139/2017 Sb.
Nařízení vlády o plánování obrany státu

139
NAŘÍZENÍ VLÁDY
ze dne 19. dubna 2017
o plánování obrany státu
Vláda nařizuje k provedení zákona č. 222/1999 Sb., o zajišťování obrany České republiky, ve znění zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 436/2004 Sb., zákona č. 413/2005 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 186/2006 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., zákona č. 15/2015 Sb. a zákona č. 47/2016 Sb., (dále jen „zákon“):

Plány obrany státu
§ 1
Plány obrany státu jsou dokumenty, jimiž je stanoven soubor věcných, organizačních a personálních opatření určených k přípravě, řízení a organizaci zajišťování
a) obrany státu,
b) plnění mezinárodních smluvních závazků České republiky o společné obraně,
c) podílu ozbrojených sil na činnostech mezinárodních organizací ve prospěch míru a
d) účasti ozbrojených sil na mírových operacích.
§ 2
Plány obrany státu jsou podle svého obsahu zpracovány jako
a) ústřední plán obrany státu,
b) plán odpovídajících sil a prostředků nezbytných k zajišťování obrany státu za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu (dále jen „plán odpovídajících sil a prostředků“),
c) plán doplňování odpovídajících sil a prostředků nezbytných k zajišťování obrany státu za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu (dále jen „plán doplňování odpovídajících sil a prostředků“),
d) plány hospodářské mobilizace1),
e) plán operační přípravy státního území České republiky (dále jen „státní území“),
f) plán realizace operační přípravy státního území,
g) předběžné operační plány,
h) stálé obranné plány,
i) seznam opatření národního systému reakce na krize pro potřeby řízení obrany státu (dále jen „seznam opatření“),
j) katalog opatření národního systému reakce na krize pro potřeby řízení obrany státu (dále jen „katalog opatření“),
k) plány přípravy občanů k obraně státu a
l) dílčí plány obrany.
§ 3
Ústřední plán obrany státu
(1) Ústřední plán obrany státu zahrnuje
a) plán zajištění obrany státu se stanovením:
1. odpovědnostních vazeb při provádění jeho jednotlivých částí a podmínek jejich koordinace,
2. procesů a fází krizového plánování a plánování obrany v rámci systému obrany státu a
3. základních postupů při zajišťování obrany státu a zásad jejich organizace,
b) scénáře použití ozbrojených sil za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu,
c) plány činnosti státních orgánů a orgánů územních samosprávných celků zpracované v rámci systému zajišťování obrany státu pro:
1. období míru,
2. stav ohrožení státu a
3. válečný stav,
d) plán nezbytných dodávek1) a
e) základní organizační a komunikační vazby v rámci systému zajišťování obrany státu.
(2) Návrh ústředního plánu obrany státu nebo návrh aktualizace ústředního plánu obrany státu zpracovává Ministerstvo obrany (dále jen „ministerstvo“) a předkládá jej ke schválení vládě.
(3) Aktualizace ústředního plánu obrany státu se provádí vždy po 4 letech od schválení jeho původního nebo následně aktualizovaného znění vládou, anebo podle potřeb zajišťování obrany státu.
§ 4
Plán odpovídajících sil a prostředků a plán doplňování odpovídajících sil a prostředků
(1) Plán odpovídajících sil a prostředků stanoví síly a prostředky, které je možno nasadit k odvrácení nebo omezení rozsahu vojenského ohrožení státu, anebo k plnění mezinárodních smluvních závazků České republiky o společné obraně proti napadení, s uvedením jejich početního rozsahu, věcného a personálního vybavení a schopností řešit uvedené úkoly.
(2) Plán doplňování odpovídajících sil a prostředků stanoví pro období míru, stavu ohrožení státu nebo válečného stavu a pro mobilizaci ozbrojených sil podle branného zákona
a) počty vojenských útvarů, osob a vojenského materiálu a
b) časové normy a způsob doplňování vojenských útvarů, osob a vojenského materiálu při přípravě na zajišťování obrany státu.
(3) Plán doplňování odpovídajících sil a prostředků zpracovaný pro období stavu ohrožení státu stanoví obsahové náležitosti podle odstavce 2 také pro případy nařízení výběrového doplnění stanovených vojenských útvarů povoláním předurčených vojáků v záloze k výkonu mimořádné služby podle potřeb ozbrojených sil2) (dále jen „výběrové doplnění“).
(4) Plán odpovídajících sil a prostředků a plán doplňování odpovídajících sil a prostředků zpracovává ministerstvo vždy do 31. března kalendářního roku s využitím údajů zpracovaných k datu 1. ledna tohoto kalendářního roku. Plán odpovídajících sil a prostředků a plán doplňování odpovídajících sil a prostředků schvaluje ministr obrany.
§ 5
Plán operační přípravy státního území a plán realizace operační přípravy státního území
(1) Plán operační přípravy státního území stanovuje časovou a věcnou posloupnost realizace opatření operační přípravy státu podle § 2 odst. 6 zákona.
(2) Návrh plánu operační přípravy státního území zpracovává ministerstvo a předkládá ho ke schválení vládě, a to vždy po 4 letech od schválení předcházejícího plánu nebo podle potřeb zajišťování obrany státu.
(3) K provedení plánu operační přípravy státního území ministerstvo zpracovává v oboru své působnosti plán realizace operační přípravy státního území, který vytváří základní rámec pro stanovení opatření k plnění úkolů operační přípravy státního území vycházejících z plánu operační přípravy státního území.
§ 6
Předběžné operační plány a stálé obranné plány
(1) Předběžné operační plány a stálé obranné plány zpracovává ministerstvo na základě vyhodnocení bezpečnostních rizik představujících hrozbu vnějšího napadení České republiky s dopady majícími vliv na ohrožení její svrchovanosti, územní celistvosti, principů demokracie a právního státu a životů obyvatel a jejich majetku.
(2) Předběžné operační plány stanovují strategii eliminace možných budoucích bezpečnostních hrozeb a postupy použití sil a prostředků k dosažení jejích cílů.
(3) Stálé obranné plány stanovují operační postupy pro plnění úkolů ozbrojených sil a zabezpečení potřeb obyvatelstva za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu, a to s přihlédnutím k vyhodnocování řešení dlouhodobých bezpečnostních rizik v období míru.
§ 7
Seznam opatření a katalog opatření
(1) Seznam opatření stanoví opatření, jejichž prostřednictvím lze v rámci systému obrany státu reagovat na rizika vyplývající z předvídatelných nebo existujících hrozeb vnějšího napadení České republiky.
(2) Seznam opatření zpracovává ministerstvo a předkládá jej ke schválení vládě. Aktualizace seznamu opatření se provádí v návaznosti na změny v systému krizového řízení Organizace Severoatlantické smlouvy, a to bez zbytečného odkladu poté, kdy tyto změny vstoupí pro Českou republiku v platnost.
(3) Katalog opatření obsahuje popis činností plánovaných k zajištění obrany České republiky a zpracovaných formou katalogových listů, a to pro
a) období míru,
b) stav ohrožení státu, nebo
c) válečný stav.
(4) Katalogové listy zpracovávají ministerstva, jiné ústřední správní úřady, Česká národní banka, krajské úřady a obecní úřady obcí s rozšířenou působností (dále jen „zpracovatel“) v návaznosti na seznam opatření. Pro zpracování katalogových listů zpracovatelé využívají elektronický formulář, který ministerstvo zveřejní způsobem umožňujícím dálkový přístup.
§ 8
Plány přípravy občanů k obraně státu
(1) Plány přípravy občanů k obraně státu stanoví
a) zaměření přípravy občanů v období míru, za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu,
b) formy vzdělávací, výchovné a osvětové činnosti v oblasti přípravy občanů k obraně státu v období míru, za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu a
c) rozsah přípravy občanů.
(2) Plány přípravy občanů k obraně státu zpracovávají ministerstva a jiné ústřední správní úřady, krajské úřady a obecní úřady obcí s rozšířenou působností vždy na období 4 let, přičemž platnost po sobě jdoucích plánů na sebe musí navazovat.
Dílčí plány obrany
§ 9
(1) Dílčími plány obrany zpracovatelé rozpracovávají do podmínek výkonu oboru své působnosti úkoly z plánů obrany státu.
(2) Dílčí plán obrany obsahuje
a) plán činností zpracovatele při zajišťování obrany státu v období míru, za stavu ohrožení státu a za válečného stavu,
b) plán odpovídajících sil a prostředků a plán doplňování odpovídajících sil a prostředků pro plnění úkolů zpracovatele na úseku obrany státu,
c) katalogové listy k realizaci opatření národního systému reakce na krize pro potřeby řízení obrany státu v oboru působnosti zpracovatele,
d) plán nezbytných dodávek1),
e) přehled hlavních, záložních, chráněných a nechráněných krizových pracovišť,
f) opatření k zabezpečení výběrového doplnění a mobilizace,
g) opatření k plnění úkolů operační přípravy státního území vycházející z plánu operační přípravy státního území,
h) plán přípravy občanů k obraně státu v oboru působnosti zpracovatele a
i) přílohovou část, jejíž součástí jsou zejména plán spojení a geografické podklady nezbytné pro zajištění:
1. připravenosti k obraně státu v období míru a
2. obrany státu za stavu ohrožení státu nebo válečného stavu.
(3) Zpracovatel rozpracuje v oboru své působnosti úkoly z ústředního plánu obrany státu do 1 roku ode dne jeho schválení nebo ode dne schválení jeho aktualizace do svého dílčího plánu obrany.
§ 10
Dílčí plány obrany zpracované ministerstvy, jinými ústředními správními úřady a Českou národní bankou kromě náležitostí stanovených v § 9 obsahují
a) evidenci objektů důležitých pro obranu státu podle § 6 odst. 2 písm. c) zákona, ve které jsou vedeny údaje o spojení na provozovatele objektu a základní identifikační údaje o objektech v rozsahu:
1. identifikační údaje o vlastníkovi,
2. popis objektu,
3. popis umístění objektu,
4. údaje vedené o objektu v katastru nemovitostí,
5. fotodokumentace objektu a
6. mapové zákresy objektu,
b) popis předpokládaného použití a způsobu zabezpečení objektů důležitých pro obranu státu podle písmene a),
c) kritéria stanovená pro krajské úřady k vyhodnocení objektů, které mohou být za stavu ohrožení státu nebo válečného stavu napadeny, zpracovaná podle oboru působnosti zpracovatele a
d) plánovaná opatření k zajišťování obrany státu stanovená rozhodnutím vlády podle § 5 odst. 1 písm. e) zákona, včetně specifikace jejich plánovaného finančního zabezpečení podle § 6 odst. 2 písm. b) zákona.
§ 11
Dílčí plán obrany kraje kromě náležitostí stanovených v § 9 obsahuje
a) samostatně vedenou evidenci objektů důležitých pro obranu státu umístěných na území kraje obsahující údaje o spojení na provozovatele objektu a základní identifikační údaje o objektech v rozsahu:
1. identifikační údaje o vlastníkovi,
2. popis objektu,
3. popis umístění objektu,
4. údaje vedené o objektu v katastru nemovitostí,
5. fotodokumentace objektu a
6. mapové zákresy objektu,
b) samostatně vedenou evidenci objektů umístěných na území kraje, které za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu mohou být napadeny, obsahující údaje o spojení na provozovatele objektu a základní identifikační údaje o objektech v rozsahu:
1. identifikační údaje o vlastníkovi,
2. popis objektu,
3. popis umístění objektu,
4. údaje vedené o objektu v katastru nemovitostí,
5. fotodokumentace objektu a
6. mapové zákresy objektu,
c) návrh způsobu ochrany objektů podle písmene b) silami a prostředky Policie České republiky, obecní policie a fyzickými osobami povolanými k plnění pracovní povinnosti, popřípadě bezpečnostními agenturami, anebo silami a prostředky vlastníka nebo uživatele objektu, pokud tyto osoby nejsou příslušníky ozbrojených sil,
d) opatření, jimiž jsou vytvářeny nezbytné podmínky pro:
1. zajištění životních potřeb obyvatel,
2. fungování státní správy a samosprávy a
3. zabezpečení výběrového doplnění a mobilizace,
e) způsob koordinace realizace opatření podle písmene d) u obcí s rozšířenou působností,
f) plán zajištění evakuace obyvatel a zabezpečení jejich nezbytných životních potřeb,
g) přehled úkolů spojených s prověřením opatření pro zabezpečení obrany státu, které krajský úřad plní na základě § 7 písm. e) zákona podle rozhodnutí ministerstva,
h) soubornou evidenci o určených věcných prostředcích a jejich vlastnících a o fyzických osobách určených za stavu ohrožení státu a za válečného stavu k pracovní povinnosti nebo pracovní výpomoci vedenou podle § 7 písm. f) zákona, která obsahuje:
1. informace o druhu, druhovém označení a množství určeného věcného prostředku a adresu místa jeho provozovatele,
2. jméno, popřípadě jména, příjmení, datum narození a adresu místa trvalého pobytu, popřípadě název nebo obchodní firmu, identifikační číslo osoby, adresu sídla vlastníka nebo provozovatele určeného věcného prostředku, adresu pro doručování, popřípadě adresu elektronické pošty, a
3. jméno, popřípadě jména, příjmení, datum narození a adresu místa trvalého pobytu fyzické osoby určené za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu k pracovní povinnosti nebo pracovní výpomoci, její adresu pro doručování, popřípadě adresu elektronické pošty,
i) evidenci vojáků v záloze navrhovaných ke zproštění výkonu mimořádné služby3), obsahující údaje o těchto vojácích v rozsahu:
1. jméno, popřípadě jména, příjmení, datum narození a adresa místa trvalého pobytu, adresa pro doručování, popřípadě adresa elektronické pošty, a
2. pracovní nebo služební zařazení a název nebo obchodní firma zaměstnavatele, adresa jeho sídla, adresa elektronické pošty,
j) evidenci krajským úřadem podle § 7 písm. i) zákona určených poskytovatelů zdravotních služeb k provedení lékařských prohlídek fyzických osob povolaných k plnění pracovní povinnosti a pracovní výpomoci, která obsahuje:
1. obchodní firmu nebo název poskytovatele zdravotních služeb, adresu sídla a adresu pro doručování, popřípadě adresu elektronické pošty,
2. identifikační číslo poskytovatele zdravotních služeb a
3. druhy, formy a obory poskytované zdravotní péče,
k) přehled úkolů, které ve správním obvodu kraje při zajišťování obrany státu plní jednotlivé obecní úřady obce s rozšířenou působností,
l) popis předpokládaných vazeb součinnosti a spolupráce při plnění úkolů zajišťování obrany státu ve správním obvodu kraje,
m) plán kontrol obecních úřadů obcí s rozšířenou působností při zajišťování obrany státu ve správním obvodu kraje.
§ 12
Dílčí plán obrany obce s rozšířenou působností obsahuje kromě náležitostí stanovených v § 9
a) evidenci objektů umístěných ve správním obvodu obce s rozšířenou působností, které za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu mohou být napadeny, obsahující údaje o spojení na provozovatele objektu a základní identifikační údaje o objektech v rozsahu:
1. identifikační údaje o vlastníkovi,
2. popis objektu,
3. popis umístění objektu,
4. údaje vedené o objektu v katastru nemovitostí,
5. fotodokumentace objektu a
6. mapové zákresy objektu,
b) evidenci vhodných věcných prostředků a jejich vlastníků obsahující:
1. druhy, druhové označení, kategorie a množství věcných prostředků,
2. identifikační údaje o vlastnících nebo provozovatelích věcných prostředků, a to v rozsahu jméno, popřípadě jména, příjmení, datum narození a adresa místa trvalého pobytu, popřípadě název nebo obchodní firma, identifikační číslo osoby a adresa sídla vlastníka nebo provozovatele věcného prostředku, adresa pro doručování, popřípadě adresa elektronické pošty,
c) evidenci fyzických osob určených za stavu ohrožení státu a za válečného stavu k pracovní povinnosti nebo pracovní výpomoci podle § 7a písm. d) zákona obsahující údaje v rozsahu:
1. jméno, popřípadě jména, příjmení, datum narození a adresa místa trvalého pobytu, adresa pro doručování, popřípadě adresa elektronické pošty, a
2. pracovní nebo služební zařazení a název nebo obchodní firma zaměstnavatele, adresa jeho sídla, adresa elektronické pošty,
d) evidenci vojáků v záloze navrhovaných ke zproštění výkonu mimořádné služby4), obsahující údaje o těchto vojácích v rozsahu:
1. jméno, popřípadě jména, příjmení, datum narození a adresa místa trvalého pobytu, adresa pro doručování, popřípadě adresa elektronické pošty, a
2. pracovní nebo služební zařazení a název nebo obchodní firma zaměstnavatele, adresa jeho sídla, adresa elektronické pošty,
e) návrh způsobu ochrany objektů podle písmene a) silami a prostředky Policie České republiky, obecní policie a fyzickými osobami povolanými k plnění pracovní povinnosti, popřípadě bezpečnostními agenturami, anebo silami a prostředky vlastníka nebo uživatele objektu, pokud tyto osoby nejsou příslušníky ozbrojených sil,
f) opatření, jimiž jsou vytvářeny nezbytné podmínky pro:
1. zajištění životních potřeb obyvatel,
2. fungování státní správy a samosprávy a
3. zabezpečení výběrového doplnění a mobilizace,
g) evidenci plných mocí vydaných podle § 7a písm. e) zákona pro zajištění výběru a kontroly vhodných věcných prostředků,
h) evidenci plných mocí vydaných podle § 7a písm. e) zákona pro zajištění následné kontroly určených věcných prostředků,
i) rozpis určených věcných prostředků podle druhu a množství na obce ve správním obvodu obecního úřadu obce s rozšířenou působností,
j) plán zajištění evakuace obyvatel a zabezpečení jejich nezbytných životních potřeb podle rozhodnutí krajského úřadu,
k) popis předpokládaných vazeb součinnosti a spolupráce při plnění úkolů zajišťování obrany státu ve správním obvodu obecního úřadu obce s rozšířenou působností,
l) plán školení obecních úřadů k zajišťování obrany státu ve správním obvodu obecního úřadu obce s rozšířenou působností,
m) plán kontrol obecních úřadů při zajišťování obrany státu ve správním obvodu obecního úřadu obce s rozšířenou působností a
n) seznam úkolů k zabezpečení obrany státu, které ve správním obvodu obecního úřadu obce s rozšířenou působností plní obecní úřady, s uvedením jejich popisu.
§ 13
Podklady pro tvorbu plánů obrany státu
Na základě žádosti ministerstva zpracovatelé ve lhůtě jím v žádosti stanovené ministerstvu předloží podklady pro tvorbu plánů obrany státu za obor své působnosti, a to zejména
a) náležitosti krizových plánů zpracovatelů podle nařízení vlády vydaného k provedení krizového zákona4),
b) vyhodnocení rizik vyplývající z předvídatelných nebo existujících hrozeb vnějšího napadení České republiky s dopady majícími vliv na ohrožení její svrchovanosti, územní celistvosti, principů demokracie a právního státu nebo životů obyvatel a jejich majetku,
c) návrh finančního zabezpečení realizace opatření k zajišťování obrany státu,
d) návrh dalších opatření pro splnění úkolů operační přípravy státního území v období míru, za stavu ohrožení státu nebo za válečného stavu,
e) požadavky na určení věcných prostředků a
f) požadavky na určení fyzických osob k pracovní povinnosti nebo pracovní výpomoci za stavu ohrožení státu nebo válečného stavu.
§ 14
Zapracování požadavků
Ministerstvo do plánů obrany státu zapracovává podklady Kanceláře Poslanecké sněmovny, Kanceláře Senátu, Kanceláře prezidenta republiky, Nejvyššího kontrolního úřadu a Bezpečnostní informační služby, týkající se jejich požadavků na určení věcných prostředků a na určení osob k pracovní povinnosti nebo pracovní výpomoci za stavu ohrožení státu nebo válečného stavu v rozsahu potřeb zabezpečení úkolů stanovených jim jinými právními předpisy5) a jím vyžádané podklady zpracovatelů podle § 13.
§ 15
Přechodná ustanovení
(1) Návrh ústředního plánu obrany státu zpracuje ministerstvo a předloží jej ke schválení vládě do 6 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto nařízení.
(2) Plán obrany České republiky schválený vládou podle nařízení vlády č. 51/2004 Sb., o plánování obrany státu, zůstává v platnosti do doby schválení ústředního plánu obrany státu zpracovaného podle odstavce 1.
(3) Návrh seznamu opatření podle § 7 odst. 1 zpracuje ministerstvo a předloží jej ke schválení vládě do 6 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto nařízení.
(4) Seznam opatření schválený vládou jako součást Plánu obrany České republiky podle nařízení vlády č. 51/2004 Sb. zůstává v platnosti do doby schválení seznamu opatření zpracovaného podle odstavce 3.

§ 16
Zrušovací ustanovení
Nařízení vlády č. 51/2004 Sb., o plánování obrany státu, se zrušuje.
§ 17
Účinnost
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem 1. července 2017.

Předseda vlády:
Mgr. Sobotka v. r.
Ministr obrany:
MgA. Stropnický v. r.

1) Zákon č. 241/2000 Sb., o hospodářských opatřeních pro krizové stavy a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů.
2) § 22a zákona č. 585/2004 Sb., o branné povinnosti a jejím zajišťování (branný zákon), ve znění pozdějších předpisů.
3) § 17 zákona č. 585/2004 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
4) Nařízení vlády č. 462/2000 Sb., k provedení § 27 odst. 8 a § 28 odst. 5 zákona č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých zákonů (krizový zákon), ve znění pozdějších předpisů.
5) Například zákon č. 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých zákonů (krizový zákon), ve znění pozdějších předpisů.