toků.
(4) Na drobných vodních tocích, ke kterým nebyl určen správce drobného vodního toku, vykonává jejich správu správce vodního toku, jehož je drobný vodní tok přítokem, a to až do doby, než bude správce určen podle odstavce 2. To platí i v případě, je-li na drobném vodním toku, ke kterému nebyl určen správce drobného vodního toku, ucelený úsek drobného vodního toku, ke kterému byl určen správce drobného vodního toku.
(5) Obsah žádosti podle odstavce 2 a její náležitosti nezbytné k vydání rozhodnutí stanoví Ministerstvo zemědělství vyhláškou.
(6) Správce povodí vykonává dohled nad správou drobných vodních toků. Pokud správce drobného vodního toku neplní povinnosti podle tohoto zákona, může Ministerstvo zemědělství na návrh správce povodí zrušit určení správcem drobného vodního toku.
(7) Na určení nebo zrušení správce drobného vodního toku se nevztahuje správní řád.
29) Zákon č. 222/1999 Sb., ve znění zákona č. 320/2002 Sb.“.
45. V § 54 odst. 4 se za slova „vodoprávním úřadům“ vkládají slova „a jiným správním úřadům z hlediska zájmů daných příslušnými plány v oblasti vod a z hlediska dalších zájmů sledovaných zákonem,“ a na konci se doplňuje věta „Dále poskytují stanoviska správců povodí pro vydání povolení k nakládání s vodami [§ 8 odst. 1 písm. a) až c)], pro vydání povolení k některým vybraným činnostem [§ 14 odst. 1 písm. a) až c)], pro vydání stavebního povolení k vodním dílům (§ 15), pro udělení souhlasu (§ 17) a pro vydání vyjádření (§ 18), ve kterých posuzují soulad záměrů umístit, provést, změnit nebo odstranit stavbu, zařízení nebo provádět jiné činnosti s výše uvedenými zájmy, pokud by takové záměry mohly ovlivnit vodní poměry, energetický potenciál, popřípadě jakost nebo množství povrchových nebo podzemních vod.“.
46. V § 55 odst. 1 písmeno c) zní:

„c) stavby vodovodních řadů a vodárenských objektů včetně úpraven vody, kanalizačních stok, kanalizačních objektů, čistíren odpadních vod, jakož i stavby k čištění odpadních vod před jejich vypouštěním do kanalizací,“.
47. § 57 včetně nadpisu zní:

„§ 57
Užívání vodních děl jinými osobami
Pokud má bezprostřední prospěch z vodního díla jiný oprávněný (§ 8) než vlastník tohoto vodního díla, je povinen podílet se na úhradě nákladů na údržbu tohoto vodního díla. Nedojde-li mezi vlastníkem vodního díla a oprávněným k dohodě o výši a způsobu úhrady nákladů, rozhodne soud. To neplatí v případě, že vlastník vodního díla je správcem vodního toku a osoba oprávněná k nakládání s vodami podle § 8 v tomto vodním díle je povinna platit platbu k úhradě správy vodních toků a správy povodí podle § 101, a v případě, že osoba oprávněná k nakládání s vodami podle § 8 užívá vodu pouze za účelem využití energetického potenciálu k výrobě elektřiny ve vodních elektrárnách do celkového instalovaného výkonu výrobny 10 MWe.“.
48. V § 61 odstavec 9 zní:

„(9) Provádět technickobezpečnostní dohled nad vodními díly I. až III. kategorie a zpracovávat posudky pro zařazení vodních děl do I. až IV. kategorie z hlediska technickobezpečnostního dohledu mohou jen odborně způsobilé osoby pověřené k tomu Ministerstvem zemědělství. Je-li taková osoba vlastníkem vodního díla I. nebo II. kategorie, nesmí na něm vykonávat technickobezpečnostní dohled sama.“.
49. V § 64 se za odstavec 1 vkládá nový odstavec 2, který zní:

„(2) Povodeň začíná vyhlášením druhého nebo třetího stupně povodňové aktivity (§ 70) a končí odvoláním třetího stupně povodňové aktivity, není-li v době odvolání třetího stupně povodňové aktivity vyhlášen druhý stupeň povodňové aktivity. V tom případě končí povodeň odvoláním druhého stupně povodňové aktivity. Povodní je rovněž situace uvedená v odstavci 1, při níž nebyl vyhlášen druhý nebo třetí stupeň povodňové aktivity, ale stav nebo průtok vody v příslušném profilu nebo srážka dosáhla směrodatné úrovně pro některý z těchto stupňů povodňové aktivity podle povodňového plánu příslušného územního celku. Pochybnosti o tom, zda v určitém území a v určitém čase byla povodeň, rozhoduje, je-li splněna některá z těchto podmínek, vodoprávní úřad.“.
Dosavadní odstavec 2 se označuje jako odstavec 3.
50. V § 66 odstavec 2 zní:

„(2) V současně zastavěných územích obcí, v územích určených k zástavbě podle územně plánovací dokumentace, případně podle potřeby v dalších územích, vymezí vodoprávní úřad na návrh správce vodního toku aktivní zónu záplavového území podle nebezpečnosti povodňových průtoků.“.
51. V § 67 odst. 1 se na konci doplňují slova „, zřizování konstrukcí chmelnic, jsou-li zřizovány v záplavovém území v katastrálních územích vymezených podle zákona č. 97/1996 Sb., o ochraně chmele, ve znění pozdějších předpisů, za podmínky, že současně budou provedena taková opatření, že bude minimalizován vliv na povodňové průtoky“.
52. V § 68 odst. 1 se slova „na podkladě plánu oblasti povodí“ zrušují.
53. V § 71 odst. 2 písm. a) se slovo „uceleného“ zrušuje.
54. V § 71 odst. 3 písm. c) se slova „ucelených povodí“ nahrazují slovy „správních obvodů krajů“.
55. V § 71 odstavec 4 zní:

„(4) Pro stavby ohrožené povodněmi, které se nacházejí v záplavovém území nebo mohou zhoršit průběh povodně, zpracovávají povodňové plány pro svou potřebu a pro součinnost s povodňovým orgánem obce jejich vlastníci. V pochybnostech o rozsahu této povinnosti nebo o tom, které stavby mohou zhoršit průběh povodně, rozhodne k návrhu jejich vlastníků vodoprávní úřad.“.
56. V § 71 se za odstavec 4 vkládá nový odstavec 5, který zní:

„(5) Vodoprávní úřad může uložit povinnost zpracovat povodňový plán vlastníkům pozemků, které se nacházejí v záplavových územích, je-li to třeba s ohledem na způsob jejich užívání.“.
Dosavadní odstavce 5 a 6 se označují jako odstavce 6 a 7.
57. V § 75 odst. 3 se slovo „uceleném“ nahrazuje slovy „v celém“.
58. V § 77 odst. 2 se na konci písmene a) doplňují slova „a v hlavním městě Praze orgány městských částí“.
59. V § 77 odst. 2 se na konci písmene b) doplňují slova „a v hlavním městě Praze úřady městských částí stanovené Statutem hlavního města Prahy“.
60. V § 77 odst. 3 písm. c) se slova „ucelených povodí“ nahrazují slovem „krajů“.
61. V § 77 odst. 7 se za slova „může požádat“ vkládají slova „povodňový orgán vyššího stupně“.
62. V § 77 odst. 8 se slova „Vyšší povodňový orgán, který převezme řízení povodňové ochrany,“ nahrazují slovy „Povodňový orgán, který převezme řízení ochrany před povodněmi,“.
63. V § 79 odst. 1 se slova „uceleného povodí“ nahrazují slovem „kraje“.
64. V § 79 odst. 2 písm. k) se slova „uceleného povodí“ nahrazují slovem „kraje“.
65. § 80 včetně nadpisu zní:

„§ 80
Povodňové orgány krajů
(1) Hejtman kraje zřizuje povodňovou komisi kraje a je jejím předsedou. Další členy komise jmenuje její předseda z řad zaměstnanců kraje zařazených do krajského úřadu, příslušných správců povodí a zástupců orgánů a právnických osob, které jsou způsobilé k provádění opatření, popřípadě pomoci při ochraně před povodněmi. Povodňový orgán kraje je podřízen ústřednímu povodňovému orgánu.
(2) Povodňové orgány krajů ve svých územních obvodech v rámci zabezpečení úkolů při ochraně před povodněmi
a) potvrzují soulad věcné a grafické části jim předložených povodňových plánů správních obvodů obcí s rozšířenou působností s povodňovým plánem správního obvodu kraje,
b) zpracovávají povodňový plán správního obvodu kraje podle § 71 odst. 3 písm. c) a předkládají jej ústřednímu povodňovému orgánu,
c) prověřují připravenost účastníků ochrany podle povodňových plánů,
d) ukládají podle potřeby vlastníkům vodních děl úpravy manipulačních řádů z hlediska povodňové ochrany,
e) organizují odborná školení a výcvik členů povodňových orgánů obcí s rozšířenou působností a účastníků ochrany před povodněmi,
f) účastní se hlásné povodňové služby na území kraje, informují o nebezpečí a průběhu povodně povodňové orgány obcí s rozšířenou působností, Český hydrometeorologický ústav a Ministerstvo životního prostředí,
g) organizují, řídí a koordinují opatření na ochranu před povodněmi podle povodňových plánů, řídí a koordinují opatření prováděná povodňovými orgány obcí s rozšířenou působností,
h) vyhlašují a odvolávají stupně povodňové aktivity v rámci územní působnosti,
i) řídí ve svém správním obvodu ovlivňování odtokových poměrů manipulacemi na vodních dílech v rámci manipulačních řádů; nařizují mimořádné manipulace na těchto vodních dílech nad rámec schváleného manipulačního řádu po projednání s dotčenými povodňovými orgány obcí s rozšířenou působností ve svém správním obvodu, s příslušnými správci povodí a s povodňovými orgány krajů, jejichž správní obvody mohou být touto mimořádnou manipulací ovlivněny,
j) posuzují vliv zabezpečovacích prací na vodních tocích a vodních dílech na odtokový režim po projednání se správci vodních toků a vodních děl, které jimi mohou být dotčeny, a koordinují jejich provádění,
k) zpracovávají souhrnnou hodnotící zprávu o povodni včetně analýzy rozsahu a výše povodňových škod a účelnosti provedených opatření,
l) vedou záznamy v povodňové knize,
m) využívají pro řízení záchranných prací, pro jejich koordinaci se složkami integrovaného záchranného systému a pro spojení s místy záchranných prací příslušné operační a informační středisko Hasičského záchranného sboru České republiky.“.
66. V § 81 odst. 1 písm. d) se slova „ucelených povodí“ nahrazují slovy „správních obvodů krajů“.
67. V § 81 odstavec 3 zní:

„(3) Ústřední povodňová komise řídí, kontroluje, koordinuje a v případě potřeby ukládá v celém rozsahu řízení ochrany před povodněmi v době povodně ohrožující rozsáhlá území, pokud povodňové komise krajů vlastními silami a prostředky nestačí činit potřebná opatření. V rámci plnění úkolů při ochraně před povodněmi
a) informuje o průběhu a důsledcích povodní vládu,
b) nařizuje po projednání s příslušnými povodňovými orgány krajů a příslušnými správci povodí mimořádné manipulace na vodních dílech nad rámec schváleného manipulačního řádu s možným dosahem přesahujícím rámec oblastí povodí podle § 25 odst. 2,
c) koordinuje a kontroluje činnost povodňových komisí krajů,
d) vede záznamy v povodňové knize.“.
68. V § 82 písmeno b) zní:

„b) spolupracují při zpracování povodňových plánů správních obvodů krajů a povodňového plánu České republiky,“.
69. V § 82 písm. h) se slova „ucelených povodí“ nahrazují slovem „krajů“.
70. V § 82 písm. i) se slovo „uceleném“ zrušuje.
71. V § 82 písm. j) se slovo „ucelené“ zrušuje a slova „povodňovému orgánu uceleného povodí“ se nahrazují slovy „povodňovým orgánům krajů“.
72. V § 82 písm. k) se slova „ucelených povodí“ nahrazují slovem „krajů“.
73. V § 83 písmeno m) včetně poznámky pod čarou č. 34a) zní:

„m) odstraňují povodňové škody na korytech vodních toků, zejména zabezpečují kritická místa pro případ další povodně, obnovují průtočný profil koryta vodního toku; na tyto činnosti se nevztahují zvláštní právní předpisy;34a) zahájení těchto činností oznámí správce vodního toku 10 pracovních dní předem příslušnému orgánu ochrany přírody.
34a) § 4 odst. 2 věta třetí zákona č. 114/1992 Sb. § 12 odst. 2 zákona č. 114/1992 Sb. § 8 odst. 4 vyhlášky č. 395/1992 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona ČNR č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny.“.
74. V § 84 odst. 1 písm. a) se slova „ucelených povodí“ nahrazují slovem „krajů“.
75. V § 84 odst. 1 písm. g) se slova „uceleného povodí“ nahrazují slovem „kraje“.
76. V § 85 odst. 1 písm. a) se na konci vkládají slova „mají-li takovou povinnost podle § 71 odst. 4 nebo jim byla uložena vodoprávním úřadem podle § 71 odst. 5,“.
77. V § 86 odst. 1 se slovo „plánů“ nahrazuje slovem „Plánu“.
78. V § 86 odst. 2 se slova „v regionu ucelených povodí“ nahrazují slovy „ve správním obvodu kraje“.
79. V § 87 písm. c) se slova „povodňovými komisemi ucelených povodí“ nahrazují slovy „povodňovou komisí kraje“.
80. V § 87 písm. d) se slovo „ústřední“ nahrazuje slovem „Ústřední“.
81. § 88 včetně nadpisu a poznámek pod čarou č. 36a) a 36b) zní:

„§ 88
Poplatek za odebrané množství podzemní vody
(1) Oprávněný, který má povolení k odběru podzemní vody [§ 8 odst. 1 písm. b) bod 1 a § 8 odst. 2] (dále jen „odběratel“), je za podmínek stanovených tímto zákonem povinen platit za skutečné množství odebrané podzemní vody podle účelu odběru vody. V případě, že oprávněný umožnil výkon svého povolení k nakládání s vodami podle § 11 odst. 3 provozovateli vodovodu pro veřejnou potřebu10a) tím, že na něj výkon povolení smluvně převedl36a) a tento provozovatel oznámil svůj název, sídlo a identifikační číslo České inspekci životního prostředí, považuje se za odběratele tento provozovatel vodovodu pro veřejnou potřebu. Poplatek se platí za kalendářní rok a jeho sazby v Kč/m3 jsou uvedeny v příloze č. 2 k tomuto zákonu.
(2) Poplatek se neplatí za skutečný odběr podzemní vody z jednoho vodního zdroje menší nebo rovný 6 000 m3 za kalendářní rok nebo menší nebo rovný 500 m3 v každém měsíci kalendářního roku, dále za odběry povolené k účelu získání tepelné energie, za odběry vody ke snížení znečištění podzemních vod, za odběry vody ke snižování jejich hladiny a za odběry vody sloužící hydraulické ochraně podzemních vod před znečištěním.
(3) Odebírá-li odběratel podzemní vodu z vodního zdroje na více místech území jedné obce, pro účely zpoplatnění se odebrané množství vody sčítá.
(4) Vybírání a vymáhání poplatku vykonávají finanční úřady místně příslušné podle sídla nebo bydliště jednotlivých odběratelů na základě výměrů vydaných Českou inspekcí životního prostředí; přitom postupují podle právního předpisu upravujícího správu daní a poplatků, pokud tento zákon nestanoví jinak.
(5) Pro stanovení výše záloh poplatku pro následující kalendářní rok je odběratel povinen zpracovat poplatkové hlášení, ve kterém sdělí svoje identifikační údaje podle právního předpisu upravujícího správu daní a poplatků a uvede skutečnosti rozhodné k výpočtu zálohy, zejména údaje o povoleném množství odběru podzemních vod v členění podle odběrů podzemních vod podle jednotlivých povolení a účelu jejich použití. V poplatkovém hlášení vypočte odběratel výši záloh poplatku pro následující kalendářní rok a předloží jej České inspekci životního prostředí do 15. října běžného roku. Vzor poplatkového hlášení stanoví Ministerstvo životního prostředí ve spolupráci s Ministerstvem zemědělství vyhláškou.
(6) Roční výši zálohy poplatku v poplatkovém hlášení vypočte odběratel vynásobením příslušné sazby poplatku povoleným ročním odběrem podzemní vody v m3.
(7) Česká inspekce životního prostředí na podkladě poplatkového hlášení a ověření údajů rozhodných pro výpočet záloh poplatku rozhodne o výši zálohy a výši čtvrtletních nebo měsíčních splátek zálohovým výměrem, který doručí odběrateli a finančnímu úřadu místně příslušnému36b) sídlu nebo bydlišti odběratele do 15. prosince běžného roku. Opravný prostředek proti zálohovému výměru nemá odkladný účinek.
(8) V zálohovém výměru Česká inspekce životního prostředí stanoví rovnoměrné čtvrtletní zálohy, pokud se jejich souhrnná výše rovná nebo je nižší než 300 000 Kč, nebo rovnoměrné měsíční zálohy, pokud jejich souhrnná výše je vyšší než 300 000 Kč. Měsíční zálohy je odběratel povinen zaplatit nejpozději do 25. dne kalendářního měsíce, za který byla záloha vyměřena. Čtvrtletní zálohy je odběratel povinen zaplatit nejpozději do 25. dne posledního měsíce kalendářního čtvrtletí, za které byla záloha vyměřena.
(9) Dojde-li k zániku odběratele v průběhu kalendářního roku bez právního nástupce, je odběratel povinen nejpozději ke dni zániku zaplatit poměrnou část předpokládaného ročního poplatku, na jehož úhradu se započtou do té doby provedené zálohy týkající se téhož kalendářního roku.
(10) Odběratel je povinen do 15. února předložit České inspekci životního prostředí poplatkové přiznání za uplynulý kalendářní rok, ve kterém uvede skutečnosti rozhodné k výpočtu vyrovnání poplatku, zejména údaje o výši zaplacených záloh a skutečném množství odebrané podzemní vody v členění podle odběrů podzemních vod podle jednotlivých povolení a účelu jejich použití. V poplatkovém přiznání vypočte odběratel roční výši poplatku za uplynulý kalendářní rok, porovná ji se zaplacenými zálohami, navrhne vyrovnání a předloží poplatkové přiznání České inspekci životního prostředí. Vzor poplatkového přiznání stanoví Ministerstvo životního prostředí ve spolupráci s Ministerstvem zemědělství vyhláškou.
(11) Roční výši poplatku v poplatkovém přiznání vypočte odběratel vynásobením příslušné sazby poplatku skutečně odebraným objemem podzemní vody za uplynulý kalendářní rok v m3.
(12) Česká inspekce životního prostředí na podkladě poplatkového přiznání a ověření údajů rozhodných pro výpočet vyrovnání poplatku rozhodne o výši poplatku za uplynulý kalendářní rok a jeho vyrovnání se zaplacenými zálohami poplatkovým výměrem, který doručí odběrateli a finančnímu úřadu místně příslušnému podle sídla nebo bydliště odběratele do 30 dnů po obdržení poplatkového přiznání vyrovnání s oznámením, že poplatkový výměr nabyl právní moci a je vykonatelný.
(13) V případě, že zaplacené zálohy jsou nižší než vyměřený poplatek, uhradí odběratel nedoplatek na účet příslušného finančního úřadu do 30 dnů ode dne nabytí právní moci poplatkového výměru. V případě, že zaplacené zálohy jsou vyšší než vyměřený poplatek, vrátí příslušný finanční úřad odběrateli přeplatek bez žádosti do 30 dnů ode dne, kdy bylo příslušnému finančnímu úřadu doručeno oznámení České inspekce životního prostředí o tom, že poplatkový výměr nabyl právní moci a je vykonatelný.
(14) Kopii zálohového výměru a poplatkového výměru, které nabyly právní moci a jsou vykonatelné, zašle Česká inspekce životního prostředí bezodkladně Státnímu fondu životního prostředí.
(15) Část poplatků za odběr podzemní vody ve výši 50 % je příjmem rozpočtu kraje, na jehož území se odběr podzemní vody uskutečňuje, zbytek je příjmem Státního fondu životního prostředí. Poplatky, které jsou příjmem rozpočtu kraje, mohou být použity jen na podporu výstavby a obnovy vodohospodářské infrastruktury a na zřízení a doplňování zvláštního účtu podle § 42 odst. 4.
36a) § 8 zákona č. 274/2001 Sb.
36b) § 6 odst. 2 zákona č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, ve znění zákona č. 320/2002 Sb.“.
82. V § 89 se doplňuje odstavec 3, který zní:

„(3) Dojde-li v důsledku povodně nebo jiné přírodní katastrofy k omezení nebo přerušení provozu čistírny odpadních vod, platí znečišťovatel za období nezbytně nutné k obnovení jejího provozu poplatky ve výši odpovídající poměrné části poplatků stanovených poplatkovým výměrem za předchozí kalendářní rok. Omezení, přerušení a obnovení provozu čistírny odpadních vod znečišťovatel neprodleně oznámí České inspekci životního prostředí, která tyto skutečnosti prověří a zohlední v poplatkovém výměru za toto období.“.
83. V § 90 se slova v nadpisu „Poplatek za znečištění vypouštěných odpadních vod“ nahrazují slovy „Výše poplatku za vypouštění odpadních vod do vod povrchových“.
84. V § 90 odst. 2 se číslo „30 000“ nahrazuje číslem „100 000“ a věta druhá se zrušuje.
85. V § 90 odst. 4 větě první se za slova „celkového množství“ vkládá slovo „vypouštěného“ a za větu první se vkládají nová druhá a třetí věta, které znějí: „V případě, že u některé zpoplatněné látky dojde ke snížení jejího celkového vypouštěného množství oproti předcházejícímu kalendářnímu roku nejméně o 20 %, nejvýše však o 50 %, snižuje se poplatek za tuto látku o dvojnásobek dosaženého snížení. Dojde-li u některé zpoplatněné látky ke snížení jejího celkového vypouštěného množství oproti předcházejícímu kalendářnímu roku o více než 50 %, poplatek za tuto látku se neplatí.“.
86. V § 91 odst. 2 se slova „vodoprávní úřad příslušný podle místa vypouštění“ nahrazují slovy „Česká inspekce životního prostředí“.
87. V § 92 odst. 3 se za slova „měřících skupin“ vkládají slova „a osobám provádějícím svou činnost v souladu s § 126b“.
88. V § 92 odst. 4 se slova „vodoprávního úřadu podle místa zdroje znečišťování“ nahrazují slovy „České inspekce životního prostředí“.
89. V § 93 odst. 1 se slova „vodoprávnímu úřadu“ nahrazují slovy „České inspekci životního prostředí“ a věta poslední se zrušuje.
90. V § 93 odst. 2 větě první se slova „Vodoprávní úřad“ nahrazují slovy „Česká inspekce životního prostředí“, slova „a České inspekci životního prostředí“ se zrušují a ve větě druhé se slova „vodoprávní úřad“ nahrazují slovy „Česká inspekce životního prostředí“.
91. V § 93 odst. 4 se slova „vodoprávní úřad“ nahrazují slovy „Česká inspekce životního prostředí“ a na konci odstavce se doplňuje věta „Obdobně postupuje, zjistí-li, že znečišťovatel poplatkové hlášení nepředložil.“.
92. V § 93 odst. 5 se slova „vodoprávní úřad“ nahrazují slovy „Česká inspekce životního prostředí“.
93. V § 94 odst. 1 se slova „vodoprávnímu úřadu“ nahrazují slovy „České inspekci životního prostředí“.
94. V § 94 odst. 2 se slova „Vodoprávní úřad“ nahrazují slovy „Česká inspekce životního prostředí“ a slova „vodoprávního úřadu“ nahrazují slovy „České inspekce životního prostředí“.
95. V § 96 odstavec 1 zní:

„(1) Znečišťovatel, který prokazatelně na podkladě povolení zahájil práce na stavbě čistírny odpadních vod (dále jen „stavba“) nebo jiného zařízení investičního charakteru (dále jen „jiné zařízení“) ke snížení množství znečištění ve vypouštěných odpadních vodách a kterému vodoprávní úřad povolil (§ 38 odst. 9) po dobu výstavby vypouštění odpadních vod s přípustnými hodnotami ukazatelů znečištění odpadních vod vyššími než hodnoty stanovené prováděcím právním předpisem,38) avšak po uplynutí výstavby hodnotami nepřesahujícími úroveň stanovenou zvláštním právním předpisem (§ 38 odst. 5), nebo pro tento účel smluvně převedl prostředky, může nejpozději do jednoho roku ode dne zahájení stavby nebo jiného zařízení nebo uzavření smlouvy o převedení finančních prostředků požádat Českou inspekci životního prostředí o povolení odkladu placení až o 80 % výše poplatků za zdroj znečištění, pro který tyto práce zahájil nebo finanční prostředky převedl (dále jen „odklad“). Rozhodnutí o odkladu placení poplatků zašle Česká inspekce životního prostředí znečišťovateli, příslušnému finančnímu úřadu a Státnímu fondu životního prostředí České republiky.“.
96. V § 96 odst. 2 se slova „Vodoprávní úřad“ nahrazují slovy „Česká inspekce životního prostředí“.
97. V § 96 odst. 3 ve větě první a druhé se slova „vodoprávnímu úřadu“ nahrazují slovy „České inspekci životního prostředí“.
98. V § 96 odst. 5 se slova „vodoprávního úřadu“ nahrazují slovy „České inspekce životního prostředí“.
99. V § 96 odst. 8 se slova „vodoprávního úřadu“ nahrazují slovy „České inspekce životního prostředí“.
100. V § 97 odst. 1 se slova „vodoprávního úřadu“ nahrazují slovy „České inspekce životního prostředí“ a slova „vodoprávní úřad“ nahrazují slovy „Česká inspekce životního prostředí“.
101. V § 97 odst. 2 se slova „vodoprávní úřad“ nahrazují slovy „Česká inspekce životního prostředí“.
102. V § 99 odst. 1 se slova „vodoprávním úřadem“ nahrazují slovy „Českou inspekcí životního prostředí“ a slova „zákona o správě daní a poplatků37)“ se nahrazují slovy „právního předpisu upravujícího správu daní a poplatků“.
103. V § 100 odst. 2 se za slova „rodinných domů“ vkládají slova „nebo staveb pro individuální rekreaci“.
104. V § 100 odst. 3 písm. c) se slova „ze sanačních vrtů.“ nahrazují slovy „použitých za účelem získání tepelné energie [§ 8 odst. 1 písm. d)],“.
105. V § 100 odst. 3 se za písmeno c) doplňuje písmeno d), které zní:

„d) znečištěných vod, jejichž znečištění bylo po jejich vyčerpání z vod podzemních sníženo [§ 8 odst. 1 písm. e)].“.
106. V § 100 odstavec 7 zní:

„(7) Při stanovení poplatků postupuje obec podle správního řádu a při vybírání a vymáhání podle právního předpisu upravujícího správu daní a poplatků.“.
107. V § 101 odst. 3 se na konci písmene c) nahrazuje čárka středníkem a doplňují se slova „tato cena nesmí překročit výši provozních nákladů, které správci vodního toku na tuto činnost vzniknou,“.
108. V § 101 odstavec 4 zní:

„(4) Platba za odběr povrchové vody se neplatí, pokud odebrané množství povrchové vody je menší nebo rovno 6 000 m3 za kalendářní rok nebo je menší nebo rovno 500 m3 v každém měsíci kalendářního roku. Neplatí se též za odběry povrchových vod pro provoz rybích líhní a sádek a pro napouštění rybníků a vodních nádrží pro chov ryb, zatápění umělých prohlubní terénu (zbytkových jam po těžbě nerostů) nevyžadující čerpání nebo převádění vody správcem vodního toku, pro průtočné chlazení výzkumných jaderných reaktorů, pro požární účely, napouštění veřejných koupališť, odstavených ramen vodních toků a nádrží tvořících chráněný biotop rostlin a živočichů, pro výrobu sněhu vodními děly, za odběr okalových vod pro zemědělskou nebo lesní výrobu a za povolený odběr pro vyrovnání vláhového deficitu zemědělských plodin. Okalovými vodami pro zemědělskou a lesní výrobu jsou povrchové vody odebírané z vodního toku za zvýšených průtoků (vodních stavů) pro závlahy zaplavováním.“.
109. V § 102 odst. 1 se na konci písmene n) tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno o), které zní:

„o) provádění kontrolního zjišťování jakosti a množství vypouštěných odpadních vod, včetně zjišťování zdrojů znečišťování.“.
110. V § 102 odst. 2 se za slova „správcům povodí,“ vkládají slova „České inspekci životního prostředí,“.
111. V § 103 se za slova „podle § 88,“ vkládá číslo „89,“.
112. V § 103 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní:

„(2) Při správě penále podle tohoto zákona se uplatní postup pro úrok z prodlení podle právního předpisu upravujícího správu daní a poplatků.“.
113. V § 107 písmeno d) zní:

„d) spolupracovat s ústředními vodoprávními úřady a správci povodí při pořizování plánů oblastí povodí a jejich plnění. Krajské úřady si mohou pro zajištění spolupráce na plánech oblastí povodí a při provádění kontroly plnění plánů oblastí povodí vyžádat spolupráci odborných subjektů, subjektů sledujících jakost a zdravotní nezávadnost vod, orgánů ochrany přírody, sdružení občanů působících na úsecích ochrany životního prostředí, rybářství, vlastníků a provozovatelů vodovodů a kanalizací a popřípadě dalších orgánů,“.
114. V § 107 se na konci písmene f) doplňují slova „, která povoluje“.
115. V § 107 písmeno h) zní:

„h) stanovovat způsob a podmínky vypouštění důlních vod do vod povrchových nebo podzemních,“.
116. V § 107 písm. k) se slova „se zvláště nebezpečnými nebo nebezpečnými látkami“ nahrazují slovy „s obsahem zvlášť nebezpečných nebo nebezpečných látek“ a slova „s výjimkou případů mimo případy pod písm. j)“ se zrušují.
117. V § 107 se písmeno l) zrušuje.
Dosavadní písmena m) až u) se označují jako písmena l) až t).
118. V § 107 písm. r) se slova „vyjadřovat se“ nahrazují slovy „vydávat vyjádření podle § 18“.
119. V § 107 písmeno t) zní:

„t) povolovat vodní díla umožňující nakládání s vodami podle písmen j) až m),“.
120. V § 107 se doplňují písmena u) až x), která znějí:

„u) rozhodovat v případech, kdy jim přísluší povolovat vodní díla, též o ostatních záležitostech týkajících se těchto vodních děl a o ochranných pásmech vodních zdrojů s nimi souvisejících,
v) schvalovat manipulační, popřípadě provozní řády vodních děl, která povoluje,
w) stanovovat způsob a podmínky s vypouštěním důlních vod do vod povrchových nebo podzemních,
x) stanovovat území určená k rozlivům povodní.“.
121. V § 112 odst. 1 se za písmeno f) vkládá nové písmeno g), které zní:

„g) provádět kontrolní zjišťování jakosti a množství vypouštěných odpadních vod včetně zjišťování zdrojů znečišťování,“.
Dosavadní písmeno g) se označuje jako písmeno h).
122. V § 114 odst. 1 písm. b) se za slovo „dozoru“ vkládají slova „a odebírat potřebné vzorky“.
123. V § 115 odst. 17 se za slova „Manipulační řády“ vkládají slova „, popřípadě provozní řády“.
124. V § 115 se doplňuje odstavec 18, který zní:

„(18) Zasahuje-li vodní dílo nebo činnost do správních obvodů několika vodoprávních úřadů, je k řízení příslušný ten vodoprávní úřad, v jehož správním obvodu leží rozhodující část tohoto vodního díla nebo v jehož správním obvodu se má vykonat rozhodující část činnosti. Činností se rozumí nakládání s vodami, činnosti uvedené v § 14 a další činnosti podle zákona včetně záměrů, k nimž vydává vodoprávní úřad vyjádření podle § 18. Místně příslušným vodoprávním úřadem pro stanovení ochranných pásem vodního zdroje nebo vodního díla je vodoprávní úřad, v jehož správním obvodu leží vodní dílo, s nímž stanovení ochranných pásem souvisí. Místně příslušným vodoprávním úřadem pro stanovení území určených k rozlivům povodní (§ 68) je vodoprávní úřad, v jehož správním obvodu leží rozhodující část území určeného k rozlivům povodní nebo rozhodující stavby na ochranu před povodněmi s tímto územím související. V pochybnostech o tom, který vodoprávní úřad je příslušný k vydání povolení, jiného rozhodnutí nebo vyjádření, rozhodne nejbližší společně nadřízený vodoprávní úřad.“.
125. V § 116 odst. 1 se písmeno d) zrušuje.
Dosavadní písmeno e) se označuje jako písmeno d).
126. V § 116 odst. 1 písmeno d) zní:

„d) poruší další povinnosti tím, že
1. neprovede, při nakládání s povrchovými a podzemními vodami k výrobním účelům, účinné úpravy vedoucí k hospodárnému využívání vodních zdrojů zohledňující nejlepší dostupné technologie (§ 5 odst. 2),
2. nevybaví plavidlo potřebným zařízením k akumulaci odpadních vod nebo je řádně neprovozuje nebo nezabrání únikům odpadních vod nebo závadných látek z plavidel do vod povrchových (§ 7 odst. 2),
3. nezabezpečuje povinnosti provozovatele přístavu nebo speciální lodi určené k dopravě pohonných hmot a odpadů z plavidel (§ 7 odst. 3),
4. nakládá s povrchovými nebo podzemními vodami bez povolení vodoprávního úřadu v případech, kdy je takového povolení třeba podle ustanovení § 8, nejde-li o nedovolený odběr vody podle § 117,
5. přečerpává odpadní vody nebo závadné látky z plavidel nebo zásobuje plavidla pohonnými nebo provozními hmotami mimo přístavy, pokud jejich objem je v jednotlivých případech větší než 50 litrů nebo pokud tyto činnosti nezabezpečuje obslužní loď (§ 7 odst. 4),
6. neměří množství a jakost povrchových nebo podzemních vod, s nimiž oprávněný nakládá (§ 10 odst. 1 a 2),
7. neoznámí přechod nebo převod práva nakládat s povrchovými nebo podzemními vodami spolu s pozemkem nebo stavbou jako její nabyvatel ve stanovené lhůtě (§ 11 odst. 1),
8. provádí činnost, k níž je třeba povolení podle ustanovení § 14, bez povolení vodoprávního úřadu (§ 14 odst. 1),
9. provede stavbu, zařízení nebo činnost bez souhlasu vodoprávního úřadu (§ 17 odst. 1),
10. nepředloží podklady potřebné pro zápis vodního díla, jehož je vlastníkem, do katastru nemovitostí ve stanovené lhůtě,
11. nesdělí informace vyžádané správcem povodí nebo pověřeným odborným subjektem o svém nakládání s povrchovými nebo podzemními vodami nebo mu neumožní si je u něho zjišťovat (§ 21 odst. 5),
12. neoznámí údaje potřebné pro vodní bilanci ve stanoveném termínu a stanoveným způsobem (§ 22 odst. 2),
13. nezajišťuje jako vlastník, aby nedocházelo ke zhoršování odtokových poměrů nebo odnosu půdy erozní činností vody (§ 27),
14. provádí v zakázaném rozsahu činnosti uvedené v ustanovení § 28 odst. 2 bez povolení výjimky Ministerstvem životního prostředí v chráněné oblasti přirozené akumulace vod (§ 28 odst. 2 a 3),
15. neoznámí zjištěný výskyt podzemní vody v neobvyklém množství na svém pozemku nebo zjištěný výskyt podzemních vod s napjatou hladinou na svém pozemku (§ 29 odst. 3),
16. vypustí ryby nebo jiné vodní živočichy nepůvodních, geneticky nevhodných nebo neprověřených populací přirozených druhů do vodního toku nebo vodní nádrže bez souhlasu vodoprávního úřadu (§ 35 odst. 4),
17. neučiní při zacházení se závadnými látkami přiměřená opatření, aby nevnikly do povrchových nebo podzemních vod nebo neohrozily jejich prostředí (§ 39 odst. 1),
18. neučiní přiměřená opatření při zacházení se závadnými látkami, aby nevnikly do kanalizace, která netvoří součást technologického vybavení výrobního zařízení (§ 39 odst. 4),
19. nezpracuje havarijní plán pro případ havárie [§ 39 odst. 2 písm. a)],
20. nevede nebo neuchovává záznamy o provedených opatřeních při zacházení se závadnými látkami [§ 39 odst. 2 písm. b)],
21. neumístí zařízení, v němž se používají, zachycují, skladují, zpracovávají nebo dopravují závadné látky způsobem podle § 39 odst. 4 písm. a),
22. nekontroluje nebo neopraví sklady, skládky, těsnost potrubí, nádrží určených pro skladování závadných látek a prostředků pro jejich dopravu ve lhůtách stanovených v ustanovení § 39 odst. 4 písm. c),
23. nevybuduje nebo neprovozuje kontrolní systém pro zjišťování úniku závadných látek [§ 39 odst. 4 písm. d)],
24. nezajistí nově budovanou stavbu proti úniku závadných látek při hašení požáru [§ 39 odst. 4 písm. e)],
25. nevede záznamy o typech zvlášť nebezpečných látek, které zpracovává nebo s nimiž nakládá, nebo záznamy o jejich množství, o obsahu jejich účinných složek nebo o jejich vlastnostech (§ 39 odst. 6),
26. neposkytne na vyžádání informace vodoprávnímu úřadu nebo Hasičskému záchrannému sboru České republiky, které je povinna zaznamenávat (§ 39 odst. 6),
27. myje motorové vozidlo nebo provozní mechanismus ve vodním toku nebo na místě, kde by mohlo dojít k ohrožení jakosti povrchových nebo podzemních vod (§ 39 odst. 9),
28. neučiní bezprostřední opatření k odstranění příčin nebo následků havárie, kterou způsobila (§ 41 odst. 1),
29. neřídí se při odstraňování havárie, kterou způsobila, schváleným havarijním plánem nebo pokyny vodoprávního úřadu, popřípadě České inspekce životního prostředí (§ 41 odst. 1),
30. neohlásí neprodleně havárii, kterou zjistila nebo způsobila (§ 41 odst. 2),
31. nevyhoví výzvě při provádění opatření k odstranění příčin nebo následků havárie jí způsobené (§ 41 odst. 5),
32. neposkytne vyžádané údaje o havárii, jejíhož zneškodňování se zúčastnila (§ 41 odst. 6),
33. neuvede pozemek nebo stavbu, kterou bylo nutno použít při odstraňování závadného stavu, do předchozího stavu, pokud se s jejím vlastníkem nedohodla jinak (§ 42 odst. 7),
34. zasáhne do koryta vodního toku neoprávněně tím, že změní směr nebo podélný sklon nebo příčný profil koryta vodního toku nebo poškodí břeh koryta vodního toku nebo z něj těží říční materiál nebo uloží do koryta vodního toku předměty, kterými by mohlo dojít k ohrožení plynulosti odtoku povrchové vody, zdraví nebo bezpečnosti, popřípadě uloží takové předměty na místech, z nichž by mohly být splaveny do povrchových vod (§ 46 odst. 1),
35. nesplní povinnost správce vodního toku nebo jeho úseku, jehož je správcem nebo vykonává jeho správu (§ 47),
36. nesplní povinnost vlastníka pozemku, na němž se nachází koryto vodního toku (§ 50),
37. nesplní povinnost vlastníka pozemku sousedícího s korytem vodního toku (§ 51 odst. 1),
38. neodstraní předměty zachycené či ulpělé na stavbě nebo zařízení v korytě vodního toku, jejichž je vlastníkem (§ 52 odst. 1),
39. nedbá o statickou bezpečnost nebo celkovou údržbu stavby nebo zařízení v korytě vodního toku, které nejsou vodními díly, jejichž je vlastníkem (§ 52 odst. 2),
40. neprovede nápravu narušení plynulého odtoku povrchových vod, k němuž došlo následkem zanedbání péče o statickou bezpečnost nebo celkovou údržbu stavby nebo zařízení, které nejsou vodními díly, jejichž je vlastníkem (§ 52 odst. 2),
41. užívá pozemek, jehož je vlastníkem, tak, že tím negativně ovlivní funkci stavby k vodohospodářským melioracím pozemků nebo její části [§ 56 odst. 4 písm. a)],
42. neohlásí vlastníkovi stavby k vodohospodářským melioracím pozemků nebo vodoprávnímu úřadu zjevné závady její funkce zjištěné na pozemku, jehož je vlastníkem [§ 56 odst. 4 písm. b)],
43. nestrpí stavbu k vodohospodářským melioracím pozemků nebo její část na pozemku, jehož je vlastníkem [§ 56 odst. 4 písm. a)],
44. nestrpí užití pozemku, jehož je vlastníkem, k údržbě stavby k vodohospodářským melioracím pozemků [§ 56 odst. 4 písm. d)],
45. poškodí cizí vodní dílo nebo jeho funkci (§ 58 odst. 1),
46. vysází na ochranných hrázích dřeviny (§ 58 odst. 2),
47. přejíždí vozidly ochrannou hráz (§ 58 odst. 2),
48. poškodí vodočet, vodoměr, cejch, vodní značku, značku velkých vod nebo jiné zařízení sloužící k pozorování stavu povrchových nebo podzemních vod [§ 58 odst. 2 písm. b)],
49. nedodrží schválený manipulační, případně provozní řád vodního díla [§ 59 odst. 1 písm. a)],
50. nepředloží vodoprávnímu úřadu ke schválení návrh úpravy schváleného manipulačního řádu vodního díla, jehož je vlastníkem [§ 59 odst. 1 písm. a)],
51. neudržuje vodní dílo, jehož je vlastníkem, ve stavu, aby nemohlo dojít k ohrožení [§ 59 odst. 1 písm. b)],
52. neprovádí u vodního díla podléhajícího technickobezpečnostnímu dohledu, jehož je vlastníkem nebo stavebníkem, technickobezpečnostní dohled [§ 59 odst. 1 písm. c)],
53. neřídí se pokyny správce příslušného vodního toku při manipulaci na vodním díle, jehož je vlastníkem [§ 59 odst. 1 písm. e)],
54. neodstraní předměty a hmoty ulpělé na vodním díle, jehož je vlastníkem, nebo je odstraní nedovoleným způsobem [§ 59 odst. 1 písm. f)],
55. neosadí na vodním díle, jehož je vlastníkem, plavební znaky [§ 59 odst. 1 písm. h)],
56. neudržuje jako vlastník vodního díla, sloužícího ke vzdouvání povrchové vody ve vodním toku, v řádném stavu dno a břehy vodního toku, zejména neodstraňuje nánosy a překážky ve vodním toku [§ 59 odst. 1 písm. i)],
57. nevytvoří podmínky pro migraci vodních živočichů přes vodní dílo, jehož je vlastníkem [§ 59 odst. 1 písm. i)],
58. neodstraní náletové dřeviny z hráze sloužící ochraně před povodněmi, vzdouvání nebo akumulaci povrchových vod, jejímž je vlastníkem [§ 59 odst. 1 písm. j)],
59. neumožní vstup na pozemek sousedící s vodním dílem (§ 60 odst. 1),
60. neurčí fyzickou osobu odpovědnou za technickobezpečnostní dohled na vodním díle, jehož je vlastníkem nebo stavebníkem, popřípadě neoznámí nebo neohlásí stanovené údaje [§ 62 odst. 4 písm. a)],
61. nepřizve k prohlídce vodního díla, podléhajícího technickobezpečnostnímu dohledu, jehož je vlastníkem nebo stavebníkem, vodoprávní úřad ve stanovené lhůtě [§ 62 odst. 4 písm. b)],
62. nepodá zprávu o výsledku technickobezpečnostního dohledu na vodním díle podléhajícím technickobezpečnostnímu dohledu, jehož je vlastníkem nebo stavebníkem, ve stanovené lhůtě [§ 62 odst. 4 písm. c)],
63. znemožní vstup, popřípadě vjezd na pozemek, popřípadě stavbu, jejichž je vlastníkem, osobám, které řídí, koordinují nebo provádějí zabezpečovací a záchranné práce při ochraně před povodněmi (§ 63 odst. 3),
64. neposkytne na příkaz povodňových orgánů osobní nebo věcnou pomoc k ochraně před povodněmi (§ 63 odst. 3),
65. neřídí se příkazem povodňového orgánu při povodni (§ 63 odst. 3),
66. těží nerosty nebo zeminu způsobem zhoršujícím odtok povrchových vod, popřípadě provádí terénní úpravy zhoršující odtok povrchových vod ve vymezené aktivní zóně záplavového území [§ 67 odst. 2 písm. a)],
67. skladuje odplavitelný materiál, látky nebo předměty ve vymezené aktivní zóně záplavového území způsobem ohrožujícím plynulý odtok povrchových vod [§ 67 odst. 2 písm. b)],
68. zřídí oplocení, živý plot nebo podobnou překážku v aktivní zóně záplavového území [§ 67 odst. 2 písm. c)],
69. zřídí tábor, kemp nebo jiné dočasné ubytovací zařízení v aktivní zóně záplavového území [§ 67 odst. 2 písm. d)],
70. nezpracuje povodňový plán pro pozemek nebo stavbu, jejichž je vlastníkem, které se nacházejí v záplavovém území nebo mohou zhoršit průběh povodně (§ 71 odst. 4 a 5),
71. neaktualizuje povodňový plán územního celku (§ 71 odst. 6),
72. nepředloží věcnou a grafickou část povodňového plánu územního celku nadřízenému povodňovému orgánu k potvrzení souladu s povodňovým plánem vyšší úrovně (§ 71 odst. 7),
73. nepředloží povodňový plán pozemku nebo stavby, jejichž je vlastníkem, které se nacházejí v záplavovém území nebo mohou zhoršit průběh povodně, povodňovému orgánu obce, v jejímž územním obvodu se pozemek nebo stavba nachází (§ 71 odst. 7),
74. neoznámí nebezpečí zvláštní povodně nebo nevaruje bezprostředně ohrožené fyzické nebo právnické osoby (§ 73 odst. 3),
75. nezabezpečí přednostně komunikaci zpráv a hlášení předpovědní a hlásné povodňové služby (§ 73 odst. 4),
76. neprovede povodňové zabezpečovací práce na vodním toku, jehož je správcem, nebo na objektu, jehož je vlastníkem, podle povodňového plánu (§ 75 odst. 3),
77. neprojedná provedení zabezpečovacích prací na vodním díle zařazeném do I. nebo II. kategorie z hlediska technickobezpečnostního dohledu, jehož je vlastníkem nebo stavebníkem, s osobou pověřenou prováděním technicko-bezpečnostního dohledu, pokud nehrozilo nebezpečí z prodlení (§ 75 odst. 3),
78. neplní povinnosti správce povodí nebo správce vodního toku (§ 82 a 83),
79. neplní povinnosti vlastníka vodního díla (§ 84),
80. nezajistí, aby nebyly zhoršovány odtokové podmínky a průběh povodně (§ 85),
81. nedbá o umístění nebo užívání movitého majetku, jehož je vlastníkem, způsobem, který nebude bránit odtoku velkých vod, popřípadě neznemožní odplavení tohoto majetku (§ 85 odst. 3),
82. nepředloží poplatkové hlášení (§ 88 odst. 5 a § 93 odst. 1) nebo poplatkové přiznání (§ 88 odst. 10 a § 94 odst. 1),
83. nesleduje koncentraci znečištění ve vypouštěných odpadních vodách nebo neměří objem vypouštěných odpadních vod (§ 91 odst. 1),
84. nevede provozní evidenci o sledování a měření koncentrace znečištění ve vypouštěných odpadních vodách nebo jejich objemu nebo neuchovává podklady k jejímu vedení po stanovenou dobu (§ 91 odst. 1), nebo
85. neumožní pověřeným osobám kontrolních laboratoří a měřících skupin a osobám provádějícím činnost v souladu s § 126b vstup do kontrolovaných objektů nebo jim neposkytne podklady nezbytné pro provedení kontroly nebo nezajistí podmínky k odběru vzorků ze všech výpustí kontrolovaného zdroje znečištění (§ 92 odst. 3).“.
127. V § 116 se doplňuje odstavec 3, který zní:

„(3) Obci, která nesplní povinnost stanovenou v čl. II bodě 6 zákona č. 20/2004 Sb., může Česká inspekce životního prostředí uložit pokutu do výše 1 000 000 Kč.“.
128. V § 120 se slova „podle § 116 odst. 1 písm. d)“ nahrazují slovy „stanovených stavebními předpisy“.
129. V § 121 odst. 1 se na konci písmene a) doplňují slova „(§ 7 odst. 5)“.
130. V § 121 odst. 1 se na konci písmene b) doplňují slova „(§ 7 odst. 5)“.
131. V § 122 odstavec 1 zní:

„(1) Za protiprávní jednání
a) podle § 116 odst. 1 písm. d) bodů 7, 11, 12, 15, 27, 42, 43, 44, 47, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 nebo 75 se uloží pokuta ve výši od 1 000 Kč do 50 000 Kč,
b) podle § 116 odst. 1 písm. d) bodů 10, 19, 20, 25, 26, 30, 32, 33, 36, 37, 38, 41, 46, 50, 53, 54, 55, 57, 58, 70, 71, 72, 73, 77, 81, 84 nebo 85 se uloží pokuta ve výši od 5 000 Kč do 200 000 Kč,
c) podle § 116 odst. 1 písm. d) bodů 6, 8, 18, 22, 23, 24, 34, 35, 39, 49, 52, 78, 79, 80, 82 nebo 83 se uloží pokuta ve výši od 10 000 Kč do 500 000 Kč,
d) podle § 116 odst. 1 písm. d) bodů 1, 2, 3, 4, 5, 9, 13, 14, 16, 17, 21, 28, 29, 31, 39, 40, 45, 48, 51, 56, 66, 67, 68, 69, 74 nebo 76 se uloží pokuta ve výši od 20 000 Kč do 1 000 000 Kč.“.
132. V § 126 se doplňuje odstavec 6, který zní:

„(6) Vodoprávní úřady se účastní územního plánování jako dotčené orgány státní správy a vydávají stanoviska k územně plánovací dokumentaci projednávané podle zvláštního právního předpisu.4) Tím není dotčeno ustanovení § 126 zvláštního právního předpisu.4) Ministerstvo zemědělství a Ministerstvo životního prostředí vydávají stanoviska k územně plánovací dokumentaci pořizované kraji. Do působnosti krajských úřadů patří vydávat stanoviska k územně plánovací dokumentaci pořizované obcemi s rozšířenou působností.“.
133. Za § 126a se vkládá nový § 126b, který včetně poznámky pod čarou č. 45a) zní:

„§ 126b
(1) Rozbory ke zjištění koncentrace znečišťujících látek v odpadních vodách a rozbory pro účely kontroly správnosti sledování znečištění odpadních vod (§ 92 odst. 1) a kontrolu správnosti sledování a měření objemu vypouštěných odpadních vod (§ 92 odst. 2) mohou na území České republiky dočasně45a) provádět rovněž osoby usazené v jiných členských státech Evropské unie, pokud prokáží, že
a) jsou státními příslušníky členských států Evropské unie,
b) jsou oprávněny k provozování činností uvedených v § 92 odst. 1 a 2 podle právních předpisů jiných členských států Evropské unie.
(2) Doklady o splnění podmínek podle odstavce 1 písm. a) a b) jsou tyto osoby povinny předložit Ministerstvu životního prostředí před zahájením činností uvedených v § 92 odst. 1 a 2.
45a) Čl. 49 a 50 Smlouvy o založení Evropského společenství.“.
134. V § 127 se odstavce 7 a 17 zrušují.
Dosavadní odstavce 8 až 16 se označují jako odstavce 7 až 15 a dosavadní odstavce 18 a 19 se označují jako odstavce 16 a 17.
135. V příloze č. 1 pod nadpisem „Zvlášť nebezpečné látky“ se na konci textu doplňují slova „Jednotlivé zvlášť nebezpečné látky jsou uvedeny v nařízení vlády vydaném podle § 38 odst. 5; ostatní látky náležející do uvedených skupin v tomto nařízení neuvedené se považují za nebezpečné látky.“.
136. V příloze č. 1 pod nadpisem „Zvlášť nebezpečné látky“ se v bodě 7 vkládá za slova „minerální oleje a“ slovo „persistentní“.
137. V příloze č. 1 pod nadpisem „Zvlášť nebezpečné látky“ se na konci bodu 8 nahrazuje čárka tečkou a bod 9 se zrušuje.
138. V příloze č. 1 pod nadpisem „Nebezpečné látky“ bod 5 zní:

„5. Elementární fosfor a anorganické sloučeniny fosforu.“.
139. V příloze č. 1 pod nadpisem „Nebezpečné látky“ se v bodě 6 za slova „minerální oleje a“ vkládá slovo „nepersistentní“.
140. V příloze č. 1 pod nadpisem „Nebezpečné látky“ bod 9 zní:

„9. Kyanidy.“.
Čl. II
Závěrečná a přechodná ustanovení
1. Poplatkové hlášení pro stanovení výše záloh poplatku za odebrané množství podzemní vody pro rok 2004 podle § 88 odst. 5 vodního zákona, ve znění tohoto zákona, předloží odběratel České inspekci životního prostředí nejpozději do 60 dnů ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona.
2. Platnost povolení k odběru povrchových a podzemních vod, s výjimkou povolení k odběrům podzemních vod ze zdrojů určených pro individuální zásobování domácností pitnou vodou, a platnost povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových nebo podzemních, která nabyla právní moci do 31. prosince 2001, zaniká nejpozději dnem 1. ledna 2008, pokud nezanikne uplynutím doby, na kterou byla udělena, je-li tato doba kratší. Oprávnění (§ 8 odst. 2 vodního zákona) z takových povolení se nadále považují za oprávněné a mohou nakládat s vodami a vykonávat další práva a povinnosti v rozsahu těchto povolení i po 1. lednu 2008, pokud podali nejpozději dne 1. ledna 2008 žádost o povolení k nakládání s vodami nahrazující dosavadní povolení, a to až do dne právní moci rozhodnutí o takové žádosti. V případě, že doba, na kterou byla tato rozhodnutí udělena, uplynula před dnem účinnosti tohoto zákona, prodlužuje se jejich platnost do 31. prosince 2004. Ustanovení § 9 odst. 4 vodního zákona tímto bodem není dotčeno.
3. Evidence podle § 21 odst. 2 písm. c) bodů 6, 7, 9 až 12 vodního zákona, ve znění tohoto zákona, bude vytvořena nejpozději do 22. prosince 2004.
4. Plán hlavních povodí České republiky musí být schválen nejpozději do 22. prosince 2006.
5. Plány oblastí povodí musí být schváleny nejpozději do 22. prosince 2009. Pro tyto plány oblastí povodí musí být zpracována analýza všeobecných a vodohospodářských charakteristik oblastí povodí, zhodnocení dopadů lidské činnosti na stav povrchových a podzemních vod a ekonomická analýza užívání vody podle čl. I bodu 30, pokud jde o § 25 odst. 2 písm. a) tohoto zákona, do 22. prosince 2004.
6. Obce, jejichž současně zastavěné území je zdrojem znečištění o velikosti nad 2 000 ekvivalentních obyvatel, nebo ty, které této velikosti dosáhnou do 31. prosince 2010, jsou povinny nejpozději do 31. prosince 2010 zajistit odkanalizování a čištění jejich odpadních vod na úroveň stanovenou nařízením vlády vydaným podle § 38 odst. 5 vodního zákona, ve znění tohoto zákona.
7. Vlastníci vodních děl podle § 20 odst. 1 vodního zákona, ve znění tohoto zákona, jsou povinni nejpozději do 1. ledna 2011 předložit příslušnému katastrálnímu úřadu podklady potřebné pro zapsání těchto staveb a vyznačení ochranných pásem podle § 20 odst. 2 vodního zákona, ve znění tohoto zákona, do katastru nemovitostí.
8. Výměry poplatků za vypouštění odpadních vod do vod povrchových za kalendářní rok 2003 vydají na podkladě poplatkových přiznání za rok 2003 krajské úřady. Krajské úřady předají České inspekci životního prostředí do 30 dnů po nabytí účinnosti tohoto zákona výměry záloh na poplatky za vypouštění odpadních vod do vod povrchových pro rok 2004 včetně seznamu zpoplatněných zdrojů znečišťování. Krajské úřady předají České inspekci životního prostředí do 30 dnů po nabytí právní moci výměry poplatků za vypouštění odpadních vod do vod povrchových za rok 2003.
ČÁST DRUHÁ
Změna zákona o integrovaném záchranném systému
Čl. III
V § 10 odst. 2 písm. f) zákona č. 239/2000 Sb., o integrovaném záchranném systému a o změně některých zákonů, ve znění zákona č. 320/2002 Sb., se slova „uceleného povodí“ nahrazují slovem „kraje“.
ČÁST TŘETÍ
Změna zákona o vodovodech a kanalizacích
Čl. IV
V § 20 odst. 6 zákona č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu a o změně některých zákonů (zákon o vodovodech a kanalizacích), se za slova „komunikacích15) veřejně přístupných,“ vkládají slova „vlastníky drah celostátních a drah regionálních,“.
ČÁST ČTVRTÁ
ÚČINNOST
Čl. V
Tento zákon nabývá účinnosti dnem jeho vyhlášení, s výjimkou ustanovení čl. I bodů 1, 16, pokud jde o § 12 odst. 1 písm. h), 25, pokud jde o § 21 odst. 3, 28 až 31, 36 a 133, která nabývají účinnosti dnem vstupu smlouvy o přistoupení České republiky k Evropské unii v platnost.

Zaorálek v. r.
Klaus v. r.
Špidla v. r.