27/1958 Ú. l.
Vyhláška ministerstva zemědělství a lesního hospodářství, kterou se vydávají prováděcí předpisy k vládnímu nařízení o opatřeních v oboru hospodářsko-technických úprav pozemků.

27.
VYHLÁŠKA
ministerstva zemědělství a lesního hospodářství+
ze dne 28. února 1958,
kterou se vydávají prováděcí předpisy k vládnímu nařízení o opatřeních v oboru hospodářsko-technických úprav pozemků.
Ministerstvo zemědělství a lesního hospodářství stanoví v dohodě se zúčastněnými ústředními úřady podle § 19 vládního nařízení č. 47/1955 Sb., o opatřeních v oboru hospodářsko-technických úprav pozemků (dále jen „vládní nařízení“):

Část první.
Hospodářsko-technické úpravy pozemků.
§ 1.
Základní podmínky hospodářsko-technických úprav pozemků.
Hospodářsko-technické úpravy pozemků (dále jen „pozemkové úpravy“) lze provádět
1. na návrh
a) jednotného zemědělského družstva,
b) státního statku nebo jiného zemědělského závodu státního socialistického sektoru (dále jen „státní statek“),
2. na základě rozhodnutí odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru, vyžadují-li provedení pozemkových úprav zvláštní důvody obecného zájmu (§ 6).
§ 2.
Podání návrhu na provedení pozemkových úprav.
(1) Návrh na provedení pozemkových úprav se podává odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru příslušného podle obce, v níž se mají pozemkové úpravy provádět, a to prostřednictvím výkonného orgánu místního národního výboru.
(2) Návrh jednotného zemědělského družstva podává představenstvo na základě usnesení členské schůze.
(3) Návrh státního statku podává jeho vedoucí se souhlasem orgánu přímo nadřízeného státnímu statku.
(4) V návrhu se uvede zejména:
1. Jde-li o návrh jednotného zemědělského družstva:
a) název obce a okresu;
b) počet zemědělských závodů sdružených v jednotném zemědělském družstvu (po případě počet osob jednotlivě hospodařících rolníků přihlásivších se do jednotného zemědělského družstva), celková výměra jejich půdy, počet členů jednotného zemědělského družstva (po případě celkový počet přihlásivších se do družstva) a výměra ostatní půdy jednotného zemědělského družstva;
c) počet ostatních zemědělských závodů jednotlivě hospodařících rolníků v obci s úhrnnou výměrou jejich půdy;
d) počet jiných zemědělských závodů socialistického sektoru v obci a výměra jejich půdy;
e) politické a hospodářské odůvodnění návrhu.
2. Jde-li o návrh státního statku:
a) název obce a okresu;
b) přehled o celkové výměře půdy státního statku na území obce, v níž mají být pozemkové úpravy provedeny, po případě na území sousedních obcí, s jednoduchým náčrtem polohy pozemku;
c) úhrnná výměra zemědělské půdy ostatního socialistického sektoru a úhrnná výměra zemědělské půdy jednotlivě hospodařících rolníků v obci;
d) souhlas nadřízeného orgánu k podání návrhu;
e) u státního statku s ustálenou držbou půdy také přehled o rozsahu a druhu rostlinné a živočišné výroby a počet pracovníků a jejich ubytování;
f) politické a hospodářské odůvodnění návrhu.
(5) Odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru poskytuje pomoc jednotnému zemědělskému družstvu při pořizování návrhu na pozemkové úpravy.
§ 3.
Zjištění předpokladů pro provedení pozemkových úprav.
V řízení o návrhu na provedení pozemkových úprav prověří odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru přímým šetřením v obci údaje uvedené v návrhu; přitom je povinen s největší pečlivostí zjistit, zda jsou v obci politické a hospodářské předpoklady pro provedení pozemkových úprav. Za tím účelem projedná odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru návrh s rolníky, a to po případě na schůzích svolaných výkonným orgánem místního národního výboru, na nichž vysvětlí a odůvodní výhody a přednosti pozemkových úprav a společné (družstevní) zemědělské výroby. Hlavním předpokladem pro další řízení o návrhu je, že členové jednotného zemědělského družstva, po případě jednotlivě hospodařící rolníci v obci, jsou přesvědčeni o výhodách pozemkových úprav pro zlepšení hospodaření.
§ 4.
Vyžádání posudku krajského státního ústavu pro projektování zemědělské a lesnické výstavby.
Dospěje-li odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru na základě výsledku šetření v obci a po pečlivém zvážení všech okolností k závěru, že jsou v obci politické a hospodářské předpoklady pro pozemkové úpravy, může si vyžádat posudek krajského státního ústavu pro projektování zemědělské a lesnické výstavby (dále jen „projektový ústav“) o technických možnostech a proveditelnosti pozemkových úprav; zároveň zašle projektovému ústavu návrh na provedení pozemkových úprav jako podklad pro vypracování posudku.
§ 5.
Předložení návrhu na provedení pozemkových úprav radě okresního národního výboru.
(1) Odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru předloží radě k rozhodnutí návrh na provedení pozemkových úprav se svým vyjádřením učiněným na základě výsledku šetření o místních poměrech v obci a po případě na základě posudku projektového ústavu. Rada okresního národního výboru rozhodne o návrhu po zjištění, jsou-li splněny hospodářské a politické předpoklady a jsou-li pozemkové úpravy nezbytné pro lepší organisaci práce; přitom se opírá o výsledek jednání se členy jednotného zemědělského družstva a s jednotlivě hospodařícími rolníky a o jejich přesvědčení, že jim provedení pozemkových úprav přinese zlepšení hospodaření.
(2) Rozhodnutí o návrhu na pozemkové úpravy radou okresního národního výboru oznámí odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru navrhovateli; o tom vyrozumí také výkonný orgán dotčeného místního národního výboru. V případě zamítnutí návrhu na provedení pozemkových úprav může odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru učinit opatření pro pokračování v politické a přesvědčovací práci mezi jednotlivě hospodařícími rolníky v obci.
§ 6.
Rozhodnutí o provedení pozemkových úprav z důvodů obecného zájmu.
Vyžadují-li to zvláštní důvody obecného zájmu, např. zamezení rozdrobení pozemkové držby v důsledku velkých dopravních nebo jiných rozsáhlých staveb (jako silnice, dráhy, letiště, vodní nádrže) nebo provedení pozemkových úprav na půdě, kterou mají převzít do obhospodařování státní statky, po případě strojní a traktorové stanice (např. při přikázání půdy do užívání podle vládního nařízení č. 50/1955 Sb., o některých opatřeních k zajištění zemědělské výroby), rozhodne o provedení pozemkových úprav správa zemědělství a lesního hospodářství rady krajského národního výboru po vyjádření výkonného orgánu místního národního výboru. Výkonný orgán místního národního výboru uvede ve svém vyjádření zejména, jaké jsou politické, hospodářské a přírodní podmínky provedení pozemkových úprav.
§ 7.
Uzavření smlouvy o vypracování projektu pozemkových úprav.
(1) Bylo-li rozhodnuto, že pozemkové úpravy budou provedeny, uzavře odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru za součinnosti správy zemědělství a lesního hospodářství rady krajského národního výboru s projektovým ústavem hospodářskou smlouvu o vypracování projektu pozemkových úprav (dále jen „projekt“).
(2) Správa zemědělství a lesního hospodářství rady krajského národního výboru zařadí ve smlouvě obsažené provedení pozemkových úprav do plánu průzkumných a projektových prací pozemkových úprav; o tom zároveň zpraví projektový ústav, který provedení pozemkových úprav zařadí také do svého plánu. V plánu se vyznačí druh pozemkových úprav a lhůty k jejich provedeni.
(3) Smlouva se vyhotoví ve 3 stejnopisech, z nichž jeden si ponechá odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru; po jednom stejnopise smlouvy obdrží projektový ústav a správa zemědělství a lesního hospodářství rady krajského národního výboru.
§ 8.
Jednoduchý projekt.
(1) Jednoduchý projekt se vypracuje při pozemkových úpravách
1. pro nově založená jednotná zemědělská družstva, zavádějící společné obdělání půdy nebo společné hospodaření, jejichž členská a půdní základna není ustálena,
2. pro jednotná zemědělská družstva, v nichž dochází ke změnám členské a půdní základny,
3. pro státní statky, u nichž není dosud ustálena půdní držba,
4. prováděných ze zvláštních důvodů obecného zájmu (§ 1 č. 2).
(2) Jednoduchý projekt slouží k uspořádání půdních celků odstraněním roztříštěnosti půdní držby v rámci dosavadní sítě polních cest a vodohospodářských zařízení a k vytvoření podmínek
a) pro dosažení nejúplnějšího využití půdy (včetně půdy dosud neobdělané) pro zemědělskou výrobu s pokud možno nejlepším využitím mechanisačních prostředků,
b) pro zavedení společného osevu, umožňujícího postupné zvyšování hektarových výnosů a splnění úkolů státního plánu rozvoje národního hospodářství správným rozmístěním plodin na nově vytvořených půdních celcích podle půdních poměrů a druhů předplodin a stanovením přechodných agrotechnických opatření; přitom je třeba dbát, aby při rozorání mezí a zavádění společných osevů byla zachována dosavadní krmivová základna, zejména, aby nedocházelo k předčasnému zaorání ploch víceletých pícnin a aby nebyla porušena vodohospodářská zařízení (jako drenáže včetně vyústí a vodotečí) a přirozená ochrana proti erosi.
(3) Při vypracování jednoduchého projektu je nutno též přihlížet k tomu, aby bylo dosaženo rozšíření výměry orné půdy.
§ 9.
Souhrnný projekt.
(1) Souhrnný projekt se vypracuje při pozemkových úpravách
a) pro jednotná zemědělská družstva hospodářsky a organisačně upevněná, v nichž je již sdružena převážná většina jednotlivě hospodařících rolníků;
b) pro státní statky s ustálenou půdní držbou.
(2) Souhrnný projekt slouží k dosažení nejúčelnějšího uspořádání zemědělské výroby a plného využití zemědělských pozemků v rámci hospodářského obvodu obce; při jeho vypracování je třeba vycházet z hlavních zásad výhledového plánu rozvoje zemědělské výroby, stanovených odborem zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru a z úkolů státního plánu rozvoje národního hospodářství.
(3) Do souhrnného projektu se pojmou kromě návrhu společných zařízení také návrhy na vypracování projektů hospodářsko-technických opatření, jako vodohospodářských zařízení a komunikací (příjezdů), jichž je třeba k úspěšnému hospodaření.
(4) Ustanovení § 8 odst. 3 platí tu obdobně.
§ 10.
Přípravné řízení k vypracování projektu.
(1) Projektový ústav provede po zařazení pozemkových úprav do svého plánu přípravné řízení k vypracování projektu, V přípravném řízení se provede podrobný průzkum územního a hospodářského obvodu Obce, v níž mají být provedeny pozemkové úpravy, po případě dotčených částí územních obvodů sousedních obcí, a sestaví se přehled o pozemcích jednotného zemědělského družstva, ostatních zemědělských závodů a držitelů půdy a o přespolních pozemcích.
(2) Má-li být vypracován souhrnný projekt, provede se průzkum a rozbor přírodních a hospodářských podmínek, jakož i průzkum za účelem zjištění vodohospodářských, půdně ochranných, komunikačních a jiných hospodářsko-technických potřeb a umístění jim odpovídajících společných zařízení.
(3) V přípravném řízení k vypracování souhrnného projektu je třeba vycházet zejména:
a) z hlavních zásad výhledového plánu rozvoje zemědělské výroby, které stanoví odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru v součinnosti se strojní a traktorovou stanicí, a jde-li o pozemkové úpravy pro státní statek, příslušný nadřízený orgán;
b) z delimitace zemědělské a lesní půdy, rajonisace zemědělské výroby, ze zásad státního vodohospodářského plánu a z jiných podkladů vodohospodářských;
c) ze schváleného technicko-ekonomického rozboru a jiných územně plánovacích podkladů, jakož i potřebných technicko-hospodářských opatření sloužících k postupnému zvyšování zemědělské výroby;
d) z nynějšího a plánovaného stavu úpravy odtokových poměrů (vybudovaná a plánovaná zařízeni meliorační a regulační).
(4) Odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru uloží strojní a traktorové stanici, aby v obcích, kde se má při pozemkových úpravách prováděných na návrh jednotného zemědělského družstva vypracovat jednoduchý projekt, se zúčastnila při vypracování projektu, zejména aby v součinnosti s jednotným zemědělským družstvem vypracovala návrh na umístění jednotlivých plodin společného osevu do nově vytvořených půdních celků a návrh na agrotechnická opatření k dosažení vyšších hektarových výnosů.
§ 11.
Místní komise pro pozemkové úpravy.
(1) Rada místního národního výboru zřídí do 3 dnů po té, kdy byla vyrozuměna (§ 5 odst. 2), že bylo povoleno provedení pozemkových úprav, místní komisi pro pozemkové úpravy (dále jen „komise“).
(2) V komisi mají po jednom zástupci místní národní výbor, jednotné zemědělské družstvo, jiný zemědělský závod socialistického sektoru, který má pozemky v obci, a jednotlivě hospodařící mají a střední rolníci; při počtu více než sto jednotlivě hospodařících malých a středních rolníků mají tito rolníci v komisi dva zástupce.
(3) Komise zvolí jednoho ze svých členů předsedou; může ho pověřit, aby za komisi jednal. Dokud není předseda zvolen, vykonává jeho funkci zástupce místního národního výboru. Komise se usnáší nadpoloviční většinou hlasů. Při rovnosti hlasů platí mínění, pro něž hlasuje předseda. Komise je schopna se usnášet, je-li přítomna alespoň polovina členů.
(4) Jednání komise se zúčastní zástupce projektového ústavu s poradním hlasem.
§ 12.
Úkoly komise.
(1) Při vypracování projektu postupuje projektový ústav v součinnosti s komisí.
(2) Komisi přísluší zejména:
1. zúčastnit se průzkumných prací spojených s ověřením a zjištěním podkladů pro vypracování projektu;
2. podávat ve sporných případech vyjádření, pokud jde o pozemkovou držbu a způsob užívání zemědělské půdy;
3. svolávat v případě potřeby porady nebo schůze členů jednotného zemědělského družstva, jakož i držitelů ostatních zemědělských závodů, seznamovat je s průběhem prací na pozemkových úpravách a projednávat s nimi případný vliv těchto úprav na dosavadní obhospodařování pozemků;
4. vyjadřovat se k návrhům na úpravu hospodářského obvodu a na společná zařízení;
5. posuzovat návrh projektu na rozmístění půdních celků, přidělení a umístění náhradních pozemků a záhumenků a podávat projektovému ústavu připomínky; přitom se řídí komise těmito zásadami:
a) pozemkové úpravy jsou prováděny v zájmu jednotných zemědělských družstev a státních statků a v zájmu vytvoření velkých půdních celků jako základního předpokladu pro dosažení nejúčelnějšího způsobu obhospodařování půdy s plným využitím mechanisačních prostředků,
b) vytvoření velkých půdních celků nelze provést bez potřebných výměn pozemků,
c) při výměně pozemků a přidělování pozemků do náhradního užívání je nutno dbát oprávněných zájmů malých a středních rolníků,
d) při návrhu projektu je třeba přihlížet k výrobním, terénním a půdním poměrům, jakož i k dosavadním vodohospodářským a půdně ochranným potřebám a zařízením;
6. oznamovat projektovému ústavu připomínky k návrhům na rozmístění pozemků a na přidělení a umístění náhradních a záhumenkových pozemků a projednávat s ním změny těchto návrhů;
7. na základě návrhu projektu projednávat s jednotlivými vlastníky a popřípadě uživateli pozemků přidělení pozemků do náhradního užívání, podávat posudek o náhradách (§ 17 odst. 6) a vyjadřovat se k odchylkám při přidělování náhradních pozemků (§ 18).
(3) O výsledku jednání pořídí komise zápis.
§ 13.
Vstup na cizí pozemky.
K provádění průzkumu, měření a jiných prací potřebných pro pozemkové úpravy, mohou pracovníci projektového ústavu, kteří se vykáží jeho potvrzením, vstupovat se svými pomocníky na cizí pozemky a umisťovat na nich měřičské a jiné značky.
§ 14.
Předmět pozemkových úprav.
(1) Předmětem pozemkových úprav jsou zemědělské pozemky a plochy nezemědělské půdy, pokud nejsou z pozemkových úprav vyloučeny.
(2) Z pozemkových úprav se vyloučí pozemky vyhrazené pro obranu státu, vodní cesty, silnice, dráhy, hřbitovy, lesy a souvislé plochy pozemků určených podle plánu k zalesnění, zastavěné plochy a přilehlé zahrady, stavební pozemky a pozemky, u nichž to vyžadují zvláštní předpisy, po případě jiné důvody zvláštního zřetele hodné. Tyto pozemky lze zahrnout do pozemkových úprav v zájmu účelné úpravy pozemkové držby jen se souhlasem vlastníka a po případě také — vyžadují-li to zvláštní předpisy — se souhlasem příslušného orgánu.
(3) Přilehlými zahradami se rozumějí pozemky zapsané v pozemkovém katastru jako zahrady a jako zahrady užívané, které souvisí s obytným nebo jiným stavením nebo jejichž souvislost se zastavěnou částí obce není přerušena ornou půdou, pokud
a) u členů jednotného zemědělského družstva nepřesahují výměru určenou stanovami družstva,
b) u nečlenů jednotného zemědělského družstva neporušují souvislost půdního celku družstva.
§ 15.
Přespolní pozemky.
Je-li v zájmu zvýšení rozvoje zemědělské výroby a zlepšení hospodaření třeba, aby pozemkovými úpravami byl vytvořen ucelený hospodářský obvod, pojme projektový ústav — po předchozím souhlasu orgánu, který je nejblíže společně nadřízený příslušným výkonným orgánům místních národních výborů v obci, v níž mají být pozemkové úpravy provedeny, a v obcích sousedních — do návrhu projektu i pozemky na území sousedních obcí, patřící zemědělskému závodu se sídlem v obci, v níž mají být pozemkové úpravy provedeny, nebo jinému držiteli pozemků, i když má trvalý pobyt (sídlo) mimo tuto obec.
§ 16.
Hospodářský obvod obce.
(1) Hospodářský obvod obce tvoří
a) pozemky obhospodařované zemědělskými závody v obci pozemkových úprav bez ohledu na to, zda leží v územním obvodu obce pozemkových úprav; či v obcích sousedních,
b) pozemky v územním obvodu obce pozemkových úprav a v obcích sousedních, vyňaté z plánování (tj. pozemky nepatřící zemědělským závodům a pozemky, na nichž nikdo nehospodaří),
c) pozemky v územním obvodu obce pozemkových úprav, obhospodařované ústředně plánovanými závody bez zřetele na sídlo závodu.
(2) Návrh na úpravu hospodářského obvodu obce předloží projektový ústav ke schválení odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru. Je-li úpravou hospodářského obvodu dotčen zájem sousední obce, je třeba k návrhu připojit vyjádření výkonného orgánu místního národního výboru této obce, a jde-li o obec sousedního okresu nebo kraje, též vyjádření odboru (správy) zemědělství a lesního hospodářství rady příslušného okresního (krajského) národního výboru.
(3) Jestliže příslušné výkonné orgány národních výborů nesouhlasí ve svých vyjádřeních s návrhem úpravy hospodářského obvodu, rozhodne orgán nejblíže společně jim nadřízený.
(4) Schválení úpravy hospodářského obvodu obce je předpokladem pro pokračování v pracích na projektu.
§ 17.
Náhradní pozemky.
(1) Vlastníkům, kteří provedením pozemkových úprav pozbyli možnost užívat svých pozemků — bez ohledu na to, zda jich v době provádění těchto úprav užívali — se bezplatně přidělí do užívání náhradní pozemky (náhradní užívání). Náhradní užívání je trvale spojeno s vlastnictvím k pozemkům, za které byly přiděleny náhradní pozemky.
(2) Malým a středním rolníkům je nutno přidělit náhradní pozemky zásadně
a) stejného druhu (kultury) při zachování krmivové základny,
b) přiměřeně stejné výměry,
c) přiměřeně stejné bonity,
d) přibližně stejné vzdálenosti a
e) přiměřeně stejného hospodářského stavu
jako jsou jejich vlastní pozemky zahrnuté do pozemkových úprav (dále jen „původní pozemky“).
(3) Za přiměřeně stejnou výměru náhradních pozemků se považuje výměra, která se neliší od výměry původních pozemků o více nebo méně než o 10 %.
(4) Přiměřeně stejnou bonitu — která označuje přirozenou úrodnost půdy — mají náhradní pozemky, neliší-li se jejich čistý katastrální výtěžek o více než o 20 % od čistého katastrálního výtěžku původních pozemků. Rozdíl v bonitě se zjistí srovnáním součtů čistých katastrálních výtěžků původních a náhradních pozemků.
(5) Přibližně stejnou vzdáleností náhradních pozemků se rozumí průměrná vzdálenost náhradních pozemků od sídla zemědělského závodu, která nepřesahuje průměrnou vzdálenost původních pozemků od sídla zemědělského závodu o více než o 1.000 m.
(6) Jestliže náhradní pozemky hospodářsky, tj. celkovým hospodářským stavem pozemku se zřetelem např. na stav kultivace, osetí, vyhnojení, osázení ovocným nebo jiným stromovím (keři), na zaplevelení a jiné zanedbání, nenahrazují původní pozemky, je povinen uživatel původních pozemků poskytnout jejich vlastníku náhradu. Náhrada se poskytne v naturáliích, a není-li to možné, v penězích. Nedojde-li k dohodě, stanoví odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru náhradu a její splatnost, zpravidla podle posudku komise, samostatným rozhodnutím vydaným zároveň s rozhodnutím o schválení projektu.
(7) Pro přidělování náhradních pozemků platí zásada, že z pozemkových úprav nesmí těžit kulak.
§ 18.
Odchylky při přidělování náhradních pozemků.
(1) Z ustanovení § 17 se lze odchýlit v nezbytně hutné míře a jen v krajních případech, když by jinak — při zachováni postupu stanoveného v § 17 — bylo provedení pozemkových úprav vzhledem k zvláštnostem místních podmínek značně ztíženo nebo znemožněno.
(2) Je-li nezbytně nutno přidělit náhradní pozemky s nižším čistým katastrálním výtěžkem, než stanoví § 17 odst. 4, lze náhradního uživatele s jeho souhlasem odškodnit přidělením přiměřeně větší výměry, náhradních pozemků.
(3) Ustanovení odstavce 1 se neužije,
a) mělo-li by přidělení náhradních pozemků o větší výměře, než stanovené v § 17 odst. 3 za následek zařazení zemědělského závodu do skupiny s vyššími povinnými dodávkami a jestliže vlastník původních pozemků s přidělením takové výměry pozemků nesouhlasí;
b) při přidělení náhradních pozemků o větší průměrné vzdálenosti, než je uvedena v § 17 odst. 5, vlastníkům původních pozemků, pokud nemají svůj potah.
(4) Odchylky od ustanovení § 17 musí být odůvodněny v rozhodnutí o schválení projektu s uvedením stanoviska komise.
§ 19.
Přidělení záhumenků.
Záhumenky je nutno přidělovat tak, aby to nebylo ha újmu společně obhospodařovaným půdním celkům. Přitom je třeba dbát, aby záhumenky byly přiděleny v blízkosti obydlí jednotlivých členů jednotného zemědělského družstva.
§ 20.
Pozemky přikázané (odevzdané) do užívání.
Přikázání nebo smluvní odevzdání pozemků do užívání podle vládního nařízení č. 50/1955 Sb., které byly pojaty do pozemkových úprav, přechází na pozemky v náhradním užívání.
§ 21.
Projednání návrhu souhrnného projektu.
Souhrnný projekt musí být před předložením odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru projednán a dohodnut se všemi orgány a organisacemi, jichž zájmů by se mohl dotýkat; nebude-li dosaženo dohody, postoupí projektový ústav návrh souhrnného projektu odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru za účelem projednání a odstranění rozporů. To platí zejména o návrhu společných zařízení; tento návrh je nutno projednat a dohodnout v přípravném řízení k vypracování projektu (§ 10) přednostně před ostatními návrhy souhrnného projektu.
§ 22.
Řízení o schválení projektu.
(1) Odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru uloží po přezkoumání projektu výkonnému orgánu místního národního výboru obce, ve které mají být pozemkové úpravy provedeny, aby projekt vyložil po dobu 8 dnů k veřejnému nahlédnutí a vyhlásil to v obci způsobem v místě obvyklým.
(2) Proti pozemkovým úpravám navrženým v projektu jsou vlastníci a uživatelé pozemků pojatých do pozemkových úprav oprávněni podávat k obhájení svých zájmů výkonnému orgánu místního národního výboru připomínky ve lhůtě 15 dnů od posledního dne lhůty stanovené pro vyložení projektu.
(3) Podané připomínky se pokusí výkonný organ místního národního výboru vyřídit dohodou, a nedojde-li k ní, předloží připomínky se svým vyjádřením odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru. Zároveň s připomínkami předloží ke schválení i projekt.
(4) Projekt schvaluje odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru za účasti zástupce místního národního výboru a navrhovatele; přitom rozhodne též o podaných připomínkách. Vyhoví-li připomínkám nebo má-li za to, že je třeba projekt změnit, uloží projektovému ústavu přepracování projektu; jinak projekt schválí. V rozhodnutí o schválení projektu se uvedou též důvody, pro které nebylo podaným připomínkám vyhověno.
(5) Rozhodnutí odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru se vyhlásí v obci, v níž mají být pozemkové úpravy provedeny, způsobem v místě obvyklým a projekt se zároveň vyloží po dobu 15 dnů k veřejnému nahlédnutí. Proti rozhodnutí odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru se mohou osoby, jejichž připomínkám nebylo vyhověno, odvolat v téže lhůtě ke správě zemědělství a lesního hospodářství rady krajského národního výboru.
§ 23.
Určení místní příslušnosti.
Jsou-li k řízení o pozemkových úpravách nebo jeho části místně příslušné odbory zemědělství a lesního hospodářství rad dvou nebo více okresních národních výborů, určí, je-li to účelné, nejblíže společně nadřízený orgán k provedení řízeni (jeho části) odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru, v jehož obvodu je obec pozemkových úprav.
§ 24.
Schválení projektu.
Odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru schvaluje projekt zejména z těchto hledisek:
1. U jednoduchého projektu,
a) aby byly plně uplatněny socialistické zásady; zemědělské politiky;
b) aby bylo co nejšířeji využito zemědělské půdy včetně neobdělané půdy pro zemědělskou výrobu;
c) aby byly účelně uspořádány půdní celky se zřetelem na hospodářsko-výrobní a provozní podmínky a pokud možno nejlepší využití mechanisace;
d) aby dosavadní meliorační zařízení nebyla porušena a aby nebyly zhoršeny půdní poměry z hlediska ochrany půdy.
2. U souhrnného projektu,
a) aby byla účelně uspořádána půdní plocha na území obce vzhledem ke schválenému směru zemědělské výroby a vzhledem k plnému využití mechanisace;
b) aby navržená hospodářsko-technická opatření, zaměřená k postupnému zlepšování přírodních podmínek pro dosažení největších možností socialistické zemědělské výroby, byla úplná;
c) aby byl účelně a hospodárně řešen systém polních cest, terénních úprav a komunikací, jakož i vodohospodářských a půdně ochranných zařízení.
§ 25.
Účastníci řízení při sporném vlastnictví k pozemku.
Je-li vlastnictví k pozemkům, na něž se vztahují pozemkové úpravy, sporné, považuje se za účastníka pro účely řízení až do vyřešení sporu skutečný držitel. Je-li i držba sporná, zastupuje zájem vlastníka opatrovník, kterého ustanoví výkonný orgán místního národního výboru.
§ 26.
Změna pozemkových úprav.
(1) Dojde-li ke změnám v užívání pozemků, pojatých do pozemkových úprav, jež budou vyžadovat změnu projektu (např. vstoupí-li do jednotného zemědělského družstva nový člen nebo jde-li o vystoupení, po případě vyloučení člena jednotného zemědělského družstva anebo o vyloučení pozemku z pozemkových úprav podle § 8 vládního nařízení), provede se změna pozemkových úprav. Toto ustanovení se vztahuje také na pozemkové úpravy, k nimž došlo přede dnem účinnosti vládního nařízení, pokud je lze považovat za provedené podle něho (§ 20 vládního nařízení).
(2) Byly-li při změně pozemkových úprav zahrnuty do těchto úprav pozemky, které jsou již v náhradním užívání, přidělí se novým náhradním uživatelům náhradní pozemky vždy za původní pozemky (§ 17).
(3) V návrhu jednotného zemědělského družstva na změnu pozemkových úprav v důsledku vstupu, vystoupení nebo vyloučení člena družstva se uvede:
a) název obce a okresu;
b) jmenovitý výčet osob (zemědělských závodů), jejichž členství v jednotném zemědělském družstvu vzniká nebo zaniká, s údaji o výměře jejich půdy, o kterou se zvětšuje nebo zmenšuje výměra společně obdělávané půdy jednotného zemědělského družstva;
c) usnesení členské schůze jednotného zemědělského družstva o přijetí nového člena, po případě o vyloučení člena z družstva, anebo zpráva o vystoupení člena z družstva.
(4) O povolení změny pozemkových úprav rozhodné odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru
a) na návrh jednotného zemědělského družstva nebo státního statku,
b) i bez takového návrhu, jakmile se o důvodu ke změně pozemkových úprav (odstavec 1) dozví.
(5) Odbor zemědělství a lesního hospodářství rady, okresního národního výboru zároveň s rozhodnutím o povolení změny pozemkových úprav uzavře s projektovým ústavem hospodářskou smlouvou o vypracování změny projektu; projektovým ústavem předloženou změnu projektu schválí odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru rozhodnutím.
(6) O změně pozemkových úprav platí přiměřeně — s výjimkou §§ 16 a 22 — ustanovení této části, pokud neplyne z povahy věci něco jiného.
§ 27.
Ochrana před škodami při provádění pozemkových úprav.
Technické práce při provádění pozemkových úprav je třeba vykonávat tak, aby nebyly poškozovány geodetické body a aby hospodářská zařízení, vodoteče a vodohospodářská díla nebo zařízení, hospodářské plodiny, kultury, stromy, chráněné části přírody a kulturní památky byly co nejvíce uchráněny poškození.
§ 28.
Náklady pozemkových úprav.
(1) Náklady spojené s provedením pozemkových úprav hradí stát, s výjimkou výdajů na pomocné práce (zejména na pomocníky — figuranty — pro práce spojené s vypracováním projektu), prováděné v místě pozemkových úprav, které hradí navrhovatel pozemkových úprav.
(2) Dojde-li ke změně pozemkových úprav v důsledku vystoupení nebo vyloučení člena jednotného zemědělského družstva, hradí náklady těchto pozemkových úprav vystoupivší nebo vyloučený člen družstva.
Část druhá.
Zaokrouhlování pozemků.
§ 29.
Základní ustanovení.
(1) Zaokrouhlováním pozemků (arondací) se rozumí vyrovnávání hranic pozemkové držby a připojování pozemků přímou směnou pozemků dvou sousedních vlastníků za účelem zlepšení hospodaření. Zaokrouhlování se provádí podle dohody (smlouvy) vlastníků nebo — nedojde-li k dohodě — rozhodnutím odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru na návrh jednoho ze zúčastněných vlastníků.
(2) Pokud je třeba ke smluvní směně pozemků přivolení podle zákona č. 65/1951 Sb., o převodech nemovitostí a o pronájmech zemědělské a lesní půdy, zkoumá odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru — při posuzování, nepříčí-li se směna pozemků obecnému zájmu — zejména, dosáhne-li se směnou pozemků zlepšení hospodaření alespoň u jednoho z obou vlastníků.
(3) Před rozhodnutím o návrhu na zaokrouhlení pozemků zjistí odbor zamědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru, zda jsou splněny podmínky pro zaokrouhlení pozemků. Zjistí-li odbor zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru, že jsou splněny podmínky pro provedení pozemkových úprav, postupuje — po případném doplnění návrhu, které zařídí u navrhovatele — podle ustanovení části první.
(4) Vlastníkem se při směně pozemků rozumí také orgán nebo organisace státního socialistického sektoru, které mají směňovaný pozemek ve své správě.
§ 30.
Směna pozemku rozhodnutím správního orgánu.
Při směně pozemků, prováděné rozhodnutím odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru, přidělí se pozemky vzájemně do náhradního užívání. Směňované pozemky musí mít vzájemně přibližně stejnou výměru, bonitu, hospodářský stav a druh kultury; ustanovení §§ 17 a 18 platí tu obdobně. Odkladný účinek odvolání podaného proti rozhodnutí odboru zemědělství a lesního hospodářství rady okresního národního výboru o směně pozemků nelze vyloučit.
§ 31.
Náklady zaokrouhlování pozemků.
Náklady spojené s provedením směny pozemků dohodou hradí vlastníci stejným dílem, pokud se nedohodnou jinak. Náklady, spojené s provedením směny pozemků rozhodnutím, hradí vlastník, na jehož návrh bylo o směně pozemků rozhodnuto.
Část třetí.
Závěrečná ustanovení.
§ 32.
Právoplatnost dosavadních opatření.
Pozemkové úpravy, provedené v souladu s účelem sledovaným vládním nařízením před počátkem jeho účinnosti, se považují za provedené podle vládního nařízení. Zejména platí o náhradních pozemcích, daných vlastníkům do užívání, že jim byly přiděleny do náhradního užívání, a o právech požívání a o užívacích právech k pozemkům, za které byly přiděleny pozemky do náhradního užívání, že přešly na pozemky v náhradním užívání. Nedotčena však zůstávají vlastnická práva k pozemkům, které byly pojaty do pozemkových úprav provedených v souladu s účelem sledovaným vládním nařízením před jeho účinností.
§ 33.
Zrušovací ustanovení.
Zrušuje se vyhláška ministerstva zemědělství č. 212/1955 Ú. l., kterou se vydávají prováděcí předpisy k vládnímu nařízení o opatřeních v oboru hospodářsko-technických úprav pozemků.
§ 34.
Účinnost.
Tato vyhláška nabývá účinností dnem vyhlášení.

První náměstek ministra:
Nepomucký v. r.