38/2008 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Smlouvy o otevřeném nebi

38
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 24. března 1992 byla v Helsinkách přijata a jménem České a Slovenské Federativní Republiky podepsána Smlouva o otevřeném nebi.
Se Smlouvou vyslovilo souhlas Federální shromáždění České a Slovenské Federativní Republiky a předseda vlády v zastoupení prezidenta republiky Smlouvu ratifikoval. Ratifikační listina byla uložena u vlády Kanady, jednoho z depozitářů Smlouvy, dne 21. prosince 1992.
Na základě článku XVIII Smlouvy byly prozatímně prováděny smluvními stranami ode dne podpisu článek VI část I odst. 4, článek X odst. 1, 2, 3, 6 a 7, článek XI, článek XIII část I odst. 1 a 2, článek XIV a část I přílohy L.
Dne 18. března 1993 Česká republika oznámila vládě Kanady a vládě Maďarské republiky, depozitářům Smlouvy, že se jako nástupnický stát České a Slovenské Federativní Republiky s účinností od 1. ledna 1993 považuje za smluvní stát Smlouvy o otevřeném nebi ze dne 24. března 1992.
Smlouva vstoupila v platnost na základě článku XVII odst. 2 dne 1. ledna 2002 a tímto dnem vstoupila v platnost i pro Českou republiku.
Na základě článku X a Přílohy L Smlouvy jsou přijímána Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe, která mohou měnit text Smlouvy a jejích příloh.
Anglické znění Smlouvy včetně Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe, přijatých k 21. červenci 2003, a jejich překlad do českého jazyka se vyhlašují současně.


PŘEKLAD
SMLOUVA O OTEVŘENÉM NEBI
Státy uzavírající tuto smlouvu, dále uváděné společně jako „smluvní strany“ či jednotlivě jako „smluvní strana”,
Připomínajíce si závazky, které přijaly na Konferenci o bezpečnosti a spolupráci v Evropě s cílem podporovat větší otevřenost a transparentnost svých vojenských aktivit a zvyšovat bezpečnost opatřeními k posílení důvěry a bezpečnosti,
Vítajíce historické události v Evropě, které změnily bezpečnostní situaci od Vancouveru po Vladivostok,
Přejíce si přispět k dalšímu rozvoji a posílení míru, stability a společné bezpečnosti v této oblasti vytvořením režimu otevřeného nebe pro letecké pozorování,
Uznávajíce možný příspěvek režimu leteckého pozorování tohoto typu k bezpečnosti a stabilitě i v ostatních oblastech,
Berouce na vědomí možnost využití tohoto režimu ke zlepšení otevřenosti a transparentnosti, k usnadnění kontroly dodržování stávajících či budoucích dohod o kontrole zbrojení a k posílení kapacit pro předcházení střetům a řešení krizí v rámci Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě a v dalších příslušných mezinárodních institucích,
Počítajíce s možným rozšířením režimu otevřeného nebe na další oblasti, jako je ochrana životního prostředí,
Usilujíce o zavedení dohodnutých postupů k zajištění leteckého pozorování celého území smluvních stran se záměrem pozorovat jednotlivou smluvní stranu nebo skupinu smluvních stran na základě rovnosti a účinnosti při zachování bezpečnosti letového provozu,
Berouce na vědomí, že fungování takového režimu nebude na újmu státům, jež se ho neúčastní,
se dohodly takto:
Článek I
OBECNÁ USTANOVENÍ
1. Tato smlouva zřizuje režim, nazvaný režim otevřeného nebe, pro provádění pozorovacích letů smluvními stranami nad územím ostatních smluvních stran a stanovuje práva a povinnosti smluvních stran vztahující se k tomuto režimu.
2. Každá z příloh a jejich příslušné dodatky tvoří nedílnou součást této smlouvy.
Článek II
DEFINICE
Pro účely této smlouvy:
1. Výraz “pozorovaný stát” znamená smluvní stranu nebo skupinu smluvních stran, nad jehož územím se provádí nebo se má provést pozorovací let, od okamžiku, kdy o něm přijal oznámení od pozorujícího státu, do ukončení postupů vztahujících se k tomuto letu, nebo osoby jednající za tuto smluvní stranu nebo skupinu smluvních stran.
2. Výraz “pozorující stát” znamená smluvní stranu nebo skupinu smluvních stran zamýšlející provést nebo provádějící pozorovací let nad územím jiné smluvní strany nebo skupiny smluvních stran od okamžiku, kdy podal oznámení o svém úmyslu provést pozorovací let, do ukončení postupů vztahujících se k tomuto letu, nebo osoby jednající za tuto smluvní stranu nebo skupinu smluvních stran.
3. Výraz “skupina smluvních stran” znamená dva nebo více smluvních stran, které se dohodly na utvoření skupiny pro účely této smlouvy.
4. Výraz “pozorovací letadlo” znamená nevyzbrojený letoun s pevnými křídly určený k pozorovacím letům registrovaný příslušnými orgány smluvní strany a vybavený dohodnutými čidly. Výraz “nevyzbrojený” znamená, že pozorovací letoun používaný pro účely této smlouvy není vybaven k nesení a používání zbraní.
5. Výraz “pozorovací let” znamená let pozorovacího letounu prováděný pozorujícím státem nad územím pozorovaného státu podle letového plánu z místa vstupu nebo letiště otevřeného nebe do místa výstupu nebo na letiště otevřeného nebe.
6. Výraz “tranzitní let” znamená let pozorovacího letounu nebo dopravního letounu prováděný pozorujícím státem nebo jménem pozorujícího státu nad územím třetí smluvní strany na trase na území pozorovaného státu nebo z tohoto území.
7. Výraz “dopravní letoun” znamená letoun jiný než pozorovací letoun, který jménem pozorujícího státu provádí lety na území pozorovaného státu nebo z tohoto území výlučně pro účely této smlouvy.
8. Výraz “území” znamená pevninu, včetně ostrovů, a vnitřní a teritoriální vody pod svrchovaností smluvní strany.
9. Výraz “pasivní kvóta” znamená počet pozorovacích letů, které je každá smluvní strana povinna přijmout jako pozorovaný stát.
10. Výraz “aktivní kvóta” znamená počet pozorovacích letů, které je každá smluvní strana oprávněna provést jako pozorující stát.
11. Výraz “maximální letová vzdálenost” znamená maximální vzdálenost nad územím pozorovaného státu z bodu, v němž může být pozorovací let zahájen, do bodu, v němž může být ukončen, jak je uvedeno v příloze A této smlouvy.
12. Výraz “čidlo” znamená vybavení kategorie uvedené v čl. IV odst. 1, umístěné na pozorovacím letounu pro použití při provádění pozorovacích letů.
13. Výraz “pozemní rozlišovací schopnost” znamená minimální vzdálenost na zemi mezi dvěma blízko sebe umístěnými předměty, ve které jsou tyto předměty rozlišitelné jako dva od sebe oddělené předměty.
14. Výraz “infračervené řádkové snímací zařízení” znamená čidlo schopné přijímat a zobrazovat tepelné elektromagnetické záření vydávané v neviditelné infračervené části optického spektra předměty v důsledku jejich teploty a bez umělého osvětlení.
15. Výraz “doba pozorování” znamená určitý časový úsek v průběhu pozorovacího letu, kdy je zvláštní čidlo umístěné na pozorovacím letounu v provozu.
16. Výraz “letová posádka” znamená jednotlivce z jakékoliv smluvní strany, mezi kterými mohou být podle rozhodnutí smluvní strany tlumočníci, plnící povinnosti spojené s provozem nebo servisem pozorovacího letounu či dopravního letounu.
17. Výraz “velící pilot” znamená pilota na palubě pozorovacího letounu, který je odpovědný za provoz pozorovacího letounu, provádění letového plánu a bezpečnost pozorovacího letounu.
18. Výraz “letový pozorovatel” znamená jednotlivce, který je při pozorovacím letu jménem pozorovaného státu přítomen na palubě pozorovacího letounu poskytnutého pozorujícím státem a plní povinnosti v souladu s přílohou G této smlouvy.
19. Výraz “letový zástupce” znamená jednotlivce, který je při pozorovacím letu jménem pozorujícího státu přítomen na palubě pozorovacího letounu poskytnutého pozorovaným státem a plní povinnosti v souladu s přílohou G této smlouvy.
20. Výraz “zástupce” znamená jednotlivce označeného pozorujícím státem, který vykonává činnost jménem pozorujícího státu v souladu s přílohou G během pozorovacího letu na pozorovacím letounu označeném jinou smluvní stranou než pozorujícím či pozorovaným státem.
21. Výraz “operátor čidel” znamená jednotlivce z jakékoliv smluvní strany, která plní povinnosti související s fungováním, provozem a údržbou čidel pozorovacího letounu.
22. Výraz “inspektor” znamená jednotlivce z jakékoliv smluvní strany, který provádí inspekci čidel či pozorovacího letounu jiné smluvní strany.
23. Výraz “doprovod” znamená jednotlivce z jakékoliv smluvní strany, který doprovází inspektory jiné smluvní strany.
24. Výraz “úkolový plán” znamená dokument ve formě stanovené Poradní komisí pro otevřené nebe předložený pozorujícím státem, který obsahuje trasu, profil, prováděcí řád a zajištění potřebné pro provedení pozorovacího letu, který musí být dohodnut s pozorovaným státem a který tvoří základ pro vypracování letového plánu.
25. Výraz “letový plán” znamená dokument vypracovaný na základě dohodnutého úkolového plánu, jehož forma a obsah jsou předepsány Mezinárodní organizací pro civilní letectví, dále jen „ICAO“, který se předkládá orgánům řízení letového provozu a na jehož základě bude proveden pozorovací let.
26. Výraz “úkolová zpráva” znamená dokument popisující pozorovací let, vypracovaný po ukončení letu pozorujícím státem a podepsaný jak pozorujícím, tak pozorovaným státem, a to ve formě stanovené Konzultativní komisí otevřeného nebe.
27. Výraz “letiště otevřeného nebe” znamená letiště označené pozorovaným státem jako místo, kde může začít nebo skončit pozorovací let.
28. Výraz “místo vstupu” znamená místo určené pozorovaným státem pro vstup osob pozorujícího státu na území pozorovaného státu.
29. Výraz “místo výstupu” znamená místo určené pozorovaným státem pro opuštění území pozorovaného státu osobami pozorujícího státu.
30. Výraz “letiště pro doplňování paliva” znamená letiště označené pozorovaným státem používané k plnění paliva a údržbě pozorovacích a dopravních letounů.
31. Výraz “náhradní letiště” znamená letiště uvedené v letovém plánu, na kterém mohou pozorovací nebo dopravní letouny přistát, jestliže není vhodné přistát na letišti, kde bylo přistání zamýšleno.
32. Výraz “rizikový vzdušný prostor” znamená zakázané oblasti, oblasti s omezeným přístupem a nebezpečné oblasti vymezené na základě přílohy 2 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví, které jsou stanoveny v souladu s přílohou 15 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví v zájmu bezpečnosti letového provozu, veřejné bezpečnosti a ochrany životního prostředí, o němž se poskytují informace v souladu s předpisy ICAO.
33. Výraz “zakázaná oblast” znamená vzdušný prostor stanoveného rozsahu nad územím smluvní strany, ve kterém je zakázán let letadla.
34. Výraz “oblast s omezeným přístupem” znamená vzdušný prostor vymezeného rozsahu nad územím smluvní strany, ve kterém je let letounu omezen v souladu se stanovenými podmínkami.
35. Výraz “nebezpečná oblast” znamená vzdušný prostor vymezeného rozsahu, ve kterém se v určitých obdobích mohou vyskytovat činnosti nebezpečné pro let letounů.
Článek III
KVÓTY
ČÁST I.
OBECNÁ USTANOVENÍ
1. Každá smluvní strana je oprávněna provádět pozorovací lety v souladu s ustanoveními této smlouvy.
2. Každá smluvní strana je povinna přijímat pozorovací lety nad svým územím v souladu s ustanoveními této smlouvy.
3. Každá smluvní strana je oprávněna provést takový počet pozorovacích letů nad územím jakékoliv jiné smluvní strany, který se rovná počtu pozorovacích letů, které je nad ní oprávněna provést tato jiná smluvní strana.
4. Celkový počet pozorovacích letů, který je každá smluvní strana povinna přijmout nad svým územím, tvoří celkovou pasivní kvótu této smluvní strany. Rozdělení celkové pasivní kvóty mezi smluvní strany je stanoveno v části I přílohy A této smlouvy.
5. Počet pozorovacích letů, který je smluvní strana oprávněna každý rok provést nad územím každé z ostatních smluvních stran, je individuální aktivní kvótou této smluvní strany vůči této jiné smluvní straně. Součet individuálních aktivních kvót tvoří celkovou aktivní kvótu této smluvní strany. Celková aktivní kvóta smluvní strany nesmí převýšit její celkovou pasivní kvótu.
6. První rozdělení aktivních kvót je stanoveno v části II přílohy A této smlouvy.
7. Po vstupu této smlouvy v platnost je rozdělení aktivních kvót předmětem každoročního přezkoumání pro další kalendářní rok v rámci Konzultativní komise otevřeného nebe. V případě, že při každoročním přezkoumání nebude možné dospět do tří týdnů k dohodě o rozdělení aktivních kvót pro jednotlivé smluvní strany, zůstane rozdělení aktivních kvót z předchozího roku pro tuto smluvní stranu nezměněno.
8. S výjimkou ustanovení článku VIII se každý pozorovací let provedený smluvní stranou započítává do individuálních a celkových aktivních kvót této smluvní strany.
9. Bez ohledu na ustanovení odstavců 3 a 5 této části může smluvní strana, které byla přidělena aktivní kvóta, po dohodě se smluvní stranou, nad jejímž územím se má přelétat, převést část nebo celkovou výši svých aktivních kvót na jiné smluvní strany a oznámí to ihned všem ostatním smluvním stranám a Konzultativní komisi otevřeného nebe. Použije se odstavec 10 této části.
10. Žádná smluvní strana neprovede nad územím jiné smluvní strany více pozorovacích letů, než je počet rovnající se 50 procentům, zaokrouhlený nahoru na nejbližší celé číslo, její vlastní celkové aktivní kvóty nebo celkové pasivní kvóty této jiné smluvní strany, podle toho, který z těchto údajů je menší.
11. Maximální letové vzdálenosti pozorovacích letů nad územím smluvních stran jsou uvedeny v části III přílohy A této smlouvy.
ČÁST II.
USTANOVENÍ PRO SKUPINU SMLUVNÍCH STRAN
1. (A) Aniž jsou dotčena jejich práva a povinnosti podle této smlouvy, mohou dva nebo více smluvních stran majících kvóty vytvořit skupinu smluvních stran při podpisu této smlouvy a poté. Pro skupinu smluvních stran vytvořenou po podpisu této smlouvy platí ustanovení této části nejdříve šest měsíců po oznámení všem ostatním smluvním stranám a s výhradou ustanovení odstavce 6 této části.
(B) Skupina smluvních stran spolupracuje s ohledem na aktivní a pasivní kvóty v souladu s ustanoveními buď odstavce 2 či 3 této části.
2. (A) Členové skupiny smluvních stran jsou oprávněni přerozdělovat mezi sebou své aktivní kvóty pro daný rok, zatímco své individuální pasivní kvóty si ponechají. Oznámení o přerozdělení musí být ihned zasláno všem příslušným třetím smluvním stranám.
(B) Pozorovací let se započítává do individuálních a celkových aktivních kvót pozorujícího státu jako tolik pozorovacích letů, kolik pozorovaných států náležejících ke skupině je při něm přelétáváno. Do celkové pasivní kvóty každého pozorovaného státu se započítává jako jeden pozorovací let.
(C) Každá smluvní strana, vůči které má jeden či více členů skupiny smluvních stran aktivní kvóty, je oprávněna provést nad územím jakéhokoli člena skupiny o 50 procent pozorovacích letů více, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, než činí jeho individuální aktivní kvóta vůči tomuto členu skupiny, nebo provést dva takové přelety, pokud vůči tomuto členu skupiny nemá žádnou aktivní kvótu.
(D) V případě výkonu tohoto práva sníží příslušná smluvní strana své aktivní kvóty vůči ostatním členům skupiny takovým způsobem, že celkový součet pozorovacích letů, které provede nad jejich územím, nepřesáhne součet individuálních aktivních kvót, které má smluvní strana vůči všem členům skupiny v daném roce.
(E) Platí maximální letové vzdálenosti pozorovacích letů nad územím každého člena skupiny. V případě pozorovacího letu prováděného nad několika členy se po dosažení maximální letové vzdálenosti jednoho člena vypnou všechna čidla až do doby, kdy pozorovací letoun dosáhne místa nad územím dalšího člena skupiny smluvních stran, kde je plánován začátek pozorovacího letu. Pro takový následný pozorovací let platí maximální letová vzdálenost vztahující se k letišti otevřeného nebe, které je nejblíže k tomuto místu.
3. (A) Skupina smluvních stran má na požádání nárok na společnou celkovou pasivní kvótu, která jí bude přidělena, a společné individuální a celkové aktivní kvóty budou rozděleny s ohledem na tuto společnou celkovou pasivní kvótu.
(B) V tomto případě tvoří celkovou pasivní kvótu celkový počet pozorovacích letů, které je skupina smluvních stran povinna přijmout každý rok. Celková aktivní kvóta je součet počtu pozorovacích letů, které je skupina smluvních stran oprávněna provést každý rok. Její celková aktivní kvóta nesmí přesáhnout celkovou pasivní kvótu.
(C) Pozorovací let vyplývající z celkové aktivní kvóty skupiny smluvních stran se provádí jménem této skupiny.
(D) Pozorovací lety, které je skupina smluvních stran povinna přijmout, mohou být prováděny nad územím jednoho či více jejích členů.
(E) Maximální letové vzdálenosti každé skupiny smluvních stran se stanoví podle části III přílohy A a letiště otevřeného nebe se označí podle přílohy E této smlouvy.
4. V souladu s obecnými zásadami stanovenými v čl. X odst. 3 může jakákoliv třetí smluvní strana, která se domnívá, že její práva podle části I odst. 3 tohoto článku jsou nadměrně omezována činností skupiny smluvních stran, předložit tento problém Konzultativní komisi otevřeného nebe.
5. Skupina smluvních stran zajistí, aby byly zavedeny postupy umožňující provádění pozorovacích letů nad územím jejich členů při jediném úkolu, včetně případného doplnění paliva. V případě skupiny smluvních stran zřízené podle odstavce 3 této části nepřesáhnou tyto pozorovací lety maximální letovou vzdálenost platnou pro letiště otevřeného nebe, na nichž začínají pozorovací lety.
6. Nejdříve šest měsíců po oznámení rozhodnutí všem ostatním smluvním stranám:
(A) skupina smluvních stran zřízená podle ustanovení odstavce 2 této části může být přeměněna na skupinu smluvních stran podle ustanovení odstavce 3 této části;
(B) skupina smluvních stran zřízená podle ustanovení odstavce 3 této části může být přeměněna na skupinu smluvních stran podle ustanovení odstavce 2 této části;
(C) smluvní strana může vystoupit ze skupiny smluvních stran; nebo
(D) skupina smluvních stran může přijmout další smluvní strany mající kvóty.
7. Po vstupu této smlouvy v platnost nabývají změny v přidělení nebo rozdělení kvót vyplývající ze zřízení skupiny smluvních stran, z přijetí do skupiny smluvních stran či z vystoupení ze skupiny smluvních stran v souladu s odstavcem 3 této části účinnosti ode 1. ledna následujícího po prvním ročním přezkoumání v rámci Konzultativní komise otevřeného nebe, který bude proveden po šestiměsíční oznamovací lhůtě. V případě potřeby budou označena nová letiště otevřeného nebe a podle toho stanoveny maximální letové vzdálenosti.
Článek IV
ČIDLA
1. Pokud odstavec 3 tohoto článku nestanoví jinak, je pozorovací letoun vybaven pouze čidly následujících kategorií:
(A) optické panoramatické a snímkovací kamery;
(B) videokamery se zobrazením v reálném čase;
(C) infračervené řádkové snímací zařízení; a
(D) radar s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou.
2. Smluvní strana může používat při provádění pozorovacích letů jakékoliv z čidel uvedených v odstavci 1 tohoto článku za předpokladu, že tato čidla jsou komerčně dostupná všem smluvním stranám, s výhradou následujících technických limitů:
(A) v případě optických panoramatických a snímkovacích kamer pozemní rozlišovací schopnost nejvýše 30 centimetrů v minimální výšce nad povrchem země určená v souladu s ustanoveními dodatku 1 k příloze D, při použití nejvýše jedné panoramatické kamery, jedné vertikálně připevněné snímkovací kamery a dvou šikmo připevněných snímkovacích kamer, po jedné z každé strany letounu, poskytujících pokrytí země, které nemusí být souvislé, do 50 kilometrů z obou stran dráhy letu letounu;
(B) v případě videokamer pozemní rozlišovací schopnost nejvýše 30 centimetrů určená v souladu s ustanoveními dodatku 1 k příloze D;
(C) v případě infračervených řádkových snímacích zařízení pozemní rozlišovací schopnost nejvýše 50 centimetrů v minimální výšce nad povrchem země určená v souladu s ustanoveními dodatku 1 k příloze D, při použití jediného zařízení; a
(D) v případě radaru s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou pozemní rozlišovací schopnost nejvýše tři metry, vypočtená impulsní odpověďovou metodou, což při použití metody separace objektu odpovídá schopnosti rozlišovat na radarovém obrazu dva koutové reflektory, mezi jejichž středy je vzdálenost nejméně pět metrů při šíři záběru nejvýše 25 kilometrů při použití jediné radarové jednotky schopné pracovat na obou stranách letounu, nikoli však na obou současně.
3. Zavedení dodatečných kategorií a zlepšení schopností stávajících kategorií čidel uvedených v tomto článku musí být řešeno Konzultativní komisí otevřeného nebe podle článku X této smlouvy.
4. Všechna čidla musí být vybavena kryty otvorů nebo jinými zařízeními zabraňujícími provozu čidel, aby se předešlo shromažďování údajů během tranzitních letů nebo letů do míst vstupu či z míst výstupu nad územím pozorovaného státu. Uvedené kryty nebo jiná zařízení musí být snímatelné nebo ovladatelné pouze zvenčí pozorovacího letounu.
5. Vybavení schopné opatřovat poznámkami údaje shromážděné čidly v souladu s částí II přílohy B je na pozorovacím letounu povolené. Smluvní strana poskytující pozorovací letoun pro pozorovací let opatřuje údaje shromážděné čidly informacemi uvedenými v části II přílohy B této smlouvy.
6. Vybavení schopné zobrazovat údaje shromážděné čidly v reálném čase je v pozorovacím letounu povoleno ke kontrole fungování a provozu čidel při provádění pozorovacího letu.
7. Pokud to nevyžaduje provoz dohodnutých čidel nebo provoz pozorovacího letounu nebo podle ustanovení odstavců 5 a 6 tohoto článku, je shromažďování, zpracovávání, opětný přenos nebo zaznamenávání elektronických signálů z elektromagnetických vln na palubě pozorovacího letounu zakázáno a vybavení pro uvedené operace nesmí v tomto pozorovacím letounu být.
8. V případě, že pozorovací letoun poskytne pozorující stát, je pozorující stát oprávněn užívat pozorovací letoun vybavený čidly v každé kategorii čidel, která nepřesahuje schopnost uvedenou v odstavci 2 tohoto článku.
9. V případě, že pozorovací letoun užitý pro pozorovací let poskytne pozorovaný stát, musí pozorovaný stát poskytnout pozorovací letoun vybavený čidly z každé kategorie čidel uvedené v odstavci 1 tohoto článku s maximální schopností a v počtech uvedených v odstavci 2 tohoto článku s výhradou ustanovení čl. XVIII části II, pokud se pozorující a pozorovaný stát nedohodnou jinak. Sada a sestava takových čidel se osadí tak, aby umožňovaly pokrytí země stanovené v odstavci 2 tohoto článku. V případě, že pozorovací letoun poskytne pozorovaný stát, poskytne tento stát radar s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou s pozemní rozlišovací schopností nejméně šest 6 metrů určeným metodou separace objektu.
10. Při označení letounu jako pozorovací letoun podle článku V této smlouvy poskytne každá smluvní strana všem ostatním smluvním stranám technické informace o každém čidle umístěném na takovém letounu, jak stanoví příloha B této smlouvy.
11. Každá smluvní strana je oprávněna účastnit se certifikace čidel umístěných na pozorovacím letounu v souladu s ustanoveními přílohy D. Žádný pozorovací letoun daného typu nesmí být použit k pozorovacím letům, dokud takový typ pozorovacího letounu a jeho čidla nejsou certifikovány v souladu s ustanoveními přílohy D této smlouvy.
12. Smluvní strana označující letoun jako pozorovací letoun je oprávněna po zaslání oznámení všem ostatním smluvním stranám 90 dní předem a s výhradou ustanovení přílohy D této smlouvy odstranit, vyměnit nebo přidat čidla či pozměnit technické informace, které poskytla v souladu s ustanoveními odstavce 10 tohoto článku a přílohy B této smlouvy. Nahrazená a přidaná čidla podléhají certifikaci v souladu s ustanoveními přílohy D této smlouvy před jejich použitím při pozorovacím letu.
13. V případě, že smluvní strana nebo skupina smluvních stran na základě zkušeností s užíváním určitého pozorovacího letounu dospěje k závěru, že jakékoliv čidlo nebo s ním související vybavení umístěná na letounu neodpovídají těm, jež byla certifikována v souladu s ustanoveními přílohy D, oznámí zúčastněné smluvní strany tuto svou obavu všem ostatním smluvním stranám. Smluvní strana, jež označila letoun:
(A) podnikne nezbytné kroky k zajištění, aby čidlo a s ním související vybavení umístěná na pozorovacím letounu odpovídala těm, jež byla certifikována v souladu s ustanoveními přílohy D, v případě potřeby včetně opravy, seřízení či výměny uvedeného čidla či s ním souvisejícího vybavení; a
(B) na žádost zúčastněné smluvní strany při předváděcím letu provedeném při příštím použití zmíněného pozorovacího letounu v souladu s ustanoveními přílohy F ukáže, že čidlo a s ním související vybavení umístěná na pozorovacím letounu odpovídají těm, jež byla certifikována v souladu s ustanoveními přílohy D. Jiné smluvní strany, které vyjadřují obavy ohledně čidla a s ním souvisejícího vybavení umístěných na pozorovacím letounu, jsou oprávněny vyslat své představitele, aby se tohoto předváděcího letu zúčastnili.
14. V případě, že po krocích uvedených v odstavci 13 tohoto článku u smluvních stran přetrvávají obavy, zda čidlo či s ním související vybavení umístěná na pozorovacím letounu odpovídají těm, jež byla certifikována v souladu s ustanoveními přílohy D, může být tato záležitost předložena Konzultativní komisi otevřeného nebe.
Článek V
OZNAČENÍ LETOUNU
1. Každá smluvní strana je oprávněna označit jako pozorovací letoun jeden či více typů nebo modelů letounů registrovaných příslušnými orgány smluvní strany.
2. Každá smluvní strana je oprávněna označit typy nebo modely letounů jako pozorovací letouny či přidat nové typy či modely letounů k typům či modelům dříve označeným, pokud to oznámí všem ostatním smluvním stranám 30 dní předem. Oznámení o označení letounu určitého typu či modelu musí obsahovat informace uvedené v příloze C této smlouvy.
3. Každá smluvní strana je oprávněna vyřadit typy či modely letounů, které dříve označila, pokud to oznámí všem ostatním smluvním stranám 90 dní předem.
4. Pouze jeden vzor určitého typu a modelu letounu se stejným souborem příslušných čidel musí být nabídnut k certifikaci v souladu s ustanoveními přílohy D této smlouvy.
5. Každý pozorovací letoun musí být schopen nést letovou posádku a představitele uvedené v čl. VI části III.
Článek VI
VÝBĚR POZOROVACÍHO LETOUNU, OBECNÁ USTANOVENÍ PRO PROVÁDĚNÍ POZOROVACÍCH LETŮ A POŽADAVKY PRO PLÁNOVÁNÍ ÚKOLŮ
ČÁST I:
VÝBĚR POZOROVACÍHO LETOUNU A OBECNÁ USTANOVENÍ PRO PROVÁDĚNÍ POZOROVACÍCH LETŮ
1. Pozorovací lety se provádějí za použití pozorovacího letounu označeného smluvní stranou podle článku V. Pokud pozorovaný stát nevyužije své právo poskytnout pozorovací letoun, který sám označil, je pozorující stát oprávněn poskytnout pozorovací letoun. V případě, že pozorující stát poskytne pozorovací letoun, je oprávněn poskytnout letoun, který sám označil, či letoun označený jinou smluvní stranou. V případě, že pozorovaný stát poskytne pozorovací letoun, je pozorující stát oprávněn dostat k dispozici letoun schopný dosáhnout minimálního doletu bez doplňování paliva, včetně nezbytné zásoby paliva odpovídající polovině letové vzdálenosti oznámené v souladu s odst. 5 písm. (G) této části.
2. Každá smluvní strana je oprávněna podle odstavce 1 této části používat pro pozorovací lety pozorovací letoun označený jinou smluvní stranou. Dotčené smluvní strany vypracují pro používání takového letounu ujednání, aby umožnily aktivní účast na režimu otevřeného nebe.
3. Smluvní strany oprávněné provádět pozorovací lety mohou koordinovat své plány pro provádění pozorovacích letů v souladu s přílohou H této smlouvy. Žádná smluvní strana není povinna přijmout více než jeden pozorovací let po dobu 96 hodin uvedenou v odstavci 9 této části, pokud tato smluvní strana nebyla požádána o předváděcí let podle přílohy F této smlouvy. V tomto případě je pozorovaný stát povinen přijmout pro pozorovací lety přesah až 24 hodin. Po přijetí oznámení o výsledcích koordinace plánů pro provádění pozorovacích letů informuje každá smluvní strana, nad jejímž území mají být pozorovací lety prováděny, ostatní smluvní strany v souladu s ustanoveními přílohy H, zda využije při každém konkrétním pozorovacím letu své právo poskytnout svůj vlastní pozorovací letoun.
4. Nejpozději 90 dnů po podpisu této smlouvy poskytne každá smluvní strana všem ostatním smluvním stranám oznámení:
(A) o platném čísle diplomatického povolení pro pozorovací lety otevřeného nebe, pro lety dopravních letounů a tranzitní lety; a
(B) o tom, jaký jazyk či jazyky Konzultativní komise otevřeného nebe uvedené v části I odst. 7 přílohy L této smlouvy budou používat osoby při všech činnostech spojených s prováděním pozorovacích letů nad jejím území a pro splnění úkolového plánu a vypracování úkolové zprávy, pokud jazyk, jenž bude užit, není jedním z jazyků doporučených v příloze 10 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví, svazek II, odstavec 5.2.1.1.2.
5. Pozorující stát oznámí pozorovanému státu svůj úmysl provést pozorovací let nejméně 72 hodin před předpokládaným příletem pozorujícího státu do místa vstupu pozorovaného státu. Smluvní strany podávající uvedená oznámení učiní vše, aby minimální období před oznámením nezahrnovalo víkendy. Uvedené oznámení musí obsahovat:
(A) požadované místo vstupu a případně letiště otevřeného nebe, kde má začít pozorovací let;
(B) datum a předpokládaný čas příletu pozorujícího státu do místa vstupu a případně datum a předpokládaný čas odletu z místa vstupu na letiště otevřeného nebe s uvedením zvláštních požadavků na ubytování;
(C) místo uvedené v dodatku 1 k příloze E, kde je požadováno provedení předletové inspekce, a datum a dobu zahájení této předletové inspekce v souladu s ustanoveními přílohy F;
(D) způsob dopravy a případně typ a model dopravního letounu použitého pro cestu do místa vstupu v případě, že pozorovací letoun použitý pro pozorovací let poskytuje pozorovaný stát;
(E) číslo diplomatického povolení pro pozorovací let nebo pro let dopravního letounu použitého pro dopravu představitelů na území pozorovaného státu k provedení pozorovacího letu a z tohoto území;
(F) identifikaci pozorovacího letounu, jak je uvedeno v příloze C;
(G) přibližnou délku pozorovacího letu; a
(H) jména představitelů, jejich pohlaví, datum a místo narození, číslo pasu a smluvní stranu, která pas vydala, a jejich funkci.
6. Pozorovaná smluvní strana, které je podáno oznámení v souladu s odstavcem 5 této části, potvrdí přijetí oznámení do 24 hodin. V případě, že pozorovaný stát využije své právo poskytnout pozorovací letoun, musí potvrzení obsahovat informaci o pozorovacím letounu uvedenou v odst. 5 písm. (F) této části. Pozorujícímu státu je povoleno přiletět do místa vstupu v předpokládaném čase příletu oznámeném v souladu s odstavcem 5 této části. Předpokládaný čas odletu z místa vstupu na letiště otevřeného nebe, kde má začít pozorovací let, a místo, datum a čas zahájení předletové inspekce podléhají potvrzení pozorovaného státu.
7. Mezi představiteli pozorujícího státu mohou být osoby označené ostatními smluvními stranami podle článku XIII.
8. Pozorující stát při podání oznámení pozorovanému státu v souladu s odstavcem 5 této části podá oznámení o svém úmyslu provést pozorovací let zároveň všem ostatním smluvním stranám.
9. Doba od předpokládaného času příletu do místa vstupu do ukončení pozorovacího letu nepřesáhne 96 hodin, pokud není dohodnuto jinak. V případě, že pozorovaný stát požádá o předváděcí let podle přílohy F této smlouvy, prodlouží 96hodinovou lhůtu podle části III odst. 4 přílohy F, jestliže dodatečnou dobu vyžaduje pozorující stát pro neomezené provedení úkolového plánu.
10. Při příletu pozorovacího letounu do místa vstupu zkontroluje pozorovaný stát kryty otvorů čidel či jiných zařízení zabraňujících provozu čidel s cílem potvrdit, že jsou ve správné poloze podle přílohy E, pokud nebylo všemi zúčastněnými smluvními stranami dohodnuto jinak.
11. V případě, že pozorovací letoun poskytne pozorující stát, je pozorovaný stát při příletu pozorovacího letounu do místa vstupu nebo na letiště otevřeného nebe, kde pozorovací let začíná, oprávněn provést předletovou inspekci podle části I přílohy F. V případě, že v souladu s odstavcem 1 této části poskytne pozorovací letoun pozorovaný stát, je pozorující stát oprávněn provést předletovou inspekci čidel podle části II přílohy F. Pokud není dohodnuto jinak, skončí uvedené inspekce nejméně čtyři hodiny před plánovaným zahájením pozorovacího letu, stanoveným v letovém plánu.
12. Pozorující stát zajistí, aby v letové posádce byl alespoň jeden člen, jehož jazykové schopnosti mu umožňují volně komunikovat s představiteli pozorovaného státu a s jeho orgány řízení letového provozu v jazyce či jazycích oznámených pozorovaným státem v souladu s odstavcem 4 této části.
13. Pozorovaný stát poskytne letové posádce při jejím příletu do místa vstupu nebo na letiště otevřeného nebe, kde začíná pozorovací let, nejnovější informace o předpovědi počasí, informace o letové navigaci a informace o bezpečnosti letového provozu, včetně “Notices to Airmen” (upozornění letcům). Aktualizace těchto informací se poskytují na vyžádání. Navigační postupy a informace o náhradních letištích podél trasy letu se poskytnou po schválení úkolového plánu v souladu s požadavky části II tohoto článku.
14. Při provádění pozorovacích letů podle této smlouvy musí být všechny pozorovací letouny provozovány v souladu s ustanoveními této smlouvy a v souladu se schváleným letovým plánem. Aniž jsou dotčena ustanovení části II odst. 2 tohoto článku, musí být pozorovací lety rovněž prováděny v souladu se:
(A) zveřejněnými standardy a doporučenými postupy ICAO; a
(B) zveřejněnými vnitrostátními pravidly řízení letového provozu, postupy a směrnicemi pro bezpečnost letového provozu smluvní strany, nad jejímž územím se přelétává.
15. Pozorovací lety mají přednost před jakoukoliv pravidelnou leteckou dopravou. Pozorovaný stát zajistí, aby jeho orgány řízení letového provozu usnadnily provádění pozorovacích letů v souladu s touto smlouvou.
16. Na palubě letounu má jedinou pravomoc pro bezpečné provedení letu velící pilot, který odpovídá za provedení letového plánu.
17. Pozorovaný stát poskytne:
(A) kalibrační terč vhodný pro ověření citlivosti čidel v souladu s postupy stanovenými v části III přílohy D této smlouvy, který bude přelétáván během předváděcího letu nebo pozorovacího letu na žádost některého z obou států, pro každé čidlo, které má být použito během pozorovacího letu. Kalibrační terč musí být umístěn v blízkosti letiště, kde se provádí předletová inspekce podle přílohy F této smlouvy.
(B) obvyklé komerční plnění paliva letounu a servis pro pozorovací či dopravní letoun v místě vstupu, na letišti otevřeného nebe, na jakémkoli letišti pro doplňování paliva a v místě výstupu podle letového plánu v souladu se specifikacemi, jež jsou o označeném letišti zveřejněny.
(C) stravu a ubytování pro představitele pozorujícího státu; a
(D) na žádost pozorujícího státu další služby podle případné dohody mezi pozorujícím a pozorovaným státem k usnadnění provedení pozorovacího letu.
18. Veškeré náklady spojené s provedením pozorovacího letu, včetně nákladů na záznamová média a zpracování údajů shromážděných čidly, se hradí v souladu s částí I odst. 9 přílohy L této smlouvy.
19. Před odletem pozorovacího letounu z místa výstupu pozorovaný stát potvrdí, že kryty otvorů čidel či jiná zařízení zabraňující provozu čidel jsou ve správné poloze podle přílohy E této smlouvy.
20. Pokud není dohodnuto jinak, odletí pozorující stát z místa výstupu nejpozději 24 hodin po ukončení pozorovacího letu, s výjimkou případu, kdy to neumožní povětrnostní podmínky nebo letová způsobilost pozorovacího letounu či dopravního letounu; v takovém případě začne let, jakmile to bude možné.
21. Pozorující stát sestaví úkolovou zprávu o pozorovacím letu v příslušné formě stanovené Konzultativní komisí otevřeného nebe. Úkolová zpráva musí obsahovat příslušné údaje o datu a času pozorovacího letu, jeho trase a profilu, povětrnostních podmínkách a trvání a poloze každé doby pozorování pro každé čidlo a musí uvádět přibližné množství údajů shromážděných čidly a výsledek inspekce krytů otvorů čidel či jiných zařízení zabraňujících provozu čidel v souladu s článkem VII a přílohou E. Úkolovou zprávu podepíší pozorující a pozorovaný stát v místě výstupu a pozorující stát ji poskytne všem ostatním smluvním stranám do sedmi dnů po odletu pozorujícího státu z místa výstupu.
ČÁST II.
POŽADAVKY PRO PLÁNOVÁNÍ ÚKOLŮ
1. Pokud není dohodnuto jinak, předloží pozorující stát po příletu na letiště otevřeného nebe pozorovanému státu úkolový plán navrženého pozorovacího letu, který splňuje požadavky odstavců 2 a 4 této části.
2. Úkolový plán může stanovit pozorovací let umožňující pozorování jakéhokoli bodu na celém území pozorovaného státu, včetně oblastí označených pozorovaným státem jako rizikový vzdušný prostor z důvodů uvedených v příloze I. Dráha letu pozorovacího letounu se nesmí přiblížit k hranicím sousedního státu, který není smluvní stranou, na vzdálenost menší než deset kilometrů.
3. Úkolový plán může stanovit, že letiště otevřeného nebe, kde pozorovací let končí, jakož i místo výstupu, mohou být rozdílné od letiště otevřeného nebe, kde pozorovací let začíná, nebo místa vstupu. Úkolový plán případně stanoví čas zahájení pozorovacího letu, požadovaný čas a místo plánovaných zastávek pro doplnění paliva nebo dobu odpočinku a čas pokračování pozorovacího letu po zastávce pro doplnění paliva nebo po době odpočinku v průběhu 96hodinové doby uvedené v části I odst. 9 tohoto článku.
4. Úkolový plán musí obsahovat všechny informace nezbytné pro vypracování letového plánu a zajistí, že:
(A) pozorovací let nepřesáhne příslušnou maximální letovou vzdálenost stanovenou v části I přílohy A;
(B) trasa a profil pozorovacího letu vyhoví podmínkám letové bezpečnosti podle standardů a doporučených postupů ICAO s ohledem na stávající rozdíly ve vnitrostátních pravidlech letu, aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 2 této části;
(C) úkolový plán vezme do úvahy informace o rizikovém vzdušném prostoru poskytnuté v souladu s přílohou I;
(D) výška pozorovacího letounu nad povrchem země neumožní pozorujícímu státu přesáhnout omezení týkající se pozemní rozlišovací schopnosti pro každé čidlo, stanovené v čl. IV odst. 2;
(E) předpokládaný čas zahájení pozorovacího letu bude následovat nejdříve 24 hodin po předložení úkolového plánu, pokud není dohodnuto jinak;
(F) pozorovací letoun poletí po přímé trase mezi souřadnicemi nebo navigačními polohami uvedenými v úkolovém plánu podle stanoveného pořadí; a
(G) trasa letu se neprotíná v tomtéž bodě více než jednou, pokud není dohodnuto jinak, a pozorovací letoun nekrouží kolem jediného bodu, pokud není dohodnuto jinak. Ustanovení tohoto písmene se netýkají vzletu, přeletu nad kalibračními terči nebo přistání pozorovacího letounu.
5. V případě, že úkolový plán vypracovaný pozorujícím státem předpokládá lety přes rizikový vzdušný prostor, musí pozorovaná smluvní strana:
(A) upřesnit riziko pro pozorovací letoun;
(B) usnadnit provedení pozorovacího letu koordinací či zastavením činností uvedených podle písmene (A) tohoto odstavce; nebo
(C) navrhnout jinou výšku letu, trasu nebo čas.
6. Nejpozději čtyři hodiny po předložení úkolového plánu přijme pozorovaný stát úkolový plán nebo navrhne jeho změny v souladu s čl. VIII částí I odst. 4 a odstavcem 5 této části. Tyto změny nesmějí vylučovat pozorování jakéhokoli bodu na celém území pozorovaného státu, včetně oblastí označených pozorovaným státem jako rizikový vzdušný prostor z důvodů uvedených v příloze I této smlouvy. Po dohodě pozorující a pozorovaný stát podepíší úkolový plán. V případě, že státy nedosáhnou dohody o úkolovém plánu do osmi hodin po předložení původního úkolového plánu, je pozorující stát oprávněn odmítnout provedení pozorovacího letu v souladu s ustanoveními článku VIII této smlouvy.
7. Pokud se plánovaná trasa pozorovacího letu přibližuje hranicím jiných smluvních stran nebo jiných států, může pozorovaný stát oznámit tomuto státu nebo těmto státům předpokládanou trasu, datum a čas pozorovacího letu.
8. Na základě dohodnutého úkolového plánu vypracuje smluvní strana poskytující pozorovací letoun ve spolupráci s druhou smluvní stranou neprodleně letový plán s obsahem uvedeným v příloze 2 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví a ve formě uvedené v dokumentu ICAO č. 4444-RAC/501/12, “Pravidla letectví a letových provozních služeb”, v revidovaném a pozměněném znění.
ČÁST III.
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
1. V případě, že pozorovací letoun poskytne pozorující stát, je pozorovaný stát oprávněn mít na palubě pozorovacího letounu, kromě jednoho letového pozorovatele pro každé místo řízení čidel na palubě pozorovacího letounu, navíc dva letové pozorovatele a jednoho tlumočníka, pokud není dohodnuto jinak. Letoví pozorovatelé a tlumočníci mají práva a povinnosti uvedené v příloze G této smlouvy.
2. Bez ohledu na ustanovení odstavce 1 této části v případě, že pozorující stát použije pozorovací letoun o maximální celkové vzletové hmotnosti 35 000 kilogramů pro pozorovací let do vzdálenosti nejvýše 1500 kilometrů, jak bylo oznámeno v souladu s části I odst. 5 písm. (G) tohoto článku, má povinnost přijmout pouze dva letové pozorovatele a jednoho tlumočníka na palubu pozorovacího letounu, pokud není dohodnuto jinak.
3. V případě, že pozorovací letoun poskytne pozorovaný stát, povolí pozorovaný stát představitelům pozorujícího státu cestovat do místa vstupu pozorovaného státu nejrychlejším možným způsobem. Představitelé pozorujícího státu si mohou zvolit cestovat do místa vstupu po zemi, po moři či vzduchem, včetně dopravy letounem patřícím jakékoliv smluvní straně. Postupy týkající se této cesty jsou stanoveny v příloze E této smlouvy.
4. V případě, že pozorovací letoun poskytne pozorovaný stát, je pozorující stát oprávněn mít na palubě pozorovacího letounu, kromě jednoho letového zástupce pro každé místo řízení čidel v letounu, navíc dva letové zástupce a jednoho tlumočníka, pokud není dohodnuto jinak. Letoví zástupci a tlumočníci mají práva a povinnosti uvedené v příloze G této smlouvy.
5. V případě, že pozorující smluvní strana poskytne pozorovací letoun označený jinou smluvní stranou než pozorujícím či pozorovaným státem, je pozorující stát oprávněn mít na palubě pozorovacího letounu, kromě jednoho zástupce pro každé místo řízení čidel v letounu, navíc dva zástupce a jednoho tlumočníka, pokud není dohodnuto jinak. V tomto případě se použijí též ustanovení o letových pozorovatelích uvedená v odstavci 1 této části. Zástupci a tlumočníci mají práva a povinnosti uvedené v příloze G této smlouvy.
Článek VII
TRANZITNÍ LETY
1. Tranzitní lety prováděné pozorujícím státem na území pozorovaného státu a z tohoto území pro účely této smlouvy musí být zahájeny na území pozorujícího státu či jiné smluvní strany.
2. Každá smluvní strana musí přijímat tranzitní lety. Tyto tranzitní lety jsou prováděny po mezinárodně uznávaných trasách letových provozních služeb, pokud se zúčastněné smluvní strany nedohodnou jinak, a v souladu s pokyny vnitrostátních orgánů řízení letového provozu každé smluvní strany, jejíž vzdušný prostor je přelétáván. Pozorující stát podá oznámení každé smluvní straně, jejíž vzdušný prostor má být přelétáván, současně s oznámením podaným pozorovanému státu v souladu s článkem VI.
3. Provoz čidel na pozorovacím letounu během tranzitních letů je zakázán. V případě, že pozorovací letoun během tranzitního letu přistane na území smluvní strany, provede tato smluvní strana po přistání a před odletem inspekci krytů otvorů čidel či jiných zařízení zabraňujících provozu čidel s cílem potvrdit, že jsou ve správné poloze.
Článek VIII
ZÁKAZY, ODCHYLKY OD LETOVÝCH PLÁNŮ A NOUZOVÉ SITUACE
ČÁST I:
ZÁKAZ POZOROVACÍCH LETŮ A ZMĚNY ÚKOLOVÝCH PLÁNŮ
1. Pozorovaný stát je oprávněn zakázat pozorovací let, který není v souladu s ustanoveními této smlouvy.
2. Pozorovaný stát je oprávněn zakázat pozorovací let před jeho zahájením v případě, že pozorující stát nepřiletí do místa vstupu do 24 hodin po předpokládaném času příletu uvedeném v oznámení poskytnutém v souladu s čl. VI částí I odst. 5, pokud se zúčastněné smluvní strany nedohodnou jinak.
3. V případě, že pozorovaná smluvní strana zakáže pozorovací let podle tohoto článku nebo podle přílohy F, uvede neprodleně důvody zákazu v úkolovém plánu. Pozorovaný stát podá všem smluvním stranám do sedmi dnů diplomatickou cestou písemné vysvětlení tohoto zákazu v úkolové zprávě poskytnuté podle čl. VI části I odst. 21. Pozorovací let, který byl zakázán, se nezapočítá do kvóty žádné z obou smluvních stran.
4. Pozorovaný stát je oprávněn navrhnout změny v úkolovém plánu v důsledku kterékoliv z následujících okolností:
(A) povětrnostní podmínky ohrožují bezpečnost letu;
(B) statut letiště otevřeného nebe, jež má být použito, náhradních letišť či letišť pro doplňování paliva zabraňuje jejich použití; a
(C) úkolový plán odporuje čl. VI části II odst. 2 a 4.
5. V případě, že pozorující stát nesouhlasí s navrhovanými změnami v úkolovém plánu, je oprávněn předložit alternativy navrhovaných změn. V případě, že se nedosáhne dohody o úkolovém plánu do osmi hodin po předložení původního úkolového plánu a jestliže má pozorující stát za to, že změny v úkolovém plánu poškozují jeho práva podle této smlouvy ohledně provedení pozorovacího letu, je oprávněn odmítnout provedení pozorovacího letu, který se nezapočítá do kvóty žádné z obou smluvních stran.
6. V případě, že pozorující stát odmítne provést pozorovací let podle tohoto článku nebo podle přílohy F, podá neprodleně vysvětlení svého rozhodnutí v úkolovém plánu před odletem pozorujícího státu. Do sedmi dnů po odletu pozorujícího státu podá pozorující stát všem ostatním smluvním stranám diplomatickou cestou písemné vysvětlení tohoto rozhodnutí v úkolové zprávě poskytnuté podle čl. VI části I odst. 21.
ČÁST II:
ODCHYLKY OD LETOVÉHO PLÁNU
1. Odchylky od letového plánu se povolí během pozorovacího letu, pokud to je třeba vzhledem k:
(A) povětrnostním podmínkám ohrožujícím bezpečnost letu;
(B) technickým potížím pozorovacího letounu;
(C) zdravotnímu stavu jakékoliv osoby na palubě; či
(D) pokynům řízení letového provozu ohledně okolností způsobených vyšší mocí.
2. Brání-li kromě toho povětrnostní podmínky účinnému použití optických čidel a infračervených řádkových snímacích zařízení, povolí se odchylky, pokud:
(A) jsou splněny požadavky bezpečnosti letu;
(B) v případech, kde to vyžadují vnitrostátní pravidla, je povolení uděleno orgány řízení letového provozu; a
(C) výkonnost čidel nepřesáhne parametry uvedené v čl. IV odst. 2, pokud není dohodnuto jinak.
3. Pozorovaný stát je oprávněn zakázat použití konkrétního čidla v průběhu odchylky, která přivede pozorovací letoun pod minimální výšku nad povrchem země stanovenou pro provoz tohoto konkrétního čidla v souladu s omezením pozemní rozlišovací schopnosti uvedeným v čl. IV odst. 2. V případě, že odchylka vyžaduje, aby pozorovací letoun změnil svou letovou trasu o více než 50 kilometrů od letové trasy uvedené v letovém plánu, je pozorovaný stát oprávněn zakázat použití všech čidel umístěných na pozorovacím letounu za touto 50kilometrovou hranicí.
4. Pozorující stát je oprávněn zkrátit pozorovací let během jeho provádění v případě poruchy čidla. Velící pilot je oprávněn zkrátit pozorovací let v případě technických potíží ohrožujících bezpečnost pozorovacího letounu.
5. V případě, že odchylka od letového plánu povolená odstavcem 1 této části způsobí zkrácení pozorovacího letu nebo ke zkrácení dojde podle odstavce 4 této části, započítá se pozorovací let do kvót obou smluvních stran, s výjimkou případů, kdy je zkrácení způsobeno:
(A) poruchou čidla na pozorovacím letounu poskytnutém pozorovaným státem;
(B) technickými potížemi pozorovacího letounu poskytnutého pozorovaným státem;
(C) zdravotním stavem člena letové posádky pozorovaného státu či letových pozorovatelů; nebo
(D) pokyny řízení letového provozu ohledně okolností způsobených vyšší mocí.
V těchto případech je pozorující stát oprávněn rozhodnout, zda bude let započítán do kvót obou smluvních stran.
6. Údaje shromážděné čidly si pozorující stát ponechá pouze tehdy, započítá-li se pozorovací let do kvót obou smluvních stran.
7. V případě, že dojde k odchylce od letového plánu, jedná velící pilot v souladu se zveřejněnými vnitrostátními letovými předpisy pozorovaného státu. Jakmile přestanou existovat důvody odchylky, může pozorovací letoun se svolením orgánů řízení letového provozu pokračovat v pozorovacím letu v souladu s letovým plánem. Dodatečná letová vzdálenost pozorovacího letounu způsobená odchylkou se nezapočítá do maximální letové vzdálenosti.
8. Představitelé obou smluvních stran na palubě pozorovacího letounu musí být neprodleně informováni o všech odchylkách od letového plánu.
9. Dodatečné výdaje plynoucí z ustanovení tohoto článku se nahrazují v souladu s částí I odst. 9 přílohy L této smlouvy.
ČÁST III:
NOUZOVÉ SITUACE
1. V případě, že nastane nouzová situace, řídí se velící pilot “Postupy letových navigačních služeb - Pravidla letectví a letových provozních služeb”, dokument ICAO č. 4444 RAC/501/12, v revidovaném a pozměněném znění, vnitrostátními letovými předpisy pozorovaného státu a letovou příručkou pozorovacího letounu.
2. Každému pozorovacímu letounu, který vyhlásí nouzovou situaci, se poskytnou v plném rozsahu nouzová a navigační zařízení pozorovaného státu k zajištění co nejrychlejšího příletu letounu na nejbližší vhodné letiště.
3. V případě letecké nehody pozorovacího letounu na území pozorovaného státu provádí pozorovaný stát pátrací a záchranné operace v souladu se svými vlastními předpisy a postupy pro uvedené operace.
4. Vyšetřování letecké nehody či incidentu pozorovacího letounu provádí pozorovaný stát za účasti pozorujícího státu v souladu s doporučeními ICAO uvedenými v příloze 13 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (“Vyšetřování leteckých nehod”), v revidovaném a pozměněném znění, a v souladu s vnitrostátními předpisy pozorovaného státu.
5. V případě, že pozorovací letoun není registrován pozorovaným státem, bude po skončení vyšetřování celý vrak a trosky pozorovacího letounu a čidla, pokud budou nalezeny či objeveny, vráceny pozorujícímu státu či státu, kterému letoun patří, pokud o to požádá.
Článek IX
VÝSTUPY ČIDEL PŘI POZOROVACÍCH LETECH
ČÁST I:
OBECNÁ USTANOVENÍ
1. Pro účely zaznamenávání údajů shromážděných čidly během pozorovacích letů se používají následující záznamová média:
(A) pro optické panoramatické kamery a snímkovací kamery černobílý fotografický film;
(B) pro videokamery magnetický pásek;
(C) pro infračervená řádková snímací zařízení černobílý fotografický film nebo magnetický pásek; a
(D) pro radary s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou magnetický pásek;
Schválená forma, v níž musí být tyto údaje zaznamenávány a přehrávány na další záznamová media, bude dohodnuta Konzultativní komisí otevřeného nebe během období prozatímního uplatňování této smlouvy.
2. Údaje shromážděné čidly během pozorovacích letů zůstanou na palubě pozorovacího letounu až do ukončení pozorovacího letu. Přenos údajů shromážděných čidly z pozorovacího letounu během pozorovacího letu je zakázán.
3. Každá cívka fotografického filmu a kazeta nebo cívka magnetického pásku použitá pro shromažďování údajů čidlem během pozorovacího letu se vloží do kontejneru a zapečetí v přítomnosti smluvních stran co možná nejdříve po svém vyjmutí z čidla.
4. Údaje shromážděné čidly během pozorovacích letů budou dány k dispozici smluvním stranám v souladu s ustanoveními tohoto článku a budou použity výlučně k dosažení účelů této smlouvy.
5. V případě, že na základě údajů poskytnutých podle části I přílohy B této smlouvy médium pro záznam údajů, jež má být použito smluvní stranou v průběhu pozorovacího letu, není kompatibilní s vybavením druhé smluvní strany pro manipulaci s tímto médiem pro záznam údajů, zahájí dotyčné smluvní strany postupy zajišťující, aby mohly všemi údaji shromážděnými během pozorovacího letu manipulovat, ve smyslu jejich zpracovávání, rozmnožování a uchovávání.
ČÁST II:
VÝSTUPY Z ČIDEL POUŽÍVAJÍCÍCH FOTOGRAFICKÝ FILM
1. Pokud mají být vyměněny výstupy z dvojitých optických kamer, musí být kamery, filmy a zpracování filmů stejného typu.
2. Za předpokladu, že údaje shromážděné jedinou optickou kamerou jsou předmětem výměny, zváží smluvní strany v rámci Konzultativní komise otevřeného nebe během období prozatímního uplatňování této smlouvy otázku, zda odpovědnost za vyvolání původního negativu filmu ponese pozorující stát nebo smluvní strana poskytující pozorovací letoun. Smluvní strana vyvolávající původní negativ filmu ponese odpovědnost za kvalitu vyvolání původního negativu filmu a vyhotovení duplikátu pozitivu či negativu. V případě, že se smluvní strany dohodnou, že film použitý během pozorovacího letu prováděného pozorovacím letounem poskytnutým pozorovaným státem bude vyvolán pozorujícím státem, neponese pozorovaný stát odpovědnost za kvalitu vyvolání původního negativu filmu.
3. Všechny filmy použité během pozorovacího letu musí být vyvolány:
(A) v případě, že původní negativ filmu je vyvolán na filmovém vyvolávacím zařízení poskytnutém pozorovaným státem, nejpozději do tří dnů po příletu pozorovacího letounu do místa výstupu, pokud není dohodnuto jinak; nebo
(B) v případě, že původní negativ filmu je vyvolán na filmovém vyvolávacím zařízení poskytnutém pozorujícím státem, nejpozději do deseti dnů po odletu pozorovacího letounu z území pozorovaného státu.
4. Smluvní strana vyvolávající původní negativ filmu je povinna přijmout v místě filmového vyvolávacího zařízení nejvýše dva představitele druhé smluvní strany, kteří budou sledovat rozpečetění filmové kazety nebo kontejneru a každý krok při skladování, vyvolávání, kopírování a zacházení s původním negativem filmu v souladu s ustanoveními části II přílohy K této smlouvy. Smluvní strana kontrolující vyvolávání filmu a jeho kopírování je oprávněna vybrat tyto představitele ze svých státních příslušníků přítomných na území, kde je umístěno filmové vyvolávací zařízení poskytnuté druhou smluvní stranou, pokud jsou tyto osoby na seznamu označených osob v souladu s čl. XIII částí I této smlouvy. Smluvní strana vyvolávající film bude pomáhat v co největší možné míře představitelům druhé smluvní strany při výkonu jejich funkce podle tohoto odstavce.
5. Po ukončení pozorovacího letu připojí smluvní strana, která má vyvolat původní negativ filmu, 21stupňový senzitometrický zkušební pásek téhož typu filmu, který byl použit během pozorovacího letu, nebo připojí 21stupňový optický klín na zaváděcí nebo koncovou část každé cívky původního negativu filmu použitého během pozorovacího letu. Po zpracování původního negativu filmu a po vyhotovení duplikátu negativu nebo pozitivu filmu posoudí smluvní strany obrazovou kvalitu 21 stupňového senzitometrického zkušebního pásku nebo 21 stupňového optického klínu vzhledem k vlastnostem uvedeným pro tento typ původního negativu filmu nebo duplikátu negativu nebo pozitivu filmu v souladu s ustanoveními části I přílohy K této smlouvy.
6. V případě, že je vyvolán jen jeden původní negativ filmu:
(A) pozorující stát je oprávněn ponechat si nebo obdržet původní negativ filmu; a
(B) pozorovaný stát je oprávněn vybrat si a obdržet celý první duplikát nebo část duplikátu původního negativu filmu, buď pozitiv nebo negativ. Není-li dohodnuto jinak, tento duplikát:
(1) musí být téhož formátu a filmového rozměru jako původní negativ filmu;
(2) musí být vyhotoven ihned po vyvolání původního negativu filmu; a
(3) se poskytne představitelům pozorovaného státu ihned poté, co byl duplikát vyhotoven.
7. V případě, že se vyvolávají dva původní negativy filmu:
(A) pokud pozorovací letoun poskytne pozorující stát, je pozorovaný stát po ukončení pozorovacího letu oprávněn vybrat si jeden ze dvou původních negativů filmu a původní negativ filmu, jenž si nevybral, si ponechá pozorující stát; nebo
(B) pokud pozorovací letoun poskytne pozorovaný stát, je pozorující stát oprávněn vybrat si jeden ze dvou původních negativů filmu a původní negativ filmu, jenž si nevybral, si ponechá pozorovaný stát.
ČÁST III:
VÝSTUPY Z ČIDEL POUŽÍVAJÍCÍCH JINÁ ZÁZNAMOVÁ MÉDIA
1. Smluvní strana poskytující pozorovací letoun zaznamená nejméně jednu původní sadu údajů shromážděných čidly za použití jiných záznamových médií.
2. V případě, že je vyhotovena pouze jedna původní sada:
(A) poskytne-li pozorovací letoun pozorující stát, je pozorující stát oprávněn ponechat si původní sadu a pozorovaný stát je oprávněn obdržet první duplikát; nebo
(B) poskytne-li pozorovací letoun pozorovaný stát, je pozorující stát oprávněn obdržet původní sadu a pozorovaný stát je oprávněn obdržet první duplikát.
3. V případě, že jsou vyhotoveny dvě původní sady:
(A) poskytne-li pozorovací letoun pozorující stát, je pozorovaný stát po ukončení pozorovacího letu oprávněn vybrat si jednu ze dvou sad záznamových médií a sadu, již si nevybral, si ponechá pozorující stát; nebo
(B) poskytne-li pozorovací letoun pozorovaný stát, je pozorující stát oprávněn vybrat si jednu ze dvou sad záznamových médií a sadu, již si nevybral, si ponechá pozorovaný stát.
4. V případě, že pozorovací letoun poskytne pozorující stát, je pozorovaný stát oprávněn obdržet údaje shromážděné radarem s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou buď ve formě počáteční fázové informace nebo radarového obrazu, podle vlastního výběru.
5. V případě, že pozorovací letoun poskytne pozorovaný stát, je pozorující stát oprávněn obdržet údaje shromážděné radarem s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou buď ve formě počáteční fázové informace nebo radarového obrazu, podle vlastního výběru.
ČÁST IV:
PŘÍSTUP K VÝSTUPŮM ČIDLA
Každá smluvní strana je oprávněna vyžádat si a obdržet od pozorujícího státu kopie údajů shromážděných čidly při pozorovacím letu. Tyto kopie musí být prvními duplikáty vyhotovenými z původních údajů shromážděných čidly během pozorovacího letu. O této žádosti smluvní strana žádající kopie informuje také pozorovaný stát. Žádost o kopie údajů musí zahrnovat následující informace:
(A) pozorující stát;
(B) pozorovaný stát;
(C) datum pozorovacího letu;
(D) čidlo, jímž byly údaje shromážděny;
(E) část nebo části doby pozorování, během níž byly údaje shromážděny; a
(F) typ a formát záznamového média duplikátu, buď negativ nebo pozitiv filmu, nebo magnetický pásek.
Článek X
KONZULTATIVNÍ KOMISE OTEVŘENÉHO NEBE
1. K prosazování cílů a usnadnění provádění této smlouvy zřizují tímto smluvní strany Konzultativní komisi otevřeného nebe.
2. Konzultativní komise otevřeného nebe přijímá rozhodnutí či podává doporučení na základě jednomyslnosti. Jednomyslností se rozumí absence jakýchkoliv námitek ze strany jakékoliv smluvní strany k přijetí rozhodnutí či podání doporučení.
3. Každá smluvní strana je oprávněna vznést před Konzultativní komisí otevřeného nebe jakoukoliv záležitost vztahující se této smlouvě a nechat ji zařadit na pořad jednání komise, a to i v případě, kdy pozorovací letoun poskytuje pozorovaný stát.
4. V rámci Konzultativní komise otevřeného nebe smluvní strany této smlouvy:
(A) zvažují otázky týkající se souladu s ustanoveními této smlouvy;
(B) hledají řešení nejasností a rozdílů ve výkladu, jež se mohou objevit při plnění této smlouvy;
(C) zvažují žádosti o přistoupení k této smlouvě a přijímají o nich rozhodnutí; a
(D) dohadují technická a administrativní opatření, jež jsou podle ustanovení této smlouvy považována za nezbytná po přistoupení jiných států k této smlouvě.
5. Konzultativní komise otevřeného nebe může navrhovat k posouzení a schválení v souladu s článkem XVI změny této smlouvy. Konzultativní komise otevřeného nebe se může rovněž dohodnout na zlepšeních životnosti a účinnosti této smlouvy v souladu s jejími ustanoveními. Zlepšení týkající se pouze úpravy každoročního rozdělení aktivních kvót podle článku III a přílohy A, aktualizací a doplnění kategorií či vlastností čidel podle článku IV, přezkumu rozdělení nákladů podle části I odst. 9 přílohy L, úprav sdílení a dostupnosti údajů podle čl. IX částí III a IV a zpracovávání úkolových zpráv podle čl. VI části I odst. 21, jakož i nepodstatných záležitostí administrativní nebo technické povahy budou dohodnuta v rámci Konzultativní komise otevřeného nebe a nebudou se považovat za změny této smlouvy.
6. Konzultativní komise otevřeného nebe požádá o využívání zařízení a administrativní podpory Střediska pro předcházení střetům Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě nebo jiných stávajících zařízení ve Vídni, pokud nerozhodne jinak.
7. Ustanovení ohledně činnosti Konzultativní komise otevřeného nebe jsou stanovena v příloze L této smlouvy.
Článek XI
OZNÁMENÍ A ZPRÁVY
Smluvní strany podávají oznámení a zprávy vyžadované touto smlouvou v písemné formě. Smluvní strany podávají tato oznámení a zprávy diplomatickou cestou nebo podle své volby jinými úředními cestami, jako je komunikační síť Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě.
Článek XII
ODPOVĚDNOST
Smluvní strana je v souladu s mezinárodním právem a praxí odpovědna za platbu náhrady škodu, již způsobila jiným smluvním stranám či jejich fyzickým nebo právnickým osobám nebo na jejich majetku v průběhu plnění této smlouvy.
Článek XIII
OZNAČENÍ OSOB A VÝSADY A IMUNITY
ČÁST I:
OZNAČENÍ OSOB
1. Každá smluvní strana současně s uložením svých ratifikačních listin u jednoho z depozitářů poskytne všem ostatním smluvním stranám k posouzení seznam označených osob, které budou plnit všechny povinnosti spojené s prováděním pozorovacích letů touto smluvní stranou, včetně kontroly zpracování výstupů čidel. Žádný takový seznam označených osob nebude obsahovat více než 400 osob současně. Musí obsahovat jméno, pohlaví, datum narození, místo narození, číslo pasu a funkci každé osoby na seznamu. Každá smluvní strana je oprávněna pozměnit svůj seznam označených osob do 30 dnů po vstupu této smlouvy v platnost a poté vždy jednou za šest měsíců.
2. V případě, že jakákoliv osoba uvedená na původním nebo jakémkoliv pozměněném seznamu je nepřijatelná pro smluvní stranu posuzující tento seznam, oznámí tato smluvní strana nejpozději 30 dnů po obdržení každého seznamu smluvní straně poskytující tento seznam, že tato osoba nebude namítající smluvní stranou schválena. Osoby, které nebudou v této 30denní lhůtě prohlášeny za nepřijatelné, se považují schválené. V případě, že smluvní strana následně usoudí, že některá osoba je nepřijatelná, oznámí to smluvní straně, jež takovou osobu označila. Osoby prohlášené za nepřijatelné jsou vyškrtnuty ze seznamu, jež byl namítající smluvní straně dříve předložen.
3. Pozorovaná smluvní strana udělí každé přijaté osobě víza a jakékoliv jiné doklady požadované ke vstupu a pobytu každé schválené osoby na území této smluvní strany za účelem vykonávání povinností vztahujících se k provádění pozorovacích letů, včetně kontrol zpracování výstupu čidel. Taková víza a jakékoliv jiné nezbytné doklady se poskytují buď:
(A) nejpozději 30 dnů poté, co se osoba považuje za schválenou; v takovém případě musí být vízum platné po dobu nejméně 24 měsíců; nebo
(B) nejpozději jednu hodinu po příjezdu osoby do místa vstupu; v takovém případě musí být vízum platné po dobu trvání povinností uvedené osoby; nebo
(C) v jakoukoliv jinou dobu po vzájemné dohodě zúčastněných smluvních stran.
ČÁST II:
VÝSADY A IMUNITY
1. Aby osoby označené v souladu s ustanoveními části I odst. 1 tohoto článku mohly účinně vykonávat své funkce, za účelem provádění této smlouvy a nikoli v jejich osobní prospěch, udělují se jim výsady a imunity požívané diplomatickými zástupci podle článku 29, čl. 30 odst. 2, čl. 31 odst. 1, 2 a 3 a článků 34 a 35 Vídeňské úmluvy o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961, dále jen „Vídeňská úmluva“. Označeným osobám se kromě toho udělují výsady požívané diplomatickými zástupci podle čl. 36 odst. 1 písm. b) Vídeňské úmluvy, nejde-li o předměty, jejichž dovoz a vývoz je zakázán právním řádem nebo podléhá karanténním předpisům.
2. Uvedené výsady a imunity se udělují označeným osobám na celou dobu mezi příjezdem na území pozorovaného státu a odjezdem z něj a poté ve vztahu k činům, jichž se předtím dopustily při výkonu jejich úředních funkcí. Tyto osoby rovněž požívají při průjezdu přes území jiných smluvních stran výsady a imunity přiznávané diplomatickým zástupcům podle čl. 40 odst. 1 Vídeňské úmluvy.
3. Pozorující stát se může vzdát imunity vůči soudnímu stíhání v případech, kdy by imunita bránila průchodu práva a je možné se jí vzdát, aniž je dotčena tato smlouva. Imunity osob, jež nejsou státními příslušníky pozorujícího státu, se mohou vzdát pouze smluvní strany, jejichž státními příslušníky jsou tyto osoby. Vzdání se imunity musí být vždy výslovné.
4. Aniž jsou dotčeny výsady a imunity či práva pozorujícího státu stanovené v této smlouvě, mají označené osoby povinnost dodržovat právní a správní předpisy pozorovaného státu.
5. Dopravní prostředky označených osob požívají týchž imunit vůči prohlídce, rekvizici, zabavení nebo exekuci jako dopravní prostředky diplomatické mise podle čl. 22 odst. 3 Vídeňské úmluvy, pokud není v této smlouvě stanoveno jinak.
Článek XIV
BENELUX
1. Pouze pro účely článků II až IX, článku XI a příloh A až I a přílohy K této smlouvy se Belgické království, Lucemburské velkovévodství a Nizozemské království považují za jedinou smluvní stranu, dále jen „Benelux“.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení článku XV, mohou výše uvedené smluvní strany ukončit toto ujednání oznámením všem ostatním smluvním stranám. Toto ujednání se považuje za ukončené k nejbližšímu 31. prosinci následujícímu po uplynutí 60denní lhůty po uvedeném oznámení.
Článek XV
DOBA PLATNOSTI A ODSTOUPENÍ
1. Tato smlouva se uzavírá na dobu neurčitou.
2. Smluvní strana je oprávněna odstoupit od této smlouvy. Smluvní strana, která má v úmyslu odstoupit, oznámí své rozhodnutí odstoupit některému z depozitářů nejméně šest měsíců přede dnem svého zamýšleného odstoupení a všem ostatním smluvním stranám. Depozitáři neprodleně informují všechny ostatní smluvní strany o uvedeném oznámení.
3. V případě, že smluvní strana oznámí své rozhodnutí odstoupit od této smlouvy v souladu s odstavcem 2 tohoto článku, svolají depozitáři nejdříve 30 dnů a nejpozději 60 dnů poté, co toto oznámení přijali, konferenci smluvních stran s cílem zvážit účinek odstoupení na tuto smlouvu.
Článek XVI
ZMĚNY A PRAVIDELNÉ PŘEZKOUMÁVÁNÍ
1. Každá smluvní strana je oprávněna navrhovat změny této smlouvy. Znění každé navržené změny se předkládá některému z depozitářů, který je rozešle všem smluvním stranám ke zvážení. Pokud o to požádají nejméně tři smluvní strany do 90 dnů po dni rozeslání navržené změny, svolají depozitáři konferenci smluvních stran ke zvážení navržené změny. Tato konference začne nejdříve 30 dní a nejpozději 60 dní po obdržení třetí z takových žádostí.
2. Změna této smlouvy podléhá schválení všemi smluvními stranami, buď formou písemného oznámení jejich souhlasu, zaslaného depozitáři do 90 dnů po dni rozeslání navržené změny, nebo vyjádřením jejich souhlasu na konferenci svolané v souladu s odstavcem 1 tohoto článku. Takto schválená změna podléhá ratifikaci v souladu s ustanoveními čl. XVII odst. 1 a vstupuje v platnost 60 dní po uložení ratifikačních listin smluvními stranami.
3. Pokud nejméně tři smluvní strany nepožádají, aby se tak stalo dříve, svolají depozitáři konferenci smluvních stran za účelem přezkoumání plnění této smlouvy tři roky po vstupu této smlouvy v platnost a poté každých pět let.
Článek XVII
DEPOZITÁŘI, VSTUP V PLATNOST A PŘISTOUPENÍ
1. Tato smlouva podléhá ratifikaci každé smluvní strany v souladu s jejími ústavními postupy. Ratifikační listiny a listiny o přistoupení budou uloženy u vlády Kanady nebo u vlády Maďarské republiky či u obou, tímto označovaných jako depozitáři. Tato smlouva bude depozitáři zapsána do rejstříku podle článku 102 Charty Spojených národů.
2. Tato smlouva vstupuje v platnost 60 dní po uložení 20 ratifikačních listin, včetně listin depozitářů, a smluvních stran, jejichž individuální příděl pasivních kvót stanovený v příloze A je osm či více.
3. Tato smlouva je otevřena k podpisu Arménie, Ázerbájdžánu, Gruzie, Kazachstánu, Kyrgyzstánu, Moldavska, Tádžikistánu, Turkmenistánu a Uzbekistánu a podléhá jejich ratifikaci. Kterýkoliv z těchto států, který nepodepíše tuto smlouvu před jejím vstupem v platnost v souladu s ustanoveními odstavce 2 tohoto článku, k ní může kdykoli přistoupit uložením listiny o přistoupení u jednoho z depozitářů.
4. V průběhu šesti měsíců po vstupu této smlouvy v platnost může kterýkoliv jiný stát účastnící se Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě požádat o přistoupení předložením písemné žádosti jednomu z depozitářů. Depozitář, který takovou žádost obdrží, ji neprodleně rozešle všem smluvním stranám. Státy žádající o přistoupení k této smlouvě mohou také, pokud si to přejí, požádat o přidělení pasivní kvóty a o výši této kvóty. Tato záležitost bude zvážena na příští pravidelné schůzi Konzultativní komise otevřeného nebe a patřičným způsobem rozhodnuta.
5. Po uplynutí šesti měsíců od vstupu této smlouvy v platnost může Konzultativní komise otevřeného nebe zvážit přistoupení k této smlouvě jakéhokoli státu, který je podle soudu Komise schopen a ochoten přispívat k cílům této smlouvy.
6. Pro stát, který neuložil ratifikační listinu do doby vstupu této smlouvy v platnost, ale který tuto smlouvu dodatečně ratifikuje nebo k ní přistoupí, vstupuje tato smlouva v platnost 60 dní po dni uložení jeho ratifikační listiny nebo listiny o přistoupení.
7. Depozitáři neprodleně uvědomí všechny smluvní strany o:
(A) datu uložení každé ratifikační listiny a datu vstupu této smlouvy v platnost;
(B) datu žádosti o přistoupení, názvu žádajícího státu a výsledku postupu;
(C) datu uložení každé listiny o přistoupení a datu vstupu této smlouvy v platnost pro každý stát, který k ní následně přistoupí;
(D) svolání konference podle článků XV a XVI;
(E) jakémkoli odstoupení v souladu s článkem XV a datu nabytí účinnosti tohoto odstoupení;
(F) datu vstupu v platnost jakékoli změny této smlouvy; a
(G) jakýchkoliv jiných záležitostech, o nichž mají podle této smlouvy depozitáři informovat smluvní strany.
Článek XVIII
PROZATÍMNÍ UPLATŇOVÁNÍ A POSTUPNÉ PLNĚNÍ SMLOUVY
Za účelem usnadnění plnění této smlouvy budou některá její ustanovení uplatňována prozatímně a další budou uplatňována postupně.
ČÁST I:
PROZATÍMNÍ UPLATŇOVÁNÍ
1. Aniž je dotčen článek XVII, budou signatářské státy prozatímně uplatňovat následující ustanovení této smlouvy:
(A) čl. VI část I odst. 4;
(B) čl. X odst. 1, 2, 3, 6 a 7;
(C) článek XI;
(D) čl. XIII část I odst. 1 a 2;
(E) článek XIV; a
(F) část I přílohy L.
2. Prozatímní uplatňování je účinné po dobu 12 měsíců od dne otevření této smlouvy k podpisu. V případě, že tato smlouva nevstoupí v platnost před skončením období prozatímního uplatňování, může být toto období prodlouženo, pokud tak rozhodnou všechny signatářské státy. Období prozatímního uplatňování v každém případě skončí vstupem této smlouvy v platnost. Smluvní strany však mohou poté rozhodnout o prodloužení období prozatímního uplatňování ve vztahu k signatářským státům, které smlouvu neratifikovaly.
ČÁST II:
POSTUPNÉ PLNĚNÍ SMLOUVY
1. Po vstupu v platnost bude tato smlouva postupně plněna v souladu s ustanoveními této části. Ustanovení odstavců 2 až 6 této části se použijí v období od vstupu této smlouvy v platnost do 31. prosince třetího roku následujícího po roku, ve kterém došlo ke vstupu v platnost.
2. Bez ohledu na ustanovení čl. IV odst. 1 nebude žádná smluvní strana během období uvedeného v odstavci 1 tohoto článku používat infračervené řádkové snímací zařízení, pokud je umístěno na pozorovacím letounu, pokud se pozorující a pozorovaný stát nedohodnou jinak. Uvedená čidla nepodléhají certifikaci v souladu s přílohou D. Pokud je obtížné uvedené čidlo z pozorovacího letounu odstranit, musí mít kryty či jiná zařízení zabraňující jeho provozu v souladu s ustanoveními čl. IV odst. 4 během provádění pozorovacích letů.
3. Bez ohledu na ustanovení čl. IV odst. 9 není žádná smluvní strana během období uvedeného v odstavci 1 této části povinna poskytnout pozorovací letoun vybavený čidly z každé kategorie čidel s maximální schopností a v počtech uvedených v čl. IV odst. 2, za předpokladu, že pozorovací letoun je vybaven:
(A) jednou optickou panoramatickou kamerou; nebo
(B) nejméně jedním párem optických snímkovacích kamer.
4. Bez ohledu na ustanovení části II odst. 2 písm. (A) přílohy B této smlouvy musí být údaje záznamových médií během období uvedeného v odstavci 1 této části opatřeny údaji v souladu se stávající praxí smluvních stran.
5. Bez ohledu na ustanovení čl. VI části I odst. 1 není žádná smluvní strana během období uvedeného v článku 1 této části oprávněna obdržet letoun schopný dosáhnout jakéhokoliv konkrétního doletu bez doplňování paliva.
6. Během období uvedeného v odstavci 1 této části bude rozdělení aktivních kvót prováděno v souladu s ustanoveními části II odst. 2 přílohy A této smlouvy.
7. Další postupné zavádění dodatečných kategorií čidel či zlepšení schopností stávajících kategorií čidel bude řešeno Konzultativní komisi otevřeného nebe v souladu s ustanoveními čl. IV odst. 3 týkajícími se tohoto zavádění či zlepšení.
Článek XIX
ZÁVAZNÁ ZNĚNÍ
Prvopisy této smlouvy, jejichž anglické, francouzské, německé, italské, ruské a španělské znění mají stejnou platnost, budou uloženy v archívech depozitářů.
Řádně ověřené kopie této smlouvy budou depozitáři předány všem smluvním stranám.

PŘÍLOHA A
KVÓTY A MAXIMÁLNÍ LETOVÉ VZDÁLENOSTI
ČÁST I:
PŘIDĚLENÍ PASIVNÍCH KVÓT
1. Přidělení individuálních pasivních kvót je stanoveno následovně a nabude účinnosti pouze pro ty smluvní strany, které ratifikovaly smlouvu:
Spolková republika Německo 12Spojené státy americké 42skupina smluvních stran Běloruská republika a Ruská federace42Benelux6Bulharská republika4Kanada12Dánské království6Španělské království4Francouzská republika 12Spojené království Velké Británie a Severního Irska 12Řecká republika 4Maďarská republika4Islandská republika4Italská republika12Norské království 7Polská republika6Portugalská republika2Rumunsko6Česká a Slovenská Federativní Republika4Turecká republika12Ukrajina12
2. V případě, že další stát ratifikuje smlouvu nebo k ní přistoupí v souladu s ustanoveními článku XVII a čl. X odst. 4 písm. (C), a s ohledem na čl. X odst. 4 písm. (D), bude přidělení pasivních kvót tomuto státu zváženo na pravidelném zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe následujícím po dni uložení jeho ratifikační listiny nebo listiny o přistoupení.
ČÁST II:
PRVNÍ ROZDĚLENÍ AKTIVNÍCH KVÓT PRO POZOROVACÍ LETY
1. První rozdělení aktivních kvót podle čl. III části I odst. 6 smlouvy je stanoveno tak, že každá smluvní strana bude povinna přijmout nad svým územím počet pozorovacích letů nepřesahující 75 procent, zaokrouhleno dolů na nejbližší celé číslo, individuální pasivní kvóty přidělené podle části I odst. 1 této přílohy. Na tomto základě a pro ty smluvní strany, které vedly jednání v rámci Konference o otevřeném nebi ve Vídni, bude první vzájemné rozdělení platné ode dne vstupu této smlouvy v platnost do 31. prosince následujícího po roce, v němž smlouva vstoupila v platnost, a bude účinné jen pro ty smluvní strany, které smlouvu ratifikovaly. První rozdělení je stanoveno následovně:
Spolková republika Německo je oprávněna provést tři pozorovací lety nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace a jeden pozorovací let nad územím Ukrajiny;
Spojené státy americké jsou oprávněny provést osm pozorovacích letů nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace a společně s Kanadou jeden pozorovací let nad územím Ukrajiny;
Skupina smluvních stran Běloruská republika a Ruská federace je oprávněna provést dva pozorovací lety nad územím Beneluxu, jak je uvedeno v článku XIV smlouvy, dva pozorovací lety nad územím Kanady, dva pozorovací lety nad územím Dánského království, tři pozorovací lety nad územím Francouzské republiky, tři pozorovací lety nad územím Spolkové republiky Německo, jeden pozorovací let nad územím Řecké republiky, dva pozorovací lety nad územím Italské republiky, dva pozorovací lety nad územím Norského království, dva pozorovací lety nad územím Turecké republiky, tři pozorovací lety nad územím Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a čtyři pozorovací lety nad územím Spojených států amerických;
Belgické království, Lucemburské velkovévodství a Nizozemské království, označované jako Benelux, jsou oprávněny provést jeden pozorovací let nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace a jeden pozorovací let nad územím Polské republiky;
Bulharská republika je oprávněna provést jeden pozorovací let nad územím Řecké republiky, jeden pozorovací let nad územím Italské republiky a jeden pozorovací let nad územím Turecké republiky;
Kanada je oprávněna provést dva pozorovací lety nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace, jeden pozorovací let nad územím České a Slovenské Federativní Republiky, jeden pozorovací let nad územím Polské republiky a společně se Spojenými státy americkými jeden pozorovací let nad územím Ukrajiny;
Dánské království je oprávněno provést jeden pozorovací let nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace a jeden pozorovací let nad územím Polské republiky;
Španělské království je oprávněno provést jeden pozorovací let nad územím České a Slovenské Federativní Republiky;
Francouzská republika je oprávněna provést tři pozorovací lety nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace a jeden pozorovací let nad územím Rumunska;
Spojené království Velké Británie a Severního Irska je oprávněno provést tři pozorovací lety nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace a jeden pozorovací let nad územím Ukrajiny;
Řecká republika je oprávněna provést jeden pozorovací let nad územím Bulharské republiky a jeden pozorovací let nad územím Rumunska;
Maďarská republika je oprávněna provést jeden pozorovací let nad územím Rumunska a jeden pozorovací let nad územím Ukrajiny;
Italská republika je oprávněna provést dva pozorovací lety nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace, jeden pozorovací let nad územím Maďarské republiky a společně s Tureckou republikou jeden pozorovací let nad územím Ukrajiny;
Norské království je oprávněno provést dva pozorovací lety nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace a jeden pozorovací let nad územím Polské republiky;
Polská republika je oprávněna provést jeden pozorovací let nad územím Spolkové republiky Německo, jeden pozorovací let nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace a jeden pozorovací let nad územím Ukrajiny;
Rumunsko je oprávněno provést jeden pozorovací let nad územím Bulharské republiky, jeden pozorovací let nad územím Řecké republiky, jeden pozorovací let nad územím Maďarské republiky a jeden pozorovací let nad územím Ukrajiny;
Česká a Slovenská federativní republika je oprávněna provést jeden pozorovací let nad územím Spolkové republiky Německo a jeden pozorovací let nad územím Ukrajiny;
Turecká republika je oprávněna provést dva pozorovací lety nad územím skupiny smluvních stran Běloruské republiky a Ruské federace, jeden pozorovací let nad územím Bulharské republiky a dva pozorovací lety, z nichž jeden společně s Italskou republikou, nad územím Ukrajiny;
Ukrajina je oprávněna provést jeden pozorovací let nad územím České a Slovenské federativní republiky, jeden pozorovací let nad územím Maďarské republiky, jeden pozorovací let nad územím Polské republiky, jeden pozorovací let nad územím Rumunska a dva pozorovací lety nad územím Turecké republiky.
2. Po tomto prvním rozdělení a do dne plného uplatňování smlouvy, jak je uvedeno v článku XVIII k tomuto účelu pro použití aktivních kvót, bude každoroční rozdělování vycházet z pravidla 75 procent stanoveného v odstavci 1 této části ve vztahu k přidělování individuálních pasivních kvót.
3. Ode dne plného uplatňování smlouvy přijme každá smluvní strana během následujících rozdělování aktivních kvót nad svým územím, bude-li to požadováno, určitý počet pozorovacích letů až do plného rozsahu své individuální pasivní kvóty. Kdykoliv to bude možné nebo žádoucí a pokud není dohodnuto jinak, budou tato rozdělování založena na poměrném zvýšení aktivních kvót rozdělených během prvního rozdělování.
4. V případě, že další stát ratifikuje smlouvu nebo k ní přistoupí v souladu s ustanoveními článku XVII, bude přidělení aktivních kvót tomuto státu zváženo na pravidelném zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, které bude následovat po dni uložení ratifikační listiny nebo listiny o přistoupení tohoto státu, s výhradou následujících ustanovení:
(A) stát, který smlouvu ratifikuje nebo k ní přistoupí, je oprávněn požadovat provedení pozorovacích letů nad územím smluvních stran v rámci pasivní kvóty přidělené tomuto státu v souladu s ustanoveními části I odst. 2 této přílohy, a v rámci pasivních kvót smluvních stran, nad jejichž územím požaduje provést pozorovací lety, pokud se tyto smluvní strany nedohodnou jinak; a
(B) všechny smluvní strany jsou zároveň oprávněny požadovat provedení pozorovacích letů nad územím tohoto státu, který smlouvu podepsal nebo k ní přistoupil, v rámci svých aktivních kvót a v rámci pasivní kvóty přidělené tomuto státu.
ČÁST III:
MAXIMÁLNÍ LETOVÉ VZDÁLENOSTI POZOROVACÍCH LETŮ
Maximální letové vzdálenosti pozorovacích letů nad územím pozorovaných států, začínajících na letištích otevřeného nebe, jsou následující:
Spolková republika NěmeckoWunstorf1200 kmLandsberg-Lech1200 kmSpojené státy americkéWashington-Dulles4900 kmTravis AFB4000 kmElmendorf AFB3000 kmLincoln-Municipal4800 kmskupina smluvních stran Běloruská republika a Ruská federaceKubinka5000 kmUlan-Ude5000 kmVorkuta6500 kmMagadan6500 kmBeneluxZaventem/Melsbroek945 kmBulharská republikaSofie660 kmBurgas660 kmKanadaOttawa5000 kmIqaluit6000 kmYellowknife5000 kmDánské královstvíMetropolitan800 kmFaerské ostrovy250 kmGrónsko5600 kmŠpanělské královstvíGetafe1300 kmGando750 kmValencie1300 kmValladolid1300 kmMoron1300 kmFrancouzská republikaOrleans-Bricy1400 kmNice-Azurové pobřeží800 kmToulouse-Blagnac700 kmSpojené království Velké Británie a Severního IrskaBrize Norton1150 kmScampton1150 kmLeuchars1150 kms ostrovy Scilly1500 kms Shetlandskými ostrovy1500 kmŘecká republikaSoluň900 kmElefsis900 kms ostrovy Kréta, Karpathos, Rhodos a Kos1100 kmMaďarská republikaBudapešť/Ferihegy860 kmIslandská republika1500 kmItalská republikaMilano-Malpensa1130 kmPalermo Punta Raisi1400 kmNorské královstvíOslo-Gardermoen1700 kmTromsoe-Langnes1700 kmPolská republikaVaršava-Okecie1400 kmPortugalská republikaLisabon1200 kmSta. Maria1700 kmPorto Santo1030 kmRumunskoBukurešť-Otopeni900 kmTemešvár900 kmBacau900 kmČeská a Slovenská federativní republikaPraha600 kmBratislava700 kmKošice400 kmTurecká republikaEskisehir1500 kmDiyarbakir1500 kmUkrajinaBorispol2100 km
PŘÍLOHA B
INFORMACE O ČIDLECH
ČÁST I:
TECHNICKÉ INFORMACE
1. Podle čl. IV odst. 10 uvědomí každá smluvní strana všechny ostatní smluvní strany o příslušných technických informacích uvedených v seznamu v této části, a to pro každé čidlo umístěné na pozorovacím letounu označeném touto smluvní sranou podle článku V smlouvy.
2. O optických panoramatických a snímkovacích kamerách se poskytují následující technické informace:
(A) typ a model;
(B) zorné pole podél dráhy letu a napříč ní nebo úhly snímání ve stupních;
(C) velikost snímku v milimetrech na milimetry;
(D) doba expozice v sekundách;
(E) typy a barvy použitých optických filtrů a jejich filtrový faktor;
(F) pro každou čočku:
(1) název;
(2) ohnisková vzdálenost v milimetrech;
(3) maximální relativní clonové číslo čočky;
(4) rozlišovací schopnost při poměru kontrastu 1000:1 nebo ekvivalentní modulaci 1.0 při maximální relativní cloně v řádcích na milimetr;
(G) minimální a maximální intervaly při fotografování v sekundách nebo rychlost snímkování v počtu snímků za sekundu, pokud to je možné;
(H) maximální poměr rychlosti a výšky, pokud to je možné;
(I) u optických snímkovacích kamer maximální úhel měřený od horizontály nebo minimální úhel měřený od vertikály ve stupních;
(J) maximální výška letu při provozu v metrech, pokud to je možné.
3. O videokamerách se poskytují následující technické informace:
(A) typ a model;
(B) zorné pole podél dráhy letu a napříč ní ve stupních;
(C) u čoček:
(1) ohnisková vzdálenost v milimetrech;
(2) maximální relativní clonový otvor;
(3) rozlišovací schopnost při poměru kontrastu 1000:1 nebo ekvivalentní modulaci 1.0 při maximální relativní cloně v řádcích na milimetr;
(D) velikost detektorového prvku v mikrometrech nebo ekvivalentní informace o tubusu;
(E) počet detektorových prvků;
(F) světelná citlivost systému v luxech nebo wattech na čtvereční centimetr; a
(G) šířka spektrálního pásu v nanometrech.
4. O infračervených řádkových snímacích zařízeních se poskytují následující technické informace:
(A) typ a model;
(B) zorné pole nebo úhly snímání ve stupních;
(C) minimální okamžité zorné pole podél trasy letu a napříč ní v miliradiánech;
(D) šířka spektrálního pásma v mikrometrech;
(E) minimální rozlišitelný teplotní rozdíl ve stupních Celsia;
(F) provozní teplota detektoru ve stupních Celsia;
(G) doba potřebná od zapnutí systému k nastartování a ochlazení na jeho normální provozní teplotu v minutách;
(H) případná maximální provozní doba v minutách;
(I) maximální poměr rychlosti a výšky; a
(J) případná maximální výška letu při provozu v metrech.
5. O radarech s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou se poskytují následující technické informace:
(A) typ a model;
(B) kmitočtové pásmo radaru a konkrétní provozní kmitočet v megahertzích;
(C) polarizace;
(D) počet impulsů radaru na metr či za sekundu;
(E) úhlový limit provozu při krátkých vzdálenostech ve stupních od vertikály;
(F) šířka záběru v kilometrech;
(G) pozemní rozlišovací schopnost v dosahu a azimutu na šikmé rovině v metrech;
(H) případná maximální výška letu při provozu v metrech; a
(I) výkon vysílače ve wattech.
6. O čidlech zaznamenávajících údaje na fotografický film se poskytují následující technické informace:
(A) typy filmů, které mohou být u každého čidla použity;
(B) šířka filmu v milimetrech;
(C) rozlišovací schopnost při poměru kontrastu 1000:1 nebo ekvivalentní modulaci 1.0 v řádcích na milimetr; a
(D) kapacita kazety pro každý typ filmu v metrech.
7. O čidlech zaznamenávajících údaje na jiná záznamová média se poskytují následující technické informace:
(A) typ a model záznamového zařízení;
(B) typ a formát záznamového média;
(C) případně šířka pásma v hertzích;
(D) případná rychlost zaznamenávání údajů v megabitech za sekundu;
(E) kapacita záznamového média v minutách nebo megabitech; a
(F) forma ukládání údajů shromážděných čidly a jejich poznamenávání.
ČÁST II:
OPATŘOVÁNÍ ÚDAJŮ POZNÁMKAMI
1. Údaje shromážděné čidly během doby pozorování se na zaváděcím pásu každé cívky původního negativu filmu nebo na začátku každého jiného záznamového média se opatří následujícími informacemi v souladu s ustanoveními dodatku 1 k této příloze:
(A) pořadové číslo pozorovacího letu;
(B) datum pozorovacího letu;
(C) popis čidla;
(D) uspořádání čidla; a
(E) případná ohnisková vzdálenost.
2. Z navigačních a leteckých elektronických systémů pozorovacího letounu se zaznamenají následující informace, jimiž se opatří údaje shromážděné čidly během doby pozorování způsobem, který nezastírá detaily, v souladu s ustanoveními dodatku 1 k této příloze:
(A) u optických kamer
(1) na začátku doby pozorování a v jakékoliv přechodné poloze během doby pozorování, kdy dochází k významné změně výšky nad povrchem země, kursu nebo relativní rychlosti, a v intervalech, jež stanoví Konzultativní komise otevřeného nebe v období prozatímního uplatňování:
(a) výška nad povrchem země;
(b) poloha;
(c) skutečný kurs; a
(d) úhel snímání;
(2) u každého snímku fotografického filmu:
(a) číslo snímku;
(b) čas; a
(c) úhel náklonu letounu;
(B) u videokamer a infračervených řádkových snímacích zařízení na začátku doby pozorování a v jakékoliv přechodné poloze během doby pozorování, kdy dochází k významné změně výšky nad povrchem země, kursu nebo relativní rychlosti, a v intervalech, jež stanoví Konzultativní komise otevřeného nebe v období prozatímního uplatňování:
(1) datum a čas;
(2) výška nad povrchem země;
(3) poloha;
(4) skutečný kurs; a
(5) úhel snímání;
(C) pro radary s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou:
(1) na začátku doby pozorování a v jakékoliv přechodné poloze během doby pozorování, kdy dochází k významné změně výšky nad povrchem země, kursu nebo relativní rychlosti, a v intervalech, jež stanoví Konzultativní komise otevřeného nebe v období prozatímního uplatňování:
(a) datum a čas;
(b) výška nad povrchem země;
(c) poloha;
(d) skutečný kurs;
(e) pohledový úhel u nejbližšího bodu šířky záběru;
(f) šířka záběru; a
(g) polarizace;
(2) k zajištění řádného zpracování obrazu se vždy měří:
(a) relativní rychlost;
(b) snos;
(c) úhel sklonu letounu; a
(d) úhel náklonu letounu.
3. U kopií jednotlivých snímků nebo pásů obrazového materiálu získaných z původního negativu filmu nebo jiných záznamových médií se informace uvedené v seznamu v odstavcích 1 a 2 této části poznamenávají na každém pozitivním tisku.
3. Smluvní strany jsou oprávněny opatřit údaje shromážděné během pozorovacího letu poznámkami za použití alfanumerických hodnot nebo kódů, jež budou dohodnuty Konzultativní komisí otevřeného nebe v období prozatímního uplatňování.

DODATEK 1 K PŘÍLOZE B
OPATŘOVÁNÍ ÚDAJŮ, SHROMÁŽDĚNÝCH BĚHEM
POZOROVACÍHO LETU, POZNÁMKAMI
1. Pořadové číslo pozorovacího letu se udává jednou skupinou šesti alfanumerických znaků v souladu s následujícím pravidlem:
(A) písmena “OS”;
(B) poslední číslice kalendářního roku, pro který se použije individuální aktivní kvóta; a
(C) trojmístné číslo označující každý jednotlivý pozorovací let a zahrnující aktivní kvótu přidělenou při každoročním přezkoumání v rámci Konzultativní komise otevřeného nebe pro kalendářní rok smluvní straně nad územím jiné smluvní strany.
2. Popis čidla se udává jedním blokem nejvýše šesti alfanumerických znaků sestávajících ze dvou skupin v souladu s následujícím pravidlem:
(A) skupina nejvýše čtyř znaků představující kategorii čidla v souladu s následujícím pravidlem:
(1) “OP” - optická panoramatická kamera;
(2) “OF” - optická snímkovací kamera;
(3) “TV” - videokamera;
(4) “IRLS” - infračervené řádkové snímací zařízení; nebo
(5) “SAR” - radar s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou;
(B) skupina dvou znaků představující typ záznamového média v souladu s následujícím pravidlem:
(1) “BI” - černobílý, izopanchromatický;
(2) “BM” - černobílý, monochromatický;
(3) “BP” - černobílý, panchromatický;
(4) “BR” - černobílý, reverzní;
(5) “TA” - pásek, analogový; nebo
(6) “TD” - pásek, digitální.
3. Uspořádání čidla se udává jedním blokem nejvýše devíti alfanumerických znaků sestávajících ze tří skupin v souladu s následujícím pravidlem:
(A) skupina čtyř alfanumerických znaků představující umístění čidla na pozorovacím letounu buď jako:
(1) vnitřní umístění označené kódem “INT”, po němž následuje číslo udávající relativní polohu umístění čidla na pozorovacím letounu ve sledu od přídě k zádi pozorovacího letounu; nebo
(2) umístění v kontejneru označené kódem “POD”, po němž následuje jedno ze tří následujících písmen:
(a) “L” - připevněno pod levým křídlem;
(b) “R” - připevněno pod pravým křídlem; nebo
(c) “C” - připevněno pod osou letounu;
(B) skupina nejvýše tří alfanumerických znaků představující typ umístění v souladu s následujícím pravidlem:
(1) svislé umístění, kde sklon čidla není větší než 5 stupňů od vertikály, se označuje písmenem “V”;
(2) šikmé umístění, kde je sklon čidla větší než 5 stupňů od vertikály, se označuje jedním ze dvou následujících písmen, po němž následuje hloubkový úhel ve stupních:
(a) “L” – doleva;
(b) “R” – doprava;
(3) vějířové umístění dvou nebo více čidel se označuje písmenem “F”;
(C) u vějířového umístění udává skupina nejvýše dvou čísel počet a polohu čidel následovně:
(1) první číslo udává celkový počet čidel v tomto umístění; a
(2) druhé číslo udává polohu jednotlivého čidla ve sledu zleva doprava ve směru letu pozorovacího letounu.
4. Ohnisková vzdálenost čočky se udává v milimetrech.
5. Datum a čas se udávají zaokrouhleny na nejbližší minutu univerzálního koordinovaného času.
6. Průměrná výška pozorovacího letounu nad povrchem země se označuje pětimístným číslem, po němž následuje kód představující jednotky měření buď ve stopách (písmeno “F”), nebo v metrech (písmeno “M”).
7. Zeměpisná šířka a zeměpisná délka polohy pozorovacího letounu se uvádějí ve stupních zaokrouhlených na nejbližší setinu stupně ve formátu “dd.dd (N nebo S) ddd.dd (E nebo W) nebo ve stupních a minutách zaokrouhlených na nejbližší minutu ve formátu “dd mm (N nebo S) ddd mm (E nebo W).”
8. Skutečný kurs pozorovacího letounu se uvádí ve stupních zaokrouhlených na nejbližší stupeň.
9. Úhel náklonu pozorovacího letounu se uvádí ve stupních, po nichž následuje kód udávající, zda náklon směřuje doleva (písmeno “L”) nebo doprava (písmeno “R”).
10. Úhel sklonu pozorovacího letounu se uvádí ve stupních, po nichž následuje kód udávající, zda sklon směřuje vzhůru (písmeno “U”) nebo dolů (písmeno “D”) ve vztahu k horizontále.
11. Úhel snosu pozorovacího letounu se uvádí ve stupních, po nichž následuje kód udávající, zda snos směřuje doleva (písmeno “L”) nebo doprava (písmeno “R”) vzhledem k dráze letu pozorovacího letounu.
12. Relativní rychlost pozorovacího letounu se označuje trojmístným číslem, po němž následuje dvoupísmenový kód udávající jednotky měření buď v námořních mílích (písmena “NM”) nebo kilometrech (písmena “KM”) za hodinu.
13. Nejbližší bod šířky záběru se uvádí v kilometrech.
14. Úhel snímání se uvádí ve stupních měřených od vertikály.
15. Šířka záběru se uvádí v kilometrech.
16. U fotografického filmu se každá kazeta použitá během pozorovacího letu u téhož čidla očísluje v pořadí od jedničky. Každý snímek na původním negativu filmu exponovaný týmž čidlem se očísluje jednotlivě v pořadí od prvního do posledního snímku kazety tohoto čidla. Vždy, když se film čísluje jedním nebo dvěma čísly pro každý snímek, se jednotlivý snímek určuje jednoznačně uvedením buď čísla, které je nejblíže středu snímku, nebo v případě, kdy jsou čísla stejně vzdálena od středu, uvedením nižšího celého čísla.

PŘÍLOHA C
INFORMACE O POZOROVACÍM LETOUNU
Podle ustanovení čl. V odst. 2 smlouvy oznámí smluvní strany při označení letounu jako pozorovací letoun všem ostatním smluvním stranám následující informace:
1. Identifikace:
(A) typ a model; a
(B) číslo, kategorii, typ a uspořádání každého čidla umístěného na pozorovacím letounu v souladu s ustanoveními přílohy B smlouvy;
2. Plánování úkolů:
(A) pro každý typ a uspořádání čidla umístěného na pozorovacím letounu:
(1) u kterého je pozemní rozlišovací schopnost závislá na výšce nad povrchem země, výšku nad povrchem země v metrech, při které toto čidlo dosahuje pozemní rozlišovací schopnost pro tuto kategorii čidel uvedenou v čl. IV odst. 2 smlouvy;
(2) u kterého není pozemní rozlišovací schopnost závislá na výšce nad povrchem země, výšku maximálního dosahu;
(B) optimální letovou rychlost v kilometrech za hodinu v každé nadmořské výšce uvedené v souladu s písmenem (A) tohoto odstavce;
(C) spotřebu paliva v kilogramech za hodinu při optimální letové rychlosti v každé nadmořské výšce uvedené v souladu s písmenem (A) tohoto odstavce.
3. Navigační, spojovací a přistávací pomůcky:
(A) každý typ navigačního vybavení umístěný na pozorovacím letounu, včetně jeho poziční přesnosti, v metrech; a
(B) rádiové spojovací prostředky, přibližovací a přistávací pomůcky umístěné na pozorovacím letounu v souladu se standardními postupy ICAO.
4. Pozemní obsluha:
(A) délka, rozpětí křídel, maximální výška, rozvor kol a poloměr otáčení;
(B) maximální vzletová hmotnost a maximální přistávací hmotnost;
(C) délka přistávací dráhy letiště a pevnost zpevněného povrchu vyžadovaná pro maximální vzletové a přistávací hmotnosti, včetně jakékoliv možnosti přistávání na nezpevněných drahách;
(D) typy a parametry paliva, olejů, hydraulické kapaliny a kyslíku;
(E) typy elektrických servisních a startovacích jednotek; a
(F) jakékoli konkrétní požadavky.
5. Ubytovací zařízení:
(A) počet členů letové posádky;
(B) počet operátorů čidel;
(C) počet letových zástupců, letových pozorovatelů nebo zástupců, kteří mohou být usazeni na palubě; a
(D) lůžka na spaní.

PŘÍLOHA D
CERTIFIKACE POZOROVACÍHO LETOUNU A ČIDEL
ČÁST I:
OBECNÁ USTANOVENÍ
1. Každá smluvní strana je oprávněna účastnit se certifikace pozorovacího letounu všech typů a modelů a jeho příslušné sady čidel označených jinou smluvní stranou podle článku V smlouvy, během které se pozorovací letoun a jeho čidla podrobí kontrole jak na zemi, tak za letu.
2. Každá certifikace se provádí za účelem zjištění:
(A) zda letoun odpovídá typu a modelu označenému podle článku V smlouvy;
(B) zda čidla umístěná na pozorovacím letounu odpovídají kategorii uvedené v čl. IV odst. 1 smlouvy a vyhovují požadavkům uvedeným v čl. IV odst. 2 smlouvy;
(C) zda technické informace byly poskytnuty v souladu s ustanoveními části I přílohy B této smlouvy;
(D) v případě, že pozemní rozlišovací schopnost čidla je závislá na výšce nad povrchem země, minimální výšky nad povrchem země, ze které každé čidlo umístěné na pozorovacím letounu daného typu a modelu smí být v provozu během pozorovacího letu podle omezení pozemní rozlišovací schopnosti uvedeného v čl. IV odst. 2 této smlouvy;
(E) v případě, že pozemní rozlišovací schopnost čidla není závislá na výšce nad povrchem země, pozemní rozlišovací schopnosti každého takového čidla umístěného na pozorovacím letounu daného typu a modelu podle omezení pozemní rozlišovací schopnosti uvedeného v čl. IV odst. 2 smlouvy; a
(F) zda kryty otvorů čidel či jiná zařízení zabraňující provozu čidel jsou ve správné poloze v souladu s ustanoveními čl. IV odst. 4 smlouvy.
3. Každá smluvní strana provádějící certifikaci oznámí všem ostatním smluvním stranám nejméně 60 dní předem sedmidenní období, po které bude probíhat certifikace tohoto pozorovacího letounu a jeho čidel. Toto oznámení musí uvést:
(A) smluvní stranu provádějící certifikaci pozorovacího letounu a jeho čidel;
(B) místo vstupu, do kterého mají přijet představitelé smluvních stran účastnící se certifikace;
(C) místo, na kterém bude certifikace prováděna;
(D) data, kdy má být certifikace zahájena a ukončena;
(E) počet, typ a model každého pozorovacího letounu, jenž má být certifikován; a
(F) typ a model, popis a uspořádání každého čidla umístěného na pozorovacím letounu určeném k certifikaci v souladu s formátem uvedeným v dodatku 1 k příloze B smlouvy.
4. Nejpozději deset dnů po přijetí oznámení podle ustanovení odstavce 3 této části oznámí každá smluvní strana všem ostatním smluvním stranám svůj záměr účastnit se certifikace tohoto letounu a jeho čidel podle ustanovení čl. IV odst. 11. O počtu osob z těch smluvních stran, které oznámily svůj záměr účastnit se certifikace, se rozhodne v rámci Konzultativní komise otevřeného nebe. Pokud není dohodnuto jinak, celkový počet osob nebude vyšší než 40 a bude zahrnovat nejvýše čtyři osoby z jakékoliv jedné smluvní strany. V případě, že dvě či více smluvních stran oznámí svůj záměr provést certifikaci ve stejném období, bude v rámci Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodnuto, která z nich provede certifikaci v tomto období.
5. Každá smluvní strana účastnící se certifikace oznámí smluvní straně provádějící certifikaci nejméně 30 dní přede dnem, kdy má být certifikace pozorovacího letounu zahájena podle oznámení v souladu s odstavcem 3 této části, následující:
(A) jména osob účastnících se certifikace a v případě, že k dopravě do místa vstupu bude použit nekomerční dopravní letoun, seznam jmen členů posádky, přičemž u každého z nich bude uvedeno pohlaví, datum narození, místo narození a číslo pasu. Všechny tyto osoby musí být uvedeny na seznamu osob označených podle čl. XIII části I smlouvy;
(B) datum a předpokládaný čas příjezdu těchto osob do místa vstupu; a
(C) způsob dopravy do místa vstupu.
6. Nejpozději 14 dnů přede dnem, kdy má být certifikace pozorovacího letounu zahájena podle oznámení v souladu s odstavcem 3 této části, poskytne smluvní strana provádějící certifikaci smluvním stranám účastnícím se certifikace následující informace o každém čidle umístěném na pozorovacím letounu a souvisejícím vybavení používaném pro opatřování údajů shromážděných čidly poznámkami:
(A) popis každé součásti čidla, včetně jejího účelu, a jakéhokoliv spojení se souvisejícím vybavením používaným pro opatřování údajů poznámkami;
(B) fotografii každého čidla odděleně od pozorovacího letounu v souladu s následujícími specifikacemi:
(1) každé čidlo musí vyplňovat nejméně 80 procent fotografie buď ve vodorovném nebo ve svislém směru;
(2) tyto fotografie mohou být buď barevné nebo černobílé a musejí mít rozměry 18 centimetrů na 24 centimetrů bez okrajů; a
(3) každá fotografie musí být opatřena údaji o kategorii čidla, jeho typu a modelu a názvem smluvní strany předkládající čidlo k certifikaci;
(C) návod na ovládání každého čidla za letu.
7. V případě, že žádná smluvní strana neoznámí svůj záměr zúčastnit se certifikace v souladu s ustanoveními odstavce 5 této části, provede smluvní strana sama kontrolu za letu v souladu s ustanoveními části III této přílohy a vyhotoví zprávu o certifikaci v souladu s ustanoveními části IV této přílohy.
8. Ustanovení čl. XIII části II smlouvy se vztahují na představitele každé smluvní strany účastnící se certifikace po celou dobu jejich pobytu na území smluvní strany provádějící certifikaci.
9. Představitelé každé smluvní strany účastnící se certifikace opustí území smluvní strany provádějící certifikaci ihned po podepsání zprávy o certifikaci
ČÁST II:
KONTROLA NA ZEMI
1. Se souhlasem smluvní strany provádějící certifikaci mohou být kontroly na zemi prováděny současně více než jednou smluvní stranou. Smluvní strany jsou oprávněny provádět kontrolu pozorovacího letounu a jeho čidel na zemi společně. Smluvní strana provádějící certifikaci je oprávněna určit počet osob, které budou v kterémkoli okamžiku zapojeny do kontroly pozorovacího letounu a jeho čidel na zemi.
2. Není-li dohodnuto jinak, nepřesáhne doba kontroly na zemi tři osmihodinové časové úseky pro každý pozorovací letoun a jeho čidla.
3. Před zahájením kontroly na zemi poskytne smluvní strana provádějící certifikaci smluvním stranám účastnícím se certifikace následující informace:
(A) pro optické panoramatické kamery a snímkovací kamery:
(1) modulační transferová křivka citlivosti čočky k prostorové frekvenci (frekvenčně-kontrastní charakteristika) při maximálně relativní cloně této čočky v řádcích na milimetr;
(2) specifikace černobílého leteckého filmu, který bude použit ke shromažďování údajů během pozorovacího letu nebo ke kopírování těchto údajů v souladu s ustanoveními části I odst. 2 přílohy K smlouvy;
(3) specifikace zařízení ke zpracování filmu, která budou použita k vyvolání původních negativů filmu, a kopírovacích zařízení, která budou použita ke zhotovení pozitivů nebo negativů filmu v souladu s ustanoveními části I odst. 1 přílohy K smlouvy; a
(4) letové kontrolní údaje ukazující pozemní rozlišovací schopnost v závislosti na výšce nad povrchem země pro každý typ leteckého filmu, který bude použit v optické kameře;
(B) pro videokamery letové kontrolní údaje ze všech výstupních zařízení ukazující pozemní rozlišovací schopnost v závislosti na výšce nad povrchem země;
(C) pro infračervená řádková snímací zařízení letové kontrolní údaje ze všech výstupních zařízení ukazující pozemní rozlišovací schopnost v závislosti na výšce nad povrchem země; a
(D) pro radary s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou letové kontrolní údaje ze všech výstupních zařízení ukazující pozemní rozlišovací schopnost v závislosti na šikmé vzdálenosti z letounu.
4. Před zahájením kontroly na zemi poskytne smluvní strana provádějící certifikaci instruktáž smluvní straně nebo smluvním stranám účastnícím se certifikace:
(A) o svém plánu pro provedení kontroly pozorovacího letounu a jeho čidel na zemi;
(B) o pozorovacím letounu, jakož i o jeho čidlech, souvisejícím vybavení a krytech otvorů čidel či jiných zařízení zabraňujících provozu čidel s uvedením jejich polohy v pozorovacím letounu pomocí nákresů, fotografií, diapozitivů a dalších vizuálních pomůcek;
(C) o všech nezbytných bezpečnostních opatřeních, která musejí být dodržována během kontroly pozorovacího letounu a jeho čidel na zemi; a
(D) o inventarizačních postupech, které zamýšlí použít doprovod smluvní strany provádějící certifikaci podle odstavce 6 této části.
5. Před zahájením kontroly na zemi poskytne každá smluvní strana účastnící se certifikace smluvní straně provádějící certifikaci seznam všech položek vybavení, jež mají být použity během kontroly na zemi nebo za letu. Smluvním stranám provádějícím kontrolu je povoleno vzít na palubu pozorovacího letounu a používat videokamery, ruční audiorekordéry a ruční elektronické počítače. Smluvním stranám účastnícím se certifikace je s výhradou souhlasu smluvní strany provádějící certifikaci povoleno používat ostatní položky vybavení.
6. Smluvní strany účastnící se certifikace vypracují společně se smluvní stranou provádějící certifikaci seznam všech položek vybavení uvedených v odstavci 5 této části a přezkoumají inventarizační postupy, jež je třeba dodržovat za účelem potvrzení, že všechny položky vybavení přinesené na palubu pozorovacího letounu smluvními stranami účastnícími se certifikace byly po ukončení kontroly z pozorovacího letounu odstraněny.
7. Představitelé každé smluvní strany účastnící se certifikace jsou oprávněni provádět během kontroly na zemi pozorovacího letounu a každého čidla umístěného na pozorovacím letounu následující činnosti:
(A) potvrdit, že počet a uspořádání všech čidel umístěných na pozorovacím letounu odpovídá informacím poskytnutým v souladu s ustanoveními části I odst. 6 této přílohy, přílohy C a části I přílohy B;
(B) seznámit se s umístěním všech čidel na pozorovacím letounu, včetně jejich součástí a jejich vzájemného propojení a spojení s jakýmkoliv souvisejícím vybavením používaným pro opatřování údajů poznámkami;
(C) nechat si předvést způsob ovládání a činnosti každého čidla; a
(D) seznámit se s letovými kontrolními údaji poskytnutými v souladu s ustanoveními odstavce 3 této části.
8. Na žádost jakékoliv smluvní strany účastnící se certifikace vyfotografuje smluvní strana provádějící certifikaci jakékoliv čidlo umístěné na pozorovacím letounu, související vybavení na pozorovacím letounu nebo otvory čidel s jejich kryty či zařízeními zabraňujícími provozu čidel. Tyto fotografie musí splňovat požadavky uvedené v části I odst. 6 písm. (B) bodech (1), (2) a (3) této přílohy.
9. Smluvní strana provádějící certifikaci je oprávněna označit představitele, kteří budou po celou dobu kontroly na zemi doprovázet představitele smluvních stran účastnících se certifikace, aby potvrdili shodu s ustanoveními této části. Představitelé smluvní strany provádějící certifikaci nesmějí zasahovat do činnosti smluvních stran účastnících se certifikace, pokud tyto činnosti nejsou v rozporu s bezpečnostními opatřeními stanovenými v odst. 4 písm. (C) této části.
10. Smluvní strana provádějící certifikaci poskytne smluvním stranám účastnícím se certifikace přístup k celému pozorovacímu letounu, jeho čidlům a souvisejícímu vybavení a dostatečné oprávnění provozovat jeho čidla a související vybavení. Smluvní strana provádějící certifikaci otevře příslušné prostory nebo odstraní příslušné kryty či zábrany v rozsahu nezbytném pro umožnění kontroly jakéhokoliv čidla a souvisejícího vybavení podléhajících certifikaci.
11. Bez ohledu na ustanovení této části musí být kontrola na zemi provedena způsobem, který:
(A) neomezuje a nepoškozuje pozdější provoz pozorovacího letounu nebo jeho čidel, ani v něm nebrání;
(B) nemění elektrickou či mechanickou strukturu pozorovacího letounu nebo jeho čidel; a
(C) nepoškozuje letovou způsobilost pozorovacího letounu.
12. Smluvní strany účastnící se certifikace jsou oprávněny provádět měření a dělat si poznámky, náčrty, podobné záznamy a nahrávky týkající se pozorovacího letounu, jeho čidel a s nimi souvisejícího vybavení za použití položek vybavení uvedených v seznamu v odstavci 5 této části. Tento pracovní materiál si smí smluvní strana účastnící se certifikace ponechat a nepodléhá žádnému přezkoumání či kontrole smluvní stranou provádějící certifikaci.
13. Smluvní strana provádějící certifikaci se vynasnaží zodpovědět otázky smluvních stran účastnících se certifikace, které se týkají kontroly na zemi.
14. Po ukončení kontroly na zemi opustí smluvní strany účastnící se certifikace pozorovací letoun a smluvní strana provádějící certifikaci je oprávněna použít svých vlastních inventarizačních postupů, uvedených v souladu s odstavcem 6 této části, za účelem potvrzení, že veškeré vybavení použité v průběhu kontroly na zemi v souladu s odstavcem 5 této části bylo odstraněno z paluby pozorovacího letounu.
ČÁST III:
KONTROLA ZA LETU
1. Kromě kontroly pozorovacího letounu a jeho čidel na zemi provede smluvní strana provádějící certifikaci jednu kontrolu čidel pozorovacího letounu za letu způsobem postačujícím k tomu, aby:
(A) bylo umožněno sledování provozu všech čidel umístěných na pozorovacím letounu;
(B) v případě, že pozemní rozlišovací schopnost čidla je závislá na výšce nad povrchem země, mohla být stanovena minimální výška nad povrchem země, v níž každé takové čidlo umístěné na pozorovacím letounu tohoto typu a modelu bude v provozu při jakémkoliv pozorovacím letu v souladu s omezením pozemní rozlišovací schopnosti uvedeným v čl. IV odst. 2 smlouvy; a
(C) v případě, že pozemní rozlišovací schopnost čidla není závislá na výšce nad povrchem země, mohla být stanovena pozemní rozlišovací schopnost každého čidla umístěného na pozorovacím letounu tohoto typu a modelu v souladu s omezením pozemní rozlišovací schopnosti uvedeným v čl. IV odst. 2 smlouvy.
2. Před zahájením kontroly čidel za letu seznámí smluvní strana provádějící certifikaci smluvní strany účastnící se certifikace se svým plánem pro provedení kontroly za letu. Tato instruktáž musí obsahovat následující informace:
(A) diagram kalibračních terčů, které hodlá použít při kontrole za letu v souladu s ustanoveními části I odst. 5 dodatku 1 k této příloze;
(B) předpokládaný čas, povětrnostní podmínky, počet, směr a výšku nad povrchem země každého přeletu nad kalibračním terčem pro každé čidlo, které má být certifikováno; a
(C) všechna nezbytná bezpečnostní opatření, která musejí být zachována během kontroly pozorovacího letounu a jeho čidel za letu.
3. Před provedením kontroly za letu a během jejího provádění jsou smluvní strany účastnící se certifikace oprávněny navštívit místo, kde se nalézají kalibrační terče. Smluvní strana provádějící certifikaci poskytne položky vybavení vyžadované k potvrzení, že kalibrační terče odpovídají specifikacím stanoveným v části I dodatku 1 k této příloze.
4. Kontrola za letu se provádí za jasného počasí za denního světla, pokud není dohodnuto jinak, nad kalibračními terči příslušnými pro každou kategorii čidel umístěných na pozorovacím letounu v souladu s ustanoveními části II dodatku 1 k této příloze za účelem určení pozemní rozlišovací schopnosti každého čidla.
5. Smluvní strana provádějící certifikaci poskytne při kontrole čidel za letu údaje o povětrnostních podmínkách v místech, kde jsou umístěny kalibrační terče, nezbytné k provedení výpočtů v souladu s metodologiemi uvedenými v části III dodatku 1 k této příloze.
6. Každá smluvní strana je oprávněna označit představitele, kteří se zúčastní kontroly za letu. V případě, že počet takto označených osob přesáhne kapacitu pozorovacího letounu, dohodnou se smluvní strany účastnící se certifikace, kteří z jejich zástupců se kontroly za letu zúčastní.
7. Představitelé smluvních stran označení podle odstavce 6 této části jsou oprávněni sledovat provoz čidel zajištěný představiteli smluvní strany provádějící certifikaci.
8. Představitelé smluvních stran účastnící se certifikace jsou oprávněni sledovat rozpečetění filmových kazet a uložení, zpracování a zacházení s původním negativem filmu exponovaným během kontroly za letu v souladu s ustanoveními části II přílohy K smlouvy.
ČÁST IV:
ZPRÁVA O CERTIFIKACI
1. Po ukončení kontrol na zemi a za letu zkontroluje smluvní strana provádějící certifikaci společně se smluvními stranami účastnícími se certifikace údaje shromážděné čidly a údaje z kalibračních terčů. Tyto smluvní strany připraví zprávu o certifikaci, potvrzující:
(A) že pozorovací letoun odpovídá typu a modelu označenému podle článku V smlouvy;
(B) že čidla umístěná na pozorovacím letounu odpovídají kategorii stanovené v čl. IV odst. 1 smlouvy a splňují požadavky čl. IV odst. 2 smlouvy;
(C) že technické informace o čidlech byly poskytnuty v souladu s částí I přílohy B smlouvy;
(D) v případě, že pozemní rozlišovací schopnost čidla je závislá na výšce nad povrchem země, minimální výšku nad zemí, v níž každé takové čidlo na pozorovacím letounu tohoto typu a modelu smí být v provozu během pozorovacího letu podle omezení pozemní rozlišovací schopnosti uvedeného v čl. IV odst. 2 smlouvy;
(E) v případě, že pozemní rozlišovací schopnost není závislá na výšce nad povrchem země, pozemní rozlišovací schopnost každého takového čidla umístěného na pozorovacím letounu tohoto typu a modelu podle omezení pozemní rozlišovací schopnosti uvedených v čl. IV odst. 2 smlouvy; a
(F) že kryty otvorů čidel nebo jiných zařízení zabraňujících provozu čidel jsou v souladu s ustanoveními čl. IV odst. 4 smlouvy.
2. Ke zprávě o certifikaci se přiloží kopie informací o každém čidle poskytnutých podle části I odst. 6 a části II odst. 3 a 8 této přílohy.
3. Smluvní strana provádějící certifikaci poskytne kopie zprávy o certifikaci všem ostatním smluvním stranám. Smluvní strany, které se neúčastnily certifikace, nejsou oprávněny odmítnout závěry obsažené ve zprávě o certifikaci.
4. Pozorovací letoun a jeho příslušná sada čidel se považují za certifikované s výjimkou případu, kdy smluvní strany účastnící se certifikace nedosáhnou dohody o obsahu zprávy o certifikaci.
5. V případě, že smluvní strana provádějící certifikaci a smluvní strany účastnící se certifikace nedosáhnou dohody o obsahu zprávy o certifikaci, nesmí být pozorovací letoun použit k pozorovacím letům, dokud nebude záležitost vyřešena.

DODATEK 1 K PŘÍLOZE D
METODOLOGIE OVĚŘOVÁNÍ VÝKONU ČIDEL UMÍSTĚNÝCH NA
POZOROVACÍM LETOUNU
Pozemní rozlišovací schopnost každého čidla umístěného na pozorovacím letounu a v případě, že jeho výkon je závislý na výšce nad povrchem země, i minimální výška nad povrchem země, ve které toto čidlo může být v provozu během pozorovacího letu, musí být určeny a potvrzeny na základě údajů shromážděných nad kalibračními terči příslušnými pro každou kategorii čidel v souladu se specifikacemi v části 1 a vypočítány v souladu s metodologiemi, které stanoví Konzultativní komise otevřeného nebe.
ČÁST I:
SPECIFIKACE PRO KALIBRAČNÍ TERČE
1. Kalibrační terče poskytne smluvní strana provádějící certifikaci v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy. Tyto kalibrační terče se používají k určení pozemní rozlišovací schopnosti čidel podle typu každé kategorie čidel a musejí být navrženy v souladu s podmínkami uvedenými níže.
2. Kalibrační terče pro stanovení pozemní rozlišovací schopnosti optických kamer sestávají ze série skupin střídajících se černých a bílých pruhů. Každou skupinu pruhů tvoří nejméně dva černé pruhy oddělené bílým pruhem. Šířka černých a bílých pruhů v jedné skupině je stejná. Šířka pruhů ve skupině pruhů na kalibračním terči se mění postupně, aby bylo zajištěno přesné změření pozemní rozlišovací schopnosti. Délka pruhů je stejná v každé skupině. Poměr kontrastu černých a bílých pruhů je stejný na celém terči a činí nejméně 5:1 (ekvivalentní modulaci 0.66).
3. Kalibrační terče pro stanovení pozemní rozlišovací schopnosti infračervených řádkových snímacích zařízení určí Konzultativní komise otevřeného nebe během období prozatímního uplatňování.
4. Kalibrační terče pro stanovení pozemní rozlišovací schopnosti radaru s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou tvoří sady trojbokých úhlových reflektorů, jejichž uspořádání je v souladu s metodologiemi určenými Konzultativní komisí otevřeného nebe během období prozatímního uplatňování.
5. Každá smluvní strana poskytne všem ostatním smluvním stranám schéma kalibračních terčů, které hodlá použít pro účely kontroly za letu. Tato schémata musí být opatřena údaji o celkových rozměrech kalibračních terčů, jejich umístění a typu terénu, v němž jsou umístěny, jakož i informacemi o každém typu kalibračního terče určeném Konzultativní komisí otevřeného nebe během období prozatímního uplatňování.
ČÁST II:
PROVÁDĚNÍ KONTROLY ZA LETU
1. Pro stanovení pozemní rozlišovací schopnosti panoramatických či vertikálně umístěných snímkovacích kamer vede dráha letu pozorovacího letounu přímo nad kalibračním terčem a rovnoběžně s ním. Pro stanovení pozemní rozlišovací schopnosti šikmo umístěných snímkovacích kamer vede dráha letu pozorovacího letounu rovnoběžně s kalibračním terčem v takovém rozsahu, aby se obraz kalibračního terče objevil v popředí zorného pole optické kamery nastavené na největší výchylku měřenou od horizontálního nebo minimálního úhlu od vertikály.
2. Pro stanovení pozemní rozlišovací schopnosti infračerveného řádkového snímacího zařízení vede dráha letu pozorovacího letounu přímo nad kalibračním terčem a rovnoběžně s ním při dohodnutém rozsahu výšky nad povrchem země.
3. Pro stanovení pozemní rozlišovací schopnosti radaru s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou vede dráha letu pozorovacího letounu stranou sady úhlových reflektorů.
ČÁST III:
ANALÝZA ÚDAJŮ SHROMÁŽDĚNÝCH BĚHEM KONTROLY ZA LETU
1. Po kontrole za letu provede smluvní strana provádějící certifikaci společně se smluvními stranami účastnícími se certifikace analýzu údajů shromážděných během kontroly za letu podle části IV odst. 1 přílohy D smlouvy.
2. Metodologii výpočtu minimální výšky nad povrchem země, při níž každá optická kamera umístěná na pozorovacím letounu smí být v provozu během pozorovacího letu, včetně hodnoty poměru kontrastu nebo ekvivalentní modulace, která bude použita při tomto výpočtu, jež nesmějí být nižší než 1.6:1 (t.j. 0.23) a vyšší než 4:1 (t.j. 0.6), stanoví Konzultativní komise otevřeného nebe během období prozatímního uplatňování a před 30. červnem 1992. Pozemní rozlišovací schopnost optických kamer se stanoví vizuální analýzou obrazu kalibračního terče na původním negativu filmu. Numerická hodnota pozemní rozlišovací schopnosti musí odpovídat šířce nejmenšího pruhu kalibračního terče, který je rozlišitelný jako samostatný pruh.
3. Metodologii výpočtu minimální výšky nad povrchem země, při níž každá videokamera umístěná na pozorovacím letounu smí být v provozu během pozorovacího letu, stanoví Konzultativní komise otevřeného nebe během období prozatímního uplatňování.
4. Metodologii výpočtu minimální výšky nad úrovní země, při níž infračervené řádkové snímací zařízení umístěné na pozorovacím letounu smí být v provozu během pozorovacího letu, včetně hodnoty minimálního rozlišitelného teplotního rozdílu, který má být použit při tomto výpočtu, stanoví Konzultativní komise otevřeného nebe během období prozatímního uplatňování.
5. Metodologii výpočtu pozemní rozlišovací schopnosti radaru s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou, včetně určení vztahu mezi metodou odvetného impulsu a metodou separace objektů, stanoví Konzultativní komise otevřeného nebe během období prozatímního uplatňování.

PŘÍLOHA E
POSTUPY PRO PŘÍLETY A ODLETY
1. Každá smluvní strana označí na svém území jedno nebo více míst vstupu, jedno nebo více míst výstupu a jedno nebo více letišť otevřeného nebe. Místa vstupu a místa výstupu mohou nebo nemusejí být táž jako letiště otevřeného nebe. Pokud není dohodnuto jinak, je-li letiště otevřeného nebe odlišné od místa vstupu, označí se letiště otevřeného nebe tak, aby se pozorující stát mohl dostavit na letiště otevřeného nebe do pěti hodin z místa vstupu buď svým vlastním pozorovacím letounem nebo dopravním prostředkem poskytnutým pozorovaným státem. Po příletu do místa vstupu nebo na letiště otevřeného nebe je pozorující stát oprávněn využít dobu odpočinku, s výhradou ustanovení článku VI smlouvy.
2. Každá smluvní strana je oprávněna označit fixní vstupy a fixní výstupy. Jestliže se smluvní strana rozhodne označit fixní vstupy a fixní výstupy, mají tato fixní místa usnadňovat let z území pozorujícího státu do místa vstupu pozorovaného státu. Plánované lety mezi fixními vstupy a místy vstupu a mezi místy výstupu a fixními výstupy se provádějí v souladu se zveřejněnými standardy a doporučenými postupy ICAO a vnitrostátními předpisy. V případě, že se části letů mezi fixními vstupy a místy vstupu nebo mezi místy výstupu a fixními výstupy uskuteční v mezinárodním vzdušném prostoru, provádí se let mezinárodním vzdušným prostorem v souladu se zveřejněnými mezinárodními předpisy.
3. Informace o místech vstupu a místech výstupu, letištích otevřeného nebe, fixních vstupech a fixních výstupech, letištích pro doplňování paliva a kalibračních terčích musejí na počátku odpovídat dodatku 1 k této příloze.
4. Smluvní strana je oprávněna provést změny v dodatku 1 k této příloze písemným oznámením uvedených změn všem ostatním smluvním stranám nejméně 90 dnů před nabytím účinnosti uvedených změn.
5. Každá smluvní strana zajistí účinné pozorování celého svého území následovně:
(A) pro její pevninské území se letiště otevřeného nebe označí tak, aby vzdálenost žádného místa na jejím území od jednoho nebo více takových letišť nebyla větší než 35 procent maximální letové vzdálenosti nebo vzdáleností stanovených pro tuto smluvní stranu v souladu s přílohou A smlouvy;
(B) pro části jejího území oddělené od pevninského území:
(1) tato smluvní strana použije ustanovení písmene (A) tohoto odstavce; nebo
(2) v případě, že část nebo části území leží odděleně od pevninského území ve vzdálenosti větší než 600 kilometrů, nebo dohodne-li se tak smluvní strana s pozorujícím státem nebo stanoví-li příloha A jinak, zajistí tato smluvní strana zvláštní postupy, včetně případného použití letišť pro doplňování paliva; nebo
(3) v případě, že část nebo části území leží odděleně od pevninského území ve vzdálenosti menší než 600 kilometrů a na tuto část nebo části se nevztahují ustanovení písmene (A) tohoto odstavce, může smluvní strana určit samostatnou maximální letovou vzdálenost v příloze A týkající se této části nebo částí jejího území.
6. Bezprostředně po příletu pozorovacího letounu do místa vstupu a bezprostředně před odletem pozorovacího letounu z místa výstupu provedou pozorovaný i pozorující stát kontrolu krytů otvorů čidel či jiných zařízení zabraňujících provozu čidel umístěných v souladu s čl. IV odst. 4. V případě, že místo vstupu je odlišné od letiště otevřeného nebe, kde pozorovací let začíná, pozorovaný i pozorující stát provedou kontrolu krytů otvorů čidel či jiných zařízení zabraňujících provozu čidel bezprostředně před odletem pozorovacího letounu z místa vstupu na letiště otevřeného nebe, kde pozorovací let začíná. V případě, že místo výstupu je odlišné od letiště otevřeného nebe, kde pozorovací let končí, pozorovaný i pozorující stát provedou kontrolu krytů otvorů čidel či jiných zařízení zabraňujících provozu čidel bezprostředně před odletem pozorovacího letounu z tohoto letiště do místa výstupu.
7. Smluvní strana je oprávněna provést kontrolu a inventarizaci položek vybavení, které druhá smluvní strana hodlá použít k provedení předletové inspekce čidel a případně pozorovacího letounu, jakož i položek, které hodlají letoví zástupci přinést na palubu pozorovacího letounu. Tato kontrola a inventarizace:
(A) musí být zahájena nejpozději jednu hodinu po příletu těchto položek do místa vstupu nebo na letiště otevřeného nebe, podle výběru smluvní strany provádějící inventarizaci, a ukončena během jedné hodiny; a
(B) musí být prováděna za přítomnosti jedné nebo více označených osob druhé smluvní strany.
8. Jestliže během kontroly a inventarizace položek vybavení, které má být použito při inspekci čidel a případně pozorovacího letounu, jakož i položek, které hodlají letoví zástupci přinést na palubu pozorovacího letounu, smluvní strana provádějící kontrolu a inventarizaci zjistí, že položky neodpovídají seznamu povoleného vybavení obsaženému v části II odst. 5 přílohy D nebo položkám popsaným v části I odst. 4 přílohy G, je oprávněna odmítnout udělit souhlas k použití těchto položek. Není-li dohodnuto jinak, musí být takto označené položky přivezené na území pozorovaného státu pozorujícím státem:
(A) umístěny do úschovy do zapečetěného kontejneru; a
(B) následně odstraněny z území pozorovaného státu při nejbližší příležitosti, avšak nejpozději při odletu pozorujícího státu z území pozorovaného státu.
9. Jestliže pozorující stát cestuje do místa vstupu uvedeného v oznámení podaném v souladu s čl. VI částí I odst. 5 této smlouvy dopravním letounem registrovaným pozorující smluvní stranou nebo jinou smluvní stranou, umožní se dopravnímu letounu:
(A) odletět z území pozorovaného státu;
(B) v případě, že místo vstupu je stejné jako místo výstupu, zůstat v místě vstupu až do odletu pozorujícího státu z území pozorovaného státu; nebo
(C) v případě, že místo vstupu není stejné jako místo výstupu, odletět do místa výstupu dostatečně včas tak, aby si posádka mohla znovu odpočinout před odletem všech osob pozorujícího státu z území pozorovaného státu.
10. V případě, že pozorovací letoun poskytne pozorovaný stát a pozorující stát nepoužije k dopravě svých osob z místa vstupu na letiště otevřeného nebe svůj vlastní dopravní letoun, zajistí pozorovaný stát, aby osoby pozorujícího státu byly dopraveny z místa vstupu na letiště otevřeného nebe a z letiště otevřeného nebe do místa výstupu.

PŘÍLOHA E
DODATEK 1
ČÁST I:
OZNAČENÍ MÍST
Místa, která mají být použita jako místa vstupu, místa výstupu, letiště otevřeného nebe, letiště pro doplňování paliva, kalibrační terče a případně fixní vstupy a fixní výstupy, jsou na počátku ta, která jsou uvedena v části II tohoto dodatku. Označení obsahuje:
(A) Místo: název místa vstupu, místa výstupu, letiště otevřeného nebe, fixního vstupu, fixního výstupu, letiště pro doplňování paliva a kalibračního terče;
(B) Polohu: zeměpisnou šířku a délku příslušného místa zaokrouhlené na nejbližší vteřinu;
(C) Inspekce: zda lze či nelze v tomto místě provést předletovou inspekci letounu nebo čidel.
ČÁST II:
MÍSTA VSTUPU, MÍSTA VÝSTUPU, LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE (LON), FIXNÍ VSTUPY, FIXNÍ VÝSTUPY, LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA A KALIBRAČNÍ TERČE
Smluvní strana: Spolková republika Německo
MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPUMÍSTO.............POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELKolín n.R./Bonn........s 50-52-02.........ano..........(EDDK).................v 007-08-37................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..................MÍSTO...................POLOHA.......INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELWunstorf................s 52-27-48............ne...........(EDNW)..................v 009-25-70........................Landsberg/Lech.........s 48-04-28............ne...........(EDSA)..................v 010-54-42.........................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny .................................LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA..................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO.............POLOHA.............................Kolín n.R./Bonn........bude stanovena.....................
Smluvní strana: Spojené státy americké
..................MÍSTA VSTUPU/VÝSTUPU..MÍSTO..........POLOHA.. ..INSPEKCE LETOUNÚ/ČIDELWashington Dulles.......s 38-56-36............ano..........International, DC.......z 077-27-24......................Travis AFB..............s 38-15-48............ano..........Kalifornie..............z 121-55-48........................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBEMÍSTO..........POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELWashington Dulles.......s 38-56-36............ano..........International, DC.......z 077-27-24........................Travis AFB..............s 38-15-48............ano..........Kalifornie..............z 121-55-48........................Elmendorf AFB...........s 61-15-12............ano..........Aljaška.................z 149-47-30........................Lincoln Municipal.......s 40-51-00...........ne...........Nebraska................z 096-45-30........................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY budou stanovenyLETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......Honolulu International..s 21-19-06.........................Havaj..................z 157-55-24........................Malmstrom AFB..........s 47-30-18.........................Montana.................z 111-11-00........................Phoenix-Sky Harbor......s 33-26-12.........................International Arizona...z 112-00-24........................General Mitchell........s 42-56-48.........................International Wisconsinz 087-53-36........................McGhee Tyson............s 35-48-48.........................Tennessee............... ................................z 083-59-36........................KALIBRAČNÍ TERČE.MÍSTO............POLOHA.............................Washington Dulles.......bude stanovena.....................Travis AFB............bude stanovena.....................Elmendorf AFB...........bude stanovena.....................
Smluvní strana: skupina smluvních stran Běloruská republika a Ruská federace
............MÍSTA VSTUPU/VÝSTUPU.....................MÍSTO...................POLOHA.. ..INSPEKCE LETOUNU/ČIDELKubinka................. ..............................s 55-36-30............ano..........v 036-39-10........................Ulan-Ude................ ..............................s 51-54-06............ano..........v 107-27-00........................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO...................POLOHA.... INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELKubinka................. .............................s 55-36-30............ano..........v 036-39-10........................Ulan-Ude................ ...............................s 51-48-00............ano..........v 107-27-00........................Magadan................. ...............................s 59-54-06............ne...........v 150-03-01........................Vorkuta................. .............................s 67-29-00............ne...........v 063-59-00....................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPYbudou stanovenyLETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA..................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO...................POLOHA.............................
Smluvní strana: Benelux
............MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU..MÍSTO.................POLOHA.......INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELZaventem/...............s 50-54-01............ano..........Melsbroek...............z 004-59-09........................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..................MÍSTO...................POLOHA.......INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELZaventem/...............s 50-54-01...........ano..........Melsbroek...............z 004-59-09...................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny............  LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA ................KALIBRAČNÍ TERČEMÍSTO...................POLOHA..........................Volkel..................s 54-39-03.....................................................z 005-42-02.......................
Smluvní strana: Bulharská republika
............MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU.............MÍSTO...................POLOHA.. ..INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELSofie................... .............................s 42-41-07.............ano.........v 023-24-05.........................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..................MÍSTO...................POLOHA.......INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELSofie................... ...........................s 42-41-07.............anov 023-24-05........................Burgas.................. ............................s 42-34-00.............ne..........v 027-30-00.....................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny............LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......MÍSTO................... POLOHA...........................Sofie...................s 42-41-07.....................................................v 023-24-05........................Burgas..................s 42-34-00........................................................v 027-30-00....................................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO...................POLOHA.............................
Smluvní strana: Kanada
.................MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU.........MÍSTO...................POLOHA.....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELOttawa..................s 45-19-21............ano..........(CYOW)..................z 075-40-10....................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE........MÍSTO...................POLOHA.......INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELOttawa.................. ..............................s 45-19-21............ano..........z 075-40-10........................Iqaluit................. ...........................s 63-45-22............ne...........z 068-33-25........................Yellowknife.............s 62-27-45............ne................................z 114-26-20..................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny...........LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......MÍSTO...................POLOHA............................Edmonton...............s 53-18-35...............................................z 113-34-43........................Halifax.................s 44-52-51................................................z 063-30-33........................Winnipeg................s 49-54-39.................................................z 097-14-35........................Churchill...............s 58-44-13................................................z 094-03-26........................KALIBRAČNÍ TERČEMÍSTO..............POLOHA.............................oblast Ottawy..........bude stanovena.....................
Smluvní strana: Dánské království
..................MÍSTA VSTUPU/VÝSTUPU.........MÍSTO..........POLOHA.....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELKodaň-mez. letiště.....s 55-37-07...........ne...........(EKCH)..................v 012-39-26........................voj. letiště Vaerloese..s 55-46-09............ano..........(EKVL)..................v 012-19-34.......................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE.......MÍSTO................POLOHA......INSPEKCE LETOUNU/ČIDELvoj. letiště Vaerloese..s 55-46-09.......ano..........(EKVL)..................v 012-19-34..................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny.........LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......MÍSTO................POLOHA..........................letiště Vagar...........s 62-03-51.........................(EKVG)..................z 007-16-26........................mez. letiště Soendre... s 67-01-05.........................Stroemfjord (BGSF)...z 050-41-39....................................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO........POLOHA..........................voj. letiště Vaerloese..s 55-46-09................................................v 012-19-34........................
Smluvní strana: Španělské království
............MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU.......MÍSTO...................POLOHA.....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELGetafe..................s 40-17-43............ano..................................z 003-43-21........................MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU PRO KANÁRSKÉ OSTROVYMÍSTO...................POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELGando...................s 27-55-49............ano................................z 015-23-05....................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO...................POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELGetafe..................s 40-17-43............ano...................................z 003-43-21........................Valencie................s 39-29-26............ne.................................z 000-28-50........................Valladolid..............s 41-42-26............ne.................................z 004-51-02........................Moron...................s 37-10-34...........ne.............................z 005-36-53...................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny............LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......žádné............KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO...................POLOHA.............................
Smluvní strana: Francouzská republika
............MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU..MÍSTO................POLOHA......INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELOrleans-Bricy..........s 47-59-12..........ano.................................v 001-45-43....................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO...................POLOHA.......INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELOrleans-Bricy..........s 47-59-12..........ano...............................v 001-45-43........................Toulouse-Blagnac....s 43-37-26............ne..................................v 001-22-53........................Nice-Azurové....s 43-39-47...........ne...........pobřeží.......v 007-12-09........................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPYbudou stanoveny.............LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA........žádné.................. KALIBRAČNÍ TERČE..MÍSTO...................POLOHA.............................
Smluvní strana: Spojené království Velké Británie a Severního Irska
................MÍSTA VSTUPU/VÝSTUPU...................MÍSTO.........POLOHA....... INSPEKCE LETOUNÚ/ČIDELBrize Norton............s 51-44-97.........ano................................z 001-34-93..................Heathrow................s 51-28-72............ne....................z 000-27-47...........POZNÁMKA:Letiště Heathrow je určeno pouze pro přílet osob pravidelnými linkami  osobní dopravy. Není určeno pro pozorovací nebo dopravní letouny................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE.................MÍSTO...................POLOHA....... INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELBrize Norton............s 51-44-97...........ano................................z 001-34-93:.......................Scampton................s 53-18-45...........ano................................z 000-32-95........................Leuchars................s 55-22-38............ano..................................z 000-52-03.................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny /FAA/............LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......žádné...........KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO................POLOHA...........................Boscombe Down......s 51-09-10...............................................z 001-44-76........................
Smluvní strana: Řecká republika
............MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU........MÍSTO.........POLOHA.....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELSoluň mezinárodní........s 40-27-22............ano.................................v 022-59-21....................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE.....MÍSTO.........POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELSoluň mezinárodní............s 40-27-22...........ano..................................v 022-59-21........................Elefsis.................s 38-04-00............ano..............................v 023-33-38...............................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............Chouchouligovo......s 41-24-40...............................................v 023-22-02.........................................LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA.................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO...................POLOHA.............................
Smluvní strana: Maďarská republika
...........MÍSTA VSTUPU/VÝSTUPU.....................MÍSTO...................POLOHA.......INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELBudapešť/Ferihegy.......s 47-26-18............ano..........(LHBP)..................v 019-15-48........................Tokol...................s 47-21-14............ano..........(LHTL)..................v 018-58-08.........................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO...............POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELBudapešť/Ferihegy.......s 47-26-18............ano..........(LHBP)..................v 019-15-48........................Tokol...................s 47-21-14............ano..........(LHTL)..................v 018-58-08...................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny......LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......žádné...........KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO...................POLOHA.............................budou určeny
Smluvní strana: Islandská republika
.................MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU...............MÍSTO..................POLOHA.....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELKeflavik................ ............................. .......s 63-59-48...........ano...........z 022-36-30...............................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO.................. POLOHA..... INSPEKCE LETOUNÚ/ČIDEL..................s 63-59-07...........................................z 022-36-20...................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny............LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA........MÍSTO...................POLOHA.........................................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO...................POLOHA.............................
Smluvní strana: Italská republika
.................MÍSTA VSTUPU/VÝSTUPU..MÍSTO..................POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELMilano Malpensa.......s 45-38-00...........ano.................................v 008-44-00........................Palermo Punta..........s 38-10-40 ............ano..........Raisi...................v 013-05-20.......................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO................. POLOHA.....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELMilano Malpensa.......s 45-38-00...........ano................................v 008-44-00........................Palermo Punta.......s 38-10-40............ano..........Raisi...................v 013-05-20....................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny.............LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......MÍSTO.......POLOHA.........................výše uvedená letiště otevřeného nebe...................................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO..................POLOHA.............................
Smluvní strana: Norské království
............MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU.........MÍSTO................POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELOslo-Gardermoen......s 60-12-10............ano..........(ENGM)..................v 011-05-08....................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO................POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELOslo/Gardermoen......s 60-12-10............ano..........(ENGM)..................v 011-05-08........................Tromsoe/Langnes......s 69-40-53............ne...........(ENTC)..................v 018-55-10.......................... .........FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny.......... LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......MÍSTO..............POLOHA..........................Trondheim/Vaernes...s 63-27-29.........................(ENVA)..................v 010-55-33...................................KALIBRAČNÍ TERČE......................MÍSTO...................POLOHA.............................
Smluvní strana: Polská republika
......................MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU...........MÍSTO............POLOHA.. ..INSPEKCE LETOUNÚ/ČIDELVaršava-Okecie..... s 52-13-10............ano..................................v 021-01-10......................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO.............POLOHA.....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELVaršava-Okecie.....s 52-13-10............ano..................................v 021-01-10....................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny...................LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA..................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO..................POLOHA.............................
Smluvní strana: Portugalská republika
............MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU.......MÍSTO............... POLOHA.. ..INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELLisabon mezinárodní....s 38-46-22...........ano.................................z 009-07-58.........................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO...................POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELSta. Maria..............s 36-58-22............ne..................................z 025-10-17......................Porto Santo.............s 33-04-01............ne................................z 016-20-44...................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny........LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......Lisabon mezinárodní....... s 38-46-22...............................................z 009-07-58........................Sta. Maria mezinárodní ...... s 36-58-22.................................................z 025-10-17........................Porto Santo.............s 33-04-01...............................................z 016-20-44....................................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO.............POLOHA..........................Lisabon mezinárodní........bude stanovena.....................
Smluvní strana: Rumunsko
............MÍSTA VSTUPU/VÝSTUPU......MÍSTO.............POLOHA.....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELBukurešť-Otopeni......s 44-34-30............ano..........mez. letiště.........v 026-05-10........................Temešvár................s 45-48-37...........ano................................v 021-20-22.............................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO...........POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELBukurešť-Otopeni......s 44-34-30...........ano..........mez. letiště..............v 026-05-10........................Temešvár................s 45-48-37...........ano..............................v 021-20-22........................Bacau...................s 46-31-19............ne...................................v 026-54-41..................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny...........LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......MÍSTO...................POLOHA.............................Bukurešť-Otopeni......s 44-34-30.........................mez. letiště................v 026-05-10........................Temešvár................s 45-48-37.............................................v 021-20-22....................................KALIBRAČNÍ TERČE.....................MÍSTO...................POLOHA..........................Urlati..................s 45-55-45...............................................v 026-45-11........................Dunavat.................s 45-02-10.........................Nord Murighiol..........v 029-13-20........................
Smluvní strana: Česká a Slovenská Federativní Republika
.........MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU......MÍSTO...............POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELPraha...................s 50-06-10............ano..........mezinárodní..............v 014-15-40.....................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO...................POLOHA....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELPraha...................s 50-06-10............ano..........mezinárodní..............v 014-15-40........................Bratislava..............s 48-10-10...........ne...........mezinárodní.............v 017-12-50........................Košice..................s 48-40-10...........ne...........mezinárodní.............v 021-14-40.......................... .........FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny........... LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......MÍSTO..................POLOHA..........................Bratislava..............s 48-10-10.........................mezinárodní.............v 017-12-50........................Košice..................s 48-40-10.........................mezinárodní.............v 021-14-40....................................KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO...................POLOHA.............................Praha...................bude stanovena.....................mezinárodní..................................................
Smluvní strana: Turecká republika
...........MÍSTA VSTUPU/VÝSTUPU......MÍSTO...............POLOHA....... INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELEskisehir...............s 39-47-00............ano.................................v 030-35-00........................Diyarbakir..............s 30-50-00............ano................................v 040-05-00.........................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE..MÍSTO.................POLOHA.....INSPEKCE LETOUNÚ/ČIDELEskisehir...............s 39-47-00............ano...............................v 030-35-00........................Diyarbakir..............s 30-50-00............ano...............................v 040-05-00....................................FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY............budou stanoveny............LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......budou stanovena............KALIBRAČNÍ TERČE.........................MÍSTO.................POLOHA.............................Eskisehir...............bude stanovena.....................Diyrbakir...............bude stanovena.....................
Smluvní strana: Ukrajina
............MÍSTO VSTUPU/VÝSTUPU......MÍSTO..............POLOHA.....INSPEKCE LETOUNŮ/ČIDELBorispol/Kyjev.....s 50-20-07............ano.......................................v 030-53-07......................................LETIŠTĚ OTEVŘENÉHO NEBE....MÍSTO...................POLOHA.. ..INSPEKCE LETOUNU/ČIDELBorispol/Kyjev.....s 50-20-07............ano...............................v 030-53-07.......................... .........FIXNÍ VSTUPY/VÝSTUPY.................budou stanoveny............ LETIŠTĚ PRO DOPLŇOVÁNÍ PALIVA......MÍSTO...................POLOHA..........................Lvov....................s 49-48-07.................................................v 023-57-03........................Odessa..................s 46-25-06.................................................v 030-40-07...................................KALIBRAČNÍ TERČE........................MÍSTO...................POLOHA.............................
PŘÍLOHA F
PŘEDLETOVÉ INSPEKCE A PŘEDVÁDĚCÍ LETY
ČÁST I:
PŘEDLETOVÁ INSPEKCE POZOROVACÍHO LETOUNU A ČIDEL POZORUJÍCÍHO STÁTU
1. Účelem předletové inspekce pozorovacího letounu a čidel poskytnutých pozorujícím státem je potvrdit, že pozorovací letoun, jeho čidla a související vybavení odpovídají těm, jež byly certifikovány v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy. Pozorující stát je oprávněn provést předletovou inspekci pozorovacího letounu a jeho čidel poskytnutých pozorujícím státem s cílem potvrdit, že:
(A) pozorovací letoun, jeho čidla a související vybavení, popřípadě včetně čočky a fotografického filmu, odpovídají těm, jež byly certifikovány v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy; a
(B) na palubě pozorovacího letounu nejsou žádné jiné položky vybavení než položky povolené článkem IV smlouvy.
2. Po příletu pozorovacího letounu do místa vstupu pozorovaný stát:
(A) poskytne seznam inspektorů, jejichž počet nepřesáhne deset osob, pokud není dohodnuto jinak, s uvedením obecné funkce každého inspektora;
(B) poskytne seznam položek vybavení, které inspektoři hodlají použít během předletové inspekce, uvedený v části II odst. 5 přílohy D smlouvy; a
(C) informuje pozorující stát o svém plánu předletové inspekce pozorovacího letounu a jeho čidel.
3. Před zahájením předletové inspekce osoba označená pozorujícím státem:
(A) poučí pozorovaný stát o inventarizačních postupech, jež musí být dodrženy k potvrzení toho, že veškeré inspekční vybavení, jakož i jakékoliv nedestruktivní zkušební vybavení uvedené v odstavci 7 této části, přinesené inspektory na palubu pozorovacího letounu, bylo po ukončení předletové inspekce z pozorovacího letounu odstraněno;
(B) společně s inspektory provede kontrolu a inventarizaci každé položky vybavení, která má být použita během předletové inspekce; a
(C) poučí inspektory o všech bezpečnostních opatřeních, jež musejí dodržovat během předletové inspekce pozorovacího letounu a jeho čidel.
4. Předletová inspekce nezačne před ukončením předepsaných příletových postupů a nepotrvá déle než osm hodin.
5. Pozorující stát je oprávněn poskytnout svůj vlastní doprovod inspektorům po dobu trvání předletové inspekce pozorovacího letounu a jeho čidel s cílem potvrdit, že inspekce je prováděna v souladu s ustanoveními této části. Pozorující stát usnadní inspekci v souladu s postupy uvedenými v části II odst. 7 a 8 přílohy D smlouvy.
6. Při provádění předletové inspekce mají inspektoři právo na přístup k pozorovacímu letounu, jeho čidlům a souvisejícímu vybavení stejným způsobem, jaký stanoví část II odst. 10 přílohy D, a musejí dodržovat ustanovení části II odst. 11 a 12 přílohy D smlouvy.
7. Pro účely této inspekce je pozorovaný stát oprávněn vzít na palubu a použít následující nedestruktivní zkušební vybavení:
(A) videosondu (boroskop na videokameře);
(B) rentgenové a zobrazovací zařízení se zpětným rozptylem;
(C) ultrazvukové zobrazovací zařízení;
(D) jednotku pro zpracování údajů;
(E) pasivní infračervená čidla; a
(F) 35mm kameru.
Kromě toho je pozorovaný stát oprávněn vzít na palubu a použít jiné takové nedestruktivní zkušební vybavení nezbytné k ověření, že na palubě pozorovacího letounu nejsou jiné položky vybavení než položky povolené článkem IV smlouvy, jak mohou být schváleny Konzultativní komisí otevřeného nebe před 30. červnem 1992.
8. Po ukončení předletové inspekce opustí inspektoři pozorovací letoun a pozorující stát je oprávněn použít své vlastní inventarizační postupy s cílem potvrdit, že veškeré inspekční vybavení použité během předletové inspekce bylo z pozorovacího letounu odstraněno. Pokud to pozorovaný stát není schopen prokázat ke spokojenosti pozorujícího státu, je pozorující stát oprávněn přistoupit k pozorovacímu letu nebo jej zrušit, a pokud je pozorující stát přesvědčen, že je to bezpečné, odletět z území pozorovaného státu. V tomto případě se pozorovací let nezapočítává do kvóty žádné z obou smluvních stran.
9. Inspektoři neprodleně informují pozorující stát, pokud zjistí, že pozorovací letoun, jeho čidla nebo související vybavení neodpovídají těm, jež byly certifikovány v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy, nebo že na palubě pozorovacího letounu jsou položky vybavení jiné než ty, které jsou povoleny článkem IV smlouvy. Pokud pozorující stát není schopen prokázat, že pozorovací letoun, jeho čidla a související vybavení odpovídají těm, jež byly certifikovány v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy, a že na palubě pozorovacího letounu nejsou žádné jiné položky vybavení než ty, které jsou povoleny článkem IV smlouvy, a pokud se pozorující a pozorovaný stát nedohodnou jinak, je pozorovaný stát oprávněn zakázat pozorovací let podle článku VIII smlouvy. Pokud je pozorovací let zakázán, odletí pozorovací letoun neprodleně z území pozorovaného státu a pozorovací let se nezapočítává do kvóty žádné z obou smluvních stran.
10. Po ukončení předletové inspekce pozorovacího letounu a jeho čidel připraví pozorovaný a pozorující stát zprávu o předletové inspekci, která uvede, že:
(A) pozorovací letoun, jeho čidla a související vybavení odpovídají těm, jež byly certifikovány v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy; a
(B) na palubě pozorovacího letounu nejsou žádné jiné položky vybavení než ty, které jsou povoleny článkem IV smlouvy.
11. Podpis zprávy o předletové inspekci pozorovaným státem znamená jeho souhlas s tím, že pozorující stát použije tento pozorovací letoun k provedení pozorovacího letu nad územím pozorovaného státu.
ČÁST II:
PŘEDLETOVÁ INSPEKCE ČIDEL POZOROVANÉHO STÁTU
1. Účelem předletové inspekce čidel pozorovacího letounu poskytnutého pozorovaným státem je potvrdit, že čidla a související vybavení odpovídají těm, jež byla certifikována v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy. Pozorující stát je oprávněn provést předletovou inspekci čidel a souvisejícího vybavení umístěných na pozorovacím letounu poskytnutém pozorovaným státem, aby potvrdil, že jeho čidla a příslušné vybavení odpovídají těm, jež byla certifikována v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy.
2. Po příjezdu inspektorů pozorujícího státu na místo předletové inspekce pozorující stát:
(A) poskytne seznam inspektorů, jejichž počet nepřesáhne pět osob, pokud není dohodnuto jinak, s uvedením obecné funkce každého inspektora;
(B) poskytne seznam položek vybavení, které inspektoři hodlají použít během předletové inspekce; a
(C) informuje pozorovaný stát o svém plánu předletové inspekce čidel a souvisejícího vybavení na palubě pozorovacího letounu.
3. Před zahájením předletové inspekce osoba označená pozorovaným státem:
(A) poučí pozorující stranu o inventarizačních postupech, jež musí být dodrženy k potvrzení toho, že každá položka vybavení přinesená inspektory na palubu pozorovacího letounu byla po ukončení předletové inspekce z pozorovacího letounu odstraněna;
(B) společně s inspektory provede kontrolu a inventarizaci každé položky vybavení, která má být použita během předletové inspekce; a
(C) poučí inspektory o všech nezbytných bezpečnostních opatřeních, jež musejí dodržovat během předletové inspekce čidel a souvisejícího vybavení umístěných na pozorovacím letounu.
4. Předletová inspekce nezačne před ukončením předepsaných příletových postupů a nepotrvá déle než osm hodin.
5. Pozorovaný stát je oprávněn poskytnout svůj vlastní doprovod inspektorům po dobu trvání předletové inspekce čidel a souvisejícího vybavení na palubě pozorovacího letounu s cílem potvrdit, že inspekce je prováděna v souladu s ustanoveními této části. Pozorovaný stát usnadní inspekci čidel a souvisejícího vybavení na palubě pozorovacího letounu inspektory v souladu s postupy uvedenými v části II odst. 7 přílohy D smlouvy.
6. Při provádění předletové inspekce mají inspektoři právo na přístup k čidlům a souvisejícímu vybavení na palubě pozorovacího letounu stejným způsobem, jaký stanoví část II odst. 10 přílohy D, a musejí dodržovat ustanovení části II odst. 11 a 12 přílohy D smlouvy.
7. Po ukončení předletové inspekce opustí inspektoři pozorovací letoun a pozorovaný stát je oprávněn použít své vlastní inventarizační postupy s cílem potvrdit, že všechny položky vybavení byly z pozorovacího letounu odstraněny. Pokud to pozorující stát není schopen prokázat ke spokojenosti pozorovaného státu, je pozorovaný stát oprávněn zakázat pozorovací let v souladu s článkem VIII smlouvy a žádný pozorovací let se nezapočítává do kvóty žádné z obou smluvních stran.
8. Inspektoři neprodleně informují pozorovaný stát, pokud zjistí, že jakékoliv čidlo nebo související vybavení na palubě pozorovacího letounu neodpovídají těm, jež byla certifikována v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy. Pokud pozorovaný stát není schopen prokázat, že čidla a související vybavení na palubě pozorovacího letounu odpovídají těm, jež byla certifikována v souladu s přílohou D smlouvy, je pozorující stát oprávněn:
(A) souhlasit s použitím jiného souboru typů čidel nebo kapacit navržených pozorovaným státem;
(B) postupovat podle původního úkolového plánu;
(C) přistoupit na odklad zahájení pozorovacího letu, aby pozorovanému státu bylo umožněno napravit problém zjištěný pozorujícím státem podle tohoto odstavce. V případě, že problém je vyřešen ke spokojenosti pozorujícího státu, provede se let podle úkolového plánu, podle potřeby vzhledem k odkladu upraveného. V případě, že problém není napraven ke spokojenosti pozorujícího státu, opustí pozorující stát území pozorovaného státu; nebo
(D) zrušit pozorovací let a neprodleně opustit území pozorovaného státu.
9. Pokud pozorující stát opustí území pozorovaného státu bez provedení pozorovacího letu podle odst. 8 písm. (C) a (D) této části, nezapočítává se žádný pozorovací let do kvóty žádné z obou smluvních stran.
10. Po ukončení předletové inspekce čidel a souvisejícího vybavení umístěného na pozorovacím letounu připraví pozorovaný a pozorující stát zprávu o předletové inspekci, která uvede, že čidla odpovídají těm, jež byla certifikována v souladu s ustanoveními přílohy D smlouvy. Podpis zprávy o předletové inspekci pozorujícím státem znamená jeho souhlas s tím, že použije tento pozorovací letoun k provedení pozorovacího letu nad územím pozorovaného státu.
ČÁST III:
PŘEDVÁDĚCÍ LETY
1. V případě, že letoun poskytne pozorující stát, provede pozorující stát na žádost pozorovaného státu po předletové inspekci předváděcí let, aby inspektorům umožnil sledovat fungování čidel, jež mají být použita během pozorovacího letu, a shromáždit dostatek údajů, aby mohli potvrdit, že schopnost těchto čidel je v souladu s ustanoveními čl. IV odst. 8 smlouvy.
2. V případě, že letoun poskytne pozorovaný stát, provede pozorovaný stát na žádost pozorujícího státu po předletové inspekci předváděcí let, aby inspektorům umožnil sledovat fungování čidel, jež mají být použita během pozorovacího letu, a shromáždit dostatek údajů, aby mohli potvrdit, že schopnost těchto čidel je v souladu s ustanoveními čl. IV odst. 9 smlouvy.
3. V případě, že buď pozorovaný nebo pozorující stát využijí své právo požádat o předváděcí let:
(A) bude předváděcí let proveden v souladu s požadavky části III přílohy D;
(B) předváděcí let nepotrvá déle než dvě hodiny;
(C) pozorovaný stát poskytne kalibrační terče v souladu se specifikacemi v dodatku 1 k příloze D smlouvy v blízkosti letiště, na němž má být provedena předletová inspekce;
(D) se jakýkoliv odklad ve vyhovění žádosti o předváděcí let, způsobený povětrnostními podmínkami či potížemi s letounem nebo čidly pozorovaného státu, nezapočítává do doby určené pro tyto lety, pokud není dohodnuto jinak;
(E) pozorovaný stát zpracuje údaje shromážděné čidly na zařízení v blízkosti letiště, na němž má být provedena předletová inspekce, za přítomnosti představitelů pozorujícího státu v souladu s ustanoveními čl. IX částí II a III smlouvy; a
(F) náklady na předváděcí let, včetně nákladů na poskytnutí médií pro záznam údajů a zpracování údajů, se rozdělí v souladu s ustanoveními části I odst. 9 přílohy L smlouvy.
4. V případě, že pozorovaný stát využije své právo požádat o předváděcí let, je pozorující stát oprávněn připočíst dobu až 24 hodin k 96hodinové době povolené pro provedení pozorovacího letu podle čl. VI části I odst. 9. Tím není dotčeno právo jiných smluvních stran provést pozorovací lety po původní 96hodinové době stanovené v čl. VI části I odst. 3 smlouvy.
5. V případě, že pozorující stát využije své právo požádat o předváděcí let, musí být tento let proveden v průběhu 96hodinové doby povolené pro provedení pozorovacího letu podle čl. VI části I odst. 9 smlouvy.
6. V případě, že pozorovaný stát není přesvědčen, že schopnost jakéhokoliv čidla umístěného na pozorovacím letounu poskytnutém pozorujícím státem je v souladu s ustanoveními čl. IV odst. 8 smlouvy, je pozorovaný stát oprávněn:
(A) v případě čidla, jehož pozemní rozlišovací schopnost je závislá na výšce nad povrchem země, navrhnout jinou minimální výšku nad povrchem země, při které bude provoz čidla během pozorovacího letu povolen;
(B) v případě čidla, jehož pozemní rozlišovací schopnost není závislá na výšce nad povrchem země, zakázat provoz tohoto čidla během pozorovacího letu; nebo
(C) zakázat pozorovací let podle ustanovení článku VIII smlouvy.
7. V případě, že pozorující stát není přesvědčen, že schopnost jakéhokoliv čidla umístěného na pozorovacím letounu poskytnutém pozorovaným státem je v souladu s ustanoveními čl. IV odst. 9 smlouvy, je pozorující stát oprávněn:
(A) souhlasit s použitím jiného souboru typů čidel nebo kapacit navržených pozorovaným státem;
(B) v případě čidla, jehož pozemní rozlišovací schopnost je závislá na výšce nad povrchem země, navrhnout jinou minimální výšku nad povrchem země, při které bude povolen provoz čidla během pozorovacího letu;
(C) v případě čidla, jehož pozemní rozlišovací schopnost není závislá na výšce nad povrchem země, provést pozorovací let podle plánu, přičemž náklady na média pro záznam údajů z tohoto čidla ponese pozorovaný stát;
(D) přistoupit na odklad zahájení pozorovacího letu, aby pozorovanému státu bylo umožněno napravit problém zjištěný pozorujícím státem. V případě, že problém je vyřešen ke spokojenosti pozorujícího státu, provede se let podle úkolového plánu, podle potřeby vzhledem k odkladu upraveného. V případě, že problém není napraven ke spokojenosti pozorujícího státu, opustí pozorující stát území pozorovaného státu.
(E) zrušit pozorovací let podle článku VIII smlouvy a neprodleně opustit území pozorovaného státu.
8. V případě, že je pozorovací let zakázán nebo zrušen smluvní stranou požadující předváděcí let, nezapočítává se do kvóty žádné z obou smluvních stran a smluvní strana požadující předváděcí let předloží záležitost Konzultativní komisi otevřeného nebe.

PŘÍLOHA G
LETOVÍ POZOROVATELÉ, LETOVÍ ZÁSTUPCI A ZÁSTUPCI
ČÁST I:
LETOVÍ POZOROVATELÉ A LETOVÍ ZÁSTUPCI
1. Ustanovení této přílohy se týkají osob označených v souladu s článkem XIII. Každá smluvní strana je oprávněna mít kdykoliv na palubě pozorovacího letounu počet letových pozorovatelů a letových zástupců stanovený v čl. VI části III. Ustanovení uvedené části upravují jejich činnost týkající se organizace a provádění pozorovacích letů. Každá smluvní strana usnadní činnost letových pozorovatelů a letových zástupců podle této přílohy.
2. Pozorovaný stát jmenuje jednoho z letových pozorovatelů hlavním letovým pozorovatelem. Hlavní letový pozorovatel musí být státním příslušníkem pozorovaného státu. Pozorující stát určí jednoho z letových zástupců hlavním letovým zástupcem. Hlavní letový zástupce musí být státním příslušníkem pozorujícího státu.
3. Při přípravě pozorovacího letu jsou letoví pozorovatelé a letoví zástupci oprávněni:
(A) seznámit se s technickou literaturou týkající se fungování a provozu čidel a s letovou příručkou pozorovacího letounu; a
(B) seznámit se s vybavením pozorovacího letounu vztahujícím se k řízení letového režimu a k fungování a provozu čidel umístěných na pozorovacím letounu.
4. Letoví pozorovatelé a letoví zástupci jsou oprávněni:
(A) zůstat na palubě pozorovacího letounu během pozorovacího letu, včetně jakýchkoliv zastávek pro doplnění paliva nebo v nouzových situacích;
(B) přinést na palubu pozorovacího letounu a používat mapy, navigační plány, publikace a provozní příručky;
(C) pohybovat se bez omezení v pozorovacím letounu, včetně letové paluby, během pozorovacího letu, pokud to není na překážku bezpečnosti letu. Při vykonávání svých práv nesmějí letoví pozorovatelé či letoví zástupci zasahovat do činnosti letové posádky;
(D) kontrolovat shodu s letovým plánem a sledovat letový režim pozorovacího letounu a fungování a provoz čidel;
(E) naslouchat vnitřní a vnější rádiové komunikaci na palubě letounu a používat vnitřní rádiovou komunikaci; a
(F) zaznamenávat parametry letového režimu a fungování a provoz čidel na mapách, plánech a v notesech.
5. Kromě práv uvedených v odstavci 4 této části je hlavní letový pozorovatel oprávněn:
(A) konzultovat s letovou posádkou dodržování vnitrostátních pravidel letu a ustanovení smlouvy;
(B) sledovat činnost letové posádky, včetně činnosti na palubě letounu, během pozorovacího letu, jakož i kontrolovat fungování a provoz letových a navigačních přístrojů pozorovacího letounu;
(C) dávat letové posádce doporučení ohledně dodržování letového plánu;
(D) žádat letovou posádku, aniž by zasahoval do její činnosti, o informace o letovém režimu; a
(E) komunikovat podle potřeby s orgány řízení letového provozu a pomáhat při předávání a vyhodnocování sdělení orgánů řízení letového provozu letové posádce a sdělení letové posádky orgánům řízení letového provozu o provádění pozorovacího letu; za tímto účelem je hlavní letový pozorovatel oprávněn používat vnější rádiovou komunikaci s pomocí rádiového vybavení pozorovacího letounu.
6. V případě, že hlavní letový pozorovatel je přesvědčen, že se pozorovací letoun odchyluje od svého letového plánu, upozorní hlavní letový pozorovatel letovou posádku a může informovat orgány řízení letového provozu o jakýchkoliv odchylkách pozorovacího letounu od letového plánu, o kterých je hlavní letový pozorovatel přesvědčen, že by mohly ohrozit bezpečnost letu.
7. Kromě práv uvedených v odstavci 5 této části má hlavní letový zástupce:
(A) práva podle odst. 5 písm. (A), (B) a (D) této části ohledně letové posádky; a
(B) v případě odchylky od letového plánu právo obdržet od letové posádky vysvětlení důvodů této odchylky.
8. Letoví zástupci jsou oprávněni řídit provoz čidel během pozorovacího letu. Kromě toho jsou letoví zástupci oprávněni po oznámení pozorovanému státu před zahájením pozorovacího letu provozovat čidla během pozorovacího letu. V případě, že letoví zástupci využijí své právo provozovat čidla podle tohoto odstavce, není pozorovaný stát odpovědný za žádnou poruchu nebo nedostatky v kvalitě údajů shromážděných čidly, způsobené provozem čidel letovými zástupci.
ČÁST II:
ZÁSTUPCI
1. Pozorující stát používající pozorovací letoun označený třetí smluvní stranou je oprávněn mít kdykoliv na palubě pozorovacího letounu počet zástupců stanovený v čl. VI části III smlouvy.
2. Pozorující stát jmenuje jednoho ze svých zástupců hlavním zástupcem. Hlavní zástupce má práva hlavního letového zástupce uvedená v části I této přílohy. Kromě toho hlavní zástupce:
(A) poskytuje velícímu pilotovi rady ohledně dodržování ustanovení smlouvy;
(B) je oprávněn kontrolovat, jak pozorovaný stát dodržuje ustanovení smlouvy; a
(C) je oprávněn v případě odchylek od letového plánu obdržet od velícího pilota vysvětlení důvodů této odchylky.
3. Zástupci mají práva letových zástupců uvedená v části I této přílohy.

PŘÍLOHA H
KOORDINACE PLÁNOVANÝCH POZOROVACÍCH LETŮ
1. Za účelem zamezení možné časové kolizi při provádění pozorovacích letů nad toutéž smluvní stranou může každá smluvní strana oprávněná provádět pozorovací lety na základě každoročního rozdělení aktivních kvót oznámit všem ostatním smluvním stranám nejpozději 1. listopadu každého roku své plány využití celé své aktivní kvóty nebo její části během následujícího roku. Oznámení uvede počet pozorovacích letů, které oznamující smluvní strana plánuje provést nad územím ostatních smluvních stran během každého čtvrtletí tohoto roku.
2. Celkový počet pozorovacích letů, plánovaných a oznámených v souladu s odstavcem 1 této přílohy, nad územím jakékoliv smluvní strany během daného čtvrtletí v žádném případě nepřekročí 16. Pokud tak nestanoví čl. VI část I odst. 3, není žádná smluvní strana povinna přijmout více než jeden pozorovací let během doby uvedené v čl. VI části I odst. 9 smlouvy.
3. Smluvní strany, které oznámily v souladu s odstavcem 1 této přílohy své plány využití jedné či více aktivních kvót pro pozorovací lety nad územím téže smluvní strany během daného čtvrtletí nebo daných čtvrtletí, uskuteční v případě potřeby konzultace, aby se zamezilo jakékoliv kolizi jejich plánovaných pozorovacích letů. V případě, že konzultacemi mezi zúčastněnými smluvními stranami nelze dosáhnout dohody o zamezení kolize, bude záležitost vyřešena losováním mezi uvedenými smluvními stranami. První z těchto konzultací týkající se pozorovacích letů ve čtvrtletí začínajícím 1. ledna následujícího roku budou zahájeny neprodleně po přijetí oznámení stanoveného v odstavci 1 této přílohy. Následné konzultace mezi zúčastněnými smluvními stranami budou vedeny mezi 1. únorem a 15. únorem pro čtvrtletí začínající 1. dubnem; mezi 1. květnem a 15. květnem pro čtvrtletí začínající 1. červencem; a mezi 1. srpnem a 15. srpnem pro čtvrtletí začínající 1. říjnem. Zúčastněné smluvní strany oznámí dohodnutý sled pozorovacích letů stanovený v těchto konzultacích všem smluvním stranám nejpozději 15. listopadu, 15. února, 15. května a 15. srpna podle příslušného čtvrtletí.
4. Nejpozději sedm dní po oznámení sledu pozorovacích letů stanoveného podle odstavce 3 této přílohy oznámí každá smluvní strana všem smluvním stranám plánujícím provádět během tohoto čtvrtletí pozorovací lety nad jejím územím každý let, u něhož hodlá využít své právo poskytnout svůj vlastní pozorovací letoun.
5. Každá smluvní strana, která nepodala oznámení podle odstavce 1 této přílohy nebo neoznámila své plány využití všech svých aktivních kvót nebo neprovedla pozorovací let během čtvrtletí, pro něž tento pozorovací let oznámila, je oprávněna využít tyto zbývající aktivní kvóty za předpokladu, že tyto pozorovací lety byly dohodnuty v rámci stávající dohody dosažené podle odstavce 3 této přílohy.

PŘÍLOHA I
INFORMACE O VZDUŠNÉM PROSTORU
A LETECH V RIZIKOVÉM VZDUŠNÉM PROSTORU
1. Nejdříve 90 dní po vstupu smlouvy v platnost poskytne smluvní strana na žádost jakékoliv jiné smluvní strany nejpozději 30 dnů po obdržení této žádosti následující informace v souladu s předpisy ICAO:
(A) strukturu svého vzdušného prostoru podle Letecké informační publikace (Aeronautical Information Publication);
(B) podrobné informace o všech rizikových vzdušných prostorech; a
(C) letištní informace a příletové a odletové postupy pro každé ze svých:
(1) míst vstupu a míst výstupu;
(2) letišť otevřeného nebe; a
(3) náhradních letišť a letišť pro doplňování paliva pro svá místa vstupu, místa výstupu a letiště otevřeného nebe.
2. Každá smluvní strana neprodleně informuje smluvní strany, které požádaly o informace v souladu s ustanoveními odstavce 1 této přílohy, o jakýchkoliv změnách týkajících se informací poskytnutých v souladu s odstavcem 1 této přílohy. Bez ohledu na ustanovení tohoto odstavce není třeba poskytnout instrukce letcům (NOTAM).
3. Nejpozději 90 dnů po vstupu této smlouvy v platnost oznámí každá smluvní strana všem ostatním smluvním stranám zdroj informací, které budou poskytnuty v souladu s odstavcem 1 této přílohy.

PŘÍLOHA J
ÚMLUVA Z MONTREUX
1. Pozorovací lety prováděné podle ustanovení této smlouvy, umožňující pozorování celého území smluvních stran, nesmí být v rozporu s Úmluvou z Montreux ze dne 20. července 1936.
2. Trasy a oznámení o tranzitních letech letounů pro účely této smlouvy spadající do oblasti působnosti článku 23 Úmluvy z Montreux se řídí ustanoveními uvedeného článku.

PŘÍLOHA K
INFORMACE O ZAŘÍZENÍCH KE ZPRACOVÁNÍ FILMU, KOPÍROVACÍCH
ZAŘÍZENÍCH A FOTOGRAFICKÝCH FILMECH A POSTUPECH SLEDOVÁNÍ
ZPRACOVÁNÍ FOTOGRAFICKÝCH FILMŮ
ČÁST I:
INFORMACE O ZAŘÍZENÍCH KE ZPRACOVÁNÍ FILMU,
KOPÍROVACÍCH ZAŘÍZENÍCH A FOTOGRAFICKÝCH FILMECH
1. Podle části II odst. 3 písm. (A) bodu (3) přílohy D smlouvy poskytne každá smluvní strana současně s oznámením ostatním smluvním stranám o zařízeních ke zpracování filmu či kopírovacích zařízeních, která zamýšlí použít k vyvolání původních negativů filmu nebo výrobě duplikátů pozitivů či negativů filmu, následující výrobní informace:
(A) název zařízení ke zpracování či kopírovacího zařízení;
(B) případnou maximální a minimální šířku a délku filmu, který lze zpracovávat či kopírovat;
(C) každý typ filmu, který lze zpracovávat či kopírovat v tomto zařízení ke zpracování filmu; a
(D) každý krok postupu, včetně rozsahu expozice, teploty, trvání, doporučené rychlosti převíjení filmu, chemikálií a chemických směsí pro každý typ filmu.
2. Podle části II odst. 3 písm. (A) bodu (2) přílohy D smlouvy každá smluvní strana současně s poskytnutím informací o typech černobílého leteckého filmu, jenž hodlá použít ke shromažďování údajů během kontroly za letu či pozorovacího letu nebo ke kopírování těchto údajů, poskytne následující výrobní informace o každém typu leteckého filmu, který může být zpracováván či kopírován zařízeními ke zpracování filmu či kopírovacími zařízeními uvedenými v odstavci 1 této části, a to v rozsahu nezbytném pro potvrzení parametrů filmu. Podle vnitrostátní praxe výrobce filmů mohou tyto informace zahrnovat:
(A) skutečnou rychlost filmu;
(B) rozlišovací schopnost/modulaci;
(C) spektrální citlivost; a
(D) optickou zrcadlovou hustotu nebo senzitometrické vlastnosti.
3. Za účelem určení senzitometrických vlastností leteckých filmových materiálů podle vlastní vnitrostátní metodologie je každá smluvní strana oprávněna obdržet na žádost neexponované vzorky všech typů fotografického filmu, který bude použit jako médium pro záznam údajů, chemikálie na jejich zpracování a instrukce pro zpracování a kopírování těchto fotografických filmů. Tyto vzorky a instrukce budou poskytnuty nejpozději 30 dní po obdržení uvedené žádosti.
ČÁST II:
SLEDOVÁNÍ ZPRACOVÁNÍ A KOPÍROVÁNÍ FILMU
1. Smluvní strany účastnící se certifikace pozorovacího letounu a jeho čidel jsou oprávněny sledovat zpracování a kopírování leteckého filmu použitého při kontrole za letu. Představitelé pozorovaného a pozorujícího státu jsou oprávněni sledovat zpracování a kopírování leteckého filmu použitého při předváděcím a pozorovacím letu.
2. Při sledování zpracování a kopírování leteckého filmu jsou smluvní strany oprávněny přinést si s sebou a používat způsobem nenarušujícím zpracování nebo kopírování filmu, následující vybavení:
(A) lakmusové papírky;
(B) teploměry;
(C) chemické zkušební vybavení, včetně měřičů pH a hustoměrů;
(D) stopky;
(E) senzitometry;
(F) densitometry; a
(G) 21stupňové senzitometrické zkušební pásky a optické klíny.
3. Před zpracováním filmů exponovaných během kontroly za letu, předváděcího letu a pozorovacího letu zkontrolují smluvní strany vybavení ke zpracování filmu a chemikálie zpracováním 21stupňového senzitometrického zkušebního pásku nebo exponováním a zpracováním 21stupňového optického klínu za účelem potvrzení, že senzitometrické údaje pro zpracování tohoto typu filmu při použití tohoto zařízení ke zpracování filmu splňují požadavky stanovené podle části I této přílohy. Není-li dohodnuto jinak, originál nebo duplikát negativů či pozitivů leteckého filmu nesmějí být zpracovány či kopírovány, dokud zpracování 21stupňového senzitometrického zkušebního pásku nebo exponování a zpracování 21stupňového optického klínu nemají vlastnosti stanovené v souladu s ustanoveními části I této přílohy pro tento typ leteckého filmu a zařízení ke zpracování filmu či kopírovací zařízení.
4. Před zpracováním filmů exponovaných během kontroly za letu, předváděcího letu nebo pozorovacího letu jsou smluvní strany oprávněny zkontrolovat vybavení ke zpracování filmu a chemikálie exponováním a zpracováním zkušebního filmu téhož typu, jaký byl použit během kontroly za letu, předváděcího letu a pozorovacího letu, za účelem potvrzení, že postup omývání a ustalování je vhodný pro trvalou archivaci.

PŘÍLOHA L
KONZULTATIVNÍ KOMISE OTEVŘENÉHO NEBE
ČÁST I:
OBECNÁ USTANOVENÍ
Postupy a další ustanovení týkající se Konzultativní komise otevřeného nebe jsou stanoveny v této příloze podle článku X smlouvy.
1. Konzultativní komise otevřeného nebe se skládá ze zástupců označených každou smluvní stranou. Náhradníci, poradci a odborníci smluvní strany se mohou účastnit jednání Konzultativní komise otevřeného nebe, pokud to tato smluvní strana považuje za nezbytné.
2. První zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe bude zahájeno do 60 dnů po podpisu smlouvy. Předsedou zahajovací schůze bude zástupce Kanady.
3. Konzultativní komise otevřeného nebe se schází na pravidelných zasedáních nejméně čtyřikrát za kalendářní rok, pokud nerozhodne jinak. Mimořádná zasedání svolává na žádost jedné či více smluvních stran předseda Konzultativní komise otevřeného nebe, který o žádosti neprodleně informuje všechny ostatní smluvní strany. Tato zasedání začnou nejpozději 15 dní poté, co předseda obdržel takovou žádost.
4. Zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe netrvají déle než čtyři týdny, pokud komise nerozhodne jinak.
5. Smluvní strany se podle abecedního pořadí ve francouzském jazyce střídají v předsednictví Konzultativní komise otevřeného nebe. Každý předseda působí ve funkci od zahájení zasedání do zahájení následujícího zasedání, pokud není dohodnuto jinak.
6. Zástupci na schůzích zasedají v abecedním pořadí smluvních stran ve francouzském jazyce.
7. Pracovními jazyky Konzultativní komise otevřeného nebe jsou angličtina, francouzština, němčina, italština, ruština a španělština.
8. Jednání Konzultativní komise otevřeného nebe jsou tajná, pokud není dohodnuto jinak. Konzultativní komise otevřeného nebe se může dohodnout, že její jednání budou veřejná nebo že zveřejní svá rozhodnutí.
9. Během období prozatímního uplatňování a před 30. červnem 1992 dohodne Konzultativní komise otevřeného nebe rozdělení nákladů plynoucích ze smlouvy. Rovněž co nejdříve dohodne způsob rozdělení běžných výdajů spojených s činností Konzultativní komise otevřeného nebe.
10. Během období prozatímního uplatňování smlouvy vypracuje Konzultativní komise otevřeného nebe dokument o oznámeních a zprávách vyžadovaných smlouvou. Tento dokument bude obsahovat seznam všech uvedených oznámení a zpráv, jakož i případně příslušné formy uvedených oznámení a zpráv.
11. Konzultativní komise otevřeného nebe podle potřeby vypracuje nebo reviduje svůj jednací řád a pracovní metody.
ČÁST II:
KAŽDOROČNÍ PŘEZKOUMÁNÍ AKTIVNÍCH KVÓT
Postupy pro každoroční přezkoumání aktivních kvót podle čl. III části I odst. 7 smlouvy jsou následující:
1. Smluvní strany přející si změnit úplně nebo částečně rozdělení aktivních kvót z minulého roku, pokud jde o jejich aktivní kvótu, oznámí všem ostatním smluvním stranám a Konzultativní komisi otevřeného nebe do 1. října každého roku ty smluvní strany, nad jejichž územím si přejí provést své pozorovací lety v průběhu příštího kalendářního roku. Smluvní strany zváží tyto navržené změny při tomto přezkoumání v souladu s pravidly stanovenými v následujících odstavcích této části.
2. Nepřesáhnou-li žádosti o pozorovací lety nad územím jakékoliv smluvní strany její pasivní kvótu, bude rozdělení stanoveno tak, jak o ně bylo požádáno, a předloženo ke schválení Konzultativní komisi otevřeného nebe.
3. Přesáhnou-li žádosti o pozorovací lety nad územím jakékoliv smluvní strany její pasivní kvótu, bude rozdělení stanoveno všeobecnou dohodou zúčastněných smluvních stran a předloženo ke schválení Konzultativní komisi otevřeného nebe.
ČÁST III:
MIMOŘÁDNÉ POZOROVACÍ LETY
1. Konzultativní komise otevřeného nebe zvažuje žádosti orgánů Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě pověřených jednat ohledně předcházení střetům a řešení krizí a ostatních příslušných mezinárodních organizací za účelem usnadnění organizace a provádění mimořádných pozorovacích letů nad územím smluvní strany s jejím souhlasem.
2. Údaje získané při těchto pozorovacích letech musí být dány k dispozici dotčeným orgánům a organizacím.
3. Bez ohledu na jakákoliv jiná ustanovení smlouvy se smluvní strany mohou na dvoustranném a dobrovolném základě dohodnout, že budou vzájemně provádět pozorovací lety nad svými územími podle postupů týkajících se provádění pozorovacích letů. Pokud není mezi zúčastněnými smluvními stranami dohodnuto jinak, údaje získané při těchto pozorovacích letech musí být dány k dispozici Konzultativní komisi otevřeného nebe.
4. Pozorovací lety prováděné podle ustanovení této části se nezapočítávají do aktivních či pasivních kvót příslušných smluvních stran.
ČÁST IV:
DALŠÍ OBLASTI VYUŽÍVÁNÍ REŽIMU OTEVŘENÉHO NEBE
1. Smluvní strany mohou Konzultativní komisi otevřeného nebe předložit ke zvážení návrhy na využití režimu otevřeného nebe v dalších konkrétních oblastech, jako je například životní prostředí.
2. Konzultativní komise otevřeného nebe může o těchto návrzích rozhodnout nebo je případně může předložit první a dalším konferencím svolaným za účelem přezkoumání plnění smlouvy v souladu s ustanoveními čl. XVI odst. 3 smlouvy.

Rozhodnutí číslo 1 Smlouvy o otevřeném nebi
Rozdělení nákladů plynoucích ze Smlouvy o otevřeném nebi
Smluvní strany Smlouvy o otevřeném nebi se podle ustanovení Přílohy L, část I, odstavec 9 Smlouvy o otevřeném nebi dohodly takto:
Rozdělování nákladů plynoucích ze Smlouvy o otevřeném nebi, dále Smlouva, se řídí následujícími ustanoveními:
Část I
ROZDĚLENÍ NÁKLADŮ NA POZOROVACÍ LETY PROVÁDĚNÉ POZOROVACÍMI LETOUNY POZORUJÍCÍHO STÁTU
1. Pokud není v tomto Rozhodnutí uvedeno jinak nebo dohodnuto jinak mezi zainteresovanými smluvními stranami, uhradí pozorující stát používající svůj vlastní pozorovací letoun pozorovanému státu pouze výdaje za následující zboží a služby vztahující se k pozorovacímu letounu:
A) palivo, mazadla, hydraulické kapaliny, kyslík, rozmrazovací kapaliny a vodu požadované v průběhu pozorovací mise;
B) pozemní technické a komerční služby požadované letovou posádkou pozorujícího státu; a
C) dodatečné služby poskytnuté pozorovaným státem podle článku VI, část I, odstavec 17(D) Smlouvy.
2. Výdaje za zboží uvedené v odstavci 1(A) této části a v části II, odstavec 4 tohoto Rozhodnutí, spotřebované během ukázkového letu vyžádaného pozorovaným státem podle Přílohy F, část III Smlouvy, uhradí pozorovaný stát, pokud ukázkový let nepovede ke zrušení daného pozorovacího letu v souladu s ustanovením článku VIII a přílohou F Smlouvy. V takovém případě hradí náklady na ukázkový let pozorující stát.
3. V případě, že pozorující stát převáží původní negativ filmu svým vlastním pozorovacím letounem či dopravním letounem do místa zpracování filmu, poskytne na žádost pozorovaného státu, pokud jsou volná místa, bezplatnou přepravu personálu pozorovaného státu k ověření zpracování filmu v místě vyvolání filmu. V takovém případě není pozorující stát odpovědný za přepravu takových cestujících.
4. Výdaje plynoucí z odchýlení nebo zkrácení pozorovacího letu hradí v souladu s článkem VIII, část II, odstavec 5(C) Smlouvy pozorovaný stát. Veškeré další výdaje spojené s odchylkou od letového plánu pozorovacího letu tak, jak uvádí část I, odstavec 1(A) tohoto Rozhodnutí, hradí pozorující stát.
5. Náklady na záznamová média, na přepravu médií na místo jejich zpracování, na chemikálie použité při jejich zpracování a na vyhotovení duplikátů pro pozorovaný stát hradí pozorující stát.
Část II.
ROZDĚLENÍ NÁKLADŮ NA POZOROVACÍ LETY PROVÁDĚNÉ POZOROVACÍM LETOUNEM POSKYTNUTÝM POZOROVANÝM STÁTEM PODLE ČLÁNKU VI, ČÁST I, ODSTAVEC 1 TÉTO SMLOUVY
1. V případě, že pozorující stát použije své vlastní dopravní letadlo jako dopravní prostředek, zaplatí za zboží a služby uvedené v části I, odstavec 1 tohoto Rozhodnutí, které si pozorující stát vyžádá pro své dopravní letadlo po dobu jeho přítomnosti na území pozorovaného státu.
2. Pokud není v tomto Rozhodnutí uvedeno jinak nebo není-li zainteresovanými smluvními stranami dohodnuto jinak, uhradí pozorující stát pozorovanému státu uplatňujícímu své právo na poskytnutí pozorovacího letounu jen výdaje za následující zboží či služby spojené s pozorovacím letounem:
A) palivo, mazadla, hydraulické kapaliny, kyslík, rozmrazovací kapaliny a vodu požadované v průběhu pozorovací mise; a
B) dodatečné služby poskytnuté pozorovaným státem podle článku VI, část I, odstavec 17(D) Smlouvy.
3. Náklady na zboží uvedené v odstavcích 2(A) a 4 této části spotřebované v průběhu ukázkového letu vyžádaného pozorujícím státem podle přílohy F, část III Smlouvy hradí pozorující stát, pokud ukázkový let nepovede ke zrušení letu v souladu s ustanoveními článku VIII a Přílohou F Smlouvy. V takovém případě pozorovaný stát ukázkový let pozorujícímu státu neúčtuje.
4. Náklady na záznamová média použitá při pozorovacím letu a na vyhotovení duplikátů pro pozorovaný stát, jakož i náklady na chemikálie použité při zpracování a vyhotovení duplikátů pro pozorovaný stát hradí pozorující stát.
5. Uplatní-li pozorující stát své právo zpracovat záznamová média, potom hradí náklady na jejich přepravu do svého zpracovatelského zařízení. Jestliže se pozorující stát vzdá svého práva zpracovat záznamová média a ta budou tedy zpracována pozorovaným státem, zaplatí pozorovaný stát jejich přepravu do svého zpracovatelského zařízení a do místa výstupu použitého pozorujícím státem.
6. Náklady spojené s odchýlením či zkrácením pozorovacího letu v souladu s článkem VIII, část II, odstavec 5(A), 5(B) nebo 5(C) Smlouvy hradí pozorovaný stát. Všechny ostatní náklady uvedené v odstavci 2(A) této části spojené s odchýlením pozorovacího letu od letového plánu hradí pozorující stát.
7. Pozorovaný stát hradí případné náklady spojené s přepravou letových zástupců z nejbližšího místa vstupu na letiště otevřeného nebe, kde pozorovací let začíná, a z letiště otevřeného nebe, kde pozorovací let končí, do nejbližšího místa výstupu, pokud není pro tento účel použit dopravní letoun pozorujícího státu.
Část III.
ÚHRADA NÁKLADŮ NA POUŽITÍ POZOROVACÍHO LETOUNU OZNAČENÉHO TŘETÍ SMLUVNÍM STRANOU
1. Náhrada za použití pozorovacího letounu označeného třetí smluvní stranou zaplacená pozorujícím státem je přiměřená a rozumná a stanoví se v souladu s ujednáními zainteresovaných smluvních stran.
Část IV.
NÁKLADY PLYNOUCÍ Z CERTIFIKACE POZOROVACÍHO LETOUNU A ČIDEL A DODATEČNÉ LETY
1. S výjimkou ustanovení části V, odstavec 2 tohoto Rozhodnutí hradí náklady plynoucí z certifikace pozorovacího letounu a čidel podle ustanovení Přílohy D Smlouvy, včetně nákladů na jednu platnou zkoušku za letu, smluvní strana nebo skupina smluvních stran označující pozorovací letoun.
2. V případě, že se zainteresované smluvní srany dohodnou na dodatečných letech, hradí náklady ty smluvní strany, které takové lety požadují. Tyto dodatečné lety nesmí zasahovat do certifikačního procesu a nesmí být v rozporu s ustanovením Přílohy D Smlouvy.
Část V.
OBECNÁ PRAVIDLA
1. Cestovní výdaje letové posádky a letových zástupců pozorujícího státu na místo vstupu a z místa výstupu hradí pozorující stát, s výjimkou cestovních nákladů uvedených v části II, odstavec 7 tohoto Rozhodnutí.
2. Ujednání uvedená v následujících pododstavcích (A) a (B) týkající se placení pozorujícího státu za stravu a ubytování nemají přednost před jinými stávajícími či budoucími dohodami o kontrole zbrojení.
A) Cestovní výdaje představitelů smluvních stran při certifikačním procesu, jakož i výdaje za jejich stravování a ubytování až do výše 75 ECU na osobu a den, hradí smluvní strana, kterou zastupují.
B) Pokud není dohodnuto jinak, účtuje pozorovaný stát nejvýše 75 ECU v konvertibilní měně na osobu a den za stravování a ubytování poskytnuté personálu pozorujícího státu.
3. Náklady na dodatečné služby poskytnuté pozorovaným státem podle článku VI, část I, odstavec 17(D) Smlouvy hradí pozorující stát bez ohledu na to, která smluvní strana poskytuje pozorovací letoun.
4. Tranzitující smluvní straně ani pozorující smluvní straně nejsou účtovány poplatky za navigační služby, řízení letového provozu, přistání, vzlet, za pozemní zabezpečení, parkování a střežení letounu na letišti při všech tranzitních, dopravních a pozorovacích letech otevřeného nebe. Toto ustanovení podléhá přezkoumání na základě praktických zkušeností, pokud o to požádá některá smluvní strana jeden rok po vstupu Smlouvy v platnost.
5. Pozorovaný stát hradí výdaje za svůj personál účastnící se přípravy a provedení pozorovacího letu nad svým územím.
6. Pokud není dohodnuto jinak, účtuje pozorovaný stát za zboží a služby uvedené v části I, odstavec 1 a v části II, odstavce 1 a 2 tohoto Rozhodnutí obvyklé ceny podle nejnižšího možného obchodního kurzu bez daní, platné na letišti v Kolíně nad Rýnem ve Spolkové republice Německo k 1. lednu probíhajícího roku a každého roku poté.
Ceník takových položek zasílají depozitáři všem smluvním stranám každoročně nejpozději 31. ledna.
7. Není-li dohodnuto jinak, účtuje pozorovaný stát uplatňující své právo poskytnout pozorovací letoun pozorujícímu státu za zboží uvedené v části II, odstavec 4 tohoto Rozhodnutí cenu nepřesahující cenu takového zboží v nejnižším možném obchodním kurzu bez daně platnou v Kanadě k 1. lednu každého roku účtovanou jakoukoliv společností, jejíž výrobky jsou používány certifikovanými kanadskými pozorovacími letouny či, pokud takové letouny neexistují, pozorovacími letouny certifikovanými Spojenými státy.
Ceník takového zboží zašlou depozitáři všem smluvním stranám každoročně nejpozději 31. ledna.
8. Smluvní strany hradí výdaje za naléhavé lékařské ošetření na svém území poskytnuté personálu jiných smluvních stran vykonávajících činnosti v souladu s ustanoveními Smlouvy.
9. Nejpozději 30 dnů po dokončení pozorovacího letu předloží pozorovaný stát pozorujícímu státu účet v konvertibilní měně s jasným uvedením položek výdajů vynaložených v průběhu pozorovacího letu.
Pokud jde o veškeré výdaje, které nejsou uvedené v odstavcích 2, 3, 7 a 8 této části a které jsou obyčejně účtovány v místní měně, je na účtu uvedena cena také v měně pozorovaného státu, jakož i směnný kurs ke dni, kdy k výdajům došlo.
Pro účely této části je personál třetí smluvní strany účastnící se provádění pozorovacího letu považován za personál pozorujícího státu.
10. Není-li dohodnuto jinak, vymění si na konci každého kalendářního roku smluvní strany své požadavky na platby v konvertibilní měně.
Po této výměně porovnají smluvní strany celkové výdaje za zboží a služby poskytnuté smluvními stranami, aby zjistily, zda je požadována skutečná úhrada.
Po tomto přezkoumání zaplatí jakákoliv smluvní strana, jež má dluh vůči jakékoliv jiné smluvní straně, svůj dluh této smluvní straně nejpozději do 1. března následujícího roku - s výjimkou případu, že se o dluhu stále jedná - v konvertibilní měně v kursu platném ke dni výměny účtů mezi konvertibilní měnou užitou pro účtování a měnou užitou pro danou platbu.
Toto pravidlo platí rovněž pro pozorující smluvní strany používající pozorovací letoun třetí smluvní strany.
Část VI.
NÁKLADY PLYNOUCÍ Z VÝMĚNY INFORMACÍ
Duplikáty výstupů z čidel shromážděných v průběhu pozorovacího letu poskytne pozorující stát za přiměřené a rozumné ceny určené oběma stranami.
Po uplynutí jednoho roku praktického uplatňování Smlouvy zváží Konzultativní komise otevřeného nebe potřebu nových ustanovení k vyčíslení takových výdajů.
PŘÍLOHA
Konzultativní komise otevřeného nebe z důvodu náhrady jmenovité hodnoty “euro” za jmenovitou hodnotu “ECU” účinnou od 1. ledna 1999, rozhodla modifikovat rozhodnutí číslo 1 Smlouvy o otevřeném nebi ze dne 10. prosince 1992, část V, odstavec 2, pododstavec (A) a (B), takto:
(A) Cestovní výdaje pro představitele členských států při certifikaci, stejně jako náklady za jídlo a ubytování až do výše ekvivalentní 75 euro za osobu a den, budou hrazeny členským státem, který reprezentují.
(B) Pokud nebude domluveno jinak, pozorovaná strana nebude účtovat více než je ekvivalent 75 euro v konvertibilní měně za osobu a den za jídlo a ubytování poskytnuté personálu pozorující strany.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 10. prosince 1992, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 2 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
DALŠÍ VYBAVENÍ PRO NEDESTRUKTIVNÍ ZKOUŠKY
Smluvní strany Smlouvy o otevřeném nebi se podle ustanovení Přílohy F, část I, odstavec 7 Smlouvy o otevřeném nebi dohodly takto:
Navíc k položkám vybavení pro nedestruktivní zkoušky, které je pozorovaný stát oprávněn vzít na palubu a používat v pozorovacím letounu, je pozorovaný stát oprávněn vzít na palubu a používat také volt-ohmmetr.
Navíc k položkám vybavení uvedeným výše může Konzultativní komise otevřeného nebe odsouhlasit po 30. červnu 1992 v rámci posuzování technických opatření další položky vybavení k nedestruktivním zkouškám.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a má stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 29. června 1992, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 3 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
METODIKA PRO VÝPOČET MINIMÁLNÍ VÝŠKY NAD POVRCHEM ZEMĚ, VE KTERÉ
MŮŽE BÝT V PROVOZU V PRŮBĚHU POZOROVACÍHO LETU KAŽDÁ OPTICKÁ
KAMERA UMÍSTĚNÁ NA POZOROVACÍM LETOUNU
Smluvní strany Smlouvy o otevřeném nebi se podle ustanovení Přílohy D, dodatek 1, část III, odstavec 2 Smlouvy o otevřeném nebi dohodly takto:
Metodika pro výpočet minimální výšky nad povrchem země, ve které může v průběhu pozorovacího letu být v provozu každá optická kamera umístěná na pozorovacím letounu je následující:
A) Určí se pozemní rozlišovací schopnost optické kamery (kombinace čočka/filtr/film) v nadmořské výšce, ze které byl kalibrační terč fotografován, pomocí vizuální analýzy obrázků kalibračního terče (příčně a podélně) na původním negativu filmu. Hodnota pozemní rozlišovací schopnosti se rovná šířce jednoduché čáry z nejmenší skupiny čar, které je ještě možné rozlišit jako jednotlivé čáry, v centimetrech.
B) Sestrojí se křivka D logE pro film za použití hustoměru ke změření hustoty 21stupňové senzitometrické testovací pásky exponované na filmu senzometrem před letem.
C) Určí se skutečná modulace kalibračního terče analýzou obrázku kalibračního terče na původním negativu filmu elektronicky či, není-li to možné, porovnáním kalibrované senzometrické pásky na filmu.
D) Vypočítá se výška nad povrchem země, ve které by optická kamera dosáhla pozemní rozlišovací schopnosti 30 cm na terči, který má schválenou modulaci 0,4 či ekvivalentní kontrastní poměr 2,3 až 1,0 proti svému pozadí.
E) Určí se střední hodnota výšky nad povrchem země získaná podle odstavce (D) nejméně z pěti přeletů nad kalibračním terčem, a to následovně:
Hmin =1n∑1n   Hi   LaL2   K1K2m
kde: Hmin je střední hodnota minimální výšky nad povrchem země v metrech;
n je celkový počet přeletů nad kalibračním terčem;
Hi je výška letounu v metrech v okamžiku fotografování kalibračního terče;
La je dohodnutá pozemní rozlišovací schopnost 30 cm;
L2 je pozemní rozlišovací schopnost v centimetrech určená podle odstavce (A);
K1 je dohodnutá modulace 0,4, při které je definována pozemní rozlišovací schopnost;
K2 je skutečná modulace získaná podle odstavce (C) následovně:
K2 = C-1C+1      kde: C = 10AlogE
kde: Alog E je rozdíl logaritmu expozice mezi černými a bílými čarami na kalibračním terči
m je dohodnutá hodnota korekčního exponentu 0,45
Tato hodnota je certifikovanou minimální výšku nad povrchem země v metrech, ve které může optická kamera (kombinace čočka/filtr/film) být v provozu v průběhu pozorovacího letu.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 29. června 1992, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 4 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
MINIMÁLNÍ CHARAKTERISTIKY KAMERY PRO POZOROVACÍ LETOUNY
POZOROVANÉHO STÁTU UPLATŇUJÍCÍHO SVÉ PRÁVO POSKYTNOUT
POZOROVACÍ LETOUN PRO POZOROVACÍ LET
Smluvní strany Smlouvy o otevřeném nebi se dohodly takto:
Není-li dohodnuto jinak, poskytne v případě, že pozorovaný stát uplatní své právo poskytnout pozorovací letoun pro pozorovací let, co se týče optických kamer, pozorovaný stát pro takový pozorovací let pozorovací letoun s následujícími vlastnostmi:
A) Pozorovací letoun je vybaven panoramatickou kamerou certifikovanou v souladu s metodikou uvedenou v Rozhodnutí č. 3 schopnou dosáhnout pozemní rozlišovací schopnost 30 cm v minimální výšce nad povrchem země nejméně 8000 m a s úhlem záběru nejméně 93°; a
B) Pozorovací letoun je vybaven sadou tří snímkovacích kamer certifikovaných v souladu s metodikou uvedenou v Rozhodnutí č. 3 schopných dosáhnout pozemní rozlišovací schopnosti 30 cm ve výšce 1000 m až 2600 m nad povrchem země s úhlem záběru nejméně 70°.
Pozorované státy uplatňující své právo poskytnout pozorovací letoun pro pozorovací let, poskytnou pozorovací letoun splňující výše uvedené požadavky nejpozději 1. ledna čtvrtého roku následujícího po roce, ve kterém Smlouva vstoupila v platnost.
Smluvní strany jsou oprávněny dohodnout v budoucnosti změny tohoto Rozhodnutí.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 29. června 1992 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 5 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
ODPOVĚDNOST ZA ZPRACOVÁNÍ FILMU POUŽITÉHO V PRŮBĚHU
POZOROVACÍHO LETU
Smluvní strany Smlouvy o otevřeném nebi se podle ustanovení článku IX, část II odstavec 2 Smlouvy o otevřeném nebi dohodly takto:
Pozorující stát je oprávněn určit, zda film použitý v průběhu pozorovacího letu zpracuje pozorující stát či pozorovaný stát poskytující pozorovací letoun.
V případě, že pozorující stát uplatní své právo zpracovat film použitý během pozorovacího letu pozorovacím letounem poskytnutým pozorovaným státem, nenese pozorovaný stát žádnou odpovědnost za kvalitu zpracování původního negativu filmu.
Jestliže je kvalita zpracovaného filmu nedostatečná a zainteresované smluvní strany nejsou schopny po vynaložení veškerého úsilí vyřešit spor, zda selhání či nedostačující kvalita údajů shromážděných v průběhu pozorovacího letu byly způsobeny provozem čidel, zpracováním či některým jiným činitelem, nese odpovědnost pozorující stát a pozorovací let se započítává do kvót obou smluvních stran.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání konzultativní komise otevřeného nebe, dne 29. června 1992 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 6 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
JEDNACÍ ŘÁD A PRACOVNÍ METODY KONZULTATIVNÍ KOMISE OTEVŘENÉHO NEBE
Následující jednací řád a pracovní metody včetně příloh byly vypracovány v souladu s článkem X a přílohou L Smlouvy o otevřeném nebi.
Část I.
PŘEDSEDNICTVÍ
1. Smluvní strany se v předsednictví Komise střídají podle abecedního pořádku ve francouzském jazyce. Každý předseda vykonává svoji funkci od zahájení zasedání do zahájení následujícího zasedání, není-li dohodnuto jinak.
2. Povinnosti předsedy jsou následující:
A) informovat smluvní strany o datu, době a místu schůzí, jakož i o návrzích smluvních stran ohledně programu zasedání;
B) předsedat schůzím;
C) vést seznam řečníků a deník, který předseda vždy předává svému následníkovi ve funkci a do kterého mohou nahlížet pouze smluvní strany;
D) rozesílat všem smluvním stranám kopie deníku a připojených textů;
E) navrhovat Komisi přerušení či odročení schůze a odročení nebo uzavření diskuse o projednávané otázce;
F) hledat řešení administrativních otázek týkajících se organizace práce Komise;
G) zasílat všem smluvním stranám seznam kontaktních míst smluvních stran platný pro období mezi zasedáními; a
H) plnit další povinnosti dohodnuté Komisí.
Část II.
SCHŮZE
1. V době zasedání se schůze konají alespoň jednou týdně, pokud Komise nerozhodne jinak.
2. Prohlášení v jakémkoliv ze šesti pracovních jazyků uvedených v příloze L, část I, odstavec 7 Smlouvy se tlumočí do ostatních pracovních jazyků.
3. Předseda může souhlasem Komise prohlásit seznam řečníků za uzavřený. Předseda však poskytne právo na odpověď jakémukoliv zástupci, jestliže o to bude po uzavření seznamu požádán.
4. Jestliže jakýkoliv zástupce vznese v průběhu schůze technickou poznámku, udělí předseda tomuto zástupci ihned slovo.
Zástupce vznášející technickou poznámku nehovoří o podstatě diskutované záležitosti.
Část III.
PRACOVNÍ PROGRAM ZASEDÁNÍ
1. Před ukončením každého zasedání se Komise snaží připravit předběžný pracovní program a datum zahájení příštího pravidelného zasedání.
2. Jestliže některá smluvní strana požádá o mimořádné zasedání, informuje předseda neprodleně všechny ostatní Smluvní strany o tomto požadavku a o jakýchkoliv otázkách vznesených touto smluvní stranou. Tato otázka nebo otázky jsou zařazeny jako první bod pracovního programu mimořádného zasedání.
3. Každá smluvní strana je oprávněn zahrnout do pracovního programu jakéhokoliv zasedání dodatečné body. Smluvní strana požadující takové zahrnutí informuje předsedu o těchto bodech pokud možno nejpozději 30 dnů před zahájením pravidelného zasedání nebo sedm dnů před zahájením mimořádného zasedání.
Část IV.
PROGRAM SCHŮZÍ
1. Komise jako první bod programu první schůze zasedání posoudí a schválí pracovní program tohoto zasedání a program této schůze.
2. Před koncem každé schůze navrhne předseda navrhnout předběžný program, který Komise posoudí na začátku příští schůze.
3. Ustanoveními odstavců 1 a 2 této části není dotčeno právo každé smluvní strany vznést před Komisí jakoukoliv otázkou týkající se Smlouvy a zařadit ji na její program.
Část V.
DENÍK
1. Deník ve formě uvedené v příloze II tohoto Dokumentu zaznamenává pořadové číslo, datum, dobu zahájení a dobu ukončení a místo konání každé schůze; předsedající zemi; program schůze; Smluvní strany, jejichž zástupci vystoupili; a datum, čas a místo konání příští schůze.
2. Předseda rovněž zapisuje do deníku rozhodnutí a doporučení. K deníku se připojuje jakýkoliv text takových rozhodnutí a doporučení.
3. Do deníku se zapisují i výkladová prohlášení, formální návrhy a příslušné dokumenty o podstatných záležitostech a jejich texty se k nim přikládají na žádost jejich autora, pokud se předkládají předsedovi v písemné formě. Předseda zajistí na žádost jakéhokoliv zástupce překlad takovýchto textů do všech ostatních pracovních jazyků a jejich rozeslání spolu s deníkem.
Část VI.
FINANČNÍ A ORGANIZAČNÍ OTÁZKY
1.1 Rozdělovací klíč společných výdajů spojených s působením Konzultativní komise otevřeného nebe (dále “rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe”) vychází z rozdělovacího klíče přijatého v Helsinkách dne 10. července 1992 smluvními stranami KBSE (dále “helsinský klíč”). Zvláštní režim zavedený tímto Rozhodnutím zohledňuje stávající hospodářské podmínky a je omezen co do rozsahu a času. Není precedentem pro jakékoliv jiné orgány KBSE nebo orgány spojené s KBSE.
1.2 S ohledem na skutečnost, že ne všechny smluvní strany KBSE jsou smluvními stranami Smlouvy, musí smluvní strany poskytnout dodatečný příspěvek ke svému příspěvku podle helsinského klíče k pokrytí stávajícího schodku.
A) Tento dodatečný příspěvek je zpravidla úměrný “helsinskému klíči”. Nicméně však každá smluvní strana může poskytnout vyšší dodatečný příspěvek.
B) S ohledem na svou stávající hospodářskou situaci jsou země uvedené v seznamu v příloze A tohoto Rozhodnutí vyňaty z poměrného příspěvku uvedeného v pododstavci (A) a zaplatí pouze dodatečný příspěvek ad hoc dohodnutý smluvními stranami.
C) Zvláštní režim zřízený pododstavcem (B) potrvá tak dlouho, jak to bude vyžadovat hospodářská situace zemí uvedených v seznamu v příloze A tohoto Rozhodnutí. Zvláštní režim bude tudíž každoročně přehodnocován.
1.3 Pokud budou smluvními stranami Smlouvy pouze účastnické státy KBSE a pokud vznikne schodek, jež musí být uhrazen, bude finanční příspěvek jakéhokoliv smluvního státu podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe vyšší než její příspěvek podle helsinského klíče.
1.4 V případě, že ke Smlouvě přistoupí Smluvní strany KBSE, se jejich finanční příspěvek vypočítává podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe podle zásad stanovených v odstavcích 1 a 2.
V tomto případě se budou finanční příspěvky ostatních smluvních stran podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe přiměřeně sníží.
Toto ustanovení se netýká zemí uvedených v seznamu v příloze A tohoto Rozhodnutí po dobu, po kterou jim zvláštní režim zavedený v odstavci 2, pododstavec (B) poskytuje zvýhodnění finanční příspěvky podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe, a to nižší než jsou příspěvky ostatních států, které platí stejný příspěvek jako podle “helsinského klíče”.
1.5 V případě, že ke Smlouvě přistoupí státy, které nejsou účastnickými státy KBSE, dohodne jejich finanční příspěvky podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe, jakož i rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe, Konzultativní komise otevřeného nebe ad hoc.
1.6 K 1. lednu 1993 byl rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe dohodnut takto (v procentech):
Francie10,82Německo10,82Itálie10,82Spojené království10,82Spojené státy americké10,82Ruská federace9,05Kanada6,55Španělsko5,10 (*)Belgie4,27Nizozemsko4,27Dánsko2,465Norsko2,465Ukrajina1,77Polsko1,685Turecko1,20Řecko0,84Maďarsko0,84Rumunsko0,84Česká republika0,805Bělorusko0,71Bulharsko0,66Lucembursko0,66Portugalsko0,66Slovenská republika0,40Island0,24Gruzie0,21Kyrgyzstán0,21
(*) Toto procento odráží souhlas Španělska poskytnout vyšší dodatečný příspěvek.
2. Pro platby finančních příspěvků smluvními stranami platí stejná praktická ujednání jako ta, jež byla dohodnuta pro ostatní fóra využívající společných služeb Společného výkonného sekretariátu.
3. Opatření týkající se administrativní organizace Komise jsou v souladu s ujednáními již zavedenými v souvislosti s využíváním společných služeb Společného výkonného sekretariátu. Úkoly sekretariátu vůči Komisi zahrnují tudíž následující služby:
A) zajištění akreditace;
B) správu budov a zařízení;
C) bezpečnost budov a schůzí a dohled na přístup do budov a na schůze;
D) zaměstnávání a řízení příslušných technických zaměstnanců;
E) zajištění vhodného technického zařízení;
F) zabezpečení tlumočnických a překladatelských služeb ve všech pracovních jazycích; a
G) správu finančních záležitostí.
Při plnění těchto úkolů je třeba věnovat zvláštní pozornost zásadě efektivnosti nákladů.

Příloha I
STÁTY SE STATUTEM POZOROVATELE
Na základě Prohlášení KBSE o Smlouvě o otevřeném nebi učiněného v Helsinkách dne 24. března 1992 jsou Smluvní strany Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě, jež nejsou signatáři Smlouvy o otevřeném nebi, oprávněny mít v Komisi postavení pozorovatele v souladu s následujícími ustanoveními, dokud Smlouvu nepodepíší nebo k ní nepřistoupí.
1. S ohledem na technické cíle Komise jsou státy požívající statutu pozorovatele oprávněny:
A) účastnit se všech schůzí Komise a jejích neformálních kontaktních skupin;
B) vystupovat na takových schůzích;
C) dostávat všechny oficiální dokumenty a podkladové materiály Komise;
D) dostávat podle zavedených finančních ujednání kopie výstupů čidel s písemným souhlasem pozorovaného státu a s náležitým ohledem na citlivou povahu informace;
E) předkládat dokumenty;
F) dostávat kopie deníku a přiložených textů; a
G) dostávat seznamy kontaktních míst smluvních stran.
2. Státy se statutem pozorovatele nejsou oprávněny účastnit se přijímání rozhodnutí či přijímání doporučení.

Příloha II
DENÍK KONZULTATIVNÍ KOMISE OTEVŘENÉHO NEBE
Schůze:
1. Datum:
Zahájení:
Ukončení:
Místo:
2. Předseda:
3. Program:
4. Vystoupení:
5. Závěry a doporučení:
6. Výkladová prohlášení:
7. Formální návrhy:
8. Příští schůze:
Datum:
Čas:
Místo:

Příloha III
Seznam zemí, jichž se může týkat zvláštní režim zavedený v odstavci 2, pododstavec (B) Rozhodnutí o rozdělovacím klíči Konzultativní komise otevřeného nebe:
Arménie
Ázerbajdžán
Bělorusko
Gruzie
Kazachstán
Kyrgyzstán
Moldavsko
Ruská federace
Tádžikistán
Turkmenistán
Ukrajina
Uzbekistán

Příloha IV
PROHLÁŠENÍ PŘEDSEDY KONZULTATIVNÍ KOMISE OTEVŘENÉHO
NEBE O ROZHODNUTÍ O ROZDĚLOVACÍM KLÍČI SPOLEČNÝCH VÝDAJŮ
SPOJENÝCH S ČINNOSTÍ KONZULTATIVNÍ KOMISE
OTEVŘENÉHO NEBE
1. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe každé smluvní strany Smlouvy s výjimkou těch, jež požívají zvláštního režimu zřízeného v odstavci 2, pododstavec (B) výše zmíněného Rozhodnutí, těch, které poskytují vyšší dodatečné příspěvky, a těch, které nejsou účastnickými státy KBSE, se vypočítává takto (v procentech):
OSi = K x Hi
kde: i je smluvní strana, na kterou se vztahuje daný odstavec
OSi je finanční příspěvek smluvní strany i
Hi je příspěvek smluvní strany i podle “helsinského klíče”
K je opravný koeficient
2. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe té smluvní strany, která poskytuje vyšší dodatečný příspěvek, se vypočítává takto (v procentech):
OSm = Hm + Em
kde: m je smluvní strana, na který se vztahuje tento odstavec
OSm je finanční příspěvek smluvní strany m
Hm je příspěvek smluvní strany m podle “helsinského klíče”
Em je dodatečný příspěvek smluvní strany m
3. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe této smluvní strany, na který se vztahuje zvláštní režim zřízený v odstavci 2, pododstavec (B) výše uvedeného Rozhodnutí, se vypočítá takto (v procentech):
OSj = Hj + Aj
kde: j je smluvní strana, na kterou se vztahuje tento odstavec
OSj je finanční příspěvek smluvní strany j
Hj je příspěvek smluvní strany j podle “helsinského klíče”
Aj je dodatečný příspěvek ad hoc smluvní strany j
4. Koeficient K je odvozen vzorcem: =
(K x ∑Hi) + ∑OSm + ∑OSj = 100%
K= 100%-∑OSm-∑OSj∑Hi
kde: ∑Hi je součet příspěvků smluvních stran i (viz odstavec 1 výše) podle helsinského klíče
∑OSm je součet příspěvků smluvních stran m (viz odstavec 2 výše) podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe
∑OSj je součet příspěvků smluvních stran j (viz odstavec 3 výše) podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 7 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
METODIKA URČOVÁNÍ POZEMNÍ ROZLIŠOVACÍ SCHOPNOSTI RADARU S BOČNÍM
VYZAŘOVÁNÍM TYPU SAR
Smluvní strany Smlouvy o otevřeném nebi se podle ustanovení Dodatku 1 k Příloze D, část I, odstavec 4 a Přílohy D, Dodatek 1, část III, odstavec 5 Smlouvy o otevřeném dohodly takto:
Část I.
DEFINICE VÝRAZŮ
Následují definice výrazů použitých v tomto Rozhodnutí:
1. Výraz “azimut” označuje směr rovnoběžný s dráhou letounu.
2. Výraz “šikmý dosah” označuje vzdálenost kolmou ke dráze letounu v šikmé rovině.
3. Výraz “obraz” označuje dvojrozměrný (šikmá vzdálenost a azimut) soubor zpracovaných vzorků amplitudy radiolokátoru.
4. Výraz “počáteční údaje”, známý též jako “souborné hrubé údaje” nebo “radiohologram”, označuje údaje zaznamenané na magnetické médium radarem SAR před zpracováním údajů do obrazu.
5. “Radarový průřez” koutového odrážeče se vypočítává podle následujícího vzorce:
RSC=43 π a4λ2
kde: RCS je radarový průřez koutového odrážeče v m2;
a je délka každé vnitřní hrany koutového odrážeče v m; a
l je pracovní vlnová délka radaru SAR v m;
RCS může být vyjádřen v decibelech (dB) podle následujícího vzorce:
RSCdb=10Log10RSCm21m2
kde: hodnota O dB se vztahuje k 1 m2.
6. Výraz “impulsní odpověď” označuje odpověď radaru SAR na radarový signál odražený od trojstěnného koutového odrážeče.
7. Výraz “amplituda”, označovaný též jako “hodnota signálu výstupu radaru SAR”, označuje druhou odmocninu výkonu nebo intenzity radarového vzorku.
8. Výraz “prostorová rozlišovací schopnost” označuje šířku v šikmém dosahu a azimutu na úrovni 0,707 násobku maxima dvojrozměrné Gaussovy plochy určené pěti radarovými vzorky odebranými z hlavního laloku impulsní odpovědi nebo z blízkosti hlavního laloku.
9. Výraz “pozemní rozlišovací schopnost” označuje prostorovou rozlišovací schopnost v šikmé vzdálenosti a azimutu vyjádřenou v metrech.
10. Výraz “úroveň citlivosti” označuje radarový signál téže amplitudy jako je průměrná amplituda výstupního šumu radaru SAR.
11. Výraz “úroveň nasycení” označuje nejsilnější radarový signál, jehož amplituda je zmenšená na nejvýše 0.707 násobek amplitudy ideální lineární odpovědi pro daný RCS.
12. Výraz “dynamický dosah” označuje poměr úrovně nasycení a úrovně citlivosti odražených radarových vzorků s ohledem na celý SAR systém a omezení záznamového systému.
Hodnota může být vyjádřena v decibelech podle vzorce:
20Log10AmaxAmin
kde: Amax je amplituda úrovně nasycení;
Amin je amplituda úrovně citlivosti
13. Výraz “prostorový činitel velikosti v azimutu” označuje vzdálenost v metrech v azimutu na zemském povrchu mezi dvěma po sobě jdoucími radarovými vzorky.
14. Výraz “prostorový činitel velikosti v šikmé vzdálenosti” označuje vzdálenost v metrech na šikmé rovině mezi dvěma po sobě jdoucími radarovými vzorky.
15. Výraz “vedlejší lalok” označuje jakoukoliv hodnotu radarové odezvy nalezenou v impulsní odpovědi ve vzdálenosti větší než 1,4 násobek prostorové rozlišovací schopnosti z pozice maximální amplitudy hlavního laloku.
16. Výraz “maximální vedlejší lalok” označuje největší vedlejší lalok, který se nachází v impulsní odpovědi.
17. Výraz “integrovaný výkon vedlejších laloků” označuje celkový výkon impulsní odpovědi ve všech vedlejších lalocích až do rozsahu nestlačeného radarového impulsu v rozsahu i azimutu.
18. Výraz “integrovaná úroveň vedlejších laloků” označuje druhou odmocninu poměru integrovaného výkonem vedlejších laloků jedné impulsní odpovědi a výkonem této impulsní odpovědi v hlavním laloku.
19. Výraz “úroveň nejednoznačnosti” označuje druhou odmocninu poměru maximálního výkonu nejjasnějšího klamného cíle na radarovém obraze a maximálního výkonu skutečného obrazu tohoto cíle.
Část II.
VLASTNOSTI SESTAVY KALIBRAČNÍCH TERČŮ
Sestava kalibračních terčů k měření pozemní rozlišovací schopnosti radaru SAR v průběhu certifikačních či ukázkových letů má podle Dodatku 1 k Příloze D, část I, odstavec 4 Smlouvy o otevřeném nebi následující vlastnosti:
1. Každý koutový odrážeč je vyroben z materiálu odrážejícího radarové vlny.
Tři vnitřní plochy trojstěnného odrážeče jsou navzájem kolmé.
Délka každé vnitřní hrany koutového odrážeče je zhotovena s přesností 2 mm, úhel mezi vnitřními plochami má přesnost 0,5° nebo 0,1 násobek pracovní vlnové délky radaru SAR napříč každé části otvoru.
Každý koutový odrážeč je umístěn ± 3 ° kolmo ke směru letu a v optimálním elevačním úhlu k horizontále SAR, jehož pozemní rozlišovací schopnost se určuje.
2. Každá sestava kalibračních terčů se skládá z určitého počtu trojstěnných koutových odrážečů s různými RCS umístěnými na rovné ploše, např. na nízké trávě, betonu a asfaltu, zajišťující průměrné pozadí RCS mezi -25 až - 30 dB na m2.
Každý koutový odrážeč je postaven tak, aby účinek vícedráhového šíření radarových signálů ve směru RCS koutového odrážeče byl omezen na přiměřenou míru.
Každý koutový odrážeč musí být nastavitelný v azimutu a ve zdvihu, aby bylo umožněno optimální zobrazení.
Při umísťování každého koutového odrážeče je třeba dbát na polohu ostatních odrážečů v sestavě, aby jeho radarový stín nerušil radarový odraz ostatních koutových odrážečů.
Při umístění každé sestavy vzhledem k jakékoliv jiné sestavě je třeba dbát na to, aby neodcházelo k rušení radarových odrazů jakékoliv jiné sestavy.
V okolí sestav nesmí být žádné překážky nebo předměty, které by mohly rušit radarový odraz jakéhokoliv koutového odrážeče sestavy.
2. Sestava kalibračního terče k měření linearity amplitudní odpovědi radaru SAR sérii koutových odrážečů, jejichž RCS v decibelech roste lineárně, se skládá z nejméně dvanácti samostatných koutových odrážečů umístěných v přímce.
Sestava je umístěna v úhlu 45° k letové dráze letounu.
Vzdálenost mezi jednotlivými koutovými odrážeči je stejná a dosahuje 30 až 50 m.
RCS jednotlivých koutových odrážečů se zvětšuje o stejný přírůstek 5 dB od minima nejvýše - 10 dB až do maxima nejméně 45 dB.
Rozměry každého koutového odrážeče musí vyhovovat radarům SAR s pracovní vlnovou délkou 0,03 - 0,05 m.
4. Sestava kalibračního terče k měření pozemní rozlišovací schopnosti radaru SAR se skládá z 9 samostatných koutových odrážečů umístěných do čtverce ve třech řadách po třech.
Jedna diagonála čtverce je kolmá na letovou dráhu letounu.
Vzdálenost mezi dvěma sousedními koutovými odrážeči v sestavě kalibračního terče je stejná a dosahuje 100 - 120 m.
Koutové odrážeče v sestavě mají stejný RCS, který je v rozsahu 15 - 30 dB a je minimálně o 40 dB vyšší než skutečné RCS pozadí.
Rozměry koutových odrážečů musí vyhovovat radarům SAR s pracovní vlnovou délkou 0,03 - 0,05 m.
Část III
ANALÝZA ÚDAJŮ SHROMÁŽDĚNÝCH V PRŮBĚHU CERTIFIKAČNÍHO ČI UKÁZKOVÉHO LETU
1. Pro analýzu údajů shromážděných v průběhu certifikačního či ukázkového letu jsou podle Přílohy D, Dodatek 1, část II, odstavec 5 Smlouvy o otevřeném nebi zavedeny tyto postupy:
Pozemní rozlišovací schopnost radaru SAR umístěného v pozorovacím letounu se určuje jak v azimutu, tak v šikmém dosahu při použití údaje shromážděných z obrazů trojstěnných koutových odrážečů umístěných v sestavě v souladu s podmínkami v části II.
2. Impulsní odpověď se zaokrouhluje vyrovnávací funkcí v souladu s následující metodikou:
A) Počáteční údaje se zaznamenávají na magnetická média. Z počátečních údajů se vypracuje jednoduché amplitudové zobrazení každého koutového odrážeče pomocí algoritmu zobrazení a uloží se na magnetické médium.
B) Nejvyšší hodnota amplitudy a po dvou hodnotách amplitudy z každé strany nejvyšší hodnoty jak šikmého dosahu, tak azimutu, jež mohou být použity jako hlavní lalok, se vydělí z obrazu koutového odrážeče a vytvoří pětiprvkový kříž představující impulsní odpověď radaru SAR.
C) Profil vyrovnávací amplitudy se vytvoří určením dvojrozměrné Gaussovy funkce procházející přes pět samostatných hodnot získaných v odstavci 2(B). Profil vyrovnávací amplitudy získaný podle odstavce 2(C) a ležící na čarách procházejících přes původní radarové vzorky nejbližší maximální amplitudě a přes jednotlivé hodnoty získané v odstavci 2(B) se uloží na pevný disk a opticky na videozáznam. Pět radarových vzorků z obou stran střední hodnoty v šikmém dosahu a v azimutu se rovněž vyznačí do tohoto grafu.
3. Impulsní odpověď se v průběhu certifikace interpoluje pomocí Fourierovy transformace v souladu s následující metodikou:
A) Amplitudové hodnoty vytvářející čtverec 16x16 v šikmém dosahu a v azimutu, v jehož středu se nachází koutový odrážeč, se uloží do dvojrozměrného pole.
B) Pole získané podle pododstavce 3(A) se podrobí dvojrozměrné Fourierově transformaci.
C) Počet prvků v tomto poli, jež bylo podobeno Fourierově transformaci v pododstavci 3(B), se zvětší šestnáctinásobně v každém rozměru vložením nulové hodnoty do středních prvků tohoto pole podrobeného Fourierově transformaci.
D) Toto pole, které se skládá z 256 x 256 prvků, se podrobí dvojrozměrné inverzní Fourierově transformaci.
4. Hodnoty amplitudy v šikmém dosahu a v azimutu získané v pododstavci 3(D) ležící na čarách procházejících původními radarovými vzorky nejbližšími maximální amplitudě se uloží na pevný disk s lineární interpolací mezi interpolovanými radarovými vzorky. Amplitudová linearita radaru SAR se určí pomocí údajů získaných z jakéhokoliv obrazu nejméně dvanácti koutových odrážečů umístěných v lineární sestavě v souladu s podmínkami v odstavci 3, části II. Údaje se vyhodnotí v souladu s následující metodikou:
A) Profil vyrovnávací amplitudy každého koutového odrážeče v lineární sestavě, který je rozpoznatelný na zpracovaném snímku, se zhotoví podle postupů uvedených v odstavci 2 výše.
B) Maximální hodnota každé impulsní odpovědi se určí z profilů vyrovnávací amplitudy získaných v pododstavci 4(A).
C) Maximální amplitudy určené v pododstavci 4(B) se zanesou proti hodnotě druhé odmocniny RCS příslušného koutového odrážeče.
D) Lineární část jednotlivých bodů vynesených v pododstavci 4(C) se spojí přímkou.
E) Graf získaný v pododstavci 4(D) se použije k výpočtu citlivosti a úrovně nasycení radaru SAR.
E) Graf získaný v pododstavci 4(D) se použije ke korekci linearity amplitudní odpovědi radaru SAR mezi vypočítanými úrovněmi citlivosti a nasycení
5. Prostorová rozlišovací schopnost radaru SAR se určí pomocí údajů získaných z obrazu devíti koutových odrážečů rozmístěných do čtverce v souladu s podmínkami v odstavci 4 části II. Údaje se vyhodnotí v souladu s následující metodikou:
A) Pro každý z devíti koutových odrážečů v sestavě se sestrojí profil vyrovnávací amplitudy v souladu s postupem uvedeným v odstavci 2 výše.
B) Vzdálenost mezi středy dvou koutových odrážečů na obou koncích úhlopříčky sestavy na zemi, měřená s přesností 1 m (v šikmém dosahu s ohledem na úhel sklonu), se vydělí počtem intervalů mezi příslušným počtem radarových vzorků v obraze k určení prostorového činitele velikosti v šikmém dosahu a v azimutu.
C) Šířka křivek v šikmém dosahu a v azimutu na úrovni 0,707 maxima amplitudy se měří podle vzdálenosti mezi radarovými vzorky pro každý profil vyrovnávací amplitudy získaný v pododstavci 5(A).
D) Průměr devíti hodnot azimutu a průměr devíti hodnot šikmého dosahu získaných v pododstavci 5(C) se převede na vzdálenost v metrech vynásobením prostorových činitelů velikosti azimutu určených v pododstavci 5(B).
6. Přesnost určení pozemní rozlišovací schopnosti za použití Gaussovy aproximace v odstavci 5 a hodnoty bočních laloků úplné impulsní odpovědi se určí pomocí údajů shromážděných z obrazu jednoho z devíti koutových odrážečů sestavených do čtverce v souladu s podmínkami v odstavci 4 části II. Údaje se vyhodnotí podle následující metodiky:
A) Pro jeden z devíti koutových odrážečů v sestavě se sestaví interpolovaný amplitudový profil v souladu s postupy uvedenými v odstavci 3 výše.
B) Šířka křivek v šikmém dosahu a v azimutu na úrovni 0,707 násobku maximální amplitudy se měří vzdáleností mezi radarovými vzorky interpolovaného amplitudového profilu získaného v pododstavci 6(A).
C) Jestliže se průměrná šířka křivek získaných v pododstavci 5(C) liší maximálně o 5% od hodnoty získané v pododstavci 6(B), pak je Gaussova aproximace dostatečně přesnou aproximací pro určení prostorové rozlišovací schopnosti.
D) Jestliže se průměrná šířka křivek získaných v pododstavci 5(C) liší o více než 5% od hodnoty získané v odstavci 6(B), potom je třeba získat interpolovaný amplitudový profil každého z devíti koutových odrážečů a použít ho pro výpočet prostorové rozlišovací schopnosti v souladu s postupy uvedenými v pododstavcích 5(B) a 5(D) výše.
E) Maximální hodnota bočních laloků radaru SAR se určí z interpolovaného profilu získaného v odstavci 6(A) výše.
F) Úroveň integrovaného bočního laloku se vypočítá z údajů výrobce, které poskytne smluvní strana provádějící certifikaci.
G) Stupeň nejednoznačnosti se vypočítá z údajů výrobce, které poskytne smluvní strana provádějící certifikaci.
7. Pozemní rozlišovací schopnost radaru SAR je prostorová rozlišovací schopnost v metrech v šikmém dosahu a v azimutu získaná buď podle pododstavce 5(D) či pododstavce 6(D).
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 10. prosince 1992 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 8 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
INTERVALY, VE KTERÝCH SE ÚDAJE ANOTUJÍ INFORMACEMI
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla podle ustanovení Přílohy B, část II, odstavec 2, pododstavce (A)(1), (B) a (C)(1) Smlouvy o otevřeném nebi takto:
Intervaly, ve kterých se údaje anotují informacemi:
1. U optických kamer u každého snímku.
2. U infračerveného řádkového snímacího zařízení zaznamenávajícího údaje na fotografický film v intervalech nejvýše 31 centimetrů.
3. U videokamer používajících snímkovací zařízení jednou u každého snímku.
4. U videokamer používajících řádkovací obrazové zařízení, infračervená řádkovací snímací zařízení provádějící záznam na magnetický pásek a u radarů s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou nejméně každých 512 řádků.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako tato Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 16. července 1993, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 9 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
POUŽITÍ JINÝCH NEŽ ALFANUMERICKÝCH KÓDŮ K ANOTACI ÚDAJŮ
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla podle ustanovení Přílohy B, část II, odstavec 4 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
1. Při anotaci údajů shromážděných během pozorovacího letu se neužívají jiné kódy než alfanumerické hodnoty.
Informace, jež je třeba anotovat podle Přílohy B, část II, se anotují za použití alfanumerických kódů stanovených v Dodatku 1 k Příloze B.
2. Smluvní strany jsou oprávněny anotovat i jiné informace, než vyžaduje Příloha B, část II.
V případě, že se smluvní strana rozhodne anotovat dodatečné informace, použije alfanumerických kódů a informuje všechny ostatní Smluvní strany o významu takových kódů před jejich použitím k anotaci údajů shromážděných během pozorovacího letu.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako tato Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 16. července 1993, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 10 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
ROZDĚLOVACÍ KLÍČ SPOLEČNÝCH VÝDAJŮ SPOJENÝCH S ČINNOSTÍ
KONZULTATIVNÍ KOMISE OTEVŘENÉHO NEBE
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla podle ustanovení Přílohy L, odstavec 9 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
1. Rozdělovací klíč společných výdajů spojených s činností Konzultativní komise otevřeného nebe (dále “rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe”) vychází z rozdělovacího klíče přijatého v Helsinkách, dne 10. července 1992 účastnickými státy KBSE (dále “helsinský klíč”).
Zvláštní režim zřízený tímto rozhodnutím zohledňuje současné hospodářské podmínky a je omezen co do rozsahu a času.
Není precedentem pro jakékoliv jiné orgány KBSE či orgány spojené s KBSE.
2. S ohledem na skutečnost, že ne všechny účastnické státy KBSE jsou smluvními stranami Smlouvy, musí Smluvní strany věnovat k pokrytí existujícího schodku vedle svého příspěvku podle helsinského klíče dodatečný příspěvek.
A) Tento dodatečný příspěvek je zpravidla úměrný helsinskému klíči. Jakákoliv smluvní strana však může poskytnout vyšší dodatečný příspěvek.
B) S ohledem na svou současnou hospodářskou situaci však země uvedené v seznamu v Příloze A tohoto Rozhodnutí jsou z poměrného příspěvku uvedeného v pododstavci (A) vyňaty a zaplatí pouze dodatečný příspěvek ad hoc dohodnutý smluvními stranami.
C) Zvláštní režim zřízený v pododstavci (B) potrvá tak dlouho, jak to bude vyžadovat hospodářská situace zemí uvedených v seznamu v Příloze A tohoto Rozhodnutí. Tento zvláštní režim se tudíž každoročně přehodnotí.
3. Pokud budou smluvními stranami této Smlouvy pouze účastnické státy KBSE a její činností vznikne schodek, který musí být pokryt, potom finanční příspěvek jakéhokoliv smluvní strany podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe bude muset být vyšší než jeho příspěvek podle helsinského klíče.
4. Přistoupí-li ke Smlouvě Smluvní strany KBSE, vypočítají se jejich finanční příspěvky podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe podle zásad stanovených v odstavcích 1 a 2.
V tomto případě se finanční příspěvky ostatních smluvních stran podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe přiměřeně sníží.
Toto ustanovení neplatí pro země uvedené v seznamu v příloze A tohoto Rozhodnutí po dobu, po kterou jim zvláštní režim zavedený v odstavci 2, pododstavec (B) poskytuje výhodu v podobě finančních příspěvků podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe nižších než u jiných států, které poskytují stejný příspěvek podle helsinského klíče.
5. V případě, že ke Smlouvě přistoupí státy, které nejsou účastnickými státy KBSE, určí Konzultativní komise otevřeného nebe ad hoc jejich finanční příspěvky podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe, jakož i rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe.
6. K 1. lednu 1993 je rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe dohodnut takto (v procentech):
 Francie 10,82 Německo 10,82 Itálie 10,82 Spojené království 10,82 Spojené státy americké 10,82 Ruská federace 9,05 Kanada 6,55 Španělsko 5,10 (*) Belgie 4,27 Nizozemsko 4,27 Dánsko 2,465 Norsko 2,465 Ukrajina 1,77 Polsko 1,685 Turecko 1,20 Řecko 0,84 Maďarsko 0,84 Rumunsko 0,84 Česká republika 0,805 Bělorusko 0,71 Bulharsko 0,66 Lucembursko 0,66 Portugalsko 0,66 Slovenská republika 0,40 Island 0,24 Gruzie 0,21 Kyrgyzstán 0,21
(*) Toto procento odráží souhlas Španělska poskytnout vyšší dodatečný příspěvek.

Příloha A
Seznam zemí, na které se může vztahovat zvláštní režim zavedený v odstavci 2, pododstavec (B) Rozhodnutí o rozdělovacím klíči Konzultativní komise otevřeného nebe:
Arménie
Ázerbajdžán
Bělorusko
Gruzie
Kazachstán
Kyrgyzstán
Moldavsko
Ruská federace
Tádžikistán
Turkmenistán
Ukrajina
Uzbekistán

Příloha B
PROHLÁŠENÍ PŘEDSEDY KONZULTATIVNÍ KOMISE OTEVŘENÉHO NEBE O
ROZHODNUTÍ O ROZDĚLOVACÍM KLÍČI SPOLEČNÝCH VÝDAJŮ SPOJENÝCH S
ČINNOSTÍ KONZULTATIVNÍ KOMISE OTEVŘENÉHO NEBE
1. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe každé smluvní strany Smlouvy, s výjimkou těch, jež využívají zvláštního režimu zřízeného v odstavci 2, pododstavec (B) výše zmíněného Rozhodnutí, těch, které poskytují vyšší dodatečné příspěvky, a těch, které nejsou účastnickými státy KBSE, se vypočítává takto (v procentech):
OSi = K x Hi
kde: i je smluvní strana, na kterou se tento odstavec vztahuje
OSi je finanční příspěvek smluvní strany i
Hi je příspěvek smluvní strany i podle helsinského klíče
K je korekční koeficient
2. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe té smluvní strany, který poskytuje vyšší dodatečný příspěvek, se vypočítává takto (v procentech):
OSm = Hm + Em
kde: m je smluvní strana, na kterou se vztahuje tento odstavec
OSm je finanční příspěvek smluvní strany m
Hm je příspěvek smluvní strany m podle helsinského klíče
Em je dodatečný příspěvek smluvní strany m
3. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe té smluvní strany, na nějž se vztahuje zvláštní režim zřízený v odstavci 2, pododstavec (B) výše uvedeného Rozhodnutí, se vypočítává takto (v procentech):
OSj = Hj + Aj
kde: j je smluvní strana, na kterou se vztahuje tento odstavec
OSj je finanční příspěvek smluvní strany j
Hj je příspěvek smluvní strany j podle helsinského klíče
Aj je dodatečný příspěvek ad hoc smluvní strany j
4. Koeficient K je odvozen vzorcem:
(K × ∑Hi) + ∑OSm + ∑OSj = 100%
nebo
K=100%-∑OSm-∑OSj∑Hi
kde: ∑Hi je součet příspěvků smluvních stran i podle helsinského klíče - viz odstavec 1 výše
∑OSm je součet příspěvků smluvních stran m podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe - viz odstavec 2 výše
∑OSj je součet příspěvků smluvních stran j podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe - viz odstavec 3 výše

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 11 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
FINANČNÍ A ADMINISTRATIVNÍ OTÁZKY VZTAHUJÍCÍ SE K BODU VI
ROZHODNUTÍ KONZULTATIVNÍ KOMISE OTEVŘENÉHO NEBE/I/Č. 6 Z 29. ČERVNA
1992
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla podle ustanovení Přílohy L, odstavec 9 Smlouvy o otevřeném nebi a podle ustanovení části VI Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe/I/č. 6 z 29. června 1992 takto:
1. Odstavce 1,2,3,4,5 a 6 Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe o rozdělovacím klíči společných výdajů spojených s činností Konzultativní komise otevřeného nebe přijaté dne 16. července 1993 nahradí závorky v bodě VI, odstavec I Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe /I/ č.6 z 29. června 1992 jako odstavce 1.1., 1,2., 1.3., 1.4., 1.5. a 1.6. tohoto bodu.
2. Přílohy A a B tohoto Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe o rozdělovacím klíči společných výdajů spojených s činností Konzultativní komise otevřeného nebe přijaté dne 16. července 1993 budou přiloženy jako Přílohy III a IV k Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe /I/ č.6 z 29. června 1992.
Tyto přílohy a odstavce 1.1. až 1.6. bodu VI Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe /I/ č.6 budou patřičně přizpůsobeny.
3. Následující ustanovení:
“Praktická ujednání pro placem finančních příspěvků smluvními stranami jsou stejná jako ujednání dohodnutá pro ostatní fóra využívající společných služeb Společného výkonného sekretariátu.”
nahradí závorky v bodě VI, odstavec 2 Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe /I/ č.6 z 29. června 1992.
4. Následující ustanovení:
“Modality administrativní organizace Komise jsou v souladu s ujednáními již stanovenými v souvislosti s používáním společných služeb Společného výkonného sekretariátu.”
nahradí závorky v bodě VI, odstavec 3 Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe /I/ č.6 z 29. června 1992.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 12 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
INFORMACE POSKYTOVANÉ SPOLEČNĚ SE SCHÉMATY KALIBRAČNÍCH TERČŮ
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla podle ustanovení Dodatku 1 k Příloze D, část I, odstavec 5 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
Pro každou certifikaci a ukázkový let se poskytují následující informace společně se schématy kalibračních terčů:
1. Pro terče užívané s optickými kamerami a videokamerami:
A) počet skupin pruhů;
B) délka a šířka pruhů v každé skupině, v centimetrech;
C) celková délka a šířka vnějších okrajů materiálu pozadí, v centimetrech;
D) umístění jeho středu v zeměpisných souřadnicích s přesností na celou vteřinu;
E) nadmořská výška v metrech;
F) orientace pruhů vzhledem k severu s přesností na celý stupeň;
G) relativní úroveň odraznosti plochy pozadí v procentech;
H) relativní odraznost tmavých a světlých pruhů kalibračního terče vyjádřená jako průměrná a standardní odchylka pro alespoň pět měření provedených na kterékoliv náhodně vybrané skupině pruhů v procentech pro zorné úhly 0, 30, 45 a 60 stupňů svisle k povrchu terče. Podle orientace pruhů se provedou dvě série měření. První série se provede ve svislé rovině, jejíž azimut je kolmý k jedné straně pruhu. Druhé měření je v rovině kolmé k prvnímu. Při ukázkových letech lze certifikační měření potvrdit použitím jakékoliv dvojice pruhů při úhlech pouze 0 a 45 stupňů;
I) skutečná dráha pro sběr dat ve stupních; a
J) typ povrchu pozadí.
2. Pro aktivní a pasivní terče používané s infračervenými řádkovými snímacími zařízeními:
A) počet skupin pruhů;
B) délka a šířka pruhů v každé skupině v centimetrech;
C) celková délka a šířka vnějších okrajů prostoru terče v centimetrech;
D) umístění jeho středu v zeměpisných souřadnicích s přesností na celou vteřinu;
E) nadmořská výška v metrech;
F) orientace pruhů vzhledem k severu s přesností na nejbližší celý stupeň;
G) intenzita vyzařování teplých a studených pruhů vyjádřená jako průměrná a standardní odchylka pro nejméně pět měření provedených na kterékoliv náhodně vybrané skupině pruhů vlnové délky 3 - 5 a 8 - 14 mikronů;
H) maximální a minimální rozdíly vyzařování teploty dosahované mezi teplými a studenými pruhy a standardní odchylka teploty nad celým prostorem jednotlivého pruhu ve stupních;
I) provozní omezení nutná k dosažení požadovaného výkonu, jako meteorologické podmínky, použití zástěn či přístrojů pro regulaci teploty;
J) popis povrchu pozadí, včetně jeho vyzařování; a
K) skutečná dráha pro sběr dat ve stupních.
3. Pro terčové sestavy užívané s radarem s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou:
A) délka vnitřního okraje každého jednotlivého koutového odražeče v milimetrech;
B) úhlová přesnost zabudování každého jednotlivého koutového odražeče ve stupních;
C) vzdálenost mezi vrcholem každého jednotlivého trojbokého koutového odražeče při impulsní odpovědi a dynamické vzdálenosti sestav, v metrech;
D) vzdálenost mezi středem odražečů v každé sestavě v metrech;
E) vzdálenost mezi vrcholem a nejvzdálenějším koutovým odražečem v každé sestavě v metrech;
F) umístění středu každé sestavy v zeměpisných souřadnicích s přesností na celou vteřinu;
G) nadmořská výška v metrech;
H) orientace každé sestavy vzhledem k severu s přesností na celý stupeň;
I) popis povrchu pozadí a odhadovaná úroveň rušení pozadí v decibelech na metr čtvereční;
J) skutečná dráha sběru údajů ve stupních;
K) přesnost seřazení v azimutu každého koutového odražeče vzhledem k doporučené skutečné dráze ve stupních;
L) přesnost úhlu a seřazení ve zdvihu každého koutového odražeče v vzhledem k horizontální ploše lože;
M) popis techniky používané k omezení několikanásobného příjmu signálu z jednotlivých koutových odražečů; a
N) popis a schéma upevnění koutových odražečů na zemi.
4. Při ukázkových letech není nutné opakovat měření pro konkrétní neměnné parametry terče použitého během certifikace.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 1. prosince 1993, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO 13 SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
METODIKA PRO VÝPOČET MINIMÁLNÍ POVOLENÉ LETOVÉ VÝŠKY PŘI POUŽITÍ
OPTICKÝCH KAMER A VIDEOKAMER
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla v souladu s článkem X, odstavec 5 a podle článku IV, odstavec 2 (A) a článku VI, část I, odstavce 14 a 15 a část II, odstavce 4, 5 a 6 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
Část I.
DEFINICE POJMŮ
Pojmy používané v tomto Rozhodnutí jsou definovány takto:
1. Pojem “nadmořská výška” znamená svislou vzdálenost hladiny, bodu nebo objektu považovaného za bod měřenou od střední hladiny moře
2. Pojem “letová hladina” znamená plochu konstantního atmosférického tlaku vztaženou ke konkrétnímu tlakovému údaji 1013,2 hektopascalů (hPa) a oddělenou od ostatních takových ploch konkrétními tlakovými intervaly.
Údaj 1013,2 hPA má stejnou hodnotu jako 1013,2 mb, 29,92 palců rtuťového sloupce a 760 mm rtuťového sloupce.
3. Pojem “výška” znamená svislou vzdálenost roviny, bodu nebo objektu považovaného za bod měřenou od konkrétního údaje. Údaj užívaný v tomto Rozhodnutí je úroveň povrchu v bodě nadiru.
4. Pojem “převýšení terénu” znamená svislou vzdálenost bodu nebo roviny na povrchu země či ve vztahu k povrchu země, měřenou od střední hladiny moře.
5. Pojem “úsek” znamená část segmentu mezi dvěma souřadnicemi, navigačními pevnými body či body obratu označenými v úkolovém plánu.
Část II.
VZORCE
1. Pro převod metrů na stopy se používá činitel 3,281 a stop na metry činitel 0,305.
2. “Minimální povolená nadmořská výška” A pro použití čidel pro každý úsek pozorovacího letu se vypočítává podle vzorce:
A = E + Hmin
kde: E je maximální převýšení terénu v daném úseku,
Hmin je certifikovaná minimální výška, ve které může být čidlo v provozu,
Poznámka: Hmin je obvykle udávána v metrech.
3. Jestliže se předpovězená teplota v nadmořské výšce nad bodem maximálního převýšení terénu E pro daný úsek pozorovacího letu odchyluje od teploty standardní atmosféry ICAO (ISA), upraví se barometrická nadmořská výška A podle následujícího vzorce:
At = A - (A x Kt)
kde: At je barometrická nadmořská výška, ve které je třeba letět k dosažení Hmin po úpravě pro vnější předpovězenou teplotu;
Kt je korekční faktor odpovídající odchylce ISA
Kt =dT x 1288
dT je předpovězená teplota ve stupních Celsia minus teplota ISA ve stupních Celsia.
4. V případě potřeby se minimální povolená letová výška Af pro každý úsek pozorovacího letu vypočítává podle následujícího vzorce:
Af = At + (standardní údaj o tlaku - místní QNH) x koeficient,
kde:
Af je barometrická letová výška po přepočtu na standardní atmosférický tlak;
Standardní údaj o tlaku:
je konkrétní údaj o tlaku, jak stanoví část I odstavec 2;
Místní QNH:
je předpovězený tlak vzduchu na zemi v bodě maximálního zdvihu terénu E úseku pozorovacího letu extrapolovaného k hladině moře a uvažované době letu;
Koeficient:
je faktor upravující nadmořskou výšku pro danou změnu atmosférického tlaku.
5. Pro standardní kombinace jednotek tlaku a nadmořské výšky se užívají tyto vzorce:
Pro tlaky v palcích rtuťového sloupce a vzdálenost ve stopách:
Af = At + (29,92 - místní QNH) x 924,05;
Pro tlaky v hPa nebo mb a vzdálenosti ve stopách:
Af = At+ (1013,2 - místní QNH) x 27,30;
Pro tlaky v mm rtuťového sloupce a vzdálenosti v metrech:
Af = At + (760 - místní QNH) x 11,09.
Část III.
VÝPOČET MINIMÁLNÍ POVOLENÉ VÝŠKY A VÝBĚR CESTOVNÍ VÝŠKY
Minimální povolená výška pro použití čidel s ohledem na pozemní rozlišovací schopnost povolenou pro optické kamery a videokamery se vypočítává takto:
1. Maximální převýšení terénu E pro výpočet výšky At, ve které se má letět, se určuje podél čáry nadiru pro každý úsek pozorovacího letu.
Jestliže pozorovaná smluvní strana má za to, že v důsledku konkrétních rysů terénu bude překročena maximální rozlišovací schopnost čidel povolená Smlouvou, je oprávněn navrhnout změny úkolového plánu v souladu s článkem VI, část II, odstavec 6.
2. Minimální povolená výška A pro použití čidel je v zásadě výška, jež je součtem maximálního převýšení terénu E a minimální povolené výšky nad povrchem země Hmin pro příslušné čidlo.
3. Před předložením úkolového plánu se podle potřeby upraví podle stávající předpovědi počasí nadmořská výška vypočítaná v souladu s odstavcem 2 pomocí korekčního faktoru pro odchylku skutečné teploty od teploty ISA.
Pro tento výpočet se užívá vzorec uvedený v části II, odstavec 3.
4. Pokud národní předpisy řízení letového provozu předepisují používání cestovních výšek, převádí se barometrická výška At vypočítaná v odstavci 3 na cestovní výšku v souladu s následujícím postupem, pokud nebylo dohodnuto jinak: zvolí se cestovní výška nejblíže (nahoru nebo dolů) barometrické výšce At, při níž nedojde k odchylce od At větší než 500 stop nebo 150 metrů.
Část IV.
VÝPOČET MINIMÁLNÍ POVOLENÉ LETOVÉ VÝŠKY A VÝBĚR LETOVÉ HLADINY
Minimální povolená letová výška povolená pro použití čidel s ohledem na pozemní rozlišovací schopnost optických kamer a videokamer se vypočítává takto:
1. Před předložením úkolového plánu se upraví na základě stávající předpovědi počasí barometrická výška vypočítaná v souladu s částí III, odstavec 3 korekčním faktorem pro rozdíl mezi konkrétním údajem o tlaku uvedeným v části I, odstavec 2 a místním tlakem vzduchu v každém úseku trasy letu.
Tento výpočet se provádí podle příslušného vzorce v části II, odstavec 5.
2. Pokud národní předpisy řízení letového provozu předepisují letové hladiny, převede se barometrická výška Af vypočítaná v odstavci 1 na letovou hladinu v souladu s následujícím postupem, pokud nebylo dohodnuto jinak: zvolí se letová hladina nejblíže (nahoru nebo dolů) barometrické výšce Af, při níž nedojde k odchylce od Af přesahující následující hodnoty:
500 stop pod letovou hladinou 290;
1000 stop nad letovou hladinou 290 nebo:
150 metrů pod 8100 metry;
250 metrů nad 8100 metry a pod 12 100 metry;
500 metrů nad 12 100 metry.
Část V.
ODCHYLKA POZEMNÍ ROZLIŠOVACÍ SCHOPNOSTI
Jestliže ve výjimečném případě má uplatnění pravidel v souladu s částí III, odstavec 4 či částí IV, odstavec 2 za důsledek použití cestovní výšky nebo letové hladiny, nesmí odchylka pozemní rozlišovací schopnosti 30 centimetrů stanovených Smlouvou přesáhnout plus/minus 5 centimetrů.
Část VI.
REVIZNÍ DOLOŽKA
Ustanovení části III, odstavce 1 a 4, a části IV, odstavec 2 se přezkoumají na základě praktických zkušeností, jestliže o to některá smluvní strana požádá po 31. prosinci roku následujícímu po roce, ve kterém Smlouva vstoupila v platnost.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komisí otevřeného nebe, dne 18. dubna 1994, ve všech šesti jazycích uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

ROZHODNUTÍ ČÍSLO ČTRNÁCT
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
METODOLOGIE PRO VÝPOČET MINIMÁLNÍ VÝŠKY NAD POVRCHEM ZEMĚ,
PŘI KTERÉ MŮŽE BÝT BĚHEM POZOROVACÍHO LETU V PROVOZU KAŽDÁ
VIDEOKAMERA SE ZOBRAZENÍM V REÁLNÉM ČASE UMÍSTĚNÁ NA
POZOROVACÍM LETOUNU
Konzultativní komise otevřeného nebe podle ustanovení dodatku I k příloze D, část III, odstavec 3 Smlouvy o otevřeném nebi rozhodla takto:
ČÁST I.
DEFINICE VÝRAZŮ
Výrazy používané v tomto Rozhodnutí jsou definovány takto:
Výraz „řádkové snímací zařízení“ znamená zařízení obsahující jednu řadu detekčních prvků pro každé pásmo vlnové délky, které se má zaznamenat.
Výraz „snímkové snímací zařízení“ znamená zařízení buď s elektronickou obrazovkou nebo sadou detekčních prvků pro každé pásmo zaznamenávané vlnové délky, které současně vytváří násobné řady obrazu, který se má zaznamenat.
Výraz „videokamera” znamená pasivní černobílé nebo barevné, řádkové či rámcové snímací zařízení, včetně převodu obrazu na elektrické signály, pracující při optických vlnových délkách mezi 0,3 a 1,1 mikrometru.
Výraz „černobílé snímací zařízení” znamená videokameru, která je citlivá v jediném pásmu vlnové délky, které není užší než 0.4 mikrometrů.
Výraz „barevné snímací zařízení“ znamená videokameru, která je citlivá v maximálně třech oddělených pásmech vlnových délek s přesahem přiléhajících pásem poskytující maximální spektrální reakci v pásmech vlnových délek odpovídajících modré, zelené a červené barvě.
Výraz „detekční prvek” znamená nejmenší definovatelný prvek detektorového pole videokamery.
Výraz „prvek záběru” znamená v případě černobílé videokamery plochu v terénu, která se promítá na jeden detekční prvek, a v případě barevné videokamery znamená plochu v terénu promítanou na detekční prvky užívané k poskytnutí údajů různého vlnového pásma spojených s touto plochou v terénu.
Výraz „prvek obrazu” znamená digitalizovaný signál představující zjištěnou energii prvku záběru v každém pásmu vlnové délky, na které je videokamera citlivá a který se ukládá ve snímkové paměti.
Výraz „obraz” znamená sadu obrazových prvků odpovídajících stejně číslované sadě prvků záběru, které pokrývají přilehlou oblast v terénu.
Výraz „obraz kalibračního terče” znamená obraz, jehož odpovídající plocha v terénu pokrývá minimálně celou sadu skupin čar kalibračního terče podél nebo napříč trasy.
Výraz „kódovací postupy” znamená použití zvláštních postupů zpracování údajů určených k uložení na magnetická média umožňujících získat z těchto údajů více informací než lze zjistit bez použití takového zpracování. Komerčně dostupné postupy opravy chyb, které se běžně užívají k zaznamenávání digitálních údajů na magnetická média či k získávání údajů z takových médií a postupy umožňující multiplexní zaznamenávání údajů z více čidel nebo více barevných pásem na jediný záznamník se za kódovací postupy nepovažují.
Výraz „videorekordér“ znamená zařízení pro záznam údajů schopné ukládat údaje zaznamenané videokamerou na magnetickou pásku bez použití kódovacích postupů. Pro digitální rekordéry se musí údaje zaznamenávat po osmi bitech na jedno pásmo vlnové délky, na které je videokamera citlivá.
Výraz “videodisplej” znamená monitor používaný pro analýzu údajů podle tohoto Rozhodnutí, včetně jakékoliv připojené elektroniky pro zpracování obrazu schopné zobrazit obraz.
Výraz “rámcový střádač” znamená digitální paměť schopnou uložit minimálně úplný obraz kalibračního terče, kde je každý jednotlivý obrazový prvek uložen v oddělené paměťové buňce.
Výraz „stupnice šedi“ znamená numerickou hodnotu prvku obrazu osmibitové stupnice mezi 0 – 255.
Výraz „relativní odraznost“ znamená poměr toku záření povrchu k toku záření druhého povrchu známé odraznosti násobený známou odrazností tohoto druhého povrchu.
Výraz „modulace terče“ znamená poměr rozdílu relativní odraznosti světlých a tmavých ploch jasových panelů k součtu těchto hodnot měřeno na povrchu země; a poměr rozdílu hodnost stupnice šedi světlých a tmavých ploch jasových panelů k součtu těchto hodnot měřeno v obraze.
Výraz „prostorová frekvence” označovaná f znamená míru frekvence v cyklech/radiánu skupiny čar o šířce čáry Δ měřenou na povrchu země pozorovanou v obraze získaném ve výšce nad kalibračním terčem H a vypočítanou takto:
f = H/(2 Δ).
Výraz „amplituda skupiny čar” znamená míru rozdílu stupnice šedi mezi světlými a tmavými čárami skupiny čar.
Výraz „funkce amplitudy obrazu” označovaná Ai(f) znamená vztah amplitudy skupiny čar k prostorové frekvenci odpovídající těmto čarám pro obraz získaný při i-tém přeletu.
Výraz „trojice čar” znamená jakoukoli kombinaci tří čar ve skupině čar kalibračního terče; dvě čáry stejné relativní odraznosti oddělené jednou čárou rozdílné relativní odraznosti.
Výraz „sestava videokamery” znamená každou kombinaci kamery, objektivů, filtru, okénka, úhlu odchylky od vertikály, palubního videorekordéru, typu magnetické pásky a záznamového typu a formátu, která má být má certifikována. Pro videokamery vybavené objektivy o proměnlivé ohniskové dálce, avšak s pomocným nastavením pevné ohniskové dálky, se každé pomocné nastavení považuje za novou sestavu videokamery. Pro videokamery vybavené proměnnými úhly odchylky od vertikály, avšak s pomocným pevným nastavením úhlu odchylky, se každé pomocné nastavení považuje za novou sestavu videokamery.
Výraz „vyrovnání fází” znamená postup ke snížení vadného zarovnání snímaných čar na obraze způsobeného odstranitelnými chybami časové základny videorekordéru, odstranitelnými chybami kompenzace pohybu nebo jinými chybami způsobenými kamerou.
Výraz “Hmin” znamená minimální výšku nad povrchem země, ve které může být v provozu sestava videokamery umístěná na pozorovacím letounu.
Výraz „vybavení pro zpracování obrazů“ znamená veškeré pozemní vybavení a software používaný pro vizuální či počítačovou analýzu obrazů a určení pozemního rozlišení a Hmin.
Výraz “atmosférický model v pásmu 0.3 až 1.1 mikrometrů” znamená metodu výpočtu atmosférického přenosu ve vztahu k nadmořské výšce v daných atmosférických podmínkách.
Výraz “atmosférické parametry KKON” znamená parametry potřebné pro definování atmosféry zahrnující alespoň tato měření: teplota vzduchu (°K), tlak (mb), relativní vlhkost (%), viditelnost (km), a nadmořská výška (km), ve kterých se uvedené parametry měří.
ČÁST II.
POPIS KALIBRAČNÍCH TERČŮ
1. Kalibrační terče používané ke stanovené rozlišení videokamer obsahují skupiny čar ze světle šedých a tmavě šedých materiálů. Kalibrační terč musí mít jasové panely se stejnou povrchovou úpravou, jakou mají skupiny čar.
2. Skupiny čar se skládají buď ze světlých čar na tmavém pozadí nebo z tmavých čar na světlém pozadí. Skupiny čar sestávají ze skupin buď tří nebo dvou čar a poměr šířky čar k jejich délce nesmí být menší než 1:4. Šířka světlých a tmavých čar ve skupině je stejná. Poměr šířek čar sousedních skupin je 6√2 s povolenou odchylkou ± 5% od ideální šířky čáry měřené podle výpočtu nepředpokládajícího chyby. Rozsah šířek čar je minimálně 0.06 až 0.3 metrů. Šířka oddělující sousední skupiny se minimálně rovná šířce jednotlivé čáry ve skupině s většími čarami. Terč musí obsahovat dvě stejné sady skupin čar umístěných vedle sebe. Čáry v první sadě jsou podél a čáry v druhé sadě napříč plánované pozemní trasy pozorovacího letounu.
3. Jasové panely jsou tmavošedé a světlešedé čtverce o délce strany nejméně 120 cm.
4. Modulace terče měřená na povrchu země se pohybuje mezi 0,66 a 0,82 v optické šířce pásma 0.3 až 1.1 mikrometrů. Relativní odraznost světlešedých sekcí nesmí být vyšší než 83% a relativní odraznost tmavošedých sekcí nesmí být nižší než 5%. Jednotné relativní odraznosti světlých a tmavých čar na kalibračním terči musí být dosaženo s celkovou povolenou odchylkou nejvýše 10% relativní odraznosti světlých čar. Terče se umístí v terénu s relativní odrazností blížící se průměrné relativní odraznosti tmavých a světlých sekcí terče.
ČÁST III.
PROVÁDĚNÍ CERTIFIKAČNÍHO ČI UKÁZKOVÉHO LETU
1. Pro certifikační lety se Hmin stanoví pro každou sestavu videokamery, která se má certifikovat. Pro ukázkové lety se o počtu sestav videokamery a počet přeletů na jednu sestavu mohou dohodnout pozorovaný a pozorující stát před provedením ukázkového letu.
2. Pro videokamery vybavené objektivy s proměnnou ohniskovou dálkou se Hmin určuje alespoň s objektivy nastavenými na maximální ohniskovou dálku. Při stanovení Hmin pouze pro maximální ohniskovou dálku se výsledná hodnota Hmin bere jako závazná pro všechna ostatní nastavení ohniskové dálky.
3. Pro každou sestavu videokamery se jakékoli nastavitelné ovládací prvky videokamery nastaví tak, aby se dosáhlo nejlepšího pozemního rozlišení za podmínek vyskytujících se při certifikačních nebo ukázkových letech.
4. Letová dráha musí být sledována tak, aby na obrazu kalibračního terče byla čára kolmá na jednu osu kalibračního terče v rozmezí plus nebo minus 20 stupňů od hlavní osy obrazovky.
5. Pro svisle umístěné videokamery je třeba provést dostatečný počet přeletů a shromáždit dostatečný obrazový materiál, a tak zajistit, aby obraz kalibračního terče byl snímán v okamžiku, kdy je střed terče nejvýše plus nebo minus dvacet pět procent zorného pole kamery od středu zorného pole kamery ve stupních.
6. Pro šikmo umístěné videokamery se používají vodorovné terče pro čidla, jejichž optická osa je odkloněna od vertikály šedesát stupňů nebo méně, a svislé terče se používají pro čidla, jejichž optická osa je odkloněná více než šedesát stupňů od vertikály. Aby bylo možno stanovit pozemní rozlišení u šikmo umístěných videokamer, vybere se letová dráha tak, aby terč mohl být zobrazen v rozmezí dvaceti procent zorného pole kamery, ve stupních, od osy videokamery, kde je nejlepší rozlišení. Osa nejlepšího rozlišení se stanoví z údajů poskytnutých smluvní stranou provádějící certifikaci, který určí pozemní rozlišení jako funkci zorného úhlu.
7. Pro videokamery vybavené proměnným úhlem odchylky od vertikály se Hmin stanoví minimálně s úhlem odchylky nastaveným na minimum od vertikály. Při stanovení Hmin pouze pro minimální úhel od vertikály se výsledná hodnota Hmin přijímá jako závazná pro všechny ostatní úhly odchylky od svislého nastavení.
8. Atmosférické parametry KKON se během certifikačního nebo ukázkového letu měří v intervalech jedné hodiny nebo kratších. Měření se používají jako vstupy pro atmosférický model.
9. Během certifikačního letu se měří tyto parametry:
li = osvětlení terénu pro každý průlet (i), v luxech.
ρi,light = průměrná relativní odraznost světlešedých pruhů terče pro každý průlet.
ρi,dark= průměrná relativní odraznost tmavošedých pruhů terče pro každý průlet.
ρbackground,av = průměrná relativní odraznost pozadí v intervalech jedné hodiny či kratších.
V případě ukázkových letů je třeba měření parametrů ρi,light a ρ,dark provést během ukázkového letu pouze jednou.
10. Nadmořská výška certifikačních nebo ukázkových letů musí být taková, aby na kalibračním terči mohlo být určeno pozemní rozlišení.
ČÁST IV.
ANALÝZA ÚDAJŮ SHROMÁŽDĚNÝCH BĚHEM
CERTIFIKAČNÍHO NEBO UKÁZKOVÉHO LETU
1. Před analýzou údajů shromážděných během certifikačního nebo ukázkového letu se kontroluje práce zařízení pro zpracování obrazu a videorekordérů užívaných pro shromažďování původního obrazového materiálu v souladu s postupy uvedenými v Rozhodnutí číslo 16 Smlouvy o otevřeném nebi.
2. V průběhu certifikace se stanoví hodnota Hmin pro každou sestavu videokamery, jak je popsáno v části V tohoto Rozhodnutí, na základě analýzy nejméně pěti obrazů z různých průletů obsahujících kalibrační terč popsaný v části II, odstavec 2 tohoto Rozhodnutí..
3. Obrazy kalibračního terče se vyjmou z původní magnetické pásky používané na palubě pozorovacího letounu zařízením pro zpracování obrazu. V případě videokamer, které zaznamenávají údaje v analogovém formátu, se analogový signál zaznamenaný na magnetické pásce obsahující obraz kalibračního terče digitalizuje při osmi bitech na jeden vzorek a na jedno pásmo vlnové délky, na které je videokamera citlivá, a při rychlosti odebírání vzorků, která vytvoří obraz vytvořený ze získaných vzorků, který představuje stejný poměr obrazu terče na zemi jako při pohledu z obrazu na původní analogové pásce s minimální ztrátou informací obsažených na původním videozáznamu. V případě videokamer poskytujících digitální údaje se údaje zaznamenávají při osmi bitech na jedno pásmo vlnové délky, na které je videokamera citlivá. S výjimkou požadavků pododstavců (D) a (E) části IV, odstavec 4 tohoto Rozhodnutí, se analýza provádí na nezpracovaných digitálních údajích.
4. Pozemní rozlišení videokamery jak podél trasy, tak napříč směrů trasy, se stanoví vizuální analýzou. Vizuální analýza se provádí na obrazech kalibračního terče s modulací nejméně 0.1 měřeno na obraze jasových panelů pozemního terče. Pro obrazy odpovídající podmínkám uvedeným v části III tohoto Rozhodnutí se pozemní rozlišení stanoví v souladu s těmito postupy:
(A) Obrazy kalibračního terče se zobrazí na obrazovce schopné zobrazit nejméně 256 odstínů šedi a s úhlopříčkou nejméně 20 centimetrů.
(B) Obrazy kalibračního terče prozkoumá nejméně deset zkušených pozorovatelů zastupujících členské státy účastnící se certifikace. Pokud není dohodnuto jinak, obrazy kalibračního terče prozkoumá neméně deset zkušených pozorovatelů zastupujících smluvní strany účastnící se ukázkového letu.
(C) Jas, kontrast a zvětšení obrazovým zdvojením na obrazovce může pozorovatel dle vlastního uvážení upravit.
(D) Každý obraz se v případě potřeby fázově koriguje.
(E) Obraz kalibračního terče z kamery se schopností prokládání se podle uvážení pozorovatele analyzuje buď z obrazu jediného pole zdvojeného tak, aby vytvořil úplný rámec, nebo z proloženého obrazu získaného fázovým vyrovnáním dvou samostatných polí.
(F) Skupina čar je rozlišena, jestliže alespoň u jedné trojice čar ve skupině skupiny čar lze vizuálně pozorovat zobrazený rozdíl stupnice šedi mezi prostřední čarou a vnějšími čarami po celé délce trojice čar.
(G) Počínaje nejširší skupinou čar je pro každého pozorovatele poslední rozlišenou skupina čar ta skupina čar, která bezprostředně předchází první skupině čar, která není rozlišená.
(H) Pro každý obraz je poslední rozlišenou skupinou čar nejužší skupina čar, kterou rozliší nejméně 80% všech pozorovatelů.
(I) Pro každý obraz je pozemním rozlišením šířka čáry na povrchu země, v centimetrech, ze skupiny získané v bodě (H).
(J) V případě barevných videokamer se rozlišení stanoví na obraze vybraného kalibračního terče takto:
(1) Pozorovatel má k dispozici čtyři obrazy kalibračního terče; jeden obraz z každých tří pásem vlnové délky a složený obraz, kde všechna pásma vlnové délky mají stejnou důležitost.
(2) Pozorovatel provede vizuální analýzu každého z obrazů uvedených v bodě (1) a obraz, který obsahuje nejužší rozlišenou skupinu čar, se použije pro stanovení rozlišení videokamery.
5. Pro každý průlet vybraný pro analýzu se shromáždí údaje nezbytné pro podporu stanovení rozlišení pomocí počítače a poskytnou se všem ostatním členským státům.
ČÁST V.
POSTUP PRO VÝPOČET MINIMÁLNÍ VÝŠKY NAD ZEMÍ, PŘI
KTERÉ MŮŽE BÝT BĚHEM POZOROVACÍHO LETU V
PROVOZU VIDEOKAMERA
1. Pro každý průlet (i) vybraný pro analýzu při certifikačním nebo ukázkovém letu
(A) se rozlišení podél trasy, Li,1, a napříč trasy, Li,2, stanoví:
(1) v případě certifikačních letů vizuální analýzou popsanou v části IV, odstavec 4 tohoto Rozhodnutí a
(2) v případě ukázkových letů jsou pozorovaný a pozorující stát oprávněny používat podle svého uvážení počítačovou metodu nebo vizuální analýzu, s výjimkou případů uvedených v Příloze F, část III, odstavce 6 nebo 7 Smlouvy o otevřeném nebi, kdy se používá pouze vizuální analýza popsaná v části IV, odstavec 4 tohoto Rozhodnutí.
(B) Vypočítají se funkce amplitudy obrazu pro sadu skupin čar položených podél Ai,1(f) a napříč čáry letu Ai,2(f).
(C) Po dobu platnosti tohoto Rozhodnutí poskytují členské státy užívající počítačové metody v souladu s odstavcem 1 (A) (2) této části všem ostatním členských státům písemný popis teorie, algoritmů a postupů používaných při počítačové metodě, jakož i postupy pro její kalibraci. Tento popis musí splňovat požadavky stanovené v příloze C Rozhodnutí 16 KKON a bude dodatkem již uvedené přílohy C.
2. Hodnota Hmin i,j pro certifikační a ukázkové lety se z obrazu (i) vypočítá pro podélné j = 1 a příčné j = 2 sady skupin čar:
(A) Hodnota se stanoví:
Hmin ij=HiLaLij
kde:
Li,j = pozemní rozlišení v centimetrech získané z analýzy obrazu kalibračního terče a
j = 1 je pro sadu skupin čar podél trasy a
j = 2 je pro sadu skupin čar napříč trasy.
Hi = výška letounu nad kalibračním terčem v metrech v okamžiku, kdy byl kalibrační terč při průletu zobrazen (i).
La = dohodnuté pozemní rozlišení 30 cm.
(B) Po dobu trvání tohoto Rozhodnutí se shromažďují a vyhodnocují údaje nezbytné k vyhodnocení řešení pro určení Hmin i,,j na základě následující rovnice nebo dohodnuté alternativy.
kde:
Ki = modulace terče měřená na jasových panelech v obraze.
AijHmin ij2LaAijHi2LijKaKi=Hmin ij2LaHi2Lijc
Ka = dohodnutá modulace terče 0.4, při které je definováno pozemní rozlišení.
c = prahový exponent příslušný pro použité čidlo a terč.
Po dobu platnosti tohoto Rozhodnutí se provádí měření každého z parametrů výše uvedené rovnice a obrazy z certifikačních a ukázkových letů se poskytují KKON pro výzkum na podporu následného Rozhodnutí.
3. Hmin i,j se používá pro výpočet průměru, Hmin j z vypočítaných hodnot.
H min j=1n∑iH min ij
j = 1,2
kde: n je celkový počet snímků kalibračního terče použitých pro stanovení Hmin j; a
n ≥ 5 pro certifikační lety,
n ≥1 pro ukázkové lety.
4. Hodnota Hmin je větší z minimálních povolených hodnot výšky Hmin 1 a Hmin 2 získaných pro sadu skupin čar umístěných podél a napříč trasy.
*************
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi. Zůstane v platnosti v období od vstupu Smlouvy v platnost do 31. prosince třetího roku následujícího po roce, ve kterém Smlouva vstoupila v platnost. Členské státy uzavřou v rámci Konzultativní komise otevřeného nebe a během doby, kdy je v platnosti toto Rozhodnutí, následnou dohodu o stanovení minimální výšky nad povrchem země, ve které může být v provozu videokamera se zobrazením v reálném čase.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe 12. října 1994 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

OSCC/VI/DEC. 15
12. října 1994
ROZHODNUTÍ ČÍSLO PATNÁCT
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
METODOLOGIE PRO VÝPOČET MINIMÁLNÍ VÝŠKY NAD POVRCHEM ZEMĚ, VE
KTERÉ MŮŽE BÝT BĚHEM POZOROVACÍHO LETU V PROVOZU KAŽDÉ
INFRAČERVENÉ ŘÁDKOVÉ SNÍMACÍ ZAŘÍZENÍ UMÍSTĚNÉ NA POZOROVACÍM
LETOUNU
Konzultativní komise Smlouvy o otevřeném nebi podle ustanovení Dodatku I k Příloze D, část III, odstavec 4 Smlouvy o otevřeném nebi rozhodla takto:
ČÁST I.
DEFINICE VÝRAZŮ
Výrazy používané v tomto Rozhodnutí jsou definovány takto:
„Mez rozlišení“ pro infračervené řádkové snímací zařízení podle Smlouvy o otevřeném nebi, článek IV, odstavec 2 /C/ je definován jako 50 cm při rozdílu vyzařovací teploty 3,0 stupně Celsia.
Výraz „záznamník signálů“ znamená analogové nebo digitální záznamové zařízení schopné ukládat údaje shromážděné infračerveným řádkovým snímacím zařízením na magnetickou pásku bez použití kódovacích postupů nebo na fotografický film.
Výraz „sestava infračerveného řádkového snímacího zařízení“ znamená každou kombinaci infračerveného řádkového snímacího zařízení, filtru, okénka, úhlu odchylky od kolmice, záznamníku signálu, typu fotografického filmu nebo magnetické pásky a typu záznamu a formátu, která má být certifikována. Pro infračervené řádkové snímací zařízení s proměnnou účinnou ohniskovou dálkou, avšak s pomocným nastavením účinné ohniskové dálky se každé pomocné nastavení považuje za novou sestavu. U infračerveného řádkového snímacího zařízení s proměnnými úhly odchylky od kolmice, avšak s pomocným pevným nastavením úhlu odchylky se každé pomocné nastavení považuje za novou sestavu.
Výraz „kódovací postupy“ znamená použití zvláštních postupů zpracování údajů určených k uložení na magnetická média umožňujících získat z těchto údajů více informací, než lze zjistit bez použití takového zpracování. Komerčně dostupné postupy opravy chyb, které se běžně užívají k zaznamenávání digitálních údajů na magnetická média či k získávání údajů z takových médií a postupy umožňující multiplexní zaznamenávání údajů z více čidel nebo z více barevných pásem na jediný záznamník se za kódovací postupy nepovažují.
Výraz „detekční prvek“ znamená nejmenší definovatelný prvek detektorového pole infračerveného řádkového snímacího zařízení.
Výraz „prvek záběru“ znamená plochu na zemi, která se promítá na jediný detekční prvek.
Výraz „prvek obrazu“ znamená uložený digitalizovaný signál představující jediný prvek záběru.
Výraz "videodisplej" znamená monitor používaný pro analýzu údajů, včetně jakékoli příslušné elektroniky pro zpracování obrazu, která je schopná zobrazit na základě údajů v analogovém nebo digitálním formátu údaje shromážděné infračerveným řádkovým snímacím zařízením.
Výraz “rámcový střádač” znamená digitální paměť schopnou uložit minimálně úplný obraz kalibračního terče, kde je každý jednotlivý obrazový prvek uložen v oddělené paměťové buňce.
Výraz „stupnice šedi“ znamená numerickou hodnotu prvku obrazu osmibitové stupnice mezi 0 – 255.
Výraz „vyzařovací teplota“ znamená pro danou vlnovou délku ekvivalentní teplotu černého tělesa vyzařující stejný výkon na jednotku plochy jako dané těleso, které se měří.
„Pasivní kalibrační terč“ je kalibrační terč, který nepoužívá umělé vyhřívání pro zajištění daného rozdílu vyzařovací teploty mezi studenými a horkými čarami.
„Aktivní kalibrační terč“ je kalibrační terč, který používá umělé vyhřívání pro zajištění daného rozdílu vyzařovací teploty mezi studenými a horkými čarami.
Výraz „skupina čar“ označuje sadu sousedních čar stejné šířky a délky, avšak s odlišnou vyzařovací teplotou.
Výraz „trojice čar“ znamená jakoukoli kombinaci tří čar ve skupině čar kalibračního terče; dvě čáry stejné vyzařovací teploty oddělené jednou čárou rozdílné vyzařovací teploty.
Výraz „vyrovnání fází“ znamená postup ke snížení vadného zarovnání snímaných čar na obraze způsobeného odstranitelnými chybami časové základny záznamníku magnetické pásky, odstranitelnými chybami kompenzace pohybu nebo jinými chybami způsobenými infračerveným řádkovým snímacím zařízením.
Výraz “atmosférické parametry KKON” znamená parametry potřebné pro definování atmosféry zahrnující alespoň tato měření: teplota vzduchu (°K), tlak (mb), relativní vlhkost (%), viditelnost (km), a nadmořská výška (km), ve kterých se uvedené parametry měří.
Výraz „schválený atmosférický model“ znamená metodu výpočtu atmosférického přenosu jako funkci nadmořské výšky v parametrech atmosféry KKON pro dané pásmo vlnové délky (např. model LOWTRAN 7 je jednou ze schválených metod).
Výraz „standardní atmosféra KKON“ znamená vstup do letního modelu pro střední zeměpisné šířky LOWTRAN 7, jak je uvedeno v příloze k tomuto Rozhodnutí.
Výraz “Hmin” znamená minimální výšku nad povrchem země, ve které může být v provozu sestava infračerveného řádkového snímacího zařízení umístěná na pozorovacím letounu.
ČÁST II.
PŘEDPISY PRO KALIBRAČNÍ TERČE
1. Kalibrační terče používané pro měření pozemního rozlišení sestavy infračerveného řádkového snímacího zařízení umístěného na pozorovacím letounu během certifikačního nebo ukázkového letu mohou být aktivní nebo pasivní.
2. Šířky a délky čar ve skupině čar jsou stálé a poměr délky k šířce není menší než 5:1. Pro certifikační lety obsahuje kalibrační terč skupiny čar s čárami o šířce 40, 50 a 60 cm, které se použijí pro analýzu. Pro ukázkové lety obsahuje kalibrační terč nejméně dvě skupiny čar různé šířky čar vybrané z 40, 50 a 60 cm.
3. Každá skupina čar se skládá z nejméně pěti čar s odlišnou vyzařovací teplotou.
4. Upřesnění vyzařovací teploty terče:
A) Standardní odchylka vyzařovací teploty podél a/nebo napříč jakékoliv čáry nesmí být větší než 10 % rozdílu vyzařovací teploty mezi horkými a studenými čarami, nebo 0,5 stupňů Celsia podle toho, která je větší.
B) Rozdíl vyzařovací teploty mezi jakýmikoliv čarami stejné jmenovité vyzařovací teploty ve skupině čar nesmí být větší než 10 % rozdílu vyzařovací teploty mezi horkými a studenými čarami nebo 0,5 stupňů Celsia, podle která je větší.
C) Vyzařovací teplota horkých čar nesmí být větší než 10 stupňů Celsia v porovnání se studenými čárami.
D) Sada čar s vyzařovacími teplotami bližšími k vyzařovací teplotě pozadí nesmí být větší či menší než 3 stupně Celsia oproti vyzařovací teplotě pozadí, na kterém je kalibrační terč umístěn.
5. Kalibrační terče se umisťují vodorovně k pozadí, které má minimální změny vyzařovací teploty.
ČÁST III.
PROVÁDĚNÍ CERTIFIKAČNÍHO NEBO UKÁZKOVÉHO LETU
1. Hmin infračerveného řádkového snímacího zařízení se stanoví pro každou sestavu infračerveného řádkového snímacího zařízení. Všechny proměnné ovládací prvky se nastaví tak, aby se dosáhlo nejlepšího pozemního rozlišení v podmínkách, které se vyskytují při certifikačních a ukázkových letech.
2. Pro certifikační a ukázkové lety používající pro analýzu trojice čar se provedou nejméně čtyři přelety nad kalibračním terčem pro každý vybraný rozdíl vyzařovací teploty. Pro ukázkové lety používající pro analýzu pouze dvojice čar se provedou nejméně tři přelety nad kalibračním terčem pro každý vybraný rozdíl vyzařovací teploty. Výška nad zemí každého přeletu se řídí následujícími podmínkami:
(A) první nebo nejnižší výška průletu nad zemí je maximální výškou nad zemí, při které všechny skupiny čar, které se mají analyzovat v sadě, jsou rozlišené, a
(B) poslední nebo nejvyšší výška průletu nad zemí je minimální výškou nad zemí, při které není rozlišena žádná ze skupin čar, které se mají analyzovat.
Střední výšky nad zemí se rovnoměrně rozmístí mezi nejnižší a nejvyšší výšky nad zemí. Pro ukázkové lety může strana poskytující letoun žádat, aby nejnižší rozdíl vyzařovací teploty kalibračního terče byl stanoven nejméně na tři stupně Celsia.
3. Terče se seřadí pro měření rozlišení ve směru snímání infračerveného řádkového snímacího zařízení, přičemž podélná osa čar terčů směřuje v rozsahu plus minus 20 stupňů kolmo ke jmenovitému směru snímání.
4. Pro svisle upevněné infračervené řádkové snímací zařízení se každý obraz kalibračního terče použitý při analýze zaznamenává tehdy, kdy střed skupiny čar není vzdálen více než plus či minus 25 % zorného pole čidla od středu zorného pole čidla. Pro šikmo připevněné infračervené řádkové snímací zařízení je střed skupin čar musí ve třetině obrazu nejbližšího nadiru.
5. Atmosférické parametry KKON se měří nejméně jednou za hodinu.
6. V době každého průletu nad sadou terče se měří vyzařovací teplota každé skupiny čar kalibrovaným přístrojem či systémem a zaznamenává se pro stanovení Hmin.
(A) Měření se provádí nad terčem pomocí radiometru, který zabírá čáry terče v rozsahu plus či minus 20 stupňů od kolmice.
(B) Během certifikačního letu se provádějí měření vyzařovacích teplot všech čar pro každou použitou skupinu čar buď přenosným radiometrem, mapovacím radiometrem nebo zobrazovacím radiometrem.
(C) Pro každý použitý rozdíl vyzařovací teploty a nejméně pro jeden průlet pro každou jednotlivou skupinu čar se provedou měření k ověření požadavků uvedených v části II, odstavec 4, pododstavce (A) - (D) tohoto Rozhodnutí, a to zobrazovacím radiometrem nebo mapovacím radiometrem poskytujícím nejméně 10 jednotlivých bodových měření na každou měřenou čáru.
(D) Za předpokladu, že skupiny čar, které se mají použít, byly předtím použity pro certifikaci, lze prominout uplatňování pododstavce (C) tohoto odstavce pro ukázkové lety.
7. Maximální rozlišovací výška nad zemí Hi a výška nad zemí nejvyššího průletu, při které se rozliší skupina čar, se určí pro každou skupinu čar o šířce Li a rozdílu vyzařovací teploty ΔTi.
8. Pro dobu průletu v maximální rozlišovací výšce nad zemí Hi, se rozdíl vyzařovací teploty na otvoru čidla (δTi) vypočítá pro každou skupinu čar šířky Li z měřeného rozdílu vyzařovací teploty terče ΔTi a převodu na výšku nad zemí Hi, τ(Hi),
vypočítáno podle schváleného atmosférického modelu používajícího měřené parametry atmosféry KKON podle vzorce:
δτi = ΔTi τ(Hi).
9. U certifikačních letů se kroky v odstavcích 2 až 8 této části opakují při každém vybraném rozdílu vyzařovací teploty, dokud se nezískají nejméně dvě měření trojic čar pro různé šířky skupin čar (Hi, Li, δτi). Kroky v odstavcích 2 až 8 této části se opakují pro tři různé vybrané rozdíly vyzařovací teploty v intervalu 2-10 stupňů s oddělením mezi vyzařovacími teplotami přibližně 3 stupně, dokud se nezíská nejméně šest měření trojic čar (Hi, Li, δτi). Pro ukázkové lety se získají nejméně dva různé vybrané rozdíly vyzařovací teploty a nejméně jedno měření trojic čar (Hi, Li, δτi) pro každý vybraný rozdíl vyzařovací teploty.
10. Infračervené řádkové snímací zařízení vybavené proměnným úhlem odchylky od kolmice Hmin musí být minimálně určeno s úhlem odchylky stanoveným jako minimální úhel od kolmice. Při stanovení Hmin pouze pro minimální úhel od kolmice se výsledná hodnota Hmin přijímá jako závazná pro všechny ostatní úhly odchylek od kolmého nastavení.
ČÁST IV.
ANALÝZA ÚDAJŮ SHROMÁŽDĚNÝCH BĚHEM
CERTIFIKAČNÍHO NEBO UKÁZKOVÉHO LETU
1. Pozemní rozlišení infračerveného řádkového snímacího zařízení se stanoví vizuální analýzou. Skupina čar je rozlišena, jestliže pro nejméně jednu trojici čar ve skupině čar jsou vizuálně pozorovány rozdíly ve stupni šedi na videodispleji či optické hustotě fotografického filmu mezi prostřední čárou a vnějšími čarami po celé délce trojice čar.
2. Obrazy kalibračního terče zkoumá nejméně deset zkušených pozorovatelů zastupujících smluvní strany účastnící se certifikace. Pokud není dohodnuto jinak, prozkoumá obrazy kalibračního terče nejméně deset zkušených pozorovatelů zastupujících členské státy účastnící se ukázkového letu.
3. Maximální výška nad zemí, ve které je rozlišena skupina čar, je maximální výškou nad zemí, ve které nejméně 80 % všech pozorovatelů rozliší skupinu čar.
4. Pro údaje shromážděné na fotografickém filmu:
(A) Před analýzou údajů shromážděných během certifikačního či ukázkového letu se systém pro zpracování obrazu kalibruje v souladu s postupy uvedenými v Příloze K, část II Smlouvy o otevřeném nebi.
(B) Výška nad zemí pro každou sadu průletů, při které byla rozlišena každá skupina čar kalibračního terče, se určí vizuální analýzou originálu filmu.
5. Pro údaje shromážděné na magnetické pásce:
(A) Před analýzou údajů shromážděných během certifikačního nebo ukázkového letu, se systém pro zpracování obrazu kalibruje v souladu s postupy uvedenými v Rozhodnutí 16 Smlouvy o otevřeném nebi.
(B) Pozemní rozlišení infračerveného řádkového snímacího zařízení se stanoví vizuální analýzou digitalizovaných obrazů kalibračního terče zaznamenaných na magnetické pásce. S výjimkou požadavků pododstavce (3) tohoto pododstavce se analýza provede na nezpracovaných digitálních údajích.
(1) Obraz kalibračního terče se zobrazí na videodispleji, který může zobrazit minimálně 256 odstínů šedé a který má úhlopříčku nejméně 20 cm.
(2) Jas, kontrast a zvětšení pixelovou replikací zobrazení na obrazovce se může upravit podle uvážení pozorovatele.
(3) Každý obraz se v případě potřeby fázově koriguje.
6. Každý obraz vybraný pro analýzu během certifikačního nebo ukázkového letu společně s jakýmikoliv dostupnými podpůrnými údaji, jako meteorologické informace, měření vyzařovací teploty terče, informace o terči atd., se poskytne všem ostatním smluvním stranám. Podle vývoje počítačových metod práce poskytne smluvní strana navrhující takovou metodu všem ostatním smluvním stranám písemně popis teorie, algoritmů a postupů používaných touto počítačovou metodou, jakož i postupy pro kalibraci. Tento popis musí splňovat požadavky stanovené v Příloze C Rozhodnutí číslo 16 Smlouvy o otevřeném nebi a stane se dodatkem zmíněné Přílohy C. Smluvní strany provádějící certifikační nebo ukázkové lety mohou poskytnout i další informací nutné pro takové navrhované metody.
ČÁST V.
POSTUPY PRO VÝPOČET MINIMÁLNÍ VÝŠKY NAD ZEMÍ, VE
KTERÉ MŮŽE BÝT V PROVOZU BĚHEM POZOROVACÍHO LETU
INFRAČERVENÉ ŘÁDKOVÉ SNÍMACÍ ZAŘÍZENÍ
1. Certifikovaná minimální výška nad zemí, ve které může být v provozu během pozorovacího letu infračervené řádkové snímací zařízení, se vypočítá s pomocí vzorce:
Hmin=1n∑i=1,nHiLaLiΔTaτaHiδtim
kde
Hmin je minimální výška nad zemí v metrech;
n je celkový počet trojic čar (Hi, Li, δτi);
Li je šířka jednotlivé čáry ve skupině čar konkrétní měřené trojice čar podle popisu v části III, odstavec 9 tohoto Rozhodnutí;
Hi je maximální výška letounu nad zemí v metrech, ve které skupina čar o šířce Li byla rozlišena podle popisu v části III, odstavec 7 tohoto Rozhodnutí;
δτi  je hodnota rozdílu vyzařovací teploty mezi horkými a studenými čarami kalibračního terče upravená pro atmosférický převod podle popisu v části III, odstavec 8 tohoto Rozhodnutí;
La je dohodnuté pozemní rozlišení 50 cm;
ΔTa je dohodnutá hodnota rozdílu vyzařovací teploty, která se použije při výpočtu minimální výšky nad zemí, t.j. 3 stupně Celsia;
τa(H) je atmosférický přenos jako funkce nadmořské výšky za použití dohodnuté standardní atmosféry KKON;
m je exponent definovaný v odstavci 2 této části.
2. Hodnota m je v intervalu od 0 do 1 a vypočítá se z měřením trojic čar (Hi, Li, δτi) provedením regresní analýzy na základě metody nejmenších čtverců.
3. Pro infračervené řádkové snímací zařízení, které může zaznamenávat údaje na fotografický film a na magnetickou pásku současně, se stanoví samostatná Hmin pro každou metodu záznamu a vyšší hodnota Hmin se použije během pozorovacích letů, jestliže se použije současný záznam.
4. Hodnota 3 stupně Celsia pro ΔTa byla dohodnuta pro toto Rozhodnutí s tím, že smluvní strany vyhodnotí údaje shromážděné během doby platnosti tohoto Rozhodnutí pro stanovení Hmin v následném rozhodnutí, které zvolí hodnotu ΔTa v rozsahu 1-10 stupňů Celsia.
*****
Toto Rozhodnutí vstupuje v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi. Zůstane v platnosti po dobu od vstupu Smlouvy v platnost do 31. prosince třetího roku následujícího po roce, ve kterém Smlouva vstoupila v platnost. Smluvní strany uzavřou v rámci Konzultativní komise otevřeného nebe a pro dobu platnosti tohoto Rozhodnutí následnou dohodu o stanovení minimální výšky nad zemí, ve které může být v provozu infračervené řádkové snímací zařízení, která vstoupí v platnost po uplynutí platnosti tohoto Rozhodnutí.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe 12. října 1994 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

PŘÍLOHA
K ROZHODNUTÍ ČÍSLO 15
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
Následující tabulka poskytuje vstupy do počítačového programu letního modelu středních zeměpisných šířek pro LOWTRAN 7
Název vstupní proměnné LOWTRAN 7Hodnota proměnnéMODEL2ITYPE2IEMSCT0IMULT0M10M20M30M40M50M60MDEF0IM0NOPRTpodle volby uživateleTBOUND0,0SALB1,0IHAZE1ISEASN1IVULCN2ICSTL0ICLD0IVSA0VIS8,0WSS0,0RAINRT0,0GRNALTnadmořská výška kalibračního terče (v km)H1nadmořská výška čidla (v km)H2nadmořská výška kalibračního terče (v km)ANGLE0,0 nebo 180,0RANGEH1-H2 (s použitím uvedených proměnných)BETA0,0RO0,0LEN0,0V1počáteční kmitočet čidla (viz LOWTRAN)V2konečný kmitočet čidla (viz LOWTRAN)DV10,0
TABULKA: Hodnoty vstupu LOWTRAN 7

OSCC/VI/Dec.16
12. října 1994
ROZHODNUTÍ ČÍSLO ŠESTNÁCT
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
KALIBRACE POZEMNÍHO ZPRACOVACÍHO ZAŘÍZENÍ POUŽÍVANÉHO PRO
STANOVENÍ HMIN Z VIDEOKAMER NEBO INFRAČERVENÝCH ŘÁDKOVÝCH
SNÍMACÍCH ZAŘÍZENÍ A PRO KALIBRACI POZEMNÍCH PŘEHRÁVACÍCH
ZAŘÍZENÍ PÁSKY POUŽÍVANÝCH PRO PŘEHRÁVÁNÍ ÚDAJŮ ZE SENZORŮ SAR
Konzultativní komise Smlouvy o otevřeném nebi podle ustanovení Rozhodnutí č. 14 a Rozhodnutí č. 15 Smlouvy o otevřeném nebi (dále jen Rozhodnutí 14 a Rozhodnutí 15) rozhodla takto:
Tento kalibrační postup se bude provádět pro kalibraci pozemních zařízení používaných pro zpracování a analýzu údajů shromážděných při certifikačních nebo ukázkových letech. Kalibrace se provádí před těmito analýzami.
Příloha A tohoto Rozhodnutí uvádí popis zkušebních vzorů používaných při kalibraci. Příloha B tohoto Rozhodnutí uvádí popis testů prováděných při certifikaci analogové rámcové videokamery používající pozemní videoreproduktor odlišný od modelu leteckého videorekordéru. Příloha C tohoto Rozhodnutí uvádí popis počítačových postupů, které se mohou používat podle Rozhodnutí 14 a 15. Tyto Přílohy tvoří nedílnou součást tohoto Rozhodnutí.
ČÁST I.
DEFINICE VÝRAZŮ
Výrazy používané v tomto Rozhodnutí jsou definovány takto:
Výraz „řádkové snímací zařízení“ znamená zařízení obsahující jednu řadu detekčních prvků pro každé pásmo vlnové délky, které se má zaznamenat.
Výraz „snímkové snímací zařízení“ znamená zařízení buď s elektronickou obrazovkou nebo sadou detekčních prvků pro každé pásmo zaznamenávané vlnové délky, které současně vytváří násobné řady obrazu, který se má zaznamenat.
Výraz „videokamera“ znamená pasivní černobílé nebo barevné, řádkové či rámcové snímací zařízení, včetně převodu obrazu na elektrické signály, pracující při optických vlnových délkách mezi 0,3 a 1,1 mikrometru.
Výraz „prvek obrazu“ znamená digitalizovaný signál představující zjištěnou energii prvku záběru v každém pásmu vlnové délky, na které je videokamera citlivá a který se ukládá ve snímkové paměti.
Výraz „prvek záběru“ znamená v případě černobílé videokamery plochu v terénu, která se promítá na jeden detekční prvek, a v případě barevné videokamery znamená plochu v terénu promítanou na detekční prvky užívané k poskytnutí údajů různého vlnového pásma spojených s touto plochou v terénu.
Výraz „obraz“ znamená sadu obrazových prvků odpovídajících stejně číslované sadě prvků záběru, které pokrývají přilehlou oblast v terénu.
Výraz „stupnice šedi“ znamená numerickou hodnotu prvku obrazu osmibitové stupnice mezi 0 – 255.
Výraz „videodensitometr“ znamená zařízení nebo postup schopný získat numerickou hodnotu stupně šedi jednotlivých prvků obrazu z rámcového střádače.
Výraz „videodisplej” znamená monitor používaný pro analýzu údajů podle tohoto Rozhodnutí, včetně jakékoliv připojené elektroniky pro zpracování obrazu schopné zobrazit obraz.
Výraz „systém zpracování obrazu“ znamená veškeré pozemní zařízení a software používaný pro provádění vizuální nebo počítačové analýzy obrazů a stanovení pozemního rozlišení Hmin.
Výraz “rámcový střádač” znamená digitální paměť schopnou uložit minimálně úplný obraz kalibračního terče, kde je každý jednotlivý obrazový prvek uložen v oddělené paměťové buňce.
Výraz „snímací konvertor“ znamená zařízení schopné selektivně vyjmout rámec nebo podrámec obrazů z údajů poskytnutých infračerveným řádkovým snímacím zařízením či řádkovým zobrazovacím zařízením.
Výraz „snímaná řádka“ znamená řadu prvků obrazu či záběru, které se zobrazí nebo se postupně zobrazují na monitoru.
Výraz „řádkový snímací formátovač“ znamená zařízení schopné přenášet dvojrozměrnou digitální matrici uloženou v počítači do řady snímaných řádků, která odpovídá výstupu zařízení infračerveného řádkového snímacího zařízení či řádkového zobrazovacího zařízení či radaru se syntetickým otvorem, za účelem záznamu takových ve řádkového snímání.
Výraz „rámcový přemísťovač“ znamená zařízení schopné převádět výstup analogového videového rámcového zobrazovacího zařízení či analogového snímacího konvertoru na 8 bitový digitální obraz pro přenos do počítače a paměti systému zpracování obrazu.
Výraz „rámcový formátovač“ znamená zařízení schopné vydávat údaje obsažené v rámcovém střadači do analogového videorekordéru ve formátu simulujícím výstup rámcového zobrazovacího zařízení.
Výraz „videorekordér“ znamená zařízení pro záznam údajů schopné ukládat údaje shromážděné videokamerou na magnetické pásce bez použití kódovacích postupů. Pro digitální rekordéry musí být údaje zaznamenány 8 bitově na jedno pásmo vlnové délky, na které je videokamera citlivá.
Výraz „reproduktor videopásky“ znamená zařízení, které přehrává informace zaznamenané na videopásce.
Výraz „funkce rozdílu stupně šedi“ znamená softwarový postup, který počítá, shrnuje a zobrazuje rozdíly stupně šedi, které se objevují u každé odpovídající dvojice obrazových prvků ve dvou obrazech téže velikosti.
Výraz „linearita amplitudových vlastností” znamená měření schopnosti reproduktoru videopásky reprodukovat hodnoty stupně šedi v testovacích vzorech.
Výraz „vlastnosti překmitu/podkmitu“ znamená měření chyb způsobených reproduktorem videopásky při reprodukci signálů s velkými změnami hodnot stupně šedi mezi přilehlými obrazovými prvky v testovacích vzorech.
Výraz „čára” znamená v případě digitálního testovacího vzoru pravoúhlé pole prvků obrazu, které všechny mají stejnou hodnotu stupně šedi.
Výraz „šířka čáry” nebo „šířka” znamená v případě digitálního testovacího vzoru počet prvků obrazu napříč čáry ve vodorovném směru (počet sloupců v čáře).
Výraz „výška čáry” nebo „výška” znamená v případě digitálního testovacího vzoru počet prvků obrazu podél čáry ve svislém směru (počet řad v čáře).
Výraz „dvojice čár” znamená sousední dvojici čar stejné šířky a výšky, avšak s rozdílnými hodnotami stupně šedi.
Výraz „světlá čára” znamená čáru v dvojici čar, která má vyšší hodnotu stupně šedi.
Výraz „tmavá čára” znamená čáru v dvojici čar, která má nižší hodnotu stupně šedi.
Výraz „skupina čar” znamená sled sousedních čar stejné šířky a výšky, jejichž hodnoty stupně šedi se střídají mezi jednou světlou hodnotou a jednou tmavou hodnotou. Skupina čar může začínat buď světlou čárou nebo tmavou čárou.
Výraz „prostorová frekvence“ označovaná f znamená míru frekvence skupiny čar o šířce čáry Δ vypočítanou takto:
f = 1/(2 Δ).
Výraz „amplituda skupiny čar“ znamená míru rozdílu stupně šedi mezi světlými a tmavými čárami skupiny čar.
Výraz „funkce amplitudy obrazu” označovaná A(f) znamená vztah amplitudy skupiny čar k prostorové frekvenci odpovídající těmto čarám.
Výraz „vyrovnání fází” znamená postup ke snížení vadného zarovnání snímaných čar na obraze způsobeného odstranitelnými chybami časové základny videorekordéru, odstranitelnými chybami kompenzace pohybu nebo jinými chybami způsobenými kamerou.
ČÁST II.
KALIBRAČNÍ POSTUP OVĚŘENÍ SOFTWARE A POČÍTAČOVÉHO SYSTÉMU
K ověření, že software a základní systém pro počítačové zpracování obrazu jsou přijatelné pro provedení úkolů vyžadovaných v části III a pro použití při analyzování údajů z certifikačních a ukázkových letů, se použije následující postup:
1. Test systému zpracování obrazu a funkcí přijatelnosti kvality obrazu.
(A) Rámcový střádač a funkce kurzoru/schopnost videodensitometru.
Šest zkušebních vzorů popsaných v Ppříloze A tohoto Rozhodnutí a zobrazených na obrázku 1 Přílohy A se převede do počítačového systému pozemního zpracování a předloží ke shlédnutí. Videodisplej a připojený rámcový střádač musí být schopné zobrazit všechny zkušební vzory současně na jediném obrazu.
(1) K zajištění souladu s vizuálními vlastnostmi uvedenými na obrázku 1 Přílohy A tohoto Rozhodnutí se provede vizuální analýza zobrazených testovacích vzorů. Videodisplej se prohlíží způsobem zajišťujícím, že na obraze se neobjevuje žádné očividné zkreslení a že všechny vzory mohou být pozorovány současně.
(2) Kurzor se umístí nad čtyřmi rohy videodispleje obsahujícího testovací vzory a zaznamenají se souřadnice obrazu a hodnoty stupně šedi v každém místě. Umístění kurzoru a hodnoty stupně šedi čtyř rohů vztahující se k souřadnicovému systému, který definuje horní levý roh testovacího vzoru 1 jako (0,0) bude (0,0) a 20 pro horní levý roh; (511,0) a 230 pro horní pravý roh; (0,479) a 127 pro spodní levý roh; a (511,479) a 127 pro spodní pravý roh. Kurzor se také umístí na (25,0). Hodnota stupně šedi je 20. Při tomto úkolu se může použít zoomovací funkce systému zpracování obrazu, avšak nesmí měnit souřadnice obrazu nebo hodnoty stupně šedi.
(B) Funkce úhloměru
Software zpracování obrazu musí být schopen správně vypočítat úhel mezi otočeným obdélníkem v testovacím vzoru 5 a jakoukoliv snímanou řádkou obrazu. Vypočítaný úhel je 5 stupňů ± 1.0 stupeň.
(C) Poměr stran
Poměr stran se stanoví pro otočený obdélník v testovacím vzoru 5 změřením jeho delšího rozměru a jeho kratšího rozměru v pixelech. Poměr delšího rozměru a kratšího rozměru musí být 17.7 ± 10 %.
2. Testy software používaného pro stanovení vhodnosti reproduktorů digitální pásky. Schopnost software pro zpracování obrazu správně stanovit rozdíly mezi dvěma oddělenými obrazy se ověří prvním nahráním celého obrazu testovacího vzoru do software pro zpracování obrazu a potom uložením tohoto obrazu do samostatného obrazového souboru mimo rámcový střádač používaný systémem pro zpracování obrazu. Tento nový obrazový soubor se potom uloží zpátky do systému pro zpracování obrazu a za použití softwarové funkce rozdílu stupně šedi se porovná s původně nahraným obrazem. Na obrazovce se zobrazí rozdíl a schopnost kvantifikovat velikost jakýchkoliv změn stupně šedi. Ověří se nulové rozdíly stupně šedi pro každý obrazový prvek.
3. Zkoušky postupů zpracování pomocí počítače
Jakékoliv počítačové postupy užívané podle Rozhodnutí 14 a 15 jsou popsané v dodatcích připojených k Příloze C tohoto Rozhodnutí. Tyto dodatky poskytne ta smluvní strana, která podporuje počítačové postupy a uvede podrobné postupy pro ověřování počítačových výpočtů v souladu s postupy tohoto odstavce. Příloha C popisuje počítačové postupy, které lze používat, a tvoří část tohoto Rozhodnutí.
(A) Ověřování výpočtů funkcí amplitudy obrazu.
Pro potvrzení schopnosti software vypočítat funkci amplitudy obrazu A(f) se použije testovací vzor 4. A(f) se vypočítá stanovením amplitudy každé skupiny čar v testovacím vzoru 4, takto:
(1) Amplituda a(i) se vypočítá pro každé i = 1, ..., 36 dvojice čar testovacího vzoru 4 podle vzorce:
a(i) = 0,5 (Amax4(i) − Amin4(i)) kde
Amax4(i) je maximální vypočítaná hodnota stupně šedi a
Amin4(i) je minimální vypočítaná hodnota stupně šedi i-té dvojice čar testovacího vzoru 4.
(2) Funkce amplitudy obrazu A(fj) se definuje pro každou z j = 1, ...,12 skupin čar testovacího vzoru 4 jako průměr amplitud tří dvojic čar náležejících do j-té skupiny čar.
(3) Vypočítané hodnoty těchto funkcí se neliší o více než 1% od přesných hodnot uvedených v tabulce 2 Přílohy A pro každou skupinu čar.
(B) Ověření poslední rozlišené skupiny čar
Ověří se schopnost algoritmu a software správně určit poslední rozlišenou skupinu čar.
(C) Ověření výpočtu Hmin
Ověří se schopnost software přesně použít vzorec pro Hmin pro videokamery a infračervené řádkové snímací zařízení, jak uvádějí Rozhodnutí 14 a 15.
(D) Ověření fázové korekce
Ověří se schopnost algoritmu fázové korekce a software opravit známou fázovou chybu v testovacím vzoru 6 Přílohy A tohoto Rozhodnutí. To se provede nejdříve použitím tohoto algoritmu v testovacím vzoru 6. Opravený vzor se potom analyzuje vytvořením diagramu funkce amplitudy obrazu A(f) opraveného vzoru, jak je popsáno v části II, odstavec 3 (A) tohoto Rozhodnutí. Hodnoty diagramu A(f) ve skupinách čar čísel 3 a 13 se nesmí lišit o více než 10 % od hodnot amplitudy uvedených v Příloze A tohoto Rozhodnutí pro testovací vzor 6 pro vzory před zavedením fázových chyb.
ČÁST III.
KALIBRAČNÍ POSTUPY PRO SYSTÉMY POUŽÍVAJÍCÍ POZEMNÍ
REPRODUKTORY VIDEOPÁSKY
Konkrétní postup, který se má použít, závisí na typu výstupu z leteckého video- nebo infračerveného systému čidel. Obrázky 1 až 3 tohoto Rozhodnutí poskytují pracovní zkušební schémata pro čtyři druhové typy systémů čidel: Digitální rámování, digitální řádkové zobrazení/snímání, analogové rámování a analogové řádkové zobrazení/snímání převedené na digitální. Odstavce 1 až 3 této části obsahují podrobnosti pro kalibraci pozemního zařízení spojeného s přenosem údajů z těchto čtyř typů systémů. Postupy pro testování reproduktorů pásky používané pro přehrávání údajů SAR se rovněž zabývá část o digitálním řádkovém zobrazování. Pro SAR je třeba provádět pouze zkoušky přímo se vztahující k ověřování výkonu reproduktoru pásky. Tyto tři odstavce se zabývají zkouškami reproduktorů pásky a připojeným vstupním/výstupním zařízením používaným pro přenos obrazu z reproduktoru pásky do systému zpracování obrazu používaného pro stanovení poslední rozlišené skupiny čar a pro výpočet Hmin. Odstavce 1 a 2 podrobně uvádějí postupy digitálního rámování a digitálních řádkových zobrazovacích/snímacích systémů, zatímco odstavec 3 se zabývá analogovými rámovacími systémy. Údaje z analogových řádkových zobrazovacích/snímacích zařízení se převádějí na digitální, a proto se používají postupy odstavce 2. Pro čidla poskytující výstupy ve více než jednom spektrálním pásmu (jako je barevné zobrazovací zařízení) se příslušný postup použije zvlášť pro výstup každého spektrálního pásma čidla. Jakékoliv kabely nebo zvláštní zařízení rozhraní používané během certifikačních nebo ukázkových letů musí být totožné s těmi, které se použily během tohoto kalibračního postupu. Ve všech zkouškách této části se údaje zaznamenávají na magnetickou pásku stejného typu, jaký se používá během certifikačního nebo ukázkového letu a při pozorovacím letu se používá maximální zhušťování. Jestliže se používají pásky více typů, musí se každá zkoušet samostatně. Před provedením zkoušek popsaných v odstavcích 1-3 této části a po provedení předběžných zkoušek, výběru zařízení a/nebo zajištění kontroly sestavy je smluvní strana odpovědna, že:
(A) Výstup počítače je schopen simulovat výstup čidla, který je vstupem leteckého videorekordéru, v míře nezbytné k zajištění, že všechny funkce používané pro analýzu údajů z certifikačního či ukázkového letu jsou k dispozici v kalibrovaném zařízení a software. To se může provést buď přímo nebo nepřímo pomocí zařízení či postupu jako rámcový přemísťovač, řádkový snímací formátovač či rámcový formátovač. Výstup počítače nemusí simulovat maximální výstupní rychlost přenosu údajů čidla.
(B) V případě, kdy se pro přehrávání informací shromážděných a zaznamenaných na analogovém leteckém videorekordéru použije analogový pozemní reproduktor videopásky, nesmí pozemní reproduktor videopásky působit patrné zhoršení údajů zaznamenaných leteckým videorekordérem. Toho se dosáhne tak, že podmínky výrobce pro kvalitu přehrávání takových údajů musí odpovídat záznamovým možnostem leteckého videorekordéru. Dále je třeba zajistit, aby byl pozemní reproduktor videopásky řádně nastaven, aby se dosáhlo podmínek výrobce pro kvalitu přehrávání.
1. Kalibrační postup pro systémy používající digitální reproduktory videopásky pro přehrávání z digitálních rámcových čidel - viz obrázek 1.
(A) Zkušební vzory popsané v Příloze A tohoto Rozhodnutí se nahrají do počítačového systému, převedou do pozemního digitálního videorekordéru/reproduktoru a zaznamenají na videopásku. Jestliže pozemní digitální reproduktor videopásky nemůže nahrávat, pak je třeba tento postup provést na videorekordéru stejného typu, jaký se používal v pozorovacím letounu.
(B) Obraz zkušebních vzorů generovaný na pásce v bodě (A) tohoto odstavce se poté přehraje z pozemního digitálního reproduktoru videopásky zpět do počítače. Pro porovnání tohoto obrazu s originálem se použije funkce rozdílu stupně šedi. Videorekordér/reproduktor a přidružené vstupní/výstupní zařízení se považují za přijatelné, jestliže se mezi dvěma obrazy neobjeví více než 3 nenulové rozdíly/chyby.
2. Kalibrační postup pro systémy používající digitální reproduktory pásky pro přehrávání z digitálního řádkového zobrazení/snímání či analogového řádkového zobrazení/snímání převedeného pro čidla digitálního typu - viz obr. 2. Tyto typy zahrnují videové řádkové zobrazovací zařízení, infračervené řádkové snímací zařízení a čidla radaru se syntetickým otvorem.
(A) Stejný postup, jako je popsán v části III, odstavec 1 (A) tohoto Rozhodnutí, se použije pro převod zkušebních vzorů na pozemní digitální reproduktor videopásky. Řádkový snímací formátovač musí být schopen umístit řádky zkušebních vzorů (480 řádek každý s 512 obrazovými prvky) na jakékoliv místo v celkovém počtu řádek a obrazových prvků na řádku formátu užívaného řádkovým zobrazovacím, řádkovým snímacím či SAR čidlem. To se ověří pomocí řádkového snímacího formátovače, který umístí zkušební vzory na tři různá místa a potom předvede schopnost vyjmout kompletní zkušební vzory ke zobrazení v systému zpracování obrazu pomocí systémového měniče snímání.
(B) S použitím jednoho z obrazů zkušebních vzorů vyjmutých měničem snímání, jak je popsáno v části III, odstavec 2 (A) tohoto Rozhodnutí, se provede stejný postup, jaký je popsán v části III, odstavec 1 (B) tohoto Rozhodnutí. Ověří se, že se neobjevují více než tři nenulové rozdíly mezi dvěma obrazy. V případě, že zřejmá chybná funkce zařízení brání splnění tohoto kritéria, smí smluvní strana vlastnící toto zařízení opakovat tuto zkoušku po nastavení zařízení až do splnění kritéria.
3. Kalibrační postup pro systémy používající analogové reproduktory videopásky pro přehrávání z analogových rámcových čidel- viz obrázek 3.
(A) Získání obrazu
(1) Převeďte kalibrační zkušební vzory uvedené na obrázku 1 Přílohy (A) tohoto Rozhodnutí rámcovým formátovačem do leteckého videorekordéru a zaznamenejte na magnetická média po dobu nejméně 10 vteřin.
(2) Přehrajte zaznamenaný obraz kalibračních zkušebních vzorů z letového videorekordéru použitého v bodě (1) tohoto pododstavce.
(3) Pomocí rámcového přemisťovače získejte obrazy zaznamenaných kalibračních zkušebních vzorů leteckého videorekordéru a uložte je do souborů pro pozdější zpracování.
(a) Jestliže je pozemní reproduktor videopásky stejného modelu jako letecký videorekordér, získá se jeden obraz.
(b) Jestliže je pozemní reproduktor videopásky jiného modelu než letecký videorekordér, získají se dva obrazy.
(4) Jestliže je pozemní reproduktor videopásky jiného modelu než letecký videorekordér:
(a) Nahraďte letecký videorekordér pozemním reproduktorem videopásky, přičemž všechny ostatní složky zůstanou stejné.
(b) Přesuňte magnetická média vytvořená v bodě (1) tohoto pododstavce z leteckého videorekordéru do pozemního reproduktoru videopásky a přehrajte zaznamenaný obraz kalibračních zkušebních vzorů za použití pozemního reproduktoru videopásky.
(c) Týmž rámcovým přemísťovačem použitým v bodě (3) tohoto pododstavce získejte dva obrazy zaznamenaných kalibračních zkušebních vzorů z pozemního reproduktoru videopásky a uložte je do souborů pro další zpracování.
(B) Vzorkovací zkoušky
Použitím jakéhokoliv z obrazů získaných v pododstavci (A) tohoto odstavce se zkontroluje vzorkovací schopnost rámcového přemisťovače a zajistí se, že vzorkování přehrávaného obrazu zkušebního vzoru probíhá za přijatelné rychlosti. Vzorkovací rychlost přehrávaného obrazu zkušebního vzoru se považuje za přijatelnou za předpokladu, že napříč zobrazeného rámce čidla je nejméně tolik obrazových prvků, kolik je jich v každé řadě zkušebního vzoru. Jestliže vzorkování vytvoří více obrazových prvků v řadě než je v každé řadě zkušebního vzoru, potom před provedením zkoušek v pododstavci (C) tohoto odstavce je třeba případně převzorkovat obrazy získané v pododstavcích (A) (3) nebo (A) (4) tohoto odstavce, aby daly nové uložené obrazy zkušebních vzorů, kde v každém řádku bude přesně jeden obrazový prvek v každém sloupci zkušebního vzoru (celkem 512 na řádce).
(C) Zkoušky pozemního reproduktoru videopásky
Jestliže je používaný pozemní reproduktor videopásky jiného modelu než letecký videorekordér, projde pozemní reproduktor videopásky všemi zkouškami uvedenými v Příloze B tohoto Rozhodnutí ještě předtím, než smí být použit při analýze údajů z certifikačního nebo ukázkového letu. Původní páska s obrazovým materiálem shromážděným při těchto zkouškách se na požádání poskytne ostatním smluvním stranám pro další zkoušky a ověření po certifikačním nebo ukázkovém letu. To nesmí zpozdit podepsání certifikační zprávy či pozorovací let.
* * * * *
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe 12. října 1994 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

OBRÁZEK 1 – DIGITÁLNÍ SENZORY RÁMOVÉHO TYPU
Kalibrační blokové schéma pro pozemní zpracovací zařízení používané s digitálními rámcovými zobrazovacími zařízeními.

OBRÁZEK 2 – DIGITÁLNÍ ŘÁDKOVÉ ZOBRAZOVÁNÍ/SNÍMÁNÍ NEBO ANALOGOVÉ ŘÁDKOVÉ ZOBRAZENÍ/SNÍMÁNÍ PŘEVEDENÉ NA SENZORY DIGITÁLNÍHO TYPU
Kalibrační blokové schéma pro pozemní zpracovací zařízení používané se zařízeními pro zobrazení řádky infračervená zařízení pro řádkové snímání nebo radary se syntetickou aperturou.

OBRÁZEK 3 – ANALOGOVÉ SEKTORY RÁMOVÉHO TYPU
Kalibrační blokový diagram pro pozemní zpracovací zařízení používané s analogovými zařízeními zobrazení rámu

PŘÍLOHA A
K ROZHODNUTÍ ČÍSLO 16
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
ZKUŠEBNÍ VZORY POUŽÍVANÉ PŘI KALIBRACI
Zkušební vzory obdrží smluvní strany od KKON na přenosných magnetických discích nebo se vytvoří podle následujících popisů.
Obrázek 1 této Přílohy zobrazuje šest zkušebních vzorů používaných při kalibračním postupu. Celková velikost obrazu je 480 obrazových prvků na výšku a 512 obrazových prvků na šířku. Zkušební vzory 1, 2, 3, 5 a 6 mají na spodním okraji obdélníkové pole pěti obrazových prvků na výšku a 512 obrazových prvků na šířku se stupněm šedi hodnoty 127. Zkušební vzor 4 má na spodním okraji obdélníkové pole šesti obrazových prvků na výšku a 512 obrazových prvků na šířku se stupněm šedi hodnoty 127. Každý zkušební vzor má svůj vlastní systém souřadnic počínající od x = 0, y = 0 v horním levém rohu.
1. Vzor 1
Vzor 1 je obdélníkové pole 75 obrazových prvků na výšku a 512 obrazových prvků na šířku skládající se z patnácti sousedních skupin čar. Každá skupina čar se skládá ze dvou párů čar. Všechny světlé čáry mají hodnotu stupně šedi 230 a všechny tmavé čáry mají hodnotu stupně šedi 20. Všechny čáry ve vzoru mají stejnou výšku jako pole. Šířka čar v každé následující skupině čar, od první do patnácté, je: 21, 16, 13, 12, 11, 10, 9, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 a 1. První čára je tmavá čára, jejíž horní levý roh se označuje jako referenční poloha při x = 0, y = 0.
OBRÁZEK 1
DIGITÁLNÍ ZKUŠEBNÍ VZORY POUŽÍVANÉ PŘI KALIBRACI
2. Vzor 2
Vzor 2 se skládá z 512 sousedních čar, všechny o výšce 75 obrazových prvků a všechny o šířce jednoho obrazového prvku. Hodnota stupně šedi prvních 256 čar začíná 0 pro první čáru a postupně roste od 1 do 255 pro 256. čáru. Hodnoty stupně šedi zbývajících 256 čar začínají 255 pro 257. čáru a postupně klesají o jednu až do nuly pro 512. čáru.
3. Vzor 3
Vzor 3 se skládá ze šestnácti sousedních párů čar o výšce 75 obrazových prvků a šířce 16 obrazových prvků na jednu čáru. V tabulce 1 jsou stanoveny hodnoty stupně šedi tmavých a světlých čár pro každý pár čar, počínající tmavou čárou o souřadnicích x = 0, y = 0.
 číslo skupiny čar hodnota stupně  šedi tmavé čáry hodnota stupně šedi tmavé čáry 1 0 255 2 2 253 3 4 251 4 6 249 5 8 247 6 10 245 7 12 243 8 14 241 9 18 237 10 22 233 11 26 229 12 30 225 13 34 221 14 38 217 15 42 213 16 46 209
TABULKA 1
HODNOTY STUPNĚ ŠEDI ČAR PRO ZKUŠEBNÍ VZOR 3
4. Vzor 4
Vzor 4 je obdélníkovým polem o 65 obrazových prvcích na výšku a 512 obrazových prvcích na šířku a má dvě části. První část se skládá z řady 12 sousedních skupin čar, kde všechny skupiny čar mají stejný počátek (nejmenší) y = 2. Každá skupina čar se skládá ze tří párů čar. Všechny čáry mají poměr výšky k šířce 5:1. Počínaje tmavou čárou se čáry ve skupině čar střídají od tmavé do světlé. První skupina čar začíná x = 5 a má šířku 12.
V tabulce 2 je udána šířka, výška a hodnoty stupně šedi tmavé a světlé čáry pro každou skupinu čar. Hodnoty amplitudy skupiny čar jsou odvozeny z hodnot stupně šedi světlých a tmavých čar v každé skupině a jsou uvedené v tabulce 2.
Druhá část vzoru 4 je šumovým polem, které je obdélníkové o 50 obrazových prvcích na výšku a 100 obrazových prvcích na šířku, kde horní levý roh má souřadnice x = 399, y = 34. Hodnoty stupně šedi obrazového prvku v šumovém poli jsou rozděleny náhodně. Rozdělení je gaussovské o průměru 64, s rozptylem 1,2 a dvourozměrovým korelačním poloměrem 2,5.
Všechny obrazové prvky ve vzoru 4, kterým nebyla jinak přidělena hodnota stupně šedi, mají přidělenu hodnotu stupně šedi pozadí 200.
5. Vzor 5
Vzor 5 je obdélníkové pole o 64 obrazových prvcích na výšku a 512 obrazových prvcích na šířku s jednou částí, která je oblastí tmavých obrazových prvků (hodnota stupně šedi 120), která byla obdélníková ještě před rotací. Pole je obsaženo uvnitř a přesazeno na pozadí světlých obrazových prvků (hodnota stupně šedi 240). Umístění této plochy je definováno souřadnicemi rohů, počínaje horním levým a dále pokračující proti směru otáčení hodinových ručiček:
x1 = 103, y1 = 31; x2 = 104, y2 = 46; x3 = 403, y3 = 23; a x4 = 402, y4 = 7.
 Číslo  skupiny čar Šířka čáry Výška čáry Hodnota  stupně šedi tmavé čáry Hodnota  stupně šedi  světlé čáry Amplituda  skupiny čar 1 12 60 60 200 70,0 2 11 55 67 200 66,5 3 10 50 74 200 63,0 4 8 40 82 200 59,0 5 8 40 91 200 54,5 6 7 35 101 200 49,5 7 6 30 112 200 44,0 8 5 25 125 200 37,5 9 5 25 138 200 31,0 10 4 20 153 200 23,5 11 4 20 170 200 15,0 12 3 15 189 200 5,5
TABULKA 2
CHARAKTERISTIKY ČAR PRO ZKUŠEBNÍ VZOR 4
6. Vzor 6
Vzor 6 je obdélníkovým polem o 95 obrazových prvcích na výšku a 512 obrazových prvcích na šířku. Uvnitř pole je 15 sousedních skupin čar, každá složená ze dvou párů čar, počínající tmavou čárou. Charakteristiky skupin čar před rotací skupiny čar a posunem vzoru musí odpovídat upřesnění níže a v tabulce 3.
Šířka čar v po sobě následujících skupinách čar klesá po jednom obrazovém prvku počínajíc 15 obrazovými prvky pro první (nejširší) skupinu čar až po jeden obrazový prvek pro nejužší skupinu čar. Výška skupin čar se snižuje po třech řádcích od 60 vodorovných řádek pro nejširší skupinu do 18 vodorovných řádek pro nejužší. První čára je tmavá čára s horní levou souřadnicí x = 32, y = 24. Všechny skupiny čar mají svůj spodní okraj na y = 83 před rotací skupin čar. Hodnoty stupně šedi pro tmavé čáry v po sobě následujících skupinách čar rostou po 5 od 130 pro první skupinu do 200 pro patnáctou skupinu. Světlé čáry ve všech skupinách mají stálou hodnotu stupně šedi 240.
Celý zkušební vzor se pootočí o 5° proti směru hodinových ručiček za použití x = 32, y = 83 jako střed rotace. Všechny obrazové prvky ve vzoru 6, které nemají jinak přidělenou hodnotu stupně šedi, dostanou přidělenou hodnotu stupně šedi 240.
 Číslo  skupiny čar Šířka čáry Výška  skupiny čar Hodnota  stupně šedi tmavé čáry Hodnota  stupně šedi  světlé čáry Amplitudy skupin čar 1 15 60 130 240 55 2 14 57 135 240 52,5 3 13 54 140 240 50 4 12 51 145 240 47,5 5 11 48 150 240 45 6 10 45 155 240 42,5 7 9 42 160 240 40 8 8 39 165 240 37,5 9 7 36 170 240 35 10 6 33 175 240 32,5 11 5 30 180 240 30 12 4 27 185 240 27,5 13 3 24 190 240 25 14 2 21 195 240 22,5 15 1 18 200 240 20
TABULKA 3
CHARAKTERISTIKY ČAR PRO ZKUŠEBNÍ VZOR 6
Po rotaci se zkušební vzor 6 nastaví tak, aby simuloval fázové chyby následovně: řady 1, 5, 9, 13 ... 4k + 1... atd. zůstanou neposunuté. Řady 2, 6, 10, 14, ... 4k+2 ... atd. se posunou o jeden obrazový prvek doprava. Řady 3, 7, 11, 15, ... 4k+3 ... atd. se posunou o dva obrazové prvky doprava a řady 4, 8, 12, 16, ...4k ... atd. se posunou o tři obrazové prvky doprava. Všem obrazovým prvkům ve vzoru 6, kterým nebyla přidělena hodnota stupně šedi v tomto postupu, se přidělí hodnota stupně šedi 240.

OSCC/VI/Dec.16
12. října 1994
PŘÍLOHA B
K ROZHODNUTÍ ČÍSLO 16
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
POSTUPY PRO KALIBRACI POZEMNÍCH REPRODUKTORŮ PÁSKY
POUŽÍVANÉ PRO PŘEHRÁVÁNÍ ÚDAJŮ Z ANALOGOVÉ RÁMCOVÉ
VIDEOKAMERY JINÉHO MODELU NEŽ LETECKÝ REKORDÉR POUŽÍVANÝ
S KAMEROU
1. Analýza charakteristik prostorového kmitočtu
Účelem této zkoušky je měřit kmitočtový obsah obrazu, který vyplývá z přehrávání záznamu z leteckého rekordéru na pozemní reproduktor videopásky a porovnat výsledky s těmi, které byly dosaženy přehráním stejné pásky na leteckém rekordéru. Je třeba vytvořit funkci amplitudy obrazu A(f) zkušebního vzoru 1 v zachyceném zobrazení na obrazovce a zaznamenat kmitočty, při kterých amplituda klesá pod 50 % (3 dB) a 10 % (10 dB) svých špičkových hodnot. Pro dosažení těchto výsledků se provede následujících šest kroků.
(A) Za použití videodenzitometru se pro každý ze dvou obrazů získaných v části III, odstavec 3, pododstavec (A) (3) Rozhodnutí 16 Smlouvy o otevřeném nebi (dále Rozhodnutí 16) provede nejméně pět řezů přilehlých profilů napříč zkušebním vzorem 1. Tyto profily se získají z blízkosti středu každého vzoru, a to podél snímaných řádek. Každá série profilů se uloží do samostatného souboru pro pozdější použití. Zaznamenají se názvy souborů používaných pro každou sérii řezů profilů společně s názvy souborů obrazů, ze kterých byly profily provedeny.
(B) Průměrná maximální hodnota Amax(i) a průměrná minimální hodnota A min(i) se vypočítají pro každé z i = 1, ..., 30 dvojic čar zkušebního vzoru 1 následovně: A max(i) je průměr (aritmetický střed) maximálních hodnot stupně šedi v i-té dvojici čar a A min(i) je průměr minimálních hodnot stupně šedi v i-té dvojici čar, kde se průměr bere ze všech profilů získaných v pododstavci (A) výše.
(C) Amplituda a(i) se vypočítá pro každou i = 1, ..., 30 dvojici čar zkušebního vzoru 1 podle vzorce:
ai=A–max(i)–A–mini2
kde Amax(i) a Amin(i) jsou definované v pododstavci (B) výše.
Funkce amplitudy obrazu A(fj) se definuje pro každou j = 1,..., 15 skupinu čar zkušebního vzoru 1 jako průměr amplitud dvou dvojic čar náležejících k j-té skupině čar.
(D) Kroky v pododstavcích (A) až (C) výše se opakují za použití dvou obrazů získaných v části III, odstavec 3, pododstavec (A) (4) Rozhodnutí 16.
(E) Zakreslí se grafy pro funkci amplitudy obrazu leteckého rekordéru. Zaznamenají se skupiny čar, kde funkce amplitudy obrazu leteckého rekordéru poprvé klesne pod 50 % (-3 dB) a 10 % (-10 dB) jejich špičkových hodnot.
(F) Poté se zakreslí grafy pro funkci amplitudy obrazu pozemního reproduktoru. Zaznamenají se skupiny čar, kde funkce amplitudy obrazu pozemního reproduktoru poprvé klesne pod 50 % (-3 dB) a 10% (-10 dB) jejich špičkových hodnot. Aby byl pozemní reproduktor přijatelný, musí být skupiny čar, při kterých se objeví 50 % a 10 % amplitudy, stejné šířky nebo užší (lepší kmitočtová reakce) než odpovídající skupiny čar zaznamenané jako základna v pododstavci (E) výše.
2. Analýza linearity charakteristik amplitudy
Charakteristiky linearity se kvantifikuje průměrnou čtvercovou odchylkou a maximální absolutní odchylkou získanou z rozdílů mezi reprodukovanými zkušebními vzory a vstupními zkušebními vzory za použití zkušebního vzoru 2 z Přílohy A Rozhodnutí 16 jako vstupu. Při získávání těchto výsledků je třeba provést následujících pět kroků.
(A) Pro každý ze dvou obrazů získaných v části III, odstavec 3, pododstavec (A)(3) Rozhodnutí 16 se získá pomocí videodenzitometru nejméně pět profilových řezů přes zkušební vzor 2 Přílohy A Rozhodnutí 16. Tyto profily se získají z blízkosti středu každého vzoru. Každá série profilů se uloží do samostatného souboru pro pozdější použití. Názvy souborů použité pro každou sérii profilů se zaznamenají společně s názvy souborů obrazů, ze kterých byly profily provedeny.
(B) Průměrná hodnota leteckého rekordéru A2(i) se vypočítá pro každé i = 1, ..., 512 čar zkušebního vzoru 2 Přílohy A Rozhodnutí 16 jako průměr hodnot stupně šedi v i-té čáře, kde se průměr bere ze všech profilů získaných v pododstavci (A) tohoto odstavce.
(C) Postup uvedený v pododstavci (A) tohoto odstavce se opakuje s použitím dvou obrazů získaných v části III, odstavec 3, pododstavec (A) (4) Rozhodnutí 16.
(D) Průměrná hodnota pozemního reproduktoru G 52(i) se vypočítá pro každé i = 1, ..., 512 čar zkušebního vzoru 2 Přílohy A Rozhodnutí 16 jako průměr hodnot stupně šedi v i-té čáře, kde se průměr bere ze všech profilů získaných v pododstavci (C) tohoto odstavce.
(E) Použitím ideálních hodnot (I) pro zkušební vzor 2 Přílohy A Rozhodnutí 16, (I2(n) = n − 1 pro n = 1, ...,256 a I2(n) = 512 − n, pro n = 257, ...512,) se střední čtvercové odchylky S2 (I,G) a S2 (I,A) a absolutní maximální
odchylky M2 (I,G) a M2 (I,A) získají z údajů získaných v pododstavcích (B) a (D) tohoto odstavce z ideálního stavu takto:
S2I,A=Mind=-3.31512∑n=1512I2n+d-A2—n2
S2I,G=Mind=-3.31512∑n=1512I2n+d-G2—n2
M2I,G=Mind=-3.3Maxn=1.512I2n+d-A2—n
M2I,G=Mind=-3.3Maxn=1.512I2n+d-G2—n
kde I2(n) = 0 pro n < 1, a I2(n) = 255 pro n > 512. (Proces minimalizace přes soubor ofsetů „d“ ve výše uvedených rovnicích plyne z pozorování vybočení fáze mezi ideálními a reprodukovanými vzory. Účinek vybočení fáze se omezí opatřeními vyplývajícími z nejlepšího umístění mezi pozorovanými a reprodukovanými vzory.)
Pozemní reproduktor pásky se považuje za přijatelný v této zkoušce, jestliže střední čtvercová odchylka pozemního reproduktoru pásky není o více než 10% větší než průměrná čtvercová odchylka leteckého rekordéru (t.j. S2 (I,G)<1.1; S2 (I,A)) a absolutní maximální odchylka pozemního reproduktoru pásky není o více než 5% větší než absolutní maximální odchylka leteckého rekordéru (t.j. M2 (I,G) < 1.05 M2(I,A)).
3. Analýza charakteristik překmitů/podkmitů
Charakteristiky překmitů/podkmitů se kvantifikují pomocí čtvercových odchylek a maximálních absolutních odchylek získaných z rozdílů mezi reprodukovaným zkušebním vzorem a vstupním zkušebním vzorem za použití zkušebního vzoru 3 Přílohy (A) Rozhodnutí 16 jako vstupu. K získání těchto výsledků se provedou následující čtyři kroky.
Pozemní reproduktor se považuje za přijatelný pro tuto zkoušku, jestliže střední čtvercové odchylky pozemního reproduktoru nejsou o více než 10 % větší než průměrné čtvercové odchylky leteckého rekordéru (t.j. S3L (I,G) < 1.1 S3L (I,A) a S3D (I,G) < 1.1 S3D (I,A) a absolutní maximální odchylky pozemního reproduktoru nejsou o více než 5 % větší než absolutní maximální odchylky leteckého rekordéru (tj. M3L(I,G) < 1.05 M3L(I,A) a M3D(I,G) < 1.05 M3D(I,A)).

OSCC/VI/Dec. 16
12. října 1994
PŘÍLOHA C
K ROZHODNUTÍ ČÍSLO 16
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
POČÍTAČOVÉ POSTUPY PRO VÝPOČET MINIMÁLNÍ VÝŠKY NAD POVRCHEM
ZEMĚ, PŘI KTERÉ MŮŽE BÝT BĚHEM POZOROVACÍHO LETU V PROVOZU
KAŽDÁ VIDEOKAMERA ČI INFRAČERVENÉ ŘÁDKOVÉ SNÍMACÍ ZAŘÍZENÍ
UMÍSTĚNÉ NA POZOROVACÍM LETOUNU A POSTUPY PRO OVĚŘENÍ
TAKOVÝCH POČÍTAČOVÝCH POSTUPŮ
Jakékoliv počítačové postupy používané podle Rozhodnutí 14 a 15 Smlouvy o otevřeném nebi (dále Rozhodnutí 14 a 15) a podle části II, odstavec 3 Rozhodnutí 16 Smlouvy o otevřeném nebi (dále Rozhodnutí 16) jsou popsány v dodatcích této Přílohy. Tyto dodatky jsou poskytnuty tou smluvní stranou, která odpovídá za počítačový postup, a obsahují popis počítačového postupu, jakož i podrobné postupy ověřování počítačových výpočtů. Dodatek 1 této Přílohy je prvním počítačovým postupem schváleným KKON. Obsahuje příklad podrobností, které je třeba poskytnout v jakémkoliv budoucím dodatku této Přílohy. Dodatečné dodatky budou po schválení KKON přiloženy jako součást této Přílohy. Všechny počítačové postupy popsané v dodatcích k této Příloze mají stejnou platnost.
V případě ukázkových letů v souladu s Rozhodnutím 14, část V, odstavec 1(A) (2) a Rozhodnutím 15, část IV, odstavec 6 mohou jak pozorující, tak pozorovaný stát použít počítačové postupy podle svého výběru. Jestliže se použije více než jeden postup a výsledky nejsou shodné a pozorující a pozorovaný stát nemohou vyřešit rozdíly mezi výsledky, použije se vizuální postup.
V případě ukázkových letů v souladu s Rozhodnutím 14, část V, odstavec 1(A) (2) a Rozhodnutím 15, část IV, odstavec 6 pozorovaný či pozorující stát používající počítačový postup:
(1) poskytne druhému státu následující údaje o použitém počítačovém postupu: název, rozsah, datum a hodinu všech použitých spustitelných a datových souborů, jež jsou aplikaci vlastní, jak byly získány z výpisu počítačového adresáře, a
(2) poskytne druhému státu elektronickou kopii všech spustitelných a datových souborů, včetně maker, jež jsou aplikaci vlastní.

OSCC/VI/Dec. 16
12. října 1994
DODATEK 1
K PŘÍLOZE C ROZHODNUTÍ 16
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
POČÍTAČOVÝ POSTUP FUNKCE KMITOČTŮ AMPLITUDY (AFF) PRO VÝPOČET
MINIMÁLNÍ VÝŠKY NAD POVRCHEM ZEMĚ, PŘI KTERÉ MŮŽE BÝT BĚHEM
POZOROVACÍHO LETU V PROVOZU KAŽDÁ VIDEOKAMERA UMÍSTĚNÁ NA
POZOROVACÍM LETOUNU A POSTUPY PRO OVĚŘENÍ POČÍTAČOVÝCH
POSTUPŮ AFF
Podle Rozhodnutím 14, část V, odstavec 1(A) (2) a Přílohy C k Rozhodnutí 16 lze použít následující počítačové postupy.
ČÁST I.
POSTUPY UŽÍVANÉ K URČENÍ ROZLIŠENÍ VIDEOKAMER
Po splnění odstavce 4, část IV Rozhodnutí 14 se pozemní rozlišení jakékoliv sestavy videokamery při i-tém přeletu nad terčem určuje počítačovým postupem v následujícím pořadí:
1. Ze zkušebního obrazu terče pro každou skupinu čar se vypočítá hodnota funkce kmitočtu amplitudy (AFF) označená Ai(f, Hi, Ki, τi), která představuje vztah první harmonické amplitudy na obrazu terče z prostorového kmitočtu f = 1/(2Δ), kde Δ je šířka čáry na zemi či číslo skupiny při daném kontrastu na terči Ki, letové výšce letounu Hi a atmosféře určené převodem τi. K provedení postupu k vyhodnocení první harmonické amplitudy se použije obraz či maska daného terče.
2. Ze samostatných kopií získaných v odstavci 1 výše se vytvoří vyrovnaná křivka Ai(f, Hi, Ki, τi) AFF.
3. Vypočítá se prahová funkce (TF) označená M(f, Perror), která představuje vztah minimální hodnoty první harmonické amplitudy, při které se rozliší každá skupina terče s pravděpodobností omylu Perror, a prostorové frekvence f. TF se vypočítá na základě vyhodnocení funkce korelačního šumu videokamery na jasových polích obrazu terče a její forma závisí na tvaru terče.
4. Rozlišení se určí z prostorového kmitočtu daného průsečíkem křivek AFF a TF.
ČÁST II.
POSTUPY UŽÍVANÉ PRO VÝPOČET Hmin
1. Ai(f, Hi, Ki, τi) AFF získaná pro i-tý přelet nad terčem se přepočítá na dohodnutý kontrast Ka = 0,4. Výsledkem tohoto kroku je určení nové Ai(f, Hi, Ki, τi) AFF odpovídající letové výšce letounu při i-tém přeletu a při dohodnutém kontrastu.
2. Na základě AFF vypočítané pro dohodnutý kontrast se vypočítá skupina {Aik(f, Hik, Ka, τak)} AFF, k = 1, 2, 3, ..., při dohodnutých atmosférických podmínkách, které jsou charakterizovány převodem τak pro každou nadmořskou výšku Hik. Soubor nadmořských výšek Hik, pro které byla AFF přepočítána, se vybere tak, aby zahrnoval průsečík AFF a TF při dohodnutém rozlišení Δagreed = 30 cm.
3. Z průsečíku bodů souboru AFF, Aik(f, Hik, Ka, τak) a TF, M(f, Perror) se připraví křivka letové výšky letounu při dohodnutém kontrastu a atmosférických parametrech jako funkce pozemního rozlišení H(Δ) videokamery, která zahrnuje hodnotu dohodnutého rozlišení, Δagreed = 30 cm. Z této křivky se určí minimální nadmořská výška pro daný přelet jako:
Hmin i = H (Δagreed)
4. Postupy popsané v odstavcích 1 až 3 části II tohoto Dodatku se opakují pro n přeletů při analýze obrazu zkušebního terče; n ≥5 pro certifikační lety a n ≥1 pro ukázkové lety. Výsledkem je získání souboru minimálních nadmořských výšek { Hmin ij}, kde i je číslo přeletu nad terčem a j = 1 pro sadu terče napříč dráhou letounu, a j = 2 pro sadu terče podél dráhy letounu.
5. Hodnota Hmin ij se používá pro výpočet průměrných hodnot Hmin j z vyhodnocení rozlišení napříč a podél dráhy letounu:
H min j =1n∑iH min ij
6. Minimální povolená nadmořská výška Hmin pro danou sestavu videokamery je největší z hodnot minimálních povolených nadmořských výšek Hmin 1 a Hmin 2 získaných pro sadu terčů umístěných podél a napříč dráhy letounu.
ČÁST III.
POSTUPY PRO OVĚŘENÍ POČÍTAČOVÉHO VÝPOČTU Hmin
1. Ověření software se provádí ve dvou fázích za použití zkušebního vzoru 4 z Přílohy A Rozhodnutí 16. V první fázi se hodnotí výpočet rozlišení; v druhé fázi přesnost výpočtu Hmin. Kalibrace vstupních údajů uvedených v tabulce 1 se za tímto účelem vloží do software pro výpočet Hmin.
2. Výpočet rozlišení se ověřuje takto:
(a) V souladu s odstavcem 1, část I této Přílohy je funkce kmitočtů amplitudy Ai(f, Hi, Ki, τi) zakreslena z obrazu zkušebního vzoru 4;
(b) Charakteristiky šumu zařízení se měří podél šumového pole zkušebního vzoru 4, který by měl odpovídat hodnotám uvedeným v tabulce 2.
Tabulka 1
ČísloParametrHodnota kalibrace1Šířka jedné čáry v první skupině čar0,6 m2Délka čar v první skupině čar3 m3Koeficient redukce šířek čáry0,8908994Meteorologická viditelnosti (MV)10 000 m5Průměrná odraznost tmavé čáry0,46Průměrná odraznost světlé čáry0,57Osvětlení terénu80 000 Lx8Ohniskové dálky zařízení30 cm9Lineární rozměry detektoru záření12 μm10Letová výška letounu400 m11Dohodnutá hodnota MV10 000 m12Dohodnutá hodnota odraznosti tmavé čáry0,213Dohodnutá hodnota odraznosti světlé čáry0,614Dohodnutá hodnota rozlišení0,3 m15Pravděpodobnost chyby0,2
Tabulka 2
ČísloParametrKalibrační hodnota1Průměrná hodnota šumu zařízení62 ... 65 2Standardní hodnota odchylky šumu zařízení1,0 ... 1,53Korelační poloměr hodnot šumu zařízení2 ... 3
3. V souladu s odstavcem 2, část I tohoto Dodatku se zakreslí prahová funkce M(f, Perror). Průsečík M(f, Perror) s funkcí amplitudy kmitočtu určuje rozlišenou skupinu čar, která musí odpovídat 11, aby počítačový postup AFF mohl být ověřen.
4. Přesnost výpočtu Hmin je dána výstupem software, který musí být pro poskytnuté vložené údaje a výslednou Hmin v rozsahu 830 až 870 m, aby počítačový postup AFF mohl být ověřen.

OSCC/VI/Dec.17
12. října 1994
ROZHODNUTÍ ČÍSLO SEDMNÁCT
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
FORMÁT, VE KTERÉM SE ÚDAJE ZAZNAMENÁVAJÍ A VYMĚŇUJÍ NA
ZÁZNAMOVÝCH MÉDIÍCH JINÝCH NEŽ FOTOGRAFICKÝ FILM
Konzultativní komise Smlouvy o otevřeném nebi podle ustanovení článku IX, část I, odstavce 1 Smlouvy o otevřeném nebi rozhodla takto:
ČÁST I.
DEFINICE VÝRAZŮ
Výrazy používané v tomto Rozhodnutí jsou definovány takto:
Výraz „kódovací postupy“ znamená použití zvláštních postupů zpracování údajů určených k uložení na magnetická média umožňujících získat z takových údajů více informací než lze zjistit bez použití takového zpracování. Komerčně dostupné postupy opravy chyb, které se běžně užívají k zaznamenávání digitálních údajů na magnetická média či k získávání údajů z takových médií, a postupy umožňující multiplexní zaznamenávání údajů z více čidel nebo více barevných pásem na jediný záznamník se za kódovací postupy nepovažují.
Výraz „formát kazety” znamená technické údaje uvádějící rozměry, tvar a mechanické vlastnosti páskové kazety nebo otevřené cívky a s ní spojeného dopravního mechanismu. Tyto technické údaje jsou popsány v části II, odstavec 7 (A) tohoto Rozhodnutí.
Výraz „formát záznamu” znamená technické údaje specifické pro postup záznamu, které popisují způsob, jakým se informace převádějí na záznamové médium. Tyto technické údaje jsou popsány v části II, odstavec 7 (B) tohoto Rozhodnutí.
Výraz „formát signálu” znamená technické údaje analogových signálů zaznamenávaných na magnetickou pásku. Tyto technické údaje jsou popsány v části II, odstavec 7 (C) tohoto Rozhodnutí.
Výraz „formát digitálních údajů” znamená strukturu digitálních údajů zaznamenaných na magnetickou pásku. Tato struktura je popsána v části II, odstavec 7 (D) tohoto Rozhodnutí.
Výraz „formát anotace údajů” znamená strukturu anotačních údajů na magnetické pásce. Tato struktura je popsána v části II, odstavec 7 (E) tohoto Rozhodnutí
Výraz „šikmá vzdálenost” znamená vzdálenost kolmou na dráhu letounu v šikmé rovině.
Výraz „azimut” znamená směr rovnoběžný s dráhou letounu.
Výraz „radarový obraz” znamená dvourozměrnou sestavu (šikmá vzdálenost a azimut) zpracovaných vzorků amplitudy radaru vytvořenou z počáteční fázové informace.
Výraz „standardizovaný(é) formát(y)” znamená úplnou komerčně dostupnou kombinaci formátů sestávající ze záznamového formátu, formátu kazety a buď z formátu digitálních údajů nebo formátu signálů přijatých a uvedených v části II, odstavec 6 tohoto Rozhodnutí.
Výraz „detektorový prvek” znamená nejmenší definovatelný prvek detektorové sestavy.
Výraz „prvek obrazu“ znamená digitalizovaný signál představující zjištěnou energii prvku záběru v každém pásmu vlnové délky, na které je videokamera či infračervené řádkové snímací zařízení citlivé a který se ukládá do paměti rámcového střádače.
Výraz „řádkové zobrazovací zařízení” znamená zařízení obsahující jednu řádku detektorových prvků pro každé pásmo vlnové délky, které se má zaznamenat.
Výraz „rámcové zobrazovací zařízení” znamená zařízení obsahující buď elektronickou obrazovku nebo sestavu detektorových prvků pro každé pásmo zaznamenávané vlnové délky, které současně vytváří násobné řady obrazů, které se mají zaznamenat.
Výraz „videokamera” znamená pasivní černo-bílé nebo barevné, řádkové nebo rámcové zobrazovací zařízení včetně převodu obrazu na elektrické signály pracující při optických vlnových délkách mezi 0,3 a 1,1 mikrometrů.
Výraz „obraz“ znamená sestavu obrazových prvků odpovídajících stejně číslované sestavě prvků záběru pokrývajících přilehlou oblast terénu.
ČÁST II.
FORMÁTY PRO ZÁZNAM A VÝMĚNU ÚDAJŮ
1. Původní údaje shromážděné videokamerami, infračervenými řádkovacími snímacími zařízeními nebo radarem s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou se zaznamenají bez použití kódovacích postupů.
2. V případě jakýchkoliv údajů zaznamenávaných na záznamová média jiná než fotografický film:
(A) V případě rámcového zobrazovacího videozařízení zaznamenávajícího v analogovém formátu se původní analogové údaje zaznamenávají ve formátu signálu uvedeném v části II, odstavec 6 (A) (1) tohoto Rozhodnutí a vyměňují se na magnetické pásce ve standardizovaném formátu uvedeném v části II, odstavec 6 (A) tohoto Rozhodnutí podle upřesnění v části II, odstavec 5 tohoto Rozhodnutí.
(B) V případě analogového zaznamenávání údajů z řádkového zobrazovacího videozařízení nebo infračerveného řádkového snímacího zařízení se původní údaje zaznamenávají na magnetickou pásku v jakémkoliv formátu signálu, záznamu nebo kazety. Po pozorovacím, certifikačním či ukázkovém letu se analogové údaje převedou do standardizovaného digitálního formátu uvedeného v části II, odstavec 6 (B) tohoto Rozhodnutí. Po převedení z analogového do digitálního formátu se původní analogová páska zničí nebo smaže a výsledná digitální páska se považuje za původní. První vytvořené duplikáty se vyměňují na magnetické pásce ve standardizovaném digitálním formátu uvedeném v části II, odstavec 6 (B) tohoto Rozhodnutí.
(C) V případě videokamer nebo infračervených řádkových snímacích zařízení, které provádějí záznam v digitálních formátech, se původní údaje zaznamenávají na magnetickou pásku v jakémkoliv formátu zvoleném smluvní stranou, která poskytuje letoun. Údaje se vyměňují ve standardizovaném formátu uvedeném v části II, odstavec 6 (B) tohoto Rozhodnutí;
(D) v případě radaru s bočním vyzařováním se syntetickou aperturou se podle článku IX, část III, odstavce 4 a 5 Smlouvy údaje vyměňují buď jako počáteční fázová informace nebo jako radarový obraz. Údaje se vyměňují v digitální podobě.
(1) Počáteční fázová informace se digitálně zaznamená na magnetickou pásku v jakémkoliv formátu zvoleném státem poskytující letoun. Počáteční fázová informace se vyměňuje jako digitální údaje s osmi bity pro rozfázovaný a osmi bity pro čtverec, složku fázové informace, ve standardizovaném formátu uvedeném v části II, odstavec 6 (B) tohoto Rozhodnutí.
(2) Radarové obrazové údaje se vyměňují ve standardizovaném digitálním formátu uvedeném v části II, odstavec 6 (B) tohoto Rozhodnutí. Údaje se vyměňují jako digitální obraz s osmi bity na jeden obrazový prvek. Každý obrazový prvek odpovíd skutečným rozsahovým a azimutovým vlastnostem radaru. Postupy kombinování prvků rozsahu či azimutu, jako inkoherentní integrace, se nesmějí používat.
(3) V případě, že pozorující stát neposkytne pozorovací letoun a nemá počáteční fázové informace podle článku IX, část IV Smlouvy, nežádá se od něj, aby poskytl jiným členským státům počáteční fázové údaje. V takovém případě se údaje vyměňují ve formě digitálních radarových obrazů ve standardizovaném formátu uvedeném v části II, odstavec 6 (B) tohoto Rozhodnutí.
3. V případě, že se zhotoví pouze jeden původní soubor údajů:
(A) Jestliže pozorovací letoun poskytne pozorující stát, je pozorující stát oprávněn ponechat si původní sadu;
(1) Jestliže jsou údaje zaznamenány ve standardizovaném formátu, je pozorovaný stát oprávněn obdržet první vytvořenou duplikátní kopii ve stejném standardizovaném formátu, ve kterém byly údaje data původně shromážděny.
(2) Jestliže jsou údaje zaznamenány v nestandardizovaném formátu, je pozorovaný stát oprávněn obdržet jak první vytvořenou duplikátní kopii ve stejném nestandardizovaném formátu, ve kterém byly údaje původně shromážděny, tak první vytvořenou duplikátní kopii ve standardizovaném formátu podle odstavce 2 této části.
(B) Jestliže pozorovací letoun poskytne pozorovaný stát, je pozorovaný stát oprávněn obdržet první vytvořenou duplikátní kopii ve formátu, ve kterém byly údaje původně zaznamenány.
(1) V případě, že údaje jsou zaznamenány ve standardizovaném formátu, je pozorující stát oprávněn obdržet původní sadu.
(2) V případě, že údaje jsou zaznamenány v nestandardizovaném formátu, je pozorující stát oprávněn obdržet jak původní sadu v nestandardizovaném formátu, tak první vytvořenou duplikátní kopii ve standardizovaném formátu podle odstavce 2 této části.
4. V případě, že se vytvoří dvě původní sady údajů:
(A) Jestliže pozorovací letoun poskytne pozorující stát:
(1) Jestliže jsou údaje zaznamenány ve standardizovaném formátu, je pozorovaný stát oprávněn vybrat si jednu ze dvou sad záznamových médií a druhou nevybranou sadu si ponechá pozorující stát.
(2) Jestliže jsou údaje zaznamenány v nestandardizovaném formátu, je pozorovaný stát oprávněn vybrat si jednu ze dvou sad záznamových médií v nestandardizovaném formátu a také obdržet první vytvořenou duplikátní kopii ve standardizovaném formátu podle odstavce 2 této části. Tu ze dvou nestandardizovaných původních sad údajů, kterou si pozorovaný stát nevybral, si ponechá pozorující stát.
(B) Jestliže pozorovací letoun poskytne pozorovaný stát:
(1) Jestliže jsou údaje zaznamenány ve standardizovaném formátu, je pozorující stát oprávněn vybrat si jednu ze dvou sad záznamových médií a druhou nevybranou sadu si ponechá pozorovaný stát.
(2) Jestliže jsou údaje zaznamenány v nestandardizovaném formátu, je pozorující stát oprávněn obdržet jak údaje zaznamenané v nestandardizovaném formátu, tak první vytvořenou duplikátní kopii ve standardizovaném formátu podle odstavce 2 této části. Tu ze dvou nestandardizovaných původních sad údajů, kterou si pozorující stát nevybral, si ponechá pozorovaný stát.
5. Podle článku IX, část IV Smlouvy je každá smluvní strana oprávněna žádat a obdržet od pozorujícího státu kopie údajů shromážděných čidly během pozorovacího letu.
(A) V případě, že údaje byly původně zaznamenány ve standardizovaném formátu, musí to být kopie ve formě prvních vytvořených duplikátů vyrobených z původních údajů shromážděných čidlem během pozorovacího letu ve stejném standardizovaném formátu.
(B) V případě, že údaje byly původně zaznamenány v nestandardizovaném formátu, musí být takové kopie poskytnuty v jedné z forem popsaných v pododstavcích (1) a (2) odstavce 5 (B) tohoto Rozhodnutí.
(1) Jestliže pozorovací letoun poskytnul pozorující stát, je žádající stát oprávněn obdržet první vytvořený duplikát buď v nestandardizovaném formátu, ve kterém byl původně zaznamenán, nebo ve standardizovaném formátu podle odstavce 2 této části.
(2) Jestliže pozorovací letoun poskytnul pozorovaný stát, je žádající stát oprávněn obdržet první vytvořený duplikát údajů ve standardizovaném formátu podle odstavce 2 této části. Pro účely tohoto odstavce se první vytvořený duplikát údajů obdržený pozorujícím státem od pozorovaného státu považuje jako uspokojující požadavek poskytnout duplikát původních údajů shromážděných čidlem, jak stanoví článek IX, část IV Smlouvy.
6. Dohodnuté standardizované formáty skládající se z kombinace dohodnutého záznamového formátu, formátu kazety a buď formátu signálu nebo formátu digitálních údajů, jsou uvedeny v pododstavcích (A) a (B) tohoto odstavce.
(A) Pro analogové záznamy údajů shromážděných rámcovými zobrazovacími videozařízeními:
(1) Formát signálu pro záznam a výměnu je PAL nebo CCIR-625, jak je popsáno Mezinárodní telekomunikační unií - Radiokomunikace dříve „Comité Consultatif International des Radiocommunications“).
(2) Záznamový formát pro výměnu je S-VHS.
(3) Formát kazety pro výměnu je S-VHS.
(B) Pro digitální záznamy a analogové záznamy převáděné na digitální:
(1) Formát digitálních údajů pro výměnu je DCRsi.*;
(2) Formát záznamu pro výměnu je DCRsi.*;
(3) Formát kazety pro výměnu je být Ampex 702, 731, 733 nebo shodné.
(C) Aniž by byly dotčeny formáty definované v pododstavcích (A) a (B) tohoto odstavce nebo jakýkoliv případný nový formát, zkontroluje Konzultativní komise otevřeného nebe seznam schválených formátů před 31. prosincem třetího roku následujícího po roce, během kterého dojde ke vstupu Smlouvy o otevřeném nebi v platnost, a doplní a/nebo seškrtá seznam schválených formátů podle schválení Konzultativní komise otevřeného nebe.
7. Podle článku IV, odstavec 10 a Přílohy B, část I, odstavec 7 Smlouvy poskytnou smluvní strany technické informace o svém záznamovém zařízení, médiích a formátech používaných pro záznam jak obrazových, tak anotačních údajů. Stát, která poskytuje letoun, poskytne všem ostatním smluvním stranám úplný popis formátu kazety, záznamového formátu, formátu signálu či formátu digitálních údajů a anotačního formátu tak podrobně, aby to ostatním smluvním stranám umožnilo získat z výstupního signálu veškeré údaje, které byly původně zaznamenány. Části těchto informací, které jsou k dispozici jako mezinárodní normy a poskytují požadované údaje dostatečně podrobně, mohou být vynechány, pokud je na ně učiněn řádný odkaz. Takové informace musí zahrnovat, nikoliv však výhradně:
(A) Popis formátu kazety zahrnuje popisy typu kazety nebo typu otevřené cívky (jako 8 mm, D-1, T-120, 10-ti palcová cívka), složení pásky (jako oxid železitý, kobalt, kovová páska), šířku a délku pásky, maximální hustotu údajů záznamového média a magnetické/záznamové vlastnosti.
(B) Popis záznamového formátu (jako S-VHS, DCRsi*) definuje takové položky jako je konfigurace stopy, úhel rozteče šroubové snímací stopy, záznamové rychlosti, postup záznamu pomocných údajů a případně způsob záznamu informací barevného obrazu. Postupy jako prokládání údajů a zjišťování a náprava chyb jsou řešeny s takovými detaily, které jsou k dispozici od výrobce. V případě použití systémů používajících vlastní postupy nelze měnit konstrukci výrobce. Kalibrační postupy popsané v Rozhodnutí 16 Smlouvy o otevřeném nebi se používají způsobem zajišťujícím, aby na pásce nebyly zaznamenány žádné dodatečné údaje.
(C) Popis formátu signálu případně obsahuje takové podrobnosti výstupu signálu jako: úroveň napětí, časování synchronizačního pulsu, časování a úroveň napětí spojených s údaji obrazu, popis elektronického rozhraní, vertikální a horizontální časování zpětného běhu, rychlosti pole a rámce, postupy záznamu pomocných údajů a jakékoliv jiné údaje potřebné pro úplný popis výstupu signálu rekordéru.
(D) Popis digitálního formátu plně definuje digitálně zaznamenávané údaje včetně struktury údajů, vzorů bit/byt a slovo, struktury údajů na pásce, postupu záznamu pomocných údajů a jakékoliv další položky nezbytné pro úplný popis formátu údajů umožňující plné zpracování údajů co možná nejrychlejším způsobem.
(E) Popis formátu anotace údajů je dostatečně podrobný, aby umožnil ostatním smluvním stranám stáhnout anotační údaje spojené se shromážděným obrazovým materiálem. Zahrnuje takové položky jako je pořadí, přesnost, jednotky, umístění údajů na pásce (např. na zvukové stopě, ve vertikální periodě zpětného běhu, atd.), formát údajů (např. ASCII) a jakékoliv jiné údaje potřebné pro lokalizaci a přečtení anotačních informací.
8. Jestliže zavedením dodatečných kategorií nebo zlepšení kapacit stávajících kategorií čidel podle článku IV Smlouvy o otevřeném nebi se údaje zaznamenávají na jakákoliv jiná média než fotografický film nebo magnetická páska, dohodne Konzultativní komise otevřeného nebe formát, ve kterém se údaje mají zaznamenávat a vyměňovat.
*************************
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva s náležitým ohledem na ustanovení části II, odstavec 6 (C) tohoto Rozhodnutí.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe dne 12. října 1994 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
* DCR je obchodní značka společnosti Ampex Data Systems.

OSCC/VI/Dec. 18
12. října 1994
ROZHODNUTÍ ČÍSLO OSMNÁCT
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
POVINNÉ ČASOVÉ OBDOBÍ PRO SKLADOVÁNÍ A SDÍLENÍ ÚDAJŮ
ZAZNAMENÁVANÝCH BĚHEM POZOROVACÍHO LETU
Konzultativní komise otevřeného nebe podle ustanovení článku IX, část IV Smlouvy o otevřeném nebi rozhodla takto:
1. Pozorující stát si ponechá původní údaje shromážděné během pozorovacího letu po dva roky počínaje dnem, kdy tento pozorující stát předal úkolovou zprávu ostatním smluvním stranám Smlouvy.
2. Po uplynutí dvouletého období uvedeného v odstavci 1 výše může pozorující stát buď dále držet původní údaje shromážděné během pozorovacího letu, nebo je zlikvidovat v souladu se svými vnitrostátními postupy.
3. Pozorující stát poskytne kopie původních údajů z pozorovacího letu na žádost obdrženou před vypršením uvedeného dvouletého období. Vyvine maximální snahu, aby poskytl kopie nejpozději 45 dní po obdržení žádosti těm smluvním stranám, které o ně požádaly, pokud není dohodnuto jinak.
4. Osmnáct měsíců po vstupu Smlouvy v platnost přezkoumá Konzultativní komise otevřeného nebe na svém příštím pravidelném zasedání, zda dva roky jsou vhodným minimálním obdobím pro ukládání a sdílení údajů.
******
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe dne 12. října 1994 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

OSCC/VII/Dec. 19
23. ledna 1995
ROZHODNUTÍ ČÍSLO DEVATENÁCT
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
DODATKOVÁ USTANOVENÍ PRO VYPRACOVÁNÍ ÚKOLOVÉHO PLÁNU A PRO
PROVÁDĚNÍ POZOROVACÍHO LETU
Konzultativní komise Smlouvy o otevřeném nebi v souladu s článkem VI, část I, odstavce 14 a 15 a část II a podle článku VIII, části I a II Smlouvy o otevřeném nebi rozhodla takto:
ČÁST I.
DEFINICE VÝRAZŮ
Výrazy používané v tomto Rozhodnutí jsou definovány takto:
1. Výraz „segment“ znamená část pozorovacího letu od startu do plánovaného přistání.
2. Výraz “úsek” znamená část segmentu mezi dvěma souřadnicemi, navigačními pevnými body či body obratu označenými v úkolovém plánu.
3. Výraz „TAS“ znamená skutečnou rychlost letu, rychlost letounu vzhledem k nerušenému vzduchu.
4. Výraz „předpokládané trvání úkolu“ znamená dobu od počátku prvního úseku do konce každého úseku vypočítanou s použitím TAS.
5. Výraz “převýšení (E)” znamená svislou vzdálenost bodu nebo roviny na povrchu země či k povrchu země měřenou od střední hladiny moře. Údaj používaný v tomto Rozhodnutí je maximálním převýšení terénu v daném úseku.
6. Výraz „Hmin„ znamená ověřenou minimální výšku, ve které může být čidlo v provozu. Jestliže se na daném úseku současně používají různá čidla, použije se pro účely tohoto Rozhodnutí se použije nejvyšší ověřená minimální výška.
7. Výraz „nadmořská výška A“ je minimální povolená nadmořská výška pro použití čidel v daném úseku. Údaj používaný v tomto Rozhodnutí je součtem maximálního převýšení terénu E a Hmin definované v odstavci 6.
8. Výraz „nadmořská výška At“ je barometrická výška, ve které se musí letět, aby byla dosažena Hmin pro daný úsek po nastavení nadmořské výšky A pro venkovní předpovězenou teplotu.
9. Výraz „nadmořská výška Af“ je barometrická výška letu po nastavení nadmořské výšky At pro standardní atmosférický tlak
10. Výraz „cestovní výška“ znamená nadmořskou výšku udržovanou během letu ve vztahu k nastavení výškoměru QNH a oddělenou od ostatních cestovních výšek stanovenými intervaly.
11. Výraz „letová hladina (FL)“ znamená plochu konstantního atmosférického tlaku vztaženou ke konkrétnímu tlakovému údaji 1013,2 hektopascalů (hPa) a oddělenou od ostatních takových ploch konkrétními tlakovými intervaly. Údaj 1013,2 hPA má stejnou hodnotu jako 1013,2 mb, 29,92 palců rtuťového sloupce a 760 mm rtuťového sloupce.
ČÁST II.
ÚKOLOVÝ PLÁN
1. Formulář úkolového plánu se skládá z obálky, přílohy pro každý segment a dodatku ke každé příloze. Úkolový plán musí být na formuláři přiloženém k tomuto Rozhodnutí.
2. Při předkládání úkolového plánu vyplní pozorující stát obálku, kde se zpočátku vyžadují pouze údaje uvedené v odstavcích 1 až 3. Následné odstavce se podle potřeby doplní společně a podepíší až po konečném přijetí a odsouhlasení úkolového plánu všemi zúčastněnými smluvními stranami.
3. Pro každý segment se předloží „Příloha k úkolovému plánu otevřeného nebe”; vyplní se část na horním okraji strany 1 a sloupce 1 až 8 na straně 1 a všechny následující stránky. Jestliže pozorovaný stát uplatňuje své právo poskytnout pozorovací letoun, nemusí se vyplňovat sloupce 4 a 5. V políčku „Poznámky“ se uvedou všechny doplňující informace a požadavky, které mohou přispět k bezpečnému provedení letu v souladu se Smlouvou, včetně pozemních služeb požadovaných na letišti přistání. V tabulkách se vyplňuje pouze každý druhý řádek. Prázdné řádky jsou určeny k čitelnému zaznamenání dohodnutých změn. Sloupce 9 a 10 se vyplní po dohodě o směrování a příslušných nadmořských výškách, cestovních výškách nebo letových hladinách pro všechny úseky. Jediná hodnota pro úsek použitá ve sloupci 9 se určuje podle Rozhodnutí 13 KKON. Kódy k zapsání do sloupce 10: „Povolené kombinace čidla/ médií“ se stanoví při certifikaci příslušného pozorovacího letounu.
4. K úkolovému plánu se přiloží letová mapa, ve které jsou vyznačena důležitá letiště a souřadnice, navigační pevné nebo otočné body potřebné pro stanovení letové dráhy.
5. Předložení „Dodatku k příloze k úkolového plánu otevřeného nebe”, který obsahuje dodatečné informace a odráží úplná výpočet nadmořských výšek, cestovních výšek nebo letových hladin v souladu s Rozhodnutím 13 KKON, není povinné. Protože tento dodatek může přispět ke zvýšení průhlednosti a k zabránění chyb při výpočtu, doporučuje se, aby byl běžně předkládán s úkolovým plánem.
ČÁST III.
CELKOVÁ DÉLKA LETU
1. Celková délka letu je součet letových délek jednotlivých segmentů. Letová délka každého segmentu je součet letových délek jednotlivých úseků určených podle souřadnic zveřejněných referenčních bodů letiště odletu přes přímky spojující souřadnice, navigační pevné či otočné body všech úseků v navrhovaném pořadí souřadnic zveřejněných referenčních bodů letiště přistání.
2. Dodatečné letové délky plynoucí z použití zveřejněných odletových a příletových postupů nebo z plnění pokynů orgánů řízení letového provozu se neberou v úvahu.
3. Pokud letiště odletu a/nebo přistání mohou samy být předmětem zájmu nebo pokud se takové předměty zájmu mohou nacházet v přímé blízkosti těchto letišť na trati prvního a/nebo posledního úseku, zajistí pozorovaný stát na žádost pozorujícího státu povolením vhodných odletových a přibližovacích postupů, aby tyto objekty mohly být přelétnuty v dohodnuté nadmořské výšce, cestovní výšce či letové úrovni. Dodatečné nezbytné letové délky se pravděpodobně nebudou brát v úvahu.
4. Dodatečné letové délky plynoucí z opuštění dohodnuté trati až do zpětného nalétnutí dohodnuté trati ve stejném bodě po doplnění paliva nebo zastávce přes noc se neberou v úvahu.
5. Změny v letové délce, které jsou výsledkem letových postupů používaných při změně kurzu, se neberou v úvahu.
ČÁST IV.
ODCHYLKY
1. Pozorující stát může v části „Poznámky“ přílohy k úkolovému plánu otevřeného nebe uvést, že nemá v úmyslu provozovat čidla během odchylek od trati, jak je popsáno v článku VIII, část II. Jestliže se pozorující stát nevzdá svého práva provozovat čidla během odchylky od trati, vykonají se postupy uvedené v odstavci 2 této části, pokud není dohodnuto jinak.
2. Pozorující stát po přijetí úkolového plánu mise předloží doklad se zvláštním seznamem maximálních převýšení terénu na levé a pravé straně příslušného úseku, a to do 50 km po obou stranách plánované trati. Jakmile jsou tato dodatečná maximální převýšení odsouhlasena všemi smluvními stranami, tvoří základ Rozhodnutí 13 KKON o výpočtu nadmořské výšky.
ČÁST V.
REVIZNÍ DOLOŽKA
Ustanovení tohoto Rozhodnutí se přezkoumají na základě praktických zkušeností, jestliže o to některá smluvní strana požádá po 31. prosinci roku, ve kterém Smlouva vstoupila v platnost.
x x x
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe dne 23. ledna 1995 v každém ze 6 jazyků uvedených v článku XIX. Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

OSCC/VII/Dec. 19
23. ledna 1995
ÚKOLOVÝ PLÁN OTEVŘENÉHO NEBE
1. Pozorující stát/státy:
2. Pozorovaný stát/pozorované státy:
3. Datum a čas předložení navrženého úkolového plánu:
4. Byl konečný úkolový plán schválen?
(ano/ne)
5. Jestliže ne a let byl zrušen, uveďte důvody:
6. Datum a čas konečného přijetí/schválení úkolového plánu:
7. Zástupce/zástupci pozorujícího státu/pozorujících států:
jméno/jména:
podpis/podpisy:
8. Zástupce/zástupci pozorovaného státu/pozorovaných států:
jméno/jména:
podpis/podpisy:

OSCC/VII/Dec. 19
23. ledna 1995
PŘÍLOHA ÚKOLOVÉHO PLÁNU OTEVŘENÉHO NEBE
Segment č.ETD:Celková letová délka:Letiště odletu:Souřadnice:Letiště přistání: Souřadnice:Poznámky:
1úsek č.2konečná zeměpisná šířka3konečná zeměpisná délka4TAS5Předpokládané trvání úkolu6Převýšení E (m/ft)7Hmin (m/ft)8Žádoucí nadmořská výška/ FL (m/ft)9 nadmořská výška (m/ft)Dohodnutá cestovní výška (m/ft) FL10Povolená kombinace čidla/médií

OSCC/VII/Dec. 19
23. ledna 1995
DODATEK K PŘÍLOZE ÚKOLOVÉHO PLÁNU OTEVŘENÉHO NEBE Č.
1 Úsek č.2 Délka úseku (km/NM)3 Celková délka (km/NM)4 Převýšení E (m/ft)5 Hmin(m/ft)6 Nadmořská výška A (m/ft)7 Předpovězená teplota T v nadmořské výšce/FL (°C) (m/ft)8 ISA dev. dT (°C)9 Nadmořská výška At (m/ft)10 Předpovězená QNH Hpa/inchH G/mmHG11 Nadmořská výška Af (m/ft)12 Cestovní výška (m/ft)

OSCC/VIII/Dec. 20
12. června 1995
ROZHODNUTÍ ČÍSLO DVACET
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
USTANOVENÍ O TŘÍPÍSMENOVÉM A TELEFONICKÉM OZNAČOVAČI PRO
KONZULTATIVNI KOMISI OTEVŘENÉHO NEBE A IDENTIFIKACI LETOUNU
PRO LETY OTEVŘENÉHO NEBE
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla v souladu s článkem VI, část I, odstavce 14 a 15 a část II a podle článku VII Smlouvy o otevřeném nebi takto:
ČÁST I.
DEFINICE VÝRAZŮ
Výrazy používané v tomto Rozhodnutí jsou definovány takto:
1. Výraz „třípísmenový označovač“ znamená kód určený k použití v mezinárodních telekomunikačních službách vybraný v souladu s dokumentem 8585 ICAO a v něm uvedený a do maximálního možného rozsahu odrážející jméno agentury provozující letoun či letové služby, pro kterou je požadován. Třípísmenový označovač může být používán při identifikaci letounu stejným způsobem jako v letovém plánu a připojených zprávách.
2. Výraz „telefonický označovač“ znamená odlišnou zkrácenou adresu zvolenou v souladu s dokumentem 8585 ICAO a v něm uvedenou. Telefonický označovač se může používat v radiotelefonické komunikaci jako součást identifikace letounu, po které následuje identifikace letu.
3. Výraz „identifikace letounu“ znamená skupinu písmen, číslic nebo jejich kombinaci, která je buď totožná s volací značkou letounu a nebo s jejím kódovaným ekvivalentem a která se používá k identifikaci letounu ve spojových službách pozemního a letového provozu.
ČÁST II.
TŘÍPÍSMENOVÝ OZNAČOVAČ
1. Pro použití v mezinárodních letových telekomunikačních službách přijme Konzultativní komise otevřeného nebe svůj vlastní třípísmenový označovač tvořený písmeny „OSY“.
2. Tento označovač je registrován Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) pro Konzultativní komisi otevřeného nebe a uveden v dokumentu 8585 ICAO.
ČÁST III.
TELEFONICKÝ OZNAČOVAČ
1. K zajištění rychlého a jasného zjištění všech letů prováděných v souladu se Smlouvou je základním požadavkem společný telefonický označovač.
2. Telefonický označovač „OPEN SKIES“ se používá jako součást identifikace letounu v radiotelefonické telekomunikaci.
3. Tento telefonický označovač je registrován ICAO pro Konzultativní komisi otevřeného nebe a uveden v dokumentu 8585 ICAO.
ČÁST IV.
IDENTIFIKACE LETOUNU
1. Pro zpracování zpráv službami letového provozu a pro radiotelefonickou komunikaci s jednotkami služby letového provozu se pro veškeré letové operace prováděné v souladu se Smlouvou používá identifikace letounu, která bezprostředně identifikuje let otevřeného nebe k zajištění přednosti, podpory a bezpečnosti, jak zaručuje Smlouva.
2. Identifikace letounu navíc uvádí smluvní strana nebo skuopina smluvních stran provádějících let otevřeného nebe a typ letu otevřeného nebe.
3. Identifikace letounu při všech letech otevřeného nebe se provádí takto: Pro účel zpracování zpráv služeb letového provozu tvoří první část identifikace letounu třípísmenový označovač „OSY“. Pro účel radiotelefonické komunikace s jednotkami služeb letového provozu tvoří první část identifikace letounu telefonický označovač „OPEN SKIES“. V obou případech tvoří následující dva znaky dvě číslice označující pozorující či tranzitující smluvní strana nebo skupina smluvních stran v souladu se seznamem uvedeným ve věstníku Konzultativní komise otevřeného nebe. V obou případech tvoří poslední znak písmeno označující typ letu otevřeného nebe. Používají se písmena „O“ pro pozorovací let, „D“ pro ukázkový let a „T“ pro tranzitní let.
4. Když se provádí pozorovací nebo předváděcí let pozorovacím letounem poskytnutým pozorovanou smluvní stranou, lze používat identifikaci letounu pro zpracování zpráv službami letového provozu a pro radiotelefonickou komunikaci s jednotkami služby letového provozu v souladu s vnitrostátními předpisy kontroly letového provozu smluvní strany.
ČÁST V.
REVIZNÍ DOLOŽKA
Ustanovení tohoto Rozhodnutí se přezkoumají na základě praktických zkušeností, jestliže o to některá smluvní strana požádá po 31. prosinci roku, ve kterém Smlouva vstoupila v platnost.
x x x
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe dne 12. června 1995 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX. Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

OSCC/VIII/Dec. 20
12. června 1995
Příloha
14. prosince 1998
PŘÍLOHA
K ROZHODNUTÍ ČÍSLO DVACET
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
1. Konzultativní komise otevřeného nebe z důvodů letové bezpečnosti, které plynou z praktických zkušeností během prozatímního uplatňování Smlouvy, rozhodla pozměnit Rozhodnutí 20, část IV. Identifikace letounu, odstavec 3, poslední věta, takto:
Používají se písmena „F“ pro pozorovací let, „D“ pro ukázkový let a „T“ pro tranzitní let.
2. Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla v souladu s částí IV, odstavec 3, pododstavec 3 o přiloženém seznamu kódů označujících pozorující či tranzitující smluvní strana či skupina smluvních stran.

OSCC/VIII/Dec. 20
12. června 1995
Příloha
14. prosince 1998
Kódy smluních stran či skupin smluvních stran pro účel radiotelefonické komunikace s jednotkami služeb letového provozu
11 Německo12 Spojené státy americké13 Bělorusko14 Benelux15 Bulharsko16 Kanada17 Dánsko18 Španělsko19 Francie21 Gruzie22 Spojené království23 Řecko24 Maďarsko25 Island26 Itálie27 Kyrgystán28 Norsko29 Polsko31 Portugalsko32 Rumunsko33 Ruská federace34 Slovenská republika35 Česká republika36 Turecko37 Ukrajina91 skupina smluvních stran Bělorusko a Ruská federace92 skupina smluvních stran Západoevropské unie
Smluvní strany provozující zároveň více než jeden letoun připojí po kódu země číslici 1 až 9, kterou si samy vyberou, aby bezpečně rozlišily své letouny.
Kódy smluvních stran či skupin smluvních stran se uvádějí následovně:
1. V abecedním pořádku podle francouzské abecedy.
2. Jednou přidělené číslo si příslušná smluvní strana či skupina smluvních stran ponechá.
3. Další smluvní strany či skupiny smluvních stran přistupujících ke Smlouvě přijmou následující volné číslo na konci příslušného seznamu.
x x x x x
Tato Příloha je nedílnou součástí Rozhodnutí 20 z 12. června 1995; vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe dne 14. prosince 1998 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX. Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

OSCC/IX/Dec.21
23. října 1995
ROZHODNUTÍ ČÍSLO DVACET JEDNA
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
ZŘÍZENÍ ÚSTŘEDNÍ DATABANKY OTEVŘENÉHO NEBE
Konzultativní komise otevřeného nebe,
S ohledem na to, že Maďarsko již poskytlo rozsáhlý a významný příspěvek do budoucí databanky otevřeného přípravou referenční knihovny s příslušným softwarem a hardwarem pro správu všech formátů výměny dat,
Podle ustanovení odstavců 2, 3 a 6 článku X Smlouvy o otevřeném nebi,
Rozhodla takto:
1. Smluvní strany vezmou v úvahu stávající referenční knihovnu vypracovanou Maďarskem v Budapešti a ústřední databanku režimu otevřeného nebe, dále jen databanka.
2. Každá smluvní strana předá databance k uložení veškerá svá oznámení notifikace v dohodnutých formátech. Oznámení, která se zasílají Maďarsku jako smluvní straně nebo depozitářskému státu nemusí posílat do Budapešti dvakrát. Na všech oznámeních předávaných podle tohoto Rozhodnutí bude adresa: „Maďarsko“. Oznámení do databanky se mohou zasílat prostřednictvím komunikační sítě OBSE nebo jinými úředními cestami v jednom ze šesti pracovních jazyků OBSE, který si zasílající smluvní strana vybere.
3. Každá smluvní srana je oprávněna využívat databanku. Žádosti databance mohou být vypracovány v jakékoli formě a podávají se prostřednictvím komunikační sítě OBSE či jinými úředními cestami.
4. Maďarsko odpovídá za řádné uložení poskytnutých údajů a čtvrtletně poskytuje všem smluvním stranám seznam obdržených oznámení.
5. Maďarsko učiní příslušné kroky, aby zabránilo jakémukoli neoprávněnému přístupu do databanky.
6. Náklady na podávání žádosti databance a na odpovědi na takovou žádost nese žádající smluvní strana. Veškeré platby se provádějí v souladu se stávajícími postupy komunikační sítě OBSE.
7. V souladu s rozdělovacím klíčem společných výdajů spojených s provozem KKON se platí za následující:
− podávání žádostí databance jménem KKON předsedou, jkdyž tak KKON rozhodne, a předávání odpovědí na tyto žádosti Maďarskem;
− každoroční technická údržba a provozní výdaje databanky na základě podrobného vyúčtování těchto výdajů, které každoročně poskytne Maďarsko.
8. Smluvní strany budou nadále patřičnou formou diskutovat o možném budoucím rozvoji a rozšíření databanky.
9. Ustanovení tohoto Rozhodnutí může být po 31. prosinci 1996 přezkoumáno na základě praktických zkušeností, pokud o to některá smluvní strana požádá.
* * * * *
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost dnem svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva o otevřeném nebi.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe dne 23. října 1995 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX. Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

OSCC/X/Dec.22
18. března 1996
ROZHODNUTÍ ČÍSLO DVACET DVA
SMLOUVY O OTEVŘENÉM NEBI
USTANOVENÍ PRO POUŽITÍ STANDARDNÍ „PŘEDLETOVÉ INSPEKČNÍ ZPRÁVY“
Konzultativní komise Smlouvy o otevřeném nebi rozhodla v souladu s článkem VI, část I, odstavec 11 a podle Přílohy F, část I, odstavce 10 a 11 a části II, odstavce 10 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
ČÁST I.
USTANOVENÍ
1. Po dokončení předletové inspekce se připraví „Zpráva o předletové inspekci“ bez ohledu na to, zda pozorovací letoun poskytne pozorovaný, pozorující nebo třetí smluvní strana. „Zpráva o předletové inspekci“ je ve formátu přiloženém k tomuto Rozhodnutí.
2. Připomínky uvádí smluvní strana(y) provádějící inspekci pozorovacího letounu pouze tehdy, jestliže některá otázka v odstavcích 9 (A) až 9 (D) zprávy má odpověď „NO (NE)“.
3. V odstavci 10 zprávy se škrtne „OBSERVING“ (pozorující), jestliže pozorovací letoun poskytne pozorující smluvní strana / pozorující smluvní strany, „OBSERVED“ (pozorovaný) se škrtá, jestliže pozorovací letoun poskytne pozorovaná smluvní strana / pozorované smluvní strany.
4. Je-li odpověď v odstavci 10 zprávy „NO (ne)“, je třeba podat vysvětlení na formuláři ON č. 14 „Úkolová zpráva“.
5. Zprávu podepíší zástupci pozorované a pozorující smluvní strany/smluvních stran.
ČÁST II.
REVIZNÍ DOLOŽKA
Ustanovení tohoto Rozhodnutí se přezkoumají na základě praktických zkušeností, jestliže o to některá smluvní strana požádá po 31. prosinci roku, ve kterém Smlouva vstoupila v platnost.
x x x
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost současně se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni Konzultativní komisí otevřeného nebe dne 18. března 1996 v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX. Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

PŘEDLETOVÁ INSPEKČNÍ ZPRÁVA OTEVŘENÉHO NEBE
1. Pozorující smluvní strana /smluvní strany:
2. Pozorovaná smluvní strana /pozorované smluvní strany:
3. Referenční číslo/čísla pozorovacího letu:
4. Místo předletové inspekce:
5. Datum předletové inspekce:
6.Časstartcíl
7. Typ/model pozorovacího letounu:
8. Smluvní strana poskytující letoun:
9. V průběhu předletové inspekce bylo konstatováno, že
(A) Typ a model pozorovacího letounu odpovídají těm, jež byly certifikovány v souladu s ustanoveními Přílohy D Smlouvy:
ano/ne
Poznámky vyplývající z inspekce:
Vysvětlení smluvní strany poskytující pozorovací letoun:
(B) Čidla a příslušné vybavení odpovídají těm, jež byla certifikována v souladu s ustanoveními Přílohy D Smlouvy:
ano/ne
Poznámky vyplývající z inspekce:
Vysvětlení smluvní strany poskytující pozorovací letoun:
(C) Jestliže pozorovací letoun poskytuje pozorující stát/státy, na palubě pozorovacího letounu nejsou žádné jiné položky vybavení, než ty, které povoluje článek IV Smlouvy:
ano/ne
Poznámky vyplývající z inspekce:
Vysvětlení smluvní strany poskytující pozorovací letoun:
(D) Všechny položky inspekčního vybavení byly z pozorovacího letounu po ukončení předletové inspekce odstraněny:
ano/ne
Poznámky vyplývající z inspekce:
Vysvětlení smluvní strany poskytující pozorovací letoun:
10. Pozorovaná/pozorující smluvní strana/smluvní strany tímto souhlasí, že pozorovací letoun může být použit k provedení pozorovacího letu:
ano/ne:
11. Zástupce/zástupci pozorujícího smluvní strany/pozorujících smluvních stran:
Jméno/jména:
Podpis/podpisy:
12. Zástupce/zástupci pozorované smluvní strany/pozorovaných smluvních stran:
Jméno/jména:
Podpis/podpisy:

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 1/02 Smlouvy o otevřeném nebi
Smluvní strany Smlouvy o otevřeném nebi připomínajíce prohlášení učiněná Českou republikou a Slovenskem jako přímými následnickými státy bývalé České a Slovenské federativní republiky na 4. schůzi 3. zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe (KKON) dne 3. května 1993 se dohodly takto:
Výše uvedená prohlášení připojená k tomuto Rozhodnutí jsou považována za splnění nutných požadavků, aby Česká republika a Slovensko mohly plně vykonávat práva a plnit povinnosti stanovené Smlouvou.
Smluvní strany Smlouvy poznamenávají, že technické informace obsazené v odstavcích II, III a IV výše uvedených prohlášení České republiky a Slovenska byly příslušnými oznámeními aktualizovány tak, že odrážejí skutečnou situaci po 3. květnu 1993 v souladu s postupy stanovenými Smlouvou.
PROHLÁŠENÍ ČESKÉ REPUBLIKY A SLOVENSKA UČINĚNÁ NA 4. SCHŮZI 3. ZASEDÁNÍ KKON DNE 3. KVĚTNA PŘIPOJENÁ K DENÍKU
1. Prohlášení České republiky
Česká republika, jako jeden z přímých následnických států bývalé České a Slovenské federativní republiky, prohlašuje, že přebírá veškerá práva a povinnosti bývalé České a Slovenské federativní republiky plynoucí ze Smlouvy o otevřeném nebi a činí následující dotazy a oznámení Konzultativní komisi otevřeného nebe.
I. Kvóty:
I.A Pasivní kvóty:
Pro účely Přílohy A, část I, odstavec 1, bude po vstupu Smlouvy v platnost pasivní kvóta České republiky 4.
Navrhuje se, aby za účelem přijetí pozorovacích letů smluvními stranami, které mají právo přelétávat bývalou ČSFR, a vzhledem k ustanovením Přílohy A, část II, odstavec 1 bylo přidělení pasivních kvót České republiky při prvním rozdělení následující:
- Kanada 1 přelet- Španělské království 1 přelet- Ukrajina 1 přelet
I.B Aktivní kvóty:
Aktivní kvóty České republiky jsou 4 pozorovací lety po vstupu Smlouvy v platnost s náležitým ohledem na článek III, část I, odstavec 5.
Navrhuje se, aby aktivní kvóty České republiky byly pro první rozdělení pro účely Přílohy A, část II, odstavec 1 následující:
- 1 přelet nad územím Spolkové republiky Německo
- nepřiděleno
- nepřiděleno
II. V souladu s Přílohou A, část III a Přílohou E, odstavec 5(A) je maximální letová vzdálenost pozorovacích letů nad územím České republiky 960 km.
III. V souladu s Přílohou E, Dodatek I, část II prohlásila Česká republika mezinárodní letiště Praha jako místo užívané jako místo vstupu, místo výstupu, letiště otevřeného nebe, letiště k doplňování pohonných hmot, kalibrační terč a místo inspekce letounů/čidel.
IV. Číslo diplomatického povolení (stanovené v článku VI, část I, odstavec 4) a seznam označených zástupců (stanovený v článku XIII, část 1, odstavec 1 ) byly sděleny ostatním smluvním stranám 22. března 1993 verbální nótou č. 98/93 české delegace.
2. Prohlášení Slovenska
Slovensko, jako jeden z přímých následnických států bývalé České a Slovenské federativní republiky, prohlašuje, že přebírá veškerá práva a povinnosti bývalé České a Slovenské federativní republiky plynoucí ze Smlouvy o otevřeném nebi a činí následující dotazy a oznámení Konzultativní komisi otevřeného nebe.
V. Kvóty:
I.A Pasivní kvóty:
Pro účely Přílohy A, část I, odstavec 1, bude po vstupu Smlouvy v platnost pasivní kvóta Slovenska 4.
Navrhuje se, aby za účelem přijetí pozorovacích letů smluvními stranami, které mají právo přelétávat bývalou ČSFR, a vzhledem ustanovením Přílohy A, část II, odstavec 1 bylo přidělení pasivních kvót Slovenska při prvním rozdělení následující:
- Kanada 1 přelet- Španělské království 1 přelet- Ukrajina 1 přelet
I.B Aktivní kvóty:
Aktivní kvóta Slovenska bude 4 pozorovací lety po vstupu Smlouvy v platnost s náležitým ohledem na článek III, část I, odstavec 5.
Navrhuje se, aby aktivní kvóta Slovenska byla pro první rozdělení pro účely Přílohy A, část II, odstavec 1 následující:
- 1 přelet nad územím Ukrajiny
- nepřiděleno
- nepřiděleno
II. V souladu s Přílohou A, část III a Přílohou E, odstavec 5(A) je maximální letová vzdálenost pozorovacích letů nad územím Slovenska 1300 km.
III. V souladu s Přílohou E, Dodatek I, část II prohlásilo Slovensko, že BRATISLAVA bude místem užívaným jako místo vstupu, místo výstupu, letiště otevřeného nebe, letiště k doplňování pohonných hmot, kalibrační terč a místo inspekce letounů/čidel.
IV. Číslo diplomatického povolení (stanovené v článku VI, část I, odstavec 4) a seznam označených zástupců (stanovený v článku XIII, část 1, odstavec 1) byly sděleny ostatním smluvním stranám 26. března 1993 verbální nótou č. 207/93 slovenské delegace.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 2/02/znovu vydané opravené* Smlouvy o otevřeném nebi
Přistoupení Finské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi
Konzultativní komise otevřeného nebe,
obdrživši od depozitářů žádost Finské republiky o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi podanou 4. ledna 2002 v Budapešti a 7. ledna 2002 v Ottawě,
podle ustanovení odstavce 4 článku XVII Smlouvy o otevřeném nebi,
rozhodla:
že žádost o přistoupení Finské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi se přijímá.
V souladu s odstavcem 6 článku XVII vstoupí Smlouva pro Finskou republiku v platnost šedesát dní po uložení její listiny o přistoupení u Vlády Kanady či u Vlády Maďarské republiky či u obou vlád.
Dáno ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 21. ledna 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
------
* včleňuje do textu opravu

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 3/02/znovu vydané opravené* Smlouvy o otevřeném nebi
Přistoupení Švédského království ke Smlouvě o otevřeném nebi
Konzultativní komise otevřeného nebe,
obdrživši od depozitářů žádost Švédského království o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi podanou 4. ledna 2002 v Budapešti a 7. ledna 2002 v Ottawě,
podle ustanovení odstavce 4 článku XVII Smlouvy o otevřeném nebi,
rozhodla:
že žádost o přistoupení Švédského království ke Smlouvě o otevřeném nebi se přijímá.
V souladu s odstavcem 6 článku XVII vstoupí Smlouva pro Švédské království v platnost šedesát dní po uložení jeho listiny o přistoupení u Vlády Kanady či u Vlády Maďarské republiky či u obou vlád.
Dáno ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 21. ledna 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
------
* včleňuje do textu opravu

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 4/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Ustanovení o užívání standardní
„podpisové stránky k certifikační zprávě“
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla v souladu s Přílohou D, část I, odstavce 7 a 9, a část IV Smlouvy o otevřeném nebi takto:
ČÁST I.
USTANOVENÍ
1. Při ukončení certifikace pozorovacího letounu a čidel se k „certifikační zprávě“ (F25) připraví dvě originální podpisové stránky. „Podpisová stránka k certifikační zprávě“ je na formuláři, jež tvoří přílohu tohoto Rozhodnutí.
2. Po schválení „certifikační zprávy“ (F25) podepíše podpisovou stránku urychleně vysoký představitel každé smluvní strany účastnící se certifikace.
3. Obsah „certifikační zprávy“ (F25), včetně části PŘIPOMÍNKY, podléhá schválení smluvní strany provádějící certifikaci a smluvních stran účastnících se certifikace. Část PŘIPOMÍNKY „certifikační zprávy“ (F25) lze použít k zaznamenání jakýchkoliv připomínek či vysvětlení, včetně případů, kdy pozorovací letoun a/nebo konkrétní sestava čidel nevyhovují zavedeným certifikačním kritériím. Navíc jsou jednotlivé smluvní strany účastnící se certifikace oprávněny zaznamenat připomínky na formuláři „Různé“ (F35).
4. V případě, že „certifikační zprávu“ (F25) nepodepíše vysoký představitel jednoho či více smluvních stran, poskytne tento představitel (tito představitelé) do 14 dnů vysvětlení všem smluvním stranám účastnícím se certifikace nejpozději na konci certifikace na formuláři „Různé“ (F35).
5. Smluvní strana provádějící certifikaci pozorovacího letounu a čidel si ponechá jeden originál podepsané „podpisové stránky k certifikační zprávě“. Druhý originál podpisové stránky se přiloží k „certifikační zprávě“ (F25) zaslané KKON. Kopie se poskytuje smluvním stranám účastnícím se certifikace.
6. „Certifikační zpráva“ (F25), včetně podpisové stránky, se předá prostřednictvím komunikační sítě OBSE všem smluvním stranám.
ČÁST II.
REVIZNÍ KLAUZULE
Ustanovení tohoto Rozhodnutí se přezkoumají na základně praktických zkušeností, pokud o to některý členský stát pořádá po 31. prosinci 2002.
*****
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva o otevřeném nebi.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 18. února 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

PODPISOVÁ STRÁNKA K CERTIFIKAČNÍ ZPRÁVĚ
Formulář otevřeného nebe č. 25
Zpráva otevřeného nebe č. OS////F25/O
Následující smluvní strany se zúčastnili certifikace pozorovacího letounu a čidel (smluvní strany) pro období (data certifikace) a potvrzují, že označený letoun a čidla prohlášená za certifikovaná jsou v souladu s články a Rozhodnutími Smlouvy o otevřeném nebi.
smluvní strana jméno vysokého představitele podpis

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 5/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Ustanovení o užívání „PG“ jako jediného identifikátoru sestav čidel společné skupiny
Smluvní strany Smlouvy o otevřeném nebi rozhodly takto:
ČÁST I.
USTANOVENÍ
1. Smluvní strany náležející do „společné skupiny” (v současnosti Benelux, Kanada, Francie, Řecko, Itálie, Norsko, Portugalsko a Španělsko) mohou používat při přípravě formulářů otevřeného nebe č. 3, 4, 5, 6, 8 a 25 identifikátoru „PG“.
2. Jeden ze společné skupiny smluvních stran (v současnosti Francie) vydává formuláře ON č. 3, 4, 5, 6 a 25 jménem všech smluvních stran společné skupiny.
3. Každá smluvní strana společné skupiny vydává samostatný formulář otevřeného nebe č. 8.
*****
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 18. února 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 6/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Postupy pro přidělení jednacích čísel pozorovacích letů
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla v souladu s Dodatkem 1 k Příloze B, odstavec 1 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
ČÁST I.
USTANOVENÍ
1. Přidělování jednacích čísel pro pozorovací lety otevřeného nebe je obsahem připojené Přílohy a používá se s formuláři č. 12, 14 a 17.
2. Jednací čísla pro pozorovací lety přidělená jednotlivým smluvním stranám či skupinám smluvních stran jsou následující:
a) Každá smluvní strana či skupina smluvních stran dostane přidělena nejméně čtyři čísla; a
b) Přidělená čísla jsou alespoň o 25% vyšší než celá pasivní kvóta každé smluvní strany či skupiny smluvních stran zaokrouhlená na nejbližší celé číslo, ale ne nižší než celá pasivní kvóta plus 2.
3. Jednací čísla pozorovacích letů pro cvičné lety přidělená každé smluvní straně se rovnají počtu jednacích čísel pozorovacích letů přidělených této smluvní straně a jsou to čísla skupiny přidělených jednacích čísel pozorovacích letů plus 500.
4. Všechny smluvní strany použijí pro každý pozorovací let či cvičný let nejbližší volné číslo v přidělené řadě počínaje prvním přiděleným číslem pro každý kalendářní rok.
5. Další smluvní strany či skupiny smluvních stran přistupujících ke Smlouvě přijmou nejbližší volnou řadu čísel na konci příslušného platného seznamu v Příloze v souladu s dohodou KKON o pasivních kvótách pro takové smluvní strany či skupinu smluvních stran. Jednací čísla pozorovacích letů otevřeného nebe nabudou účinnosti 60 dní po uložení ratifikační listiny či listiny o přistoupení přistupujícího státu podle článku XVII, odstavec 6 Smlouvy o otevřeném nebi.
6. Příloha tohoto Rozhodnutí bude aktualizována při každém přistoupení v souladu s odstavcem 5 výše a bude znovu vydána všem smluvním stranám.
ČÁST II.
REVIZNÍ KLAUZULE
Ustanovení tohoto Rozhodnutí se přezkoumají na základně praktických zkušeností, pokud o to některý členský stát požádá po 31. prosinci 2003.
*****
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva o otevřeném nebi.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 18. února 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Příloha
Jednací čísla pozorovacích letů otevřeného nebe
smluvní stranaplná pasivní kvóta75%  pasivní kvótymin. 25%  ale ne méně  než 2jednací číslo pozorovacího letujednací číslo cvičného letuskupina smluvních stran  Ruská federace (RU) / Bělorusko (BY)423153001 - 053501 - 553Německo (DE)12915054 - 068554 - 568Spojené státy americké (US)423153069 - 121569 - 621Benelux (BX)648122 - 129622 - 629Bulharsko (BG)436130 - 135630 - 635Kanada (CA)12915136 - 150636 - 650Dánsko (DK)648151 - 158651 - 658Španělsko (ES)436159 - 164659 - 664Francie (FR)12915165 - 179665 - 679Gruzie (GE)4**36180 - 185680 - 685Spojené království (GB)12915186 - 200686 - 700Řecko (GR)436201 - 206701 - 706Maďarsko (HU)436207 - 212707 - 712Island (IS)436213 - 218713 - 718Itálie (IT)12915219 - 233719 - 733Kyrgyzstán (KG)4**36234 - 239734 - 739Norsko (NO)759240 - 248740 - 748Polsko (PL)648249 - 256749 - 756Portugalsko (PT)214257 - 260757 - 760Rumunsko (RO)648261 - 268761 - 768Slovenská republika (SK)436269 - 274769 - 774Česká republika (CZ)436275 - 280775 - 780Turecko (TR)12915281 - 295781 - 795Ukrajina (UA)12915296 - 310796 - 810Finsko (FI)5***37311 - 317811 - 817Švédsko (SE)7***59318 - 326818 - 826přistupující státpřistupující státpřistupující stát
** pouze vzorek, kvóty ještě nebyly přiděleny
*** požadované přidělení kvót
s účinností od 18. února 2002  (datum nabytí účinnosti bude změněno podle odstavce 6 při každém dalším přidělení)

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 7/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Revize 1 Rozhodnutí č. 1
Smlouvy o otevřeném nebi
Vzhledem k obecnému nárůstu nákladů v oblasti OBSE po roce 1992 se Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla změnit Rozhodnutí č. 1 Smlouvy o otevřeném nebi z 10. prosince 1992, část V, odstavec 2, pododstavec (A) takto:

(A) Cestovní výdaje představitelů smluvních stran při certifikačním procesu, jakož i výdaje za jejich stravování a ubytování až do výše 120 EUR na osobu a den, hradí smluvní strana, kterou zastupují.
Toto Rozhodnutí je účinné ode dne svého přijetí.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 8/02/ znovu vydané opravené*
Smlouvy o otevřeném nebi
Směrnice pro přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla v souladu s článkem X, odstavec 4(D) Smlouvy o otevřeném nebi takto:
ČÁST I.
ŽÁDOST O PŘISTOUPENÍ (viz článek XVII Smlouvy)
- Podle článku XVII existují tři skupiny států přistupujících ke Smlouvě o otevřeném nebi:
- První skupina: v souladu s odstavcem 3 článku XVII mohou Arménie, Ázerbajdžán, Kazachstán, Moldavsko, Tádžikistán, Turkmenistán a Uzbekistán, které nepodepsaly Smlouvu před jejím vstupem v platnost, nyní přistoupit ke Smlouvě kdykoliv uložením listiny o přistoupení u jednoho z depozitářů Smlouvy.
Poznámka: Gruzie je již smluvní stranou Smlouvy.
Kyrgystán již Smlouvu podepsal a stane se smluvní stranou po uložení své ratifikační listiny u jednoho z depozitářů.
Všechny budoucí odkazy na přistoupení se budou řídit ratifikací Kyrgystánem.
- Druhá skupina: V souladu s odstavcem 4 článku XVII mohou jakékoliv jiné státy OBSE, jež v současnosti nejsou ani smluvními stranami otevřeného nebe, ani nespadají do první skupiny, požádat o přistoupení ke Smlouvě předložením písemné žádosti jednomu z depozitářů kdykoliv během šestiměsíčního období následujícího po vstupu Smlouvy v platnost. Depozitář, jež takovou žádost obdržel, ji urychleně rozešle všem smluvním stranám.
- Třetí skupina: V souladu s odstavcem 5 článku XVIII může KKON šest měsíců po vstupu Smlouvy v platnost (1. července 2002) zvážit žádost jakéhokoliv státu, jež je podle soudu KKON schopen a ochoten přispívat k cílům Smlouvy o otevřeném nebi. Při zvažování žádostí států OBSE vezme KKON do úvahy ministerské prohlášení učiněné 24. března 1992 v Helsinkách. Depozitář, jež takovou žádost obdržel, ji urychleně rozešle všem smluvním stranám.
ČÁST II.
ZVÁŽENÍ ŽÁDOSTÍ O PŘISTOUPENÍ KKON: (viz článek XVII ON)
- V souladu s odstavcem 3 článek XVII nevyžadují žádosti o přistoupení první skupiny schválení KKON.
- Po rozeslání žádosti o přistoupení ke Smlouvě jakéhokoliv státu druhé skupiny je žádost posouzena na příští pravidelné schůzi KKON a je o ní řádně rozhodnuto.
- V souladu s odstavcem 5 článku XVII může KKON šest měsíců po vstupu Smlouvy v platnost (1. července 2002) zvážit žádost jakéhokoliv státu, jež je podle soudu KKON schopen a ochoten přispívat k cílům Smlouvy o otevřeném nebi. Při zvažování žádostí států OBSE vezme KKON do úvahy ministerské prohlášení učiněné 24. března 1992 v Helsinkách. Smlouva neupřesňuje, kdy takové žádosti mohou být zváženy a kdy je třeba o takových žádostech rozhodnout. Depozitáři urychleně informují všechny smluvní strany o žádosti o přistoupení, o jménu žádajícího státu a o výsledku postupu.
- Neexistuje lhůta pro uložení listiny o přistoupení přistupujícího státu po schválení přístupu KKON. V souladu s odstavcem 7(c) článku XVII informují depozitáři Smlouvy urychleně všechny smluvní strany o datu uložení a datu vstupu Smlouvy v platnost pro každý stát, který k ní následně přistoupí.
- V souladu s odstavcem 6 článku XVII získává přistupující stát statut smluvní strany 60 dní po uložení své listiny o přistoupení.
ČÁST 3:
PŘIDĚLENÍ PASIVNÍCH KVÓT: (viz článek III, článek XVII, Příloha A, část I, odstavec 2 ON)
- V souladu s článkem III, část 1, odstavec 2 je stát poté, co se stal smluvní stranou, povinen přijímat pozorovací lety nad svým územím.
- Státy žádající o přistoupení mohou, pokud si tak přejí, požádat o přidělení pasivní kvóty a úrovně této kvóty. Mohu tak učinit zároveň s oznámením depozitářům, že hodlají přistoupit, nebo později během přístupového procesu. KKON připraví směrnice, aby pomohla přistupujícím státům určit požadovanou pasivní kvótu.
- Přidělení pasivní kvóty přistupujícímu státu zváží pravidelné zasedání KKON následující po dni uložení jeho listiny o přistoupení. KKON přijme rozhodnutí, jež nabude účinnosti po vstupu Smlouvy v platnost pro tento přistupující stát.
ČÁST 4:
PŘIDĚLENÍ AKTIVNÍCH KVÓT (viz článek III, Příloha A, část II, odstavec 4 ON)
- V souladu s článkem III část 1 je stát oprávněn provádět pozorovací lety, jakmile se stane smluvní stranou a jakmile mu je přidělena jeho aktivní kvóta. Jeho celková aktivní kvóta nesmí převyšovat jeho celkovou pasivní kvótu. Rozdělení aktivních kvót zváží KKON až po uložení listiny o přistoupení tohoto státu a dojde k němu po rozhodnutí o přidělení pasivních kvót. KKON zváží rozdělení aktivních kvót v průběhu řádného zasedání KKON. Rozdělení aktivních kvót nabude účinnosti po schválení KKON a bude každoročně přezkoumáváno v souladu s ustanoveními Smlouvy.
ČÁST 5:
PŘÍSPĚVEK PODLE ROZDĚLOVACÍHO KLÍČE NA ÚHRADU SPOLEČNÝCH NÁKLADŮ SPOJENÝCH S ČINNOSTÍ KKON (viz rozhodnutí KKON č. 10 z 16. července 1993, článek X, Příloha L, část 1, odstavec 9)
- Po uložení listiny o přistoupení přistupujícího státu zváží KKON nové rozdělení nákladů KKON na příští řádné schůzi KKON a stanoví ho co možná nejdříve. Státu vzniká povinnost hradit náklady KKON šedesát dní po uložení jeho listiny o přistoupení s účinností od začátku příštího rozpočtového čtvrtletí OBSE následujícího poté, co KKON schválila nové rozdělení nákladů.
ČÁST 6:
PŘIDĚLENÍ JEDNACÍCH ČÍSEL POZOROVACÍCH LETŮ KKON (viz Dodatek 1 k Příloze B, odstavec 1 a Rozhodnutí KKON č. 6/02 z 18. února 2002, ONF 12, 14 a 17)
- V souladu s Rozhodnutím KKON č. 6/02 z 18 února 2002 a poté, co KKON schválila pasivní kvótu přistupujícího státu, přidělí KKON přistupujícímu státu jednací čísla pozorovacích letů pro použití při provádění pozorovacích letů či cvičných letů.
- Jednací čísla pozorovacích letů nabudou účinnosti 60 dní po uložení listiny o přistoupení dotyčných států.
ČÁST 7:
PŘIDĚLENÍ VOLACÍHO ZNAKU (viz Rozhodnutí č. 20 z 12. června 1995 a Příloha ze 14. prosince 1998)
- Do šedesáti dní od uložení listiny o přistoupení potvrdí KKON přidělení příštího volného volacího znaku každému přistupujícímu státu v souladu s Rozhodnutím KKON č. 20, včetně Přílohy ze 14. prosince 1998, odstavec 3.
- Volací znaku nabudou účinnosti šedesát dní po uložení listiny o přistoupení těchto států.
- KKON podnikne potřebné kroky k zaregistrování volacích znaků ON u ICAO.
ČÁST 8:
POSKYTNUTÍ OZNAMOVACÍHO SOFTWARU OTEVŘENÉHO NEBE PŘISTUPUJÍCÍM STÁTŮM
- KKON zařídí, aby každý přistupující stát dostal požadovaný oznamovací software otevřeného nebe a školení, jak tento software používat. KKON odsouhlasila používání komunikační sítě OBSE jako prostředku pro výměnu oznámení podle Smlouvy a vybízí smluvní strany, aby ji pokud možno využívaly. KKON informuje komunikační skupinu OBSE o svém schválení žádosti některého státu o přistoupení podanou tímto státem či o svém schválení žádosti státu první skupiny, jež uložil svou listinu o přistoupení.
- KKON jim zašle příslušný aktualizovaný software, aby jim umožnila účast na výměně požadovaných oznámení mezi smluvními stranami.
- Budou provedeny změny v softwaru NOFES ON, aby se přistupující stát mohl plně účastnit na výměně oznámení podle Smlouvy 60 dní po uložení své listiny o přistoupení. Pokud si to přistupující stát přeje, může používat software k zasílání informací požadovaných částmi 9 -13 tohoto dokumentu smluvním stranám během šedesátidenního období následujícího po uložení.
ČÁST 9:
OZNAČENÍ ZÁSTUPCŮ (viz článek XIII, ONF 18)
- Šedesát dní po uložení své listiny o přistoupení předloží přistupující stát všem ostatním smluvním stranám seznam označených zástupců k provádění pozorovacích letů, včetně zástupců zapojených do monitorování a zpracování výstupů čidel. Seznam nesmí obsahovat více než čtyři sta osob. Seznam uvádí jméno, pohlaví, datum narození, místo narození, číslo pasu a funkci každé osoby. Původní seznam a následné změny podléhají schválení všech ostatních smluvních stran. Informace o zástupcích se podávají na formuláři ON č. 18, pokud možno za použití komunikační sítě OBSE. Tyto informace lze poskytnout během šedesátidenního období následujícího po uložení listiny o přistoupení podle uvážení přistupujícího státu.
ČÁST 10.
OZNAČENÍ MÍST VSTUPU A VÝSTUPU, LETIŠŤ OTEVŘENÉHO NEBE A LETIŠŤ K DOPLŇOVÁNÍ PALIVA (viz Příloha E včetně Dodatku 1 k Příloze E)
- Šedesát dní po uložení své listiny o přistoupení poskytne přistupující stát všem smluvním stranám jejich určená místa vstupu/výstupu, letiště otevřeného nebe, letiště k doplňování pohonných hmot a místa kalibračních terčů (ONF26). Tyto informace lze poskytnout během šedesátidenního období následujícího po uložení listiny o přistoupení podle uvážení přistupujícího státu.
ČÁST 11:
MAXIMÁLNÍ LETOVÉ VZDÁLENOSTI (viz Příloha A, část 3 a Příloha E, odstavce 1-5)
- Šedesát dní po uložení své listiny o přistoupení informuje přistupující stát všechny smluvní strany o maximálních letových vzdálenostech nad svým územím od počátku do ukončení pozorovacích letů (ONF26). Tyto informace lze poskytnout během šedesátidenního období následujícího po uložení listiny o přistoupení podle uvážení přistupujícího státu.
ČÁST 12:
INFORMACE O LETOVÉM PROSTORU A LETECH V RIZIKOVÉM LETOVÉM PROSTORU (viz Příloha I)
- Šedesát dní po uložení své listiny o přistoupení oznámí přistupující stát všem ostatním smluvním stranám zdroj informací uvedených v odstavci 1 Přílohy I. Tyto informace lze poskytovat během šedesátidenního období následujícího po uložení listiny o přistoupení podle uvážení přistupujícího státu.
- Podle odstavci 1 Přílohy I poskytne smluvní strana na žádost jakéhokoliv jiné smluvní strany (ONF 30) do třiceti dní od obdržení takové žádosti informace o struktuře letového prostoru, o rizikovém letovém prostoru a o letištích.
ČÁST 13.
ČÍSLA DIPLOMATICKÝCH POVOLENÍ A POUŽÍVANÉ JAZYKY (viz článek VI, část 1, odstavec 4(a), článek XVIII, část 1, odstavec l(a) a prohlášení předsedy KKON z 18. února 2002)
- V souladu s článkem VI, část 1, odstavec 4(a) Smlouvy poskytne přistupující stát šedesát dní po uložení své listiny o přistoupení všem smluvním stranám platná čísla diplomatického povolení pro pozorovací lety otevřeného nebe a jazyk/jazyky, které budou jeho zástupci používat pro všechny činnosti spojené s prováděním pozorovacích letů přes jeho území (ONF 11). Tyto informace lze poskytovat během šedesátidenního období následujícího po uložení listiny o přistoupení podle uvážení přistupujícího státu.
ČÁST 14:
POVINNOSTI STÁVAJÍCÍCH SMLUVNÍCH STRAN VŮČI PŘISTUPUJÍCÍM STÁTŮM
- Stávající smluvní strany poskytnou přistupujícím státům informace uvedené v částech 9 -13 tohoto dokumentu nejpozději šedesát dní po uložení listiny o přistoupení přistupujícího státu.
------
* včleňuje do textu opravu

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 9/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Ochrana údajů shromážděných během pozorovacích letů
a přesun záznamovým médií obsahujících tyto údaje
Konzultativní komise otevřeného nebe berouce do úvahy citlivou povahu údajů shromážděných během pozorovacích letů vzhledem k bezpečnostním zájmům smluvních stran a podle článku IX, část I, odstavec 4 Smlouvy rozhodla tato:
1. Smluvní strany zajistí, aby údaje shromážděné čidly během pozorovacích letů byly používány výhradně k dosažení záměrů Smlouvy. Údaje shromážděné čidly během pozorovacích letů jsou považovány za citlivé informace a jsou k dispozici smluvním stranám. Každá smluvní strana přijme opatření nezbytná k ochraně bezpečnosti takových údajů.
2. Přesuny záznamových médií obsahujících údaje shromážděné čidly během pozorovacích letů jednou smluvní stranou jiné smluvní sraně se zaznamenávají v souladu s Přílohou tohoto Rozhodnutí.
*****
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva o otevřeném nebi.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 13. května 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Příloha
POTVRZENÍ OHLEDNĚ ZÁZNAMOVÝCH MÉDIÍ
OBSAHUJÍCÍCH ÚDAJE Z POZOROVACÍHO LETU
1. Pozorující stát:
2. Pozorovaný stát:
3. Požadující stát:
4. Místo přesunu:
5. Den a hodina přesunu:
6. Jednací číslo pozorovacího letu:
7. Odkaz na oznamovací formulář (ONF 14 či ONF 17) obsahující popis přesunovaných údajů:
Celkem: leteckých filmů
kazet
disket
Předáno kým:
(podpis, jméno)
Přebráno kým:
(podpis, jméno)

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 10/02
Revize 1 Rozhodnutí č. 18 Smlouvy o otevřeném nebi
Ve snaze zajistit hospodárné využívání omezených prostředků rozhodla Konzultativní komise otevřeného nebe změnit Rozhodnutí č. 18 Smlouvy o otevřeném nebi z 12. října 1994, odstavec 3, takto:

„3. Pozorující stát poskytne kopie původních údajů z pozorovacího letu jako odpověď na žádosti obdržené před vypršením uvedeného dvouletého období. Vynaloží veškerou snahu, aby poskytl kopie nejpozději 45 dní po obdržení žádosti těm smluvním stranám, které o ně požádaly, pokud není dohodnuto jinak. Nicméně pro žádosti zaslané v průběhu prvních třiceti dní po předání úkolové zprávy začíná toto 45-ti denní období 30 dní po předání úkolové zprávy.“
Tato změna nabývá účinnosti dnem svého přijetí.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 11/02
Revize 2 Rozhodnutí č. 1 Smlouvy o otevřeném nebi
Vzhledem k obecnému nárůstu nákladů v oblasti OBSE od roku 1992 rozhodla Konzultativní komise otevřeného nebe změnit Rozhodnutí č. 1 Smlouvy o otevřeném nebi z 10. prosince 1992, část V, odstavec 2, pododstavec (B) takto:

„(B) Pokud není dohodnuto jinak, účtuje pozorovaný stát nejvýše ekvivalent EUR 120 v konvertibilní měně na osobu a den za stravování a ubytování poskytnuté představitelům pozorující smluvní strany. Tato částka podléhá přezkoumání na žádost kterékoliv smluvní strany.“
Tato změna je účinná od 1. ledna 2003.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 12/02
Přidělení pasivní kvóty Švédsku
Konzultativní komise otevřeného nebe (KKON),
v souladu s ustanoveními Smlouvy o otevřeném nebi a zejména s článkem III, část I, odstavec 2, s článkem X, odstavec 4(D), s článkem XVII, odstavec 4 a s obsahem Přílohy A, část I Smlouvy, s postupy uvedenými v části 3 Rozhodnutí KKON č. 8/02/ oprava 1,
rozhodla:
- přidělit Švédsku pasivní kvótu sedm. Toto rozhodnutí nabývá účinnosti dnem vstupu Smlouvy v platnost pro Švédsko.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 13/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Přidělení referenčních čísel pozorovacích letů
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla v souladu s Dodatkem 1 k Příloze B, odstavec 1 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
ČÁST I.
USTANOVENÍ
1. Přidělená referenční čísla pozorovacích letů otevřeného nebe jsou obsažena v připojené Příloze a používají se s formuláři 12, 14 a 17.
2. Referenční čísla pozorovacích letů přidělená každé smluvní straně či skupině smluvních stran jsou následující:
(A) Každé smluvní sraně či skupině smluvních stran jsou přidělena nejméně čtyři čísla; a
(B) Přidělená čísla musí být alespoň o 25% vyšší než je celá pasivní kvóta každé smluvní strany či skupiny smluvních stran zaokrouhlená nahoru na nejbližší celé číslo, ne však nižší než celá pasivní kvóta plus dvě.
3. Referenční čísla pozorovacích letů pro cvičné lety přidělená každému smluvní straně se rovnají počtu referenčních čísel pozorovacích letů přidělených této smluvní straně a jsou to čísla přidělené řady referenčních čísel pozorovacích letů plus 500.
4. Všechny smluvní strany použijí další volné číslo v přidělené řadě pro každý pozorovací let či cvičný let počínaje prvním přiděleným číslem pro každý kalendářní rok.
5. Další smluvní strany či skupiny smluvních stran přistupujících ke Smlouvě přijmou další volnou řadu čísel na konci příslušného platného seznamu v Příloze v souladu s dohodou KKON o pasivní kvótě pro takové smluvní strany či skupinu smluvních stran. Referenční čísla pozorovacích letů otevřeného nebe nabývají účinnosti 60 dní po uložení ratifikační listiny či listiny o přistoupení přistupujícího státu podle článku XVII, odstavec 6 Smlouvy o otevřeném nebi.
6. Příloha k tomuto Rozhodnutí bude aktualizována při každém přistoupení podle odstavce 5 výše a zaslána všem smluvním stranám.
ČÁST II.
REVIZNÍ KLAUZULE
Ustanovení tohoto Rozhodnutí se přezkoumají na základě praktických zkušeností, pokud o to některý členský stát požádá po 31. prosinci 2003.
*****
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den přistoupení Švédska ke Smlouvě 27. srpna 2002 a bude mít stejné trvání jako Smlouva o otevřeném nebi.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 22. července 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Příloha
Referenční čísla pozorovacích letů otevřeného nebe
smluvní stranaplná pasivní kvóta75% pasivní kvótymin 25% ale ne méně než 2jednací číslo pozorovacího letujednací číslo cvičného letuskupina smluvních stran  Ruská federace (RU) / Bělorusko (BY)423153001 - 053501 - 553Německo (DE)12915054 - 068554 - 568Spojené státy americké (US)423153069 - 121569 - 621Benelux (BX)648122 - 129622 - 629Bulharsko (BG)436130 - 135630 - 635Kanada (CA)12915136 - 150636 - 650Dánsko (DK)648151 - 158651 - 658Španělsko (ES)436159 - 164659 - 664Francie (FR)12915165 - 179665 - 679Gruzie (GE)4*--180 - 185680 - 685Spojené království (GB)12915186 - 200686 - 700Řecko (GR)436201 - 206701 - 706Maďarsko (HU)436207 - 212707 - 712Island (IS)436213 - 218713 - 718Itálie (IT)12915219 - 233719 - 733Kyrgyzstán (KG)4**36234 - 239734 - 739Norsko (NO)759240 - 248740 - 748Polsko (PL)648249 - 256749 - 756Portugalsko (PT)214257 - 260757 - 760Rumunsko (RO)648261 - 268761 - 768Slovenská republika (SK)436269 - 274769 - 774Česká republika (CZ)436275 - 280775 - 780Turecko (TR)12915281 - 295781 - 795Ukrajina (UA)12915296 - 310796 - 810Švédsko (SE)759311 - 319811 - 819Finsko (FI)5***37320 - 326820 - 826přistupující státpřistupující státpřistupující stát
* ještě nepřidělené pasivní kvóty této smluvní straně
** pouze vzorek, kvóty ještě nebyly přiděleny
*** požadované přidělení kvót
s účinností od 27. srpna 2002 (datum nabytí účinnosti bude změněno podle odstavce 6 při každém dalším přidělení)

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 14/02
Revize 1 Rozhodnutí č. 20 Smlouvy o otevřeném nebi
Vzhledem k nadcházejícímu přistoupení Švédska ke Smlouvě o otevřeném nebi a v souladu s Rozhodnutím č. 20 z 12. června 1995 a zejména s odstavcem 3 Přílohy připojené k tomuto Rozhodnutí rozhodla Konzultativní komise otevřeného nebe změnit Přílohu Rozhodnutí č. 20 ze dne 12. června 1995 a přijmout připojenou Přílohu.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den přistoupení Švédska ke Smlouvě 27. srpna 2002 a bude mít stejné trvání jako Smlouva o otevřeném nebi.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 22. července 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Příloha
Kódy smluvních stran či skupin smluvních stran pro účely radiotelefonického spojení s jednotkami řízení letového provozu
11 Německo12 Spojené státy americké13 Bělorusko14 Benelux15 Bulharsko16 Kanada17 Dánsko18 Španělsko19 Francie21 Gruzie22 Spojené království23 Řecko24 Maďarsko25 Island26 Itálie27 Kyrgyzstán28 Norsko29 Polsko31 Portugalsko32 Rumunsko33 Ruská federace34 Slovensko35 Česká republika36 Turecko37 Ukrajina38 Švédsko91 skupina smluvních stran Bělorusko a Ruská federace92 skupina smluvních stran Západoevropské unie
Smluvní strany provozující zároveň více než jeden letoun připojí po kódu země vlastní přidělené číslo o jedné do devíti k bezpečnému rozlišení svých letounů.
Kódy smluvních stran či skupin smluvních stran se zapisují do seznamu takto:
1. V abecedním pořádku podle francouzské abecedy.
2. Po přidělení čísla si příslušný smluvní strana či skupina smluvních stran toto číslo ponechá.
3. Další smluvní strany či skupiny smluvních stran přistupujících ke Smlouvě přijmou další volné číslo na konci příslušného platného seznamu.
*****
Tato Příloha je nedílnou součástí Rozhodnutí č. 20 z 12. června 1995. Vstupuje v platnost zároveň se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 22. července 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 15/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Ustanovení o kalibračních terčích
Článek VI, část I, odstavec 17(A) stanoví, že: „Pozorovaný stát poskytne kalibrační terč ..... který bude přelétáván během ukázkového letu nebo pozorovacího letu na žádost jednoho či druhého státu, pro každé čidlo, které se použije během pozorovacího letu.“
Smlouva o otevřeném nebi neřeší použití kalibračních terčů přelétávaných během pozorovacích letů způsobem srovnatelným s podrobnými prováděcími směrnicemi obsaženými v Příloze F, část III o kalibračních terčích přelétávaných během pozorovacích letů.
Za účelem vyřešení nejasností a rozdílů ve výkladu, jež by mohly nastat při plnění požadavku poskytnout v průběhu pozorovacích letů kalibrační terč v souladu s článkem X, odstavec 4(B) Smlouvy o otevřeném nebi, a uznávajíc finanční zátěž, kterou pro mnoho smluvních stran poskytnutí kalibračních terčů představuje, rozhodla KKON takto:
Když letoun poskytuje pozorující stát, není pozorovaný stát povinen poskytnout kalibrační terč s výjimkou případu, kdy pozorovaný stát požaduje ukázkový let či přelet během pozorovacího letu.
Když letoun poskytuje pozorovaný stát, není pozorovaný stát povinen poskytnout kalibrační terč s výjimkou případu, kdy pozorující stát požaduje ukázkový let či přelet během pozorovacího letu.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost dnem svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 22. července 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 16/02 Smlouvy o otevřeném nebi
Předkládání a revize úkolových plánů
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla v souladu s Rozhodnutím KKON č. 19 a na základě zkušeností se společnými skupinovými lety a za účelem zajištění společného výkladu parametrů úkolového plánu během jeho přípravy takto:
ČÁST I.
DEFINICE POJMŮ
Pro účely tohoto Rozhodnutí platí následující definice:
1. Krátká zatáčka (turn short) - manévr ke změně letové dráhy pozorovacího letounu před ohlášeným bodem obratu trasy a přímo ohraničující další úsek zvoleného průběhu pozorovacího letu. Technika „krátkého obratu“ je vhodná, jestliže pozorující stát nehodlá použít povolená čidla poblíž ohlášeného bodu obratu trasy.
2. Přeletová zatáčka (overflight turn) - přelétnutí ohlášeného bodu obratu trasy a manévr ke změně letové dráhy pozorovacího letounu v kratším směru ohraničení dalšího úseku zvoleného průběhu. Technika „přeletového obratu“ je vhodná, jestliže pozorující stát hodlá použít povolená čidla ještě před bodem obratu trasy, ale nehodlá použít povolená čidla v první části úseku po bodu obratu trasy.
3. Kruhová zatáčkat (loop turn) - manévr ke změně letové dráhy pozorovacího letounu po přeletu otočného bodu tratě na vybraném kurz pro následující úsek. Technika „kruhové zatáčky“ je vhodná, jestliže pozorující strana hodlá použít povolená čidla bezprostředně před a bezprostředně po otočném bodu tratě.
ČÁST II.
ÚKOLOVÝ PLÁN
1. Úkolový plán zahrnuje odhadovaný časový plán úkolu pro let pozorovacího letounu mezi body obratu trasy v průběhu úkolu. Takové výpočty musí zohlednit čas strávený provedením jakýchkoliv přemetových obratů.
2. Mapa letu přiložená k úkolovému plánu vyznačuje body obratu. Body obratu, o nichž se předpokládá, že budou prolétnuty přemetovými obraty, musí být jako takové označeny.
3. Jestliže úkolový plán pozorujícího státu předpokládá použít typ manévru „přemetového obratu“ po minutí bodu obratu trasy, označí pozorující strana číslo bodu obratu, kde se přemetový obrat uskuteční, v části „POZNÁMKY“. Pro zjednodušení koordinace letové kontroly se používání přemetových obratů omezí na minimum.
4. K zajištění bezpečného provedení pozorovacího letu zkontrolují pozorovaný a pozorující stát společně úkolový plán za přítomnosti potřebných odborníků. Taková revize může zahrnovat anticipované postupy pro všechny bodu obratu.
5. Body tohoto Rozhodnutí mají usnadnit přípravu a koordinaci úkolových plánů a nemají v žádném případě omezovat pružnost letové posádky při provádění úkolu.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost dnem svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 22. července 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 17/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Přistoupení Litevské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi
Poradní komise ke Smlouvě o otevřeném nebi
Obdržíc od depozitářů žádost Litevské republiky o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi uloženou 30. května 2002 v Ottawě.
Podle ustanovení článku XVII odstavce 4, Smlouvy o otevřeném nebi
Rozhodla takto:
Žádost o přistoupení Litevské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi je přijata.
* * * * * *
Podle odstavce 6 článku XVII, Smlouva vstoupí v platnost pro Litevskou republiku 60 dní po uložení jejího instrumentu o přistoupení u kanadské vlády nebo u vlády Maďarské republiky nebo obou.
Ve Vídni, v poradní komisi pro Smlouvu o otevřeném nebi dne 10. června 2002, v každém ze šesti jazyků specifikovaných v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, všechna znění jsou stejně závazná.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 18/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Přistoupení Chorvatské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi
Konzultativní komise otevřeného nebe,
obdrživši od depozitářů žádost Chorvatské republiky o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi podanou dne 28. června 2002 v Budapešti,
podle ustanovení odstavce 4 článku XVII Smlouvy o otevřeném nebi,
rozhodla takto:
žádosti Chorvatské republiky o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi se vyhovuje.
*****
V souladu s odstavcem 6 článku XVIII vstoupí Smlouva pro Chorvatskou republiku v platnost 60 dní po uložení její listiny o přistoupení u Vlády Kanady či u Vlády Maďarské republiky či u obou vlád.
Dáno ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 22. července 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 19/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Přistoupení Bosny a Hercegoviny ke Smlouvě o otevřeném nebi
Konzultativní komise otevřeného nebe,
obdrživši od depozitářů žádost Bosny a Hercegoviny o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi podanou dne 28. června 2002 v Ottawě,
podle ustanovení odstavce 4 článku XVII Smlouvy o otevřeném nebi,
rozhodla takto:
žádosti Bosny a Hercegoviny o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi se vyhovuje.
*****
V souladu s odstavcem 6 článku XVIII vstoupí Smlouva pro Bosnu a Hercegovinu v platnost 60 dní po uložení její listiny o přistoupení u Vlády Kanady či u Vlády Maďarské republiky či u obou vlád.
Dáno ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 10. června 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 20/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Přistoupení Lotyšské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi
Konzultativní komise otevřeného nebe,
obdrživši od depozitářů žádost Lotyšské republiky o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi podanou dne 28. června 2002 v Ottawě,
podle ustanovení odstavce 4 článku XVII Smlouvy o otevřeném nebi,
rozhodla takto:
žádosti Lotyšské republiky o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi se vyhovuje.
*****
V souladu s odstavcem 6 článku XVIII vstoupí Smlouva pro Lotyšskou republiku v platnost 60 dní po uložení její listiny o přistoupení u Vlády Kanady či u Vlády Maďarské republiky či u obou vlád.
Dáno ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 22. července 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 21/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Rozdělovací klíč společných výdajů spojených s činností
Konzultativní komise otevřeného nebe
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla podle ustanovení Přílohy L, odstavec 9 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
1. Rozdělovací klíč společných nákladů spojených s činností Konzultativní komise otevřeného nebe (dále „rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe“) je založen na upraveném rozdělovacím klíči přijatém v Rozhodnutí Stálé rady č. 468 ze dne 11. dubna 2002 Stálou radou OBSE (dále „standardní klíč příspěvků“) Rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe bude upravován, aby odrážel jakoukoliv úpravu standardního klíče příspěvků.
2. V souladu s Rozhodnutím KKON č. 8/02, první oprava, ze dne 22. dubna 2002 se KKON po uložení listiny o přistoupení Švédska rozhodla znovu rozdělit náklady KKON v souladu s odstavcem 4. Švédsku vznikne povinnost přispívat na náklady KKON šedesát dní po uložení své listiny o přistoupení s účinností od začátku dalšího rozpočtového čtvrtletí OBSE následujícího poté, co KKON rozhodla znovu rozdělit náklady.
3. Připomínajíc Rozhodnutí KKON /III/ č. 10, odstavec 2(B), upravuje dodatečné příspěvky ad hoc smluvních stran KKON v rámci zvláštního režimu zavedeného pro ty země, jež jsou vyňaty z poměrných příspěvků v souladu s úpravami standardního klíče příspěvků. Platí Příloha A, odstavec 3.
4. S ohledem na skutečnost, že ne všechny účastnické státy OBSE jsou státy Smlouvy, musí smluvní strany zaplatit dodatečný příspěvek vedle svého příspěvku podle standardního klíče, aby byl pokryt stávající schodek.
(A) Tento dodatečný příspěvek je zpravidla úměrný standardnímu klíči. Jakákoliv smluvní strana však může poskytnout vyšší dodatečný příspěvek.
(B) Ovšem s ohledem na svou stávající hospodářskou situaci jsou ty země, jež figurují na seznamu v Příloze A tohoto Rozhodnutí vyňaty z placení poměrného příspěvku uvedeného v pododstavci (A) a zaplatí pouze dodatečný příspěvek ad hoc schválený smluvními stranami.
(C) Zvláštní režim zavedený v pododstavci (B) potrvá tak dlouho, pokud to bude vyžadovat hospodářská situace zemí uvedených v seznamu v Příloze A tohoto Rozhodnutí. Zvláštní režim se každoročně přezkoumává.
5. Pokud budou státy Smlouvy pouze účastnické státy OBSE a pokud bude existovat schodek, jež musí být uhrazen, bude finanční příspěvek jakékoliv smluvní strany podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe vyšší než jeho příspěvek podle standardního klíče.
6. V případě, že ke Smlouvě přistoupí účastnické státy OBSE, se jejich finanční příspěvky vypočítávají podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe podle zásad stanovených v odstavcích 1, 2 a 3. V tomto případě se finanční příspěvky ostatních smluvních stran podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe přiměřeně sníží. Toto ustanovení se netýká zemí uvedených v seznamu v příloze A tohoto Rozhodnutí po dobu, po kterou jim zvláštní režim zavedený v odstavci 4, pododstavec (B) poskytuje zvýhodněné finanční příspěvky podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe, a to nižší, než jsou příspěvky ostatních států, které platí stejný příspěvek jako podle „standardního klíče“.
1.5 V případě, že ke Smlouvě přistoupí státy, které nejsou účastnickými státy OBSE, dohodne jejich finanční příspěvky podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe, jakož i rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe, Konzultativní komise otevřeného nebe ad hoc.
2.6 K 1. říjnu 2002 byl rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe dohodnut takto (v procentech):
 Francie 10,329 Německo 10, 329 Itálie 10, 329 Spojené království 10, 329 Spojené státy americké 10,215 Ruská federace 9,050 Kanada 6,185 Španělsko 5,100 (*) Nizozemsko 4,313 Belgie 4,029 Švédsko 4,029 Dánsko 2,327 Norsko 2,327 Polsko 1,589 Ukrajina 1,510 Turecko 1,135 Portugalsko 0,964 Řecko 0,794 Maďarsko 0,794 Rumunsko 0, 794 Česká republika 0,760 Bulharsko 0,624 Lucembursko 0,624 Bělorusko 0,590 Slovensko 0,375 Island 0,216 Gruzie 0,180 Kyrgyzstán 0,160 Arménie 0.000 Ázerbajdžán 0,000 Kazachstán 0,000 Moldavsko 0,000 Tádžikistán 0,000 Turkmenistán 0,000 Uzbekistán 0,000 Celkem 100
(*) Toto procento odráží souhlas Španělska poskytnout vyšší dodatečný příspěvek.

Příloha A
Seznam zemí, jichž se může týkat zvláštní režim zavedený v odstavci 4, pododstavec (B) Rozhodnutí o rozdělovacím klíči Konzultativní komise otevřeného nebe:
Arménie
Ázerbajdžán
Bělorusko
Gruzie
Kazachstán
Kyrgyzstán
Moldavsko
Ruská federace
Tádžikistán
Turkmenistán
Ukrajina
Uzbekistán
1. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe každé smluvní strany Smlouvy s výjimkou těch, jež požívají zvláštního režimu zřízeného v odstavci 4, pododstavec (B) výše zmíněného Rozhodnutí, těch, které poskytují vyšší dodatečné příspěvky, a těch, které nejsou účastnickými státy OBSE, se vypočítává takto (v procentech):
OSi = K x Hi
kde: i je smluvní strana, na kterou se vztahuje daný odstavec
OSi je finanční příspěvek smluvní strany i
Hi je příspěvek smluvní strany i podle “standardního klíče”
K je korekční koeficient
2. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe této smluvní strany, která poskytuje vyšší dodatečný příspěvek, se vypočítává takto (v procentech):
OSm = Hm + Em
kde: m je smluvní strana, na kterou se vztahuje tento odstavec
OSm je finanční příspěvek smluvní strany m [pro rok 2002 = 5,100%]
Hm je příspěvek smluvní strany m podle “standardního klíče” [pro rok 2002 = 3,800%]
Em je dodatečný příspěvek smluvní strany m [pro rok 2002 = 1,300%]
3. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče KKON této smluvní strany, na kterou se vztahuje zvláštní režim zřízený v odstavci 4, pododstavec (B) výše uvedeného Rozhodnutí, se vypočítá takto (v procentech):
OSj = Hj + Aj
kde: j je smluvní strana, na kterou se vztahuje tento odstavec
OSj je finanční příspěvek smluvní strany j
Hj je příspěvek smluvní strany j podle „standardního klíče“
Aj je dodatečný příspěvek ad hoc smluvní strany j
 smluvní strana Aj Arménie -0,150% Ázerbajdžán -0,150% Bělorusko +0,010% Gruzie +0,010% Kazachstán -0,475% Kyrgyzstán +0,010% Moldavsko -0,170% Ruská federace +0,050% Tádžikistán -0,150% Turkmenistán -0,150% Ukrajina +0,020% Uzbekistán -0,475% Celkem -1,620%
4. Koeficient K je odvozen vzorcem:
K= 100%-∑OSm-∑OSj∑Hi pro rok 2002 =1,134984
kde: ∑Hi je součet příspěvků smluvních stran i (viz odstavec 1 výše) podle standardního klíče [pro rok 2002 = 73,490%]
∑OSm je součet příspěvků smluvních stran m (viz odstavec 2 výše) podle rozdělovacího klíče KKON [pro rok 2002 = 5,100%]
∑OSj je součet příspěvků smluvních stran j (viz odstavec 3 výše) podle rozdělovacího klíče KKON [pro rok 2002 = 11,490%]

Příloha B
Hodnotící klíče KKON od 1. října 2002
(K= 1,134984)
smluvní stranastandardní klíč pro rok 2002 v  %  Hi/Hm/HjCelkem Hi HiOSmEmOSjAjOSiKlíč OBSE pro rok 2002 OSi/OSm/OSjFrancie9,1009,10010,32810,3284Německo9,1009,10010,32810,3284Itálie9,1009,10010,32810,3284Spojené království9,1009,10010,32810,3284Ruská federace9,0009,0500,0509,0500Spojené státy9,0009,00010,21510,2149Kanada5,5405,5406,1866,1857Nizozemsko3,8003,8004,3134,3129Španělsko3,8005,1001,3004,3135,1000Belgie3,5503,5504,0294,0292Švédsko3,5503,5504,0294,0292Dánsko2,0502,0502,3272,3267Norsko2,0502,0502,3272,3267Ukrajina1,4901,5100,0201,5100Polsko1,4001,4001,5891,5890Turecko1,0001,0001,1351,1350Bělorusko0,5800,5900,0100,5900Řecko0,7000,7000,7940,7945Maďarsko0,7000,7000,7940,7945Rumunsko0,7000,7000,7940,7945Česká republika0,6700,6700,7600,7604Bulharsko0,5500,5500,6240,6242Kazachstán0,4750,000-0,4750,0000Lucembursko0,5500,5500,6240,6242Portugalsko0,8500,8500,9650,9647Uzbekistán0,4750,000-0,4750,0000Slovensko0,3300,3300,3750,3745Island0,1900,1900,2160,2156Gruzie0,1700,1800,0100,1800Moldavsko0,1700,000-0,1700,0000Arménie0,1500,000-0,1500,0000Ázerbajdžán0,1500,000-0,1500,0000Kyrgyzstán0,1500,1600,0100,1600Tádžikistán0,1500,000-0,1500,0000Turkmenistán0,1500,000-0,1500,0000

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 22/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Tranzitní postupy nutné během úseku pozorovacího letu otevřeného nebe
Článek VII Smlouvy o otevřeném nebi uvádí postupy provádění tranzitních letů, jež zahrnují ustanovení, že provoz čidla na pozorovacím letounu je během tranzitních letů zakázán. Smlouva však nehovoří o postupech při tranzitu vzdušným prostorem smluvních stran či neúčastnických států nutném během úseku pozorovacího letu.
Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla, že za účelem dodržení práva pozorujícího státu pozorovat celé území pozorovaného státu a zavedení opatření k zabránění pozorování tranzitních států během pozorovacího letu budou smluvní strany používat následující postupy:
1. Smluvní strany po předchozí koordinaci schválí během pozorovacího letu tranzitní úseky potřebné k dosažení části území pozorovaného státu.
3. Pozorující stát provede včas předchozí koordinaci s jakýmkoliv státem, jehož vzdušným prostorem může vést úsek pozorovacího letu. Předchozí koordinace pozorujícího státu se týká podrobností tranzitu, jež bude vyžadovat, mimo jiné plánované trasy, nadmořské výšky, časového rozvržení a případně čísla diplomatického povolení od státu, přes který tranzit povede.
4. Smluvní strana, jejíž vzdušným prostorem tranzit povede, poskytne pozorujícímu státu podrobnosti tranzitu do 72 hodin od jeho žádosti. Koordinace s neúčastnickými státy si může vyžádat více času. V obou případech by předchozí koordinace měla být ukončena před předložením úkolového plánu v souladu s článkem VI, část II.
5. Při předložení úkolového plánu sdělí pozorující stát pozorovanému státu podrobnosti týkající se tranzitních úseků během pozorovacího letu. Tranzitní úseky musí být v úkolovém plánu a v úkolové zprávě jasně vyznačeny.
6. Pozorovaný stát koordinuje provádění tranzitních úseků během pozorovacího letu s příslušnými úřady tranzitního státu za použití všech informací poskytnutých v souladu s odstavcem 4 výše. Po schválení úkolového plánu zašle pozorovaný stát okamžitě tranzitnímu státu zprávu o datu a času vstupu do vzdušného prostoru tranzitního státu.
7. Provoz čidel na pozorovacím letounu je během tranzitních úseků pozorovacího letu zakázán. Kontrola čidel během tranzitních úseků spočívá na pozorujícím státě.
8. Zástupce státu, jehož vzdušný prostor bude tranzitován, je přizván jako pozorovatel ke sledování tranzitních úseků. Pozvánka se zasílá společně se žádostí o podrobnosti tranzitu. Tranzitní stát není povinen poskytnout pozorovatele. Jestliže tranzitní stát hodlá mít při letu pozorovatele, poskytne příslušné informace o účasti takového pozorovatele společně s podrobnostmi o tranzitu. Smluvní strany vybírají své pozorovatele ze seznamu označených zástupců pro pozorovací lety. Pozorovatel je oprávněn ověřit, zda čidla nejsou v provozu během tranzitních úseků a mohou případně pomáhat při otázkách řízení letového provozu souvisejících s tranzitními úseky.
9. Není-li dohodnuto jinak, hradí v případě smluvních stran cestovní náklady pozorovatele do místa vstupu a z místa výstupu pozorované smluvní strany tranzitní stát. Co se týče ostatních nákladů, jak jsou uvedeny v Rozhodnutí KKON č. 1, je pozorovatel považován za součást pozorujícího státu.
10. Smluvní strany mohou pro předchozí koordinaci tranzitu nutného při úseku pozorovacího letu použít formulář ON 35.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 16. prosince 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 23/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Přidělení pasivní kvóty Finsku
Konzultativní komise otevřeného nebe (KKON),
v souladu s ustanoveními Smlouvy o otevřeném nebi a zejména s článkem III, část I, odstavec 2, s článkem X, odstavec 4(D), s článkem XVII, odstavec 4 a s obsahem Přílohy A, část I Smlouvy, s postupy uvedenými v části 3 Rozhodnutí KKON č. 8/02/ oprava 1,
rozhodla:
- přidělit Finsku pasivní kvótu pět. Toto Rozhodnutí nabývá účinnosti dnem vstupu Smlouvy v platnost pro Finsko dne 10. února 2003.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 24/02
Revize 2 Rozhodnutí č. 20
Smlouvy o otevřeném nebi
Vzhledem k vstupu Smlouvy o otevřeném nebi v platnost pro Finsko a v souladu s Rozhodnutím č. 20 ze dne 12. června 1995 a zejména s odstavcem 3 Přílohy připojené k tomuto Rozhodnutí rozhodla Konzultativní komise otevřeného nebe změnit Přílohu Rozhodnutí č. 20 ze dne 12. června 1995 a přijmout připojenou Přílohu.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den vstupu Smlouvy v platnost pro Finsko 10. února 2003 a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 16. prosince 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Příloha
Kódy smluvních stran či skupin smluvních stran
pro účely radiotelefonického spojení
s jednotkami řízení letového provozu
11 Německo12 Spojené státy americké13 Bělorusko14 Benelux15 Bulharsko16 Kanada17 Dánsko18 Španělsko19 Francie21 Gruzie22 Spojené království23 Řecko24 Maďarsko25 Island26 Itálie27 Kyrgyzstán28 Norsko29 Polsko31 Portugalsko32 Rumunsko33 Ruská federace34 Slovensko35 Česká republika36 Turecko37 Ukrajina38 Švédsko39 Finsko91 skupina smluvních stran Bělorusko a Ruská federace93 skupina smluvních stran Západoevropské unie
Smluvní strany provozující zároveň více než jeden letoun připojí po kódu země vlastní přidělené číslo o jedné do devíti k bezpečnému rozlišení svých letounů.
Kódy smluvních stran či skupin smluvních stran se zapisují do seznamu takto:
1. V abecedním pořádku podle francouzské abecedy.
2. Po přidělení čísla si příslušná smluvní strana či skupina smluvních stran toto číslo ponechá.
3. Další smluvní strany či skupiny smluvních stran přistupující ke Smlouvě přijmou další volné číslo na konci příslušného platného seznamu.
*****
Tato Příloha je nedílnou součástí Rozhodnutí č. 20 ze dne 12. června 1995. Vstupuje v platnost zároveň se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 16. prosince 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 25/02
Revize 1 Rozhodnutí KKON č. 6/02
Smlouvy o otevřeném nebi
V souladu s Rozhodnutím 6/02 z 18. února 2002 a zejména s jeho odstavcem 6 rozhodla Konzultativní komise otevřeného nebe změnit a přijmout přiloženou Přílohu, aby odrážela přidělení jednacích čísel pozorovacích letů Švédsku a Finsku.
Toto Rozhodnutí nahrazuje Rozhodnutí KKON č. 13/02 z 22. července 2002.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den vstupu Smlouvy v platnost pro Finsko 10. února 2003 a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 16. prosince 2002, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Příloha
Jednací čísla pozorovacích letů otevřeného nebe
smluvní stranaplná pasivní kvóta75% pasivní kvótymin  25%ale  ne méně  než 2jednací číslo pozorovacího letujednací číslo cvičného letuskupina smluvních stran  Ruská federace (RU) / Bělorusko (BY)423153001 - 053501 - 553Německo (DE)12915054 - 068554 - 568Spojené státy americké (US)423153069 - 121569 - 621Benelux (BX)648122 - 129622 - 629Bulharsko (BG)436130 - 135630 - 635Kanada (CA)12915136 - 150636 - 650Dánsko (DK)648151 - 158651 - 658Španělsko (ES)436159 - 164659 - 664Francie (FR)12915165 - 179665 - 679Gruzie (GE)4*--180 - 185680 - 685Spojené království (GB)12915186 - 200686 - 700Řecko (GR)436201 - 206701 - 706Maďarsko (HU)436207 - 212707 - 712Island (IS)436213 - 218713 - 718Itálie (IT)12915219 - 233719 - 733Kyrgyzstán (KG)4**36234 - 239734 - 739Norsko (NO)759240 - 248740 - 748Polsko (PL)648249 - 256749 - 756Portugalsko (PT)214257 - 260757 - 760Rumunsko (RO)648261 - 268761 - 768Slovenská republika (SK)436269 - 274769 - 774Česká republika (CZ)436275 - 280775 - 780Turecko (TR)12915281 - 295781 - 795Ukrajina (UA)12915296 - 310796 - 810Švédsko (SE)759311 - 319811 - 819Finsko (FI)537320 - 326820 - 826přistupující státpřistupující státpřistupující stát
* ještě nepřidělené pasivní kvóty této smluvní straně
** pouze vzorek, kvóty ještě nebyly přiděleny
s účinností od 10. února 2003  (datum nabytí účinnosti bude změněno podle odstavce 6 při každém dalším přidělení)

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 1/03/ znovu vydané opravené*
Revize 3 Rozhodnutí č. 20
Smlouvy o otevřeném nebi
Vzhledem k nadcházejícímu vstupu Smlouvy o otevřeném nebi v platnost pro Lotyšsko a v souladu s Rozhodnutí č. 20 z 12. června 1995 a zejména s odstavcem 3 Přílohy připojené k tomuto Rozhodnutí rozhodla Konzultativní komise otevřeného nebe změnit Přílohu Rozhodnutí č. 20 z 12. června 1995 a přijmout připojenou Přílohu.
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost v den vstupu Smlouvy v platnost pro Lotyšsko 11. února 2003 a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 27. ledna 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
------
* včleňuje do textu opravu

Příloha
Kódy smluvních stran či skupin smluvních stran
pro účely radiotelefonického spojení
s jednotkami řízení letového provozu
11 Německo12 Spojené státy americké13 Bělorusko14 Benelux15 Bulharsko16 Kanada17 Dánsko18 Španělsko19 Francie21 Gruzie22 Spojené království23 Řecko24 Maďarsko25 Island26 Itálie27 Kyrgyzstán28 Norsko29 Polsko31 Portugalsko32 Rumunsko33 Ruská federace34 Slovensko35 Česká republika36 Turecko37 Ukrajina40 Švédsko41 Finsko41 Lotyšsko91  skupina smluvních stran Bělorusko a Ruská federace94 skupina smluvních stran Západoevropské unie
Smluvní strany provozující zároveň více než jeden letoun připojí po kódu země vlastní přidělené číslo o jedné do devíti k bezpečnému rozlišení svých letounů.
Kódy smluvních stran či skupin smluvních stran se zapisují do seznamu takto:
3. V abecedním pořádku podle francouzské abecedy.
4. Po přidělení čísla si příslušná smluvní strana či skupina smluvních stran toto číslo ponechá.
3. Další smluvní strany či skupiny smluvních stran přistupující ke Smlouvě přijmou další volné číslo na konci příslušného platného seznamu.
*****
Tato Příloha je nedílnou součástí Rozhodnutí č. 20 z 12. června 1995. Vstupuje v platnost zároveň se Smlouvou o otevřeném nebi a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 27. ledna 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 2/03
Změna 1 Rozhodnutí č. 6/02
Smlouvy o otevřeném nebi
Konzultativní komise otevřeného nebe,
s ohledem na značné změny ovlivňující provádění Smlouvy o otevřeném nebi, zejména na její vstup v platnost 1. ledna 2002 a zkušenosti získané od té doby,
s ohledem na informace poskytnuté Sekretariátem OBSE připojené k tomuto Rozhodnutí,
v souladu s článkem X a s Přílohou L Smlouvy o otevřeném nebi,
rozhodla
požádat Sekretariát OBSE, aby vedle úkolů obsažených v seznamu v odstavci 3 části VI Rozhodnutí č. 6 Smlouvy o otevřeném nebi plnil i následující úkoly:
- uchovávat archiv pevných kopií všech dokumentů KKON, jakož i jejich elektronické verze;
- zajistit zařazení poskytnutých národních údajů;
- vést ústřední archiv oznámení otevřeného nebe obdržených od smluvních stran zasílat oznámení smluvním stranám, jež nejsou připojeny na síť OBSE, a přeposílat oznámení obdržená od těchto států předávat smluvním stranám požadovaná oznámení. Oznámení obdržená přes síť OBSE nebudou na webové stránce;
- aktualizovat kontaktní seznam expertů otevřeného nebe;
- účastnit se plenárních zasedání KKON;
- projednávat otázky spojené s webovými stránkami OBSE: zajistit na žádost delegací umístění všech dokumentů KKON na „webovou stránku delegací OBSE“, jakož i umístění aktuálních referenčních informací poskytnutých KKON na veřejnou webovou stránku.
Za účelem zajištění účinného provádění tohoto Rozhodnutí se všechny smluvní strany důrazně vybízejí, aby poskytovaly Sekretariátu OBSE kopie svých oznámení otevřeného nebe.
Rozdělovací klíč výdajů spojených s plněním výše uvedených úkolů je tentýž jako pro ostatní společné výdaje podle Rozhodnutí č. 21/02.
Toto Rozhodnutí nahrazuje Rozhodnutí č. 21 Smlouvy o otevřeném nebi.
*****
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost dnem svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 24. února 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Příloha
Rozhodnutí KKON č. 2/03 žádá Sekretariát OBSE, aby pro ni zajišťoval následující úkoly. Na základě četných schůzí a vnitřní koordinace Sekretariátem následuje rozpis podle funkcí na základě vstupů KKON. Doporučuje se, aby během první fáze provádění Smlouvy o otevřeném nebi až do první revizní konference v roce 2005 byly získány zkušenosti, aby poté mohly být stanoveny přesné požadavky na podporu.
podpůrná agenturaúkolpožadované zdrojeCPCpřesílat oznámení ON obdržená prostřednictvím komunikační  sítě OBSE konferenčním službám, které je rozešlou smluvním  stranám, jež nejsou připojeny k sítižádné další již zřízeno (podle stávajícího postupu poštovních přihrádek)CPCpředávat požadovaná oznámení smluvním stranámžádné další již zřízeno (podle stávajícího postupu poštovních přihrádek).  V současnosti funguje na požádání pouze pro oznámení zaslaná  prostřednictvím komunikační sítě OBSEDMF/konferenční službyarchivování pevných a elektronických kopií všech dokumentů KKONjiž zřízeno, pevné kopie jsou zařazovány a elektronický archiv je přístupný na vyhrazených webových stránkách OBSEDMF/konferenční službyukládat zveřejněné národní údajepevné kopie a elektronický archiv zveřejněných dokumentů KKON je přístupný (vyhrazené webové stránky OBSE)DMF/konferenční službyvést ústřední archiv všech oznámení ON; oznámení obdržená prostřednictvím sítě OBSE nebudou umístěna na webové stránkyzařazovat tiskopisy souborů konferenčních služeb. Od 1. ledna 2003  budou konferenční služby elektronicky archivovat všechna oznámení  obdržená od delegací a od CPC za smluvní strany nepřipojené k síti. Smluvní strany musí zajistit, aby od 1. ledna 2003 Sekretariát dostával informační kopie oznámení.DMF/konferenční službypřeposílat oznámení smluvních stran/smluvním stranám nepřipojeným  ke komunikační síti OBSEjiž zřízeno (podle stávajícího postupu poštovních přihrádek)DMF/konferenční službyaktualizovat kontaktní seznam expertů ONlist může být udržován v souladu s postupy, jež budou prodiskutovány a zavedenyDMF/konferenční službyúčastnit se na plenárních schůzích KKON, účast omezena na administrativní podporu konferenčních služeb; o podstatnějším  zastoupení Sekretariátu se neuvažuje.asistenti konferenčních služeb se mohou účastnit plenárních zasedání KKON  a poskytovat pouze administrativní podporu. Pokud je požadována podstatnější podpora, např. příprava analytických dokumentů, zpráv tvořících základ revizních  postupů, atd., budou potřeba větší zdroje a bude požadována odborná podporaDMF/konferenční služby PPISzabývat se otázkami spojenými s webovými stránkami OBSE - zajistit umístění referenčních informací poskytnutých KKON na veřejnou  webovou stránku, např. obecných informací o smluvních stranách,  krátkého popisu Smlouvy a dalších vybraných sdělení.  Žádné důvěrné informace, pouze veřejné materiály vypracované  a uvolněné KKON (Smlouva ON je již na veřejných webových stránkách přístupná). Aktualizace 2x až 3x do roka.vyhrazené webové stránky: již zřízené  veřejné webové stránky: PPIS může poskytovat požadovanou omezenou  podporu bez dodatečných nákladů. KKON bude poskytovat informace  ke zveřejnění a kontaktní místa.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 3/03/ znovu vydané opravené*
Smlouvy o otevřeném nebi
Statut letounů otevřeného nebe
Snažíce se objasnit článek VI, část I, odstavec 14(A) Smlouvy o otevřeném nebi rozhodly smluvní strany Smlouvy takto:
Letouny otevřeného nebe (pozorovací letouny a dopravní letouny používané pro dopravu zástupců při plnění úkolů) jsou považovány za státní letouny s výjimkou omezení týkajících se hlučnosti a emisí motoru.
*****
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost dnem svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 24. února 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
------
* včleňuje do textu opravu

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 4/03/ znovu vydané opravené*
Smlouvy o otevřeném nebi
Oprava Přílohy G, část I, odstavec 7
Za účelem opravy typografické chyby v anglické, španělské a italské verzi Přílohy G, část I, odstavec 7 a zavedení znění podobného Příloze G, část I, odstavec 5 rozhodla KKON podle článku X změnit v těchto textech znění úvodní věty v Příloze G, část I, odstavec 7 takto:

„Kromě práv uvedených v odstavci 4 této části je hlavní letový pozorovatel oprávněn:”
*****
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost dnem svého přijetí a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 24. února 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
------
* včleňuje do textu opravu

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 5/03
Smlouvy o otevřeném nebi
Přistoupení Slovinské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi
Konzultativní komise otevřeného nebe,
obdrživši od Maďarské republiky jako od depozitáře žádost Slovinské republiky o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi podanou 23. ledna 2003 v Budapešti,
podle ustanovení odstavce 5 článku XVII Smlouvy o otevřeném nebi,
rozhodla takto:
žádosti o přistoupení Slovinské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi se vyhovuje.
*****
V souladu s odstavcem 6 článku XVII vstoupí Smlouva pro Slovinskou republiku v platnost šedesát dní po uložení její listiny o přistoupení u Vlády Kanady či u Vlády Maďarské republiky či u obou vlád.
Dáno ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 24. února 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 6/03
Smlouvy o otevřeném nebi
Rozdělovací klíč společných nákladů spojených s činností
Konzultativní komise otevřeného nebe
Konzultativní komise otevřeného nebe (KKON) rozhodla podle ustanovení Přílohy L, odstavec 9 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
1. V souladu s odstavcem 1 Rozhodnutí č. 21/02 ze dne 9. září 2002 a s Rozhodnutím Stálé rady OBSE č. 468 o upraveném standardním rozdělovacím klíči příspěvků ze dne 11. dubna 2002 přijímá rozdělovací klíč KKON uvedený v odstavci 2 tohoto Rozhodnutí.
2. K 1. lednu 2003 byl rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe dohodnut takto (v procentech):
Francie10,357Německo10,357Itálie10,357Spojené království10,357Spojené státy americké10,243Ruská federace9,050Kanada6,203Španělsko5,300Nizozemsko4,325Belgie4,040Švédsko4,040Norsko2,561Dánsko2,333Polsko1,593Turecko1,138Ukrajina0,970Řecko0,967Portugalsko0,967Maďarsko0,797Rumunsko0,797Česká republika0,763Bulharsko0,626Lucembursko0,626Bělorusko0,520Slovensko0,376Island0,216Gruzie0,120Celkem100
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 24. března 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 7/03
Smlouvy o otevřeném nebi
Rozdělovací klíč společných výdajů spojených s činností
Konzultativní komise otevřeného nebe
Konzultativní komise otevřeného nebe (KKON) rozhodla podle ustanovení Přílohy L, odstavec 9 Smlouvy o otevřeném nebi takto:
1. Rozdělovací klíč společných nákladů spojených s činností Konzultativní komise otevřeného nebe (dále „rozdělovací klíč KKON“) je založen na upraveném rozdělovacím klíči přijatém v Rozhodnutí Stálé rady č. 468 ze dne 11. dubna 2002 Stálou radou OBSE (dále „standardní klíč příspěvků“) Rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe bude upravován, aby odrážel jakoukoliv úpravu standardního klíče příspěvků.
2. V souladu s Rozhodnutím KKON č. 8/02, první oprava ze dne 22. dubna 2002 se KKON po uložení listin o přistoupení Finska a Lotyšska rozhodla znovu rozdělit náklady KKON v souladu s odstavcem 4 Rozhodnutí č. 10 Smlouvy o otevřeném nebi ze dne 16. července 1993. Finsku a Lotyšsku vznikne povinnost přispívat na náklady KKON šedesát dní po uložení svých listin o přistoupení s účinností od 1. dubna 2003.
3. S ohledem na skutečnost, že ne všechny účastnické státy OBSE jsou státy Smlouvy, musí smluvní strany zaplatit dodatečný příspěvek vedle svého příspěvku podle standardního klíče, aby byl pokryt stávající schodek.
(A) Tento dodatečný příspěvek je zpravidla úměrný standardnímu klíči. Jakákoliv smluvní strana však může poskytnout vyšší dodatečný příspěvek.
(B) Ovšem s ohledem na svou stávající hospodářskou situaci jsou ty země, jež figurují na seznamu v Příloze A tohoto Rozhodnutí, vyňaty z placení poměrného příspěvku uvedeného v pododstavci (A) a zaplatí pouze dodatečný příspěvek ad hoc schválený smluvními stranami.
(C) Zvláštní režim zavedený v pododstavci (B) potrvá tak dlouho, pokud to bude vyžadovat hospodářská situace zemí uvedených v seznamu v Příloze A tohoto Rozhodnutí. Zvláštní režim se každoročně přezkoumává.
4. Pokud budou státy Smlouvy pouze účastnické státy OBSE a pokud bude existovat schodek, jež musí být uhrazen, bude finanční příspěvek jakékoliv smluvní strany podle rozdělovacího klíče KKON vyšší než jeho příspěvek podle standardního klíče.
5. V případě, že ke Smlouvě přistoupí účastnické státy OBSE, se jejich finanční příspěvky vypočítávají podle rozdělovacího klíče KKON podle zásad stanovených v odstavcích 1, 2 a 3. V tomto případě se finanční příspěvky ostatních smluvních stran podle rozdělovacího klíče Konzultativní komise otevřeného nebe přiměřeně sníží. Toto ustanovení se netýká zemí uvedených v seznamu v příloze A tohoto Rozhodnutí po dobu, po kterou jim zvláštní režim zavedený v odstavci 3, pododstavec (B) zaručuje zvýhodněné finanční příspěvky podle rozdělovacího klíče KKON, a to nižší, než jsou příspěvky ostatních států, které platí stejný příspěvek jako podle standardního klíče.
6. V případě, že ke Smlouvě přistoupí státy, které nejsou účastnickými státy OBSE, dohodne jejich finanční příspěvky podle rozdělovacího klíče KKON, jakož i rozdělovací klíč KKON, Konzultativní komise otevřeného nebe ad hoc.
7. K 1. dubnu 2003 byl rozdělovací klíč Konzultativní komise otevřeného nebe dohodnut takto (v procentech):
 Francie 10,152 Německo 10,152 Itálie 10,152 Spojené království 10,152 Spojené státy americké 10,041 Ruská federace 9,050 Kanada 6,080 Španělsko 4,463 Nizozemsko 4,3239 Belgie 3,961 Švédsko 3,961 Norsko 2,510 Dánsko 2,287 Finsko 2,287 Polsko 1,562 Turecko 1,116 Ukrajina 0,970 Řecko 0,7948 Portugalsko 0,964 Maďarsko 0,781 Rumunsko 0,781 Česká republika 0,747 Bulharsko 0,614 Lucembursko 0,614 Bělorusko 0,520 Slovensko 0,368 Island 0,212 Lotyšsko 0,212 Gruzie 0,120 Celkem 100
Toto Rozhodnutí vstoupí v platnost dnem svého přijetí.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 24. března 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Příloha A
Seznam zemí, jichž se může týkat zvláštní režim zavedený v odstavci 3, pododstavec (B) tohoto Rozhodnutí o rozdělovacím klíči KKON:
Arménie
Ázerbajdžán
Bělorusko
Gruzie
Kazachstán
Kyrgyzstán
Moldavsko
Ruská federace
Tádžikistán
Turkmenistán
Ukrajina
Uzbekistán
1. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče KKON každé smluvní strany Smlouvy s výjimkou těch, jež požívají zvláštního režimu zřízeného v odstavci 3, pododstavec (B) tohoto Rozhodnutí, těch, které poskytují vyšší dodatečné příspěvky, a těch, které nejsou účastnickými státy OBSE, se vypočítává takto (v procentech):
OSi = K x Hi
kde: i je smluvní strana, na kterou se vztahuje tento odstavec
OSi je finanční příspěvek smluvní strany i
Hi je příspěvek smluvní strany i podle standardního klíče
K je korekční koeficient
2. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče KKON této smluvní strany, který poskytuje vyšší dodatečný příspěvek, se vypočítává takto (v procentech):
OSm = Hm + Em
kde: m je smluvní strana, na kterou se vztahuje tento odstavec
OSm je finanční příspěvek smluvní strany m
Hm je příspěvek smluvní strany m podle standardního klíče
Em je dodatečný příspěvek smluvní strany m
3. Finanční příspěvek podle rozdělovacího klíče KKON této smluvní strany, na kterou se vztahuje zvláštní režim zřízený v odstavci 3, pododstavec (B) tohoto Rozhodnutí, se vypočítá takto (v procentech):
OSj = Hj + Aj
kde: j je smluvní strana, na kterou se vztahuje tento odstavec
OSj je finanční příspěvek smluvní strany j
Hj je příspěvek smluvní strany i podle standardního klíče
Aj je dodatečný příspěvek ad hoc smluvní strany j
 smluvní strana Aj Bělorusko +0,01 Gruzie +0,01 Ruská federace +0,05 Ukrajina +0,02 Celkem + 0,09
4. Koeficient K je odvozen vzorcem:
K= 100%-∑OSm-∑OSj∑Hi pro rok 2003=1,115634
kde: ∑Hi je součet příspěvků smluvních stran i (viz odstavec 1 výše) podle standardního klíče [pro rok 2003 = 80,08%]
∑OSm je součet příspěvků smluvních stran m (viz odstavec 2 výše) podle rozdělovacího klíče KKON [pro rok 2003 =0%]
∑OSj je součet příspěvků smluvních stran j (viz odstavec 3 výše) podle rozdělovacího klíče KKON [pro rok 2003 = 10,66%]

Příloha B
Rozdělovací klíč KKON od 1. dubna 2003
(K = 1,115634)
smluvní stranastandardní klíč pro rok 2003 v % Hi/Hm/HjHiOSiEmOSmAjOSjKlíč OBSE pro  rok 2003  OSi/OSm/OSjFrancie9,1009,10010,15210,152Německo9,1009,10010,15210,152Itálie9,1009,10010,15210,152Spojené království9,1009,10010,15210,152Spojené státy9,0009,00010,04110,041Ruská federace9,0000,0509,0509,050Kanada5,4505,4506,0806,080Španělsko4,0004,0004,4634,463Nizozemsko3,8003,8004,2394,239Belgie3,5503,5503,9613,961Švédsko3,5503,5503,9613,961Norsko2,25022502,5102,510Dánsko2,0502,0502,2872,287Finsko2,0502,0502,2872,287Polsko1,4001,4001,5621,562Turecko1,0001,0001,1161,116Ukrajina0,9500,0200,9700,970Řecko0,8500,8500,9480,948Portugalsko0,8500,8500,9480,948Maďarsko0,7000,7000,7810,781Rumunsko0,7000,7000,7810,781Česká republika0,6700,6700,7470,747Bulharsko0,5500,5500,6140,614Lucembursko0,5500,5500,6140,614Bělorusko0,5100,0100,5200,520Slovensko0,3300,3300,3680,368Island0,1900,1900,2120,212Lotyšsko0,1900,1900,2120,212Gruzie0,1100,0100,1200,120Celkem90,65080,08089,3400,0000,0000,09010,660100,00

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 8/03
Smlouvy o otevřeném nebi
Přidělení pasivní kvóty Gruzii
Konzultativní komise otevřeného nebe (KKON),
v souladu s ustanoveními Smlouvy o otevřeném nebi a zejména s článkem III, část I, odstavec 2, s článkem X, odstavec 4(D), s článkem XVII, odstavec 4 a s obsahem Přílohy A, část I Smlouvy, s postupy uvedenými v části 3 Rozhodnutí KKON č. 8/02/ oprava 1, s prohlášením předsedy z 11. listopadu 2002 o pasivních kvótách,
rozhodla:
- přidělit Gruzii pasivní kvótu čtyři.
*****
Toto Rozhodnutí nabývá účinnosti okamžitě.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 7. dubna 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 9/03
Revize 2 Rozhodnutí č. 6/02
Smlouvy o otevřeném nebi
V souladu s Rozhodnutím č. 6/02 z 18. února 2002 a zejména s jeho odstavcem 6 rozhodla Konzultativní komise otevřeného nebe změnit a přijmout přiloženou Přílohu, aby odrážela přidělení jednacích čísel pozorovacích letů Lotyšsku a Gruzii.
Toto Rozhodnutí vstupuje v platnost okamžitě a bude mít stejné trvání jako Smlouva.
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 5. května 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Příloha
Jednací čísla pozorovacích letů otevřeného nebe
smluvní stranaplná pasivní kvóta75% pasivní kvótymin  25%ale  ne méně  než 2jednací číslo pozorovacího letujednací číslo cvičného letuskupina smluvních stran  Ruská federace (RU) / Bělorusko (BY)423153001 - 053501 - 553Německo (DE)12915054 - 068554 - 568Spojené státy americké (US)423153069 - 121569 - 621Benelux (BX)648122 - 129622 - 629Bulharsko (BG)436130 - 135630 - 635Kanada (CA)12915136 - 150636 - 650Dánsko (DK)648151 - 158651 - 658Španělsko (ES)436159 - 164659 - 664Francie (FR)12915165 - 179665 - 679Gruzie (GE)436180 - 185680 - 685Spojené království (GB)12915186 - 200686 - 700Řecko (GR)436201 - 206701 - 706Maďarsko (HU)436207 - 212707 - 712Island (IS)436213 - 218713 - 718Itálie (IT)12915219 - 233719 - 733Kyrgyzstán (KG)4**36234 - 239734 - 739Norsko (NO)759240 - 248740 - 748Polsko (PL)648249 - 256749 - 756Portugalsko (PT)214257 - 260757 - 760Rumunsko (RO)648261 - 268761 - 768Slovenská republika (SK)436269 - 274769 - 774Česká republika (CZ)436275 - 280775 - 780Turecko (TR)12915281 - 295781 - 795Ukrajina (UA)12915296 - 310796 - 810Švédsko (SE)759311 - 319811 - 819Finsko (FI)537320 - 326820 - 826Lotyšsko (LV)2*14327 - 330827 - 830přistupující státpřistupující státpřistupující stát
* ještě nepřidělené pasivní kvóty téo smluvní straně
** pouze vzorek, kvóty ještě nebyly přiděleny
(datum nabytí účinnosti bude změněno podle odstavce 6 při každém dalším přidělení)

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 10/03
Smlouvy o otevřeném nebi
Přistoupení Estonské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi
Konzultativní komise otevřeného nebe,
obdrživši od Maďarské republiky jako od depozitáře žádost Estonské republiky o přistoupení ke Smlouvě o otevřeném nebi podanou 7. dubna 2003 v Budapešti,
podle ustanovení odstavce 4 článku XVII Smlouvy o otevřeném nebi,
rozhodla takto:
žádosti o přistoupení Estonské republiky ke Smlouvě o otevřeném nebi se vyhovuje.
*****
V souladu s odstavcem 6 článku XVII vstoupí Smlouva pro Estonskou republiku v platnost šedesát dní po uložení její listiny o přistoupení u Vlády Kanady či u Vlády Maďarské republiky či u obou vlád.
Dáno ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 5. května 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 11/03
Dodatek 1 k rozhodnutí číslo 1
Z důvodu upřesnění procedury náhrady výdajů, které utrpěla pozorovaná strana v zastoupení pozorující strany pro usnadnění provedení pozorovacího letu podle článku VI Smlouvy, Konzultativní komise otevřeného nebe rozhodla:
1. V případě, že pozorující strana požádá pozorovanou stranu změnit čas příjezdu do místa vstupu pozorované strany a jestliže pozorovaná strana bude s tímto zpožděním souhlasit, a pozorující strana nepřijede v tomto nově stanoveném čase, pozorující strana bude hradit pozorované straně následující dodatečné náklady:
(a) rezervaci pokojů pro personál pozorující strany za dva dny, nepřesahující 60 Euro za osobu a den;
(b) náklady za ubytování až pro 10 členů personálu pozorované strany, určených pro zabezpečení pozorovacího letu pozorující strany za dva dny, nepřesahující 60 Euro za osobu a den.
2. Ne později než 30 dní po plánovaném příjezdu mise, pozorovaná strana zašle pozorující straně fakturu s jasnou specifikací nákladů způsobených pozorující a pozorovanou stranou v konvertibilní měně.
Ve Vídni, v Konzultativní komisi otevřeného nebe, dne 16. června 2003 v každém ze šesti jazyků specifikovaných v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, všechna znění jsou stejně závazná.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 12/03
Smlouvy o otevřeném nebi
Mechanismus a rozvrh přidělování aktivních kvót
Podle článku III, část I, odstavce 6 a 7, článku III, část II, odstavec 7, Přílohy A, část II, Přílohy H, odstavce 1 a 3, a Přílohy L, část II Smlouvy o otevřeném nebi započne 1. ledna 2004 nové rozdělení aktivních kvót. Za účelem přípravy rozhodnutí KKON o rozdělení aktivních kvót pro rok 2004 a poté rozhodla KKON o následujících postupech a časovém rozvrhu:
1. Všechny smluvní strany/skupiny smluvních stran oznámí (ONF 34) k 1. říjnu všem ostatním smluvním stranám a KKON ty smluvní strany, nad nimiž si přejí provést své pozorovací lety v průběhu příštího kalendářního roku, a zdůrazní požadované změny;
2. Třítýdenní období uvedené v článku III, část I, odstavec 7 začíná 1. října;
3. První ÚS/SÚS podle abecedního pořádku, jež má v současnosti aktivní kvótu nad jedním či více ÚS/SÚS, bude působit jako koordinátor postupu přidělení všech kvót nad tímto/těmito ÚS/SÚS. Pro ÚS/SÚS, nad nimiž dosud nebyla přidělena žádná aktivní kvóta, bude působit jako koordinátor další ÚS/SÚS podle abecedního pořádku, který o takovou kvótu požádal;
4. Navržené změny přidělení aktivních kvót budou posouzeny v souladu s pravidly uvedenými v Příloze A, část II (obecná pravidla), v Příloze A, část II, odstavec 4 (pro přistupující ÚS/SÚS) a v článku III, část II, odstavec 7 (pro změny uvnitř SÚS);
5. V případech, kdy zájem přesahuje pasivní kvótu, jež je k dispozici, zařídí koordinátor okamžitě kontakt s ostatními zainteresovanými ÚS/SÚS s cílem dosáhnout dohody o přidělení do tří týdnů. ÚS/SÚS mohou zvážit možnost sdílet kvóty pod vedením jednoho ÚS/SÚS;
6. Každý koordinátor informuje o výsledcích předsedu KKON nejpozději 22. října. Na základě těchto informací připraví předseda KKON návrh rozhodnutí o přidělení aktivních kvót na nadcházející rok;
7. Návrh rozhodnutí bude předložen na plenárním zasedání KKON, jež o něm rozhodne nejpozději tři pracovní dny před 1. listopadem.
*****
Dáno ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 21. července 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 13/03
Certifikace italského pozorovacího letounu C-130J
V souladu se Smlouvou o otevřeném nebi a relevantními rozhodnutími Konzultativní komise otevřeného nebe (KKON),
berouc v úvahu množství zkušeností získaných v průběhu počátečního certifikačního období, zejména v průběhu výjimečné certifikace, pořádané Francouzskou republikou ve dnech 19. - 26. června 2002 na letecké základně Orléans Brécy,
berouc v úvahu Sensor Guidance Document (SGD), prohlášení předsedajícího KKON vztahující se k pozorovacím letounům a sensorům (ze dne 17. prosince 2001) a další související dohody,
berouc v úvahu, že je v zájmu každého členského státu uskutečnit certifikaci co nejméně časově a finančně nákladnou,
berouc v úvahu, že POD systém obsahuje všechny sensory, které se budou využívat na palubě C-130 J, mimo letoun,
berouc v úvahu, že POD systém již byl certifikován a přijat všemi členskými státy Smlouvy,
berouc v úvahu všechnu poskytnutou dokumentaci o letounu, s důrazem na rozdíly mezi bývalým C-130 H a novým C-130 J. Tato informace zahrnuje fotografie, zejména kokpitu, navigačního a komunikačního vybavení, přístrojových panelů a detailního popisu různých komponentů (CD-ROM - verbální nóta OSCC.REF/2/03, ze dne 22. května 2003, nóta OS/IT/03/008/F08/O, ze dne 14. května 2003),
berouc v úvahu, že letové parametry C-130 J nemají žáden vliv na parametry sensorů již certifikovaného POD systému (CD-ROM - verbální nóta OSCC.REF/2/03, ze dne 22. května 2003),
KKON rozhodla přijmout speciální třídenní certifikační období, které zahrnuje:
- poskytnutí úplné informace o pozorovacím letounu C-130 J;
- úplnou pozemní kontrolu;
- zkrácenou letovou kontrolu limitovanou na jednu konfiguraci sensorů vybranou představiteli členských států účastnících se certifikace.
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 11. července 2003.
Ve Vídni, v Konzultativní komisi otevřeného nebe, dne 21. července 2003 v každém ze šesti jazyků specifikovaných v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, všechna znění jsou stejně závazná.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 14/03
Smlouvy o otevřeném nebi
Právo pozorovaného státu poskytnout
svůj vlastní pozorovací letoun pro pozorovací let
1. Postup koordinace pozorovacích letů je uveden v článku VI a v Příloze H.
2. Nejpozději 1. listopadu každého roku může smluvní strana oznámit všem ostatním smluvním stranám svůj plán použít veškeré své aktivní kvóty či jejich část v průběhu následujícího roku. Oznámení (ONF 27) musí obsahovat počet pozorovacích letů, jež tato smluvní strana provede nad jinými smluvními stranami během každého čtvrtletí toho roku.
3. Smluvní strany, jež zaslaly toto každoroční oznámení, mohou v případě potřeby každé čtvrtletí konzultovat za účelem harmonizace svých plánů a zveřejnit výsledný sled na formuláři ONF 28.
4. Nejpozději sedm dní po obdržení oznámení o sledu pozorovacích letů oznámí každá smluvní strana všem smluvním stranám, jež hodlají provádět pozorovací lety nad jeho územím během daného čtvrtletí, každý let, při němž hodlá uplatnit své právo poskytnout svůj pozorovací letoun (ONF 10).
Možnosti smluvních stran, postup po výměně ONF 28 a ONF 10
5. Jestliže pozorovaný stát neoznámí svůj záměr poskytnout svůj vlastní pozorovací letoun, poskytne pozorující stát letoun vlastní či letoun jiné smluvní strany.
6. Jestliže pozorovaný stát oznámí svůj záměr poskytnout svůj pozorovací letoun, vyvine pozorovaný stát veškeré úsilí, aby zajistil, aby takový letoun byl k dispozici pozorujícímu státu v souladu s prohlášením obsaženým v ONF 10.
Postupy stran ve výjimečných případech
7. Jestliže vzhledem k výjimečným okolnostem nemůže pozorovaný stát poskytnout pozorovací letoun, jak oznámil na ONF 10, pak pozorovaný stát okamžitě informuje ostatní smluvní strany (prostřednictvím oznámení ONF 35) o výjimečné situaci a o období, během kterého nebude moci poskytnout pozorovací letoun. Není-li dohodnuto jinak, je pozorovací stát oprávněn:
(a) použit svůj vlastní letoun či letoun poskytnutý jinou smluvní stranou buď po oznámení, že není k dispozici pozorovací letoun pozorovaného státu, či do 24 hodin po příjezdu do místa vstupu; či
(b) použít svou aktivní kvótu k pozorování téže smluvní strany během následujících šesti měsíců, a to včetně probíhajícího čtvrtletí (aniž by tím byla dotčena informace na ONF 28), během kterého pozorovaný stát odsouhlasí s ohledem na tuto kvótu, že:
(1) neuplatní své právo podle článku VI, odstavec 1 poskytnout pozorovací letoun; a
(2) na žádost pozorovacího státu poskytne pozorovací letoun, bude-li k dispozici.
8. V případě poruchy letounu poskytne pozorovaný stát oznámení uvádějící odhadované trvání opravy. Pozorovaný stát rovněž oznámí všem ostatním smluvním stranám jakoukoliv změnu odhadovaného trvání opravy.
9. Navíc pozorovaný stát oznámí všem ostatním smluvním stranám co možná nejdříve, že výjimečná situace pominula a že je připraven poskytnout svůj pozorovací letoun.
*****
Dáno ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 21. července 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 15/03
Smlouvy o otevřeném nebi
Přidělení aktivní kvóty Švédsku
Konzultativní komise otevřeného nebe (KKON),
v souladu s ustanoveními Smlouvy o otevřeném nebi a zejména s článkem III, část I a s obsahem Přílohy A, část II, odstavec 4 Smlouvy a podle rozhodnutí KKON o směrnicích pro přistoupení (Rozhodnutí KON č. 8/02, Revize 1 ze dne 22. dubna 2002),
rozhodla:
- že Švédské království je oprávněno provést jeden pozorovací let nad územím skupiny států Běloruská republika a Ruská federace a jeden pozorovací let nad územím Finské republiky.
*****
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 21. července 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

Rozhodnutí Konzultativní komise otevřeného nebe č. 16/03
Smlouvy o otevřeném nebi
Přidělení aktivní kvóty Finsku
Konzultativní komise otevřeného nebe (KKON),
v souladu s ustanoveními Smlouvy o otevřeném nebi a zejména s článkem III, část I a s obsahem Přílohy A, část II, odstavec 4 Smlouvy a podle rozhodnutí KKON o směrnicích pro přistoupení (Rozhodnutí KKON č. 8/02, Revize 1 ze dne 22. dubna 2002),
rozhodla:
- že Finská republika je oprávněna provést jeden pozorovací let nad územím skupiny států Běloruská republika a Ruská federace, jeden pozorovací let nad územím Spolkové republiky Německo a jeden pozorovací let nad územím Švédského království.
*****
Rozhodnuto ve Vídni na zasedání Konzultativní komise otevřeného nebe, dne 21. července 2003, v každém ze šesti jazyků uvedených v článku XIX Smlouvy o otevřeném nebi, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.