294/1946 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o tvoření cen v řemeslné živnosti bednářské.

294.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 22. ledna 1946,
o tvoření cen v řemeslné živnosti bednářské.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2 odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

§ 1.
(1) Cena veškerých řemeslných bednářských výrobků a výkonů (dále jen výkonů) se tvoří podle ustanovení této vyhlášky.
(2) Řemeslnými bednářskými výkony ve smyslu této vyhlášky jsou veškeré výkony bednářských podniků provozovaných na základě živnostenského oprávnění, jejichž provozovatelé jsou členy živnostenských společenstev.
§ 2.
(1) Nejvýše přípustnou cenu každého výkonu nutno zjistit výsledkovou kalkulací podle zásad šetrného a hospodárného vedení řemeslného podniku.
(2) Byla-li cena sjednána na základě předběžné kalkulace a výsledkovou kalkulací je vyšetřena cena nižší, musí být sjednaná cena snížená o zjištěný rozdíl.
§ 3.
Nejvyšší přípustná cena se tvoří:
a) z nákladů na výrobní materiál,
b) z výrobních mezd,
c) z režie,
d) ze zisku (včetně podnikatelského risika),
e) ze zvláštních nákladů.
§ 4.
(1) Náklady na výrobní materiál jsou náklady na suroviny a pomocné látky, pokud jejich výše připadající na výkon se dá zjistit přímo, jakož i nakoupené hotové dílce a polotovary použité přímo na výkon. Ke skutečným a prokazatelným ztrátám na materiálu smí být přihlédnuto.
(2) Tyto náklady je dovoleno započísti skutečnou, nejvýše však přípustnou pořizovací cenou. Pořizovací cenou je cena účtovaná dodavatelem, i s dopravným, dovozným, náklady za obal a pojištění, clem, náklady celního odbavení, po odečtení případných slev a rabatů.
§ 5.
(1) Výrobními mzdami jsou mzdové náklady, jejichž výše připadající na výkon se dá zjistit přímo.
(2) Výrobní doba smí být počítána jen časem, který je odůvodněn při normální pracovní výkonnosti.
(3) Jako hodinové výrobní mzdy smějí být započítány jen mzdy skutečně vyplacené, nejvýše však mzdy odpovídající hodinovým sazbám podle platných mzdových předpisů. Zvláštní, výkonnostní a montážní příplatky smějí být počítány jen potud, pokud jsou přípustné.
(4) Při výkonech prováděných v úkolu smí být započtena pouze mzda nepřesahující časovou mzdu přípustnou podle mzdových předpisů o více než 30%.
(5) Mistr smí za svoji řemeslnou práci na výkonu počítat nejvyšší přípustnou mzdu dělníka v příslušné mzdové oblasti, s přirážkou nejvýše 20%. Za práce na výkonu v tomto smyslu nelze považovat všeobecné vedení podniku a dozor při práci, kterážto činnost je uhrazena v přirážkách na režii.
(6) Mzdu učně pracujícího na výkonu je dovoleno započíst ve výrobních mzdách takto:
v 1.učebním roce nejvýše25%,v 2.učebním roce nejvýše60%,v 3.učebním roce nejvýše80%,ve 4.učebním roce nejvýše100%
hodinové mzdy odborného dělníka v 1. roce po vyučení v příslušné mzdové oblasti.
(7) Z kontrolních důvodů je nutno pro každého zaměstnance i mistra vésti pracovní záznam. Zápisy v tomto záznamu je nutno konati denně a musí z nich býti zjistitelná pracovní doba připadající na každý pracovní výkon.
§ 6.
(1) Režie (společné náklady výrobní, správní a odbytové) smí být započítána jako přirážka k výrobním mzdám jen skutečnou a prokazatelnou výší, nejvýše však 60% z výrobních mezd.
(2) U podniků, které nemohou výši režie bezvadně prokázat, nesmí režijní přirážka překročit 45% výrobních mezd.
(3) V režii smí být započtena odměna majitele podniku a v podniku trvale pracujících příslušníků rodiny za vedení podniku a dozor při práci, jestliže ostatní osobní náklady technické a obchodní správy (platy zaměstnanců) nepřesahují 7% ročního obratu. Odměna majitele závodu a příslušníků rodiny se stanoví rozdílem mezi částkou 7% z ročního obratu a částkou skutečně vynaloženou na platy zaměstnanců.
§ 7.
Jako náhrada za zisk (i s podnikatelským risikem) smí být připočítána k součtu položek a) až c) podle § 2 při přímých prodejích spotřebitelům přirážka nejvýše 10% a při prodejích překupníkům nejvýše 7%.
§ 8.
Zvláštními náklady jsou na př. jízdné, stravné a podobné náklady, dále daň z obratu, dopravné za odeslané zboží a jiné náklady na dodání, jakož i materiál na balení, pokud nebyly již započteny do režie. Jednotlivé zvláštní náklady je třeba ve výpočtu ceny vykázati odděleně.
§ 9.
(1) Při prodeji nakoupených hotových výrobků (obchodního zboží) přímým spotřebitelům smí být připočítána, pokud nejsou splněny předpoklady pro přípustnost maloobchodních přirážek, přirážka nejvýše 20% k netto nákupní ceně.
(2) Prodej obchodního zboží překupníkům je přípustný jen za nákupní cenu zvýšenou o pořizovací náklady a daň z obratu.
§ 10.
(1) Přesahuje-li částka účtu Kčs 1000, musí být při placení do 14 dnů po vystavení účtu povoleno skonto nejméně ve výši 1%.
(2) Ostatní dosavadní prodejní, platební a dodací podmínky nesmějí být měněny v neprospěch odběratelů.
§ 11
(1) Na každý výkon musí být vydán zákazníku účet.
(2) Veškeré obchodní knihy, záznamy a doklady, jako nákupní účty, opisy vydaných účtů, mzdové výplatní listiny, pracovní záznamy podle § 5, odst. 7, výpočty cen a pod. musejí být uschovány nejméně po dobu 5 let, pokud jiné předpisy nenařizují delší dobu uschování.
§ 12.
Nejvyšší úřad cenový nebo místa jím pověřená mohou povolit nebo nařídit výjimky z ustanovení této vyhlášky nebo z předpisů vydaných k jejímu provedení.
§ 13.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle čtvrté části vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového a podle předpisů toto nařízeni měnících nebo doplňujících.
§ 14.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dne 1. února 1946; týmž dnem se zrušují: použivatelnost vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 25. října 1943, běž. č. 763, o tvoření cen v řemesle bednářském (Ú. l. č. 251/1943), jakož i všechny výměry upravující ceny řemeslných bednářských výkonů.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Maur v. r.