416/2023 Sb.
Zákon o dorovnávacích daních pro velké nadnárodní skupiny a velké vnitrostátní skupiny

416
ZÁKON
ze dne 30. listopadu 2023
o dorovnávacích daních pro velké nadnárodní skupiny a velké vnitrostátní skupiny
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
ZÁKLADNÍ USTANOVENÍ
§ 1
Předmět zákona
Tento zákon zapracovává příslušný předpis Evropské unie1) a upravuje dorovnávací daně stanovované v České republice.
§ 2
Globální pravidla proti erozi základu daně
(1) Ustanovení tohoto zákona vycházející z modelových pravidel Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj se používají v souladu s těmito modelovými pravidly a prováděcím rámcem k modelovým pravidlům Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj tak, aby při jejich používání v České republice nevznikaly nedůvodné odchylky oproti cizím státům, které zavedly dorovnávací daně podle těchto modelových pravidel.
(2) Pojem použitý v tomto zákoně nebo ve vyhlášce upravující formulářové podání vztahující se k dorovnávacím daním má význam podle modelových pravidel Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a jejich prováděcího rámce v rozsahu, v jakém jsou tyto dokumenty vykládány v souladu s právem Evropské unie.
(3) Modelovými pravidly Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj se pro účely dorovnávacích daní rozumí vzorová pravidla obsažená v dokumentu přijatém Inkluzivním rámcem pro projekt zamezení eroze základu daně a vyvádění zisků (BEPS) Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj dne 14. prosince 2021 pod názvem Daňové výzvy vyplývající z digitalizace ekonomiky – globální modelová pravidla proti erozi základu daně (Pilíř dva), ve znění pozdějších změn.
(4) Prováděcím rámcem k modelovým pravidlům Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj se pro účely dorovnávacích daní rozumí vysvětlivky a příklady obsažené v dokumentu přijatém Inkluzivním rámcem pro projekt zamezení eroze základu daně a vyvádění zisků (BEPS) Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj
a) pod názvem Daňové výzvy vyplývající z digitalizace ekonomiky – komentář ke globálním modelovým pravidlům proti erozi základu daně (Pilíř dva) ze dne 11. března 2022, nebo podobný později přijatý dokument, který jej nahrazuje,
b) upravujícím příklady použití modelových pravidel Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj,
c) upravujícím zjednodušený způsob uplatňování modelových pravidel Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (pravidla bezpečného přístavu),
d) pozměňujícím nebo doplňujícím dokumenty podle písmen a) až c).
HLAVA II
VYMEZENÍ POJMŮ
§ 3
Dorovnávací daň
(1) Dorovnávací daní je
a) přiřazovaná dorovnávací daň,
b) vnitrostátní dorovnávací daň.
(2) Přiřazovaná dorovnávací daň se člení pro účely jejího stanovení podle úrovně, na které je určována, na
a) jurisdikční dorovnávací daň skupiny, která je určována na úrovni státu, a
b) dílčí dorovnávací daň, která je určována na úrovni členské entity.
(3) Vnitrostátní dorovnávací daní je
a) česká dorovnávací daň,
b) daň, která je stanovena v právním řádu jiného státu, na základě které jsou zdaňovány zisky členských entit z tohoto státu tak, aby bylo dosaženo určité minimální úrovně zdanění těchto zisků.
(4) Kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daní je vnitrostátní dorovnávací daň,
a) která je stanovena v právním řádu určitého státu, pokud tento stát nebo jeho nedílná součást v souvislosti s touto daní neposkytují žádné výhody,
b) pro kterou je stanoven postup pro určení nadměrných zisků členských entit z tohoto státu, a to v souladu s pravidly pro určení nadměrných zisků stanovenými v
1. tomto zákoně, pokud tyto entity jsou z České republiky,
2. právním řádu jiného členského státu, která jsou rovnocenná pravidlům stanoveným tímto zákonem, pokud tyto entity jsou z jiného členského státu, nebo
3. modelových pravidlech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, pokud tyto entity jsou ze třetího státu,
c) pro kterou je stanoven postup, na základě kterého jsou nadměrné zisky podle písmene b) zdaněny u členských entit z tohoto státu, a to v souladu s pravidly pro zdanění nadměrných zisků stanovenými v
1. tomto zákoně, pokud tyto entity jsou z České republiky,
2. právním řádu jiného členského státu, která jsou rovnocenná pravidlům stanoveným tímto zákonem, pokud tyto entity jsou z jiného členského státu, nebo
3. modelových pravidlech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, pokud tyto entity jsou ze třetího státu, a
d) která je uplatňována podle
1. tohoto zákona v případě České republiky,
2. pravidel stanovených v právním řádu jiného členského státu, která jsou rovnocenná pravidlům stanoveným tímto zákonem, nebo
3. modelových pravidel Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v případě třetího státu.
§ 4
Pravidlo pro zahrnutí zisku
(1) Pravidlem pro zahrnutí zisku se pro účely dorovnávacích daní rozumí postup, podle kterého mateřská entita velké nadnárodní skupiny nebo velké vnitrostátní skupiny vypočítá a hradí svůj podíl na přiřazované dorovnávací dani ve vztahu k nízce zdaněným členským entitám této skupiny.
(2) Kvalifikovaným pravidlem pro zahrnutí zisku se pro účely dorovnávacích daní rozumí pravidlo pro zahrnutí zisku
a) podle tohoto zákona, pokud Česká republika nebo její nedílná součást neposkytuje v souvislosti s tímto pravidlem žádné výhody, nebo
b) stanovené v právním řádu jiného státu, pokud
1. tento stát nebo jeho nedílná součást neposkytují v souvislosti s tímto pravidlem žádné výhody,
2. je rovnocenné pravidlu pro zahrnutí zisku podle tohoto zákona v případě jiného členského státu nebo podle modelových pravidel Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v případě třetího státu a
3. je uplatňováno v souladu s pravidly stanovenými v právním řádu jiného členského státu, která jsou rovnocenná pravidlu pro zahrnutí zisku podle tohoto zákona, nebo v souladu s modelovými pravidly Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v případě třetího státu.
§ 5
Pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk
(1) Pravidlem pro nedostatečně zdaněný zisk se pro účely dorovnávacích daní rozumí postup, podle kterého členské entitě nadnárodní skupiny vznikne za dané zdaňovací období dodatečná splatná daň ve výši odpovídající podílu této entity na přiřazované dorovnávací dani, která nebyla stanovena podle pravidla pro zahrnutí zisku ve vztahu k nízce zdaněným členským entitám této skupiny.
(2) Kvalifikovaným pravidlem pro nedostatečně zdaněný zisk se pro účely dorovnávacích daní rozumí pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk
a) podle tohoto zákona, pokud Česká republika nebo její nedílná součást neposkytují v souvislosti s tímto pravidlem žádné výhody, nebo
b) stanovené v právním řádu jiného státu, pokud
1. tento stát nebo jeho nedílná součást neposkytují v souvislosti s tímto pravidlem žádné výhody,
2. je rovnocenné pravidlu pro nedostatečně zdaněný zisk podle tohoto zákona v případě jiného členského státu nebo podle modelových pravidel Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v případě třetího státu a
3. je uplatňováno v souladu s pravidly stanovenými v právním řádu jiného členského státu, která jsou rovnocenná pravidlu pro nedostatečně zdaněný zisk podle tohoto zákona, nebo v souladu s modelovými pravidly Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v případě třetího státu.
§ 6
Základní entity
Pro účely dorovnávacích daní se rozumí
a) entitou
1. právnická osoba,
2. jednotka bez právní osobnosti, která sestavuje samostatné finanční výkazy,
b) členskou entitou
1. entita, která je součástí nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny a není vyloučenou entitou,
2. stálá provozovna hlavní entity, která je součástí nadnárodní skupiny a není vyloučenou entitou,
c) českou členskou entitou členská entita z České republiky,
d) hlavní entitou entita, která do své účetní závěrky zahrnuje účetní zisk nebo ztrátu stálé provozovny,
e) nejvyšší mateřskou entitou
1. entita, která přímo nebo nepřímo drží kontrolní podíl v jakékoli jiné entitě a ve které přímo ani nepřímo nedrží kontrolní podíl jiná entita,
2. hlavní entita podle § 8 písm. a) bodu 2,
f) stálou provozovnou místo k výkonu činností nebo domnělé místo k výkonu činností
1. nacházející se ve státě, kde je s nimi zacházeno jako se stálou provozovnou podle mezinárodní smlouvy upravující zamezení dvojímu zdanění příjmů, která je prováděna, pokud tento stát zdaňuje příjmy, které mu lze přiřadit, podle ustanovení takové mezinárodní smlouvy, které je obdobné čl. 7 modelové smlouvy Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj o zamezení dvojímu zdanění příjmů a majetku,
2. nacházející se ve státě, který zdaňuje příjmy, které lze přiřadit těmto místům k výkonu činností, podobným způsobem, jakým zdaňuje příjmy svých daňových rezidentů, neexistuje-li mezinárodní smlouva upravující zamezení dvojímu zdanění příjmů, která je prováděna,
3. nacházející se ve státě, který nemá zaveden systém zdanění příjmů právnických osob, s nimiž by bylo v případě zavedení takového systému a uzavření mezinárodní smlouvy upravující zamezení dvojímu zdanění příjmů vycházející z modelové smlouvy Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj o zamezení dvojímu zdanění příjmů a majetku zacházeno jako se stálou provozovnou, pokud by tento stát měl právo zdanit příjmy, které by bylo možné těmto místům k výkonu činností přiřadit podle ustanovení takové mezinárodní smlouvy odpovídající čl. 7 modelové smlouvy Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj o zamezení dvojímu zdanění příjmů a majetku, nebo
4. jiná než podle bodů 1 až 3, jejichž prostřednictvím je provozována činnost mimo stát, ze kterého je hlavní entita, pokud příjmy, jež lze této činnosti přiřadit, v tomto státě nejsou předmětem daně nebo jsou osvobozeny od daně,
g) střední mateřskou entitou členská entita, která
1. přímo nebo nepřímo drží vlastnický podíl v jiné členské entitě z téže nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny a
2. není nejvyšší mateřskou entitou, částečně vlastněnou mateřskou entitou, stálou provozovnou ani investiční entitou,
h) částečně vlastněnou mateřskou entitou členská entita,
1. která přímo nebo nepřímo drží vlastnický podíl v jiné členské entitě téže nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny,
2. ve které přímo nebo nepřímo drží podíl na základním kapitálu, s nímž je spojeno právo na podíl na zisku, ve výši alespoň 20 % jedna nebo několik osob, které nejsou členskými entitami nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny podle bodu 1, a
3. která není nejvyšší mateřskou entitou, stálou provozovnou ani investiční entitou,
i) mateřskou entitou
1. nejvyšší mateřská entita, která není vyloučenou entitou,
2. střední mateřská entita,
3. částečně vlastněná mateřská entita,
j) vlastnickou členskou entitou členská entita, která přímo nebo nepřímo drží vlastnický podíl v jiné členské entitě téže nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny,
k) nízce zdaněnou členskou entitou
1. členská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny ze státu s nízkým zdaněním,
2. členská entita, která není z žádného státu, které ve výkazním období vznikl kvalifikovaný zisk a která má efektivní daňovou sazbu nižší, než je minimální daňová sazba,
l) podávající členskou entitou
1. nejvyšší mateřská entita nebo určená podávající entita, pokud podaly informační přehled k dorovnávací dani,
2. poplatník dorovnávací daně, který je povinen podat informační přehled, pokud jej nepodala entita podle bodu 1,
m) určenou podávající entitou členská entita, která není nejvyšší mateřskou entitou a která je jmenována nadnárodní skupinou nebo vnitrostátní skupinou, aby jejich jménem plnila povinnost podávat informační přehled podle
1. tohoto zákona v případě entity z České republiky,
2. pravidel rovnocenných pravidlům stanoveným pro podání informačního přehledu k přiřazované dorovnávací dani podle tohoto zákona v případě entity z jiného členského státu, nebo
3. modelových pravidel Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v případě entity ze třetího státu.
§ 7
Vyloučená entita
(1) Vyloučenou entitou pro účely dorovnávacích daní je
a) veřejná entita,
b) mezinárodní organizace,
c) nezisková organizace,
d) penzijní fond,
e) investiční fond, který je nejvyšší mateřskou entitou,
f) entita investování do nemovitých věcí, která je nejvyšší mateřskou entitou,
g) entita, v níž alespoň 95 % její hodnoty vlastní jedna nebo více vyloučených entit podle písmen a) až f), které nejsou entitou penzijních služeb, a to přímo nebo prostřednictvím jedné nebo více vyloučených entit, a
1. jejímž výlučným nebo téměř výlučným účelem je držení aktiv nebo investování peněžních prostředků ve prospěch vyloučené entity podle písmen a) až f), nebo
2. která vykonává výhradně činnost, která doplňuje činnost vykonávanou vyloučenou entitou podle písmen a) až f),
h) entita,
1. v níž alespoň 85 % její hodnoty vlastní jedna nebo více vyloučených entit podle písmen a) až f), které nejsou entitou penzijních služeb, a to přímo nebo prostřednictvím jedné nebo více vyloučených entit, a
2. jejíž téměř veškerý příjem tvoří vyloučené podíly na zisku nebo vyloučené kapitálové zisky nebo ztráty.
(2) Podávající členská entita může ve vztahu k určité entitě podle odstavce 1 písm. g) nebo h) učinit střednědobé rozhodnutí ohledně vyřazení členské entity z okruhu vyloučených entit.
(3) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 2, hledí se pro účely výpočtu a správy dorovnávacích daní na danou entitu, jako by nebyla vyloučenou entitou.
§ 8
Skupiny
Pro účely dorovnávacích daní se rozumí
a) skupinou
1. soubor entit, které jsou spojeny prostřednictvím vztahu vlastnictví nebo kontroly vymezeným v přijatelném rámci účetního výkaznictví pro sestavení konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřskou entitou, včetně entit, které jsou vyloučeny z konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity pouze z důvodu malé velikosti, nevýznamnosti nebo proto, že jsou vlastněny nebo kontrolovány za účelem prodeje,
2. entita, která není součástí skupiny podle bodu 1, a všechny stálé provozovny této entity, které jsou z jiného státu, než je tato entita,
b) velkou skupinou skupina, jejíž konsolidované roční výnosy vykázané v konsolidované účetní závěrce nejvyšší mateřské entity nejméně ve 2 ze 4 výkazních obdobích bezprostředně předcházejících danému zdaňovacímu období, včetně výnosů vyloučených entit, činí alespoň částku odpovídající 750 000 000 EUR; má-li některé z těchto výkazních období jinou délku než 12 měsíců, upraví se prahová hodnota konsolidovaných výnosů poměrně pro každé z těchto výkazních období,
c) nadnárodní skupinou skupina zahrnující alespoň jednu entitu nebo stálou provozovnu, které jsou z jiného státu než nejvyšší mateřská entita,
d) vnitrostátní skupinou skupina zahrnující pouze členské entity z jediného členského státu.
§ 9
Entita s prvkem daňové transparence
(1) Pro účely dorovnávacích daní se rozumí
a) entitou s prvkem daňové transparence entita, která je považována za transparentní ve státě, v němž je ustavena, pokud není daňovým rezidentem v jiném státě, v němž její příjmy nebo zisky podléhají zahrnuté dani,
b) daňově transparentní entitou entita s prvkem daňové transparence, která je považována za transparentní ve státě, ze kterého je entita nebo fyzická osoba, které v ní drží vlastnický podíl,
c) reverzní hybridní entitou entita s prvkem daňové transparence, která není považována za transparentní ve státě, ze kterého je entita nebo fyzická osoba, které v ní drží vlastnický podíl,
d) hybridní entitou entita, která je
1. ze státu, ve kterém je poplatníkem daně z příjmů, a
2. považována za daňově transparentní ve státě, ze kterého je entita nebo fyzická osoba, které v ní drží vlastnický podíl,
e) daňově transparentní strukturou uspořádání daňově transparentních entit, jehož prostřednictvím je nepřímo držen vlastnický podíl v entitě nebo stálé provozovně, která je členskou entitou.
(2) Členská entita, která není daňovým rezidentem v žádném státě a nepodléhá některé ze zahrnutých daní ani kvalifikované vnitrostátní dorovnávací dani na základě sídla, místa vedení nebo podobného kritéria, se považuje za entitu s prvkem daňové transparence a daňově transparentní entitu ve vztahu k jejím příjmům, výdajům, ziskům nebo ztrátám, pokud
a) jsou všechny entity nebo fyzické osoby, které v ní drží vlastnický podíl, ze státu, který s touto entitou zachází jako s transparentní entitou,
b) nemá místo k výkonu činností ve státě, podle jehož právního řádu je ustavena, a
c) tyto příjmy, výdaje, zisky nebo ztráty nelze přiřadit stálé provozovně.
(3) Pro účely dorovnávacích daní se na entitu hledí, jako by byla považována v určitém státě za transparentní, pokud je s jejími příjmy, výdaji, zisky nebo ztrátami podle právního řádu tohoto státu zacházeno stejným způsobem, jako kdyby vznikly entitě nebo fyzické osobě, které přímo drží vlastnický podíl v ní, a to v poměru k jejich podílu v této entitě. Pokud je v tomto státě tímto způsobem zacházeno pouze s částí příjmů, výdajů, zisků nebo ztrát entity, hledí se na ni, jako by byla považována tímto státem za daňově transparentní pouze ve vztahu k této části příjmů, výdajů, zisků nebo ztrát entity.
§ 10
Investiční entita
(1) Investiční entitou se pro účely dorovnávacích daní rozumí
a) investiční fond nebo entita investování do nemovitých věcí,
b) entita, která je alespoň z 95 % své hodnoty vlastněna entitou podle písmene a) přímo nebo nepřímo prostřednictvím uspořádání takových entit a která provozuje svou činnost výlučně nebo téměř výlučně za účelem držení aktiv nebo investování peněžních prostředků ve prospěch entit podle písmene a),
c) entita, která je alespoň z 85 % své hodnoty vlastněna entitou podle písmene a), pokud téměř veškerý její příjem pochází z podílu na zisku nebo z kapitálových zisků nebo ztrát, které jsou vyloučeny z výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty.
(2) Investičním fondem se pro účely dorovnávacích daní rozumí entita,
a) jejímž účelem je sdružovat aktiva od velkého množství investorů, z nichž někteří nejsou propojeni,
b) která investuje v souladu se stanovenou investiční politikou,
c) která umožňuje investorům snížit transakční, výzkumné a analytické náklady nebo kolektivně rozložit riziko,
d) která je primárně určena k vytváření příjmů nebo zisků z investic nebo k ochraně před konkrétní nebo obecnou událostí nebo výsledkem,
e) jejíž investoři mají na základě svého vkladu právo na návratnost aktiv této entity nebo jednotky bez právní osobnosti, která není entitou, nebo na příjmy získané z těchto aktiv,
f) která sama nebo její správce podléhají ve státě, v němž byla ustavena nebo ve kterém je spravována, regulatorním požadavkům stanoveným pro investiční fondy a právní úpravě oblasti opatření proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu a ochrany investorů, a
g) která je spravována za investory odborníky v oblasti správy investičních fondů.
(3) Správou odborníky v oblasti správy investičních fondů se pro účely dorovnávacích daní rozumí činnost,
a) kterou tito odborníci vykonávají nezávisle na investorech,
b) při které podléhají tito odborníci regulatorním požadavkům stanoveným pro investiční fondy a právní úpravě oblasti opatření proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu a ochrany investorů a mají potřebné znalosti a schopnosti nezbytné pro řádný výkon této činnosti a
c) při které jsou tito odborníci odměňováni alespoň částečně na základě finanční výkonnosti entity.
(4) Entitou investování do nemovitých věcí se pro účely dorovnávacích daní rozumí entita s velkým počtem investorů, kteří nejsou propojeni, která má v držení převážně nemovitý majetek a jejíž příjmy podléhají zdanění pouze na úrovni
a) této entity, nebo
b) jejích investorů, a to nejpozději do jednoho roku od okamžiku, kdy by podléhaly zdanění na úrovni entity podle písmene a), pokud by tato entita zdanění podléhala.
(5) Propojenými investory podle odstavce 2 písm. a) a odstavce 4 se rozumí investoři splňující podmínky podle čl. 5 odst. 8 modelové smlouvy Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj o zamezení dvojímu zdanění příjmu a majetku.
§ 11
Veřejná entita
(1) Veřejnou entitou se pro účely dorovnávacích daní rozumí entita,
a) která je součástí státu nebo jeho nedílné součásti nebo jejíž vlastnický podíl je držen výlučně státem nebo jeho nedílnou součástí,
b) která nevykonává podnikatelskou činnost a jejím hlavním účelem je
1. výkon funkcí státu, nebo
2. správa nebo investování aktiv daného státu nebo jeho nedílné součásti prostřednictvím provádění a držení investic a správy aktiv a souvisejících investičních činností pro aktiva daného státu nebo jeho nedílné součásti,
c) která odpovídá státu nebo jeho nedílné součásti za své celkové výsledky a každoročně o nich podává tomuto státu nebo jeho nedílné součásti zprávy,
d) jejíž aktiva jsou v případě zrušení této entity převedena na stát nebo jeho nedílnou součást a
e) jejíž zisk, pokud ho vyplácí, je v případě zrušení této entity vyplacen výhradně státu nebo jeho nedílné součásti a žádná jeho část neplyne ve prospěch soukromé osoby.
(2) Nedílnou součástí státu se pro účely dorovnávacích daní rozumí ve vztahu k jednotlivému státu jeho
a) orgán nebo organizační složka, bez ohledu na to, jak jsou označeny,
b) územní celek, jeho orgán nebo jeho organizační složka, bez ohledu na to, jak jsou označeny,
c) zařízení, které má obdobné postavení jako orgán nebo organizační složka podle písmene a) nebo b).
§ 12
Penzijní fond
(1) Penzijním fondem se pro účely dorovnávacích daní rozumí
a) entita, která ve státě, ve kterém je ustavena, provozuje činnost výlučně nebo téměř výlučně za účelem správy nebo poskytování důchodových dávek a doplňkových nebo doprovodných dávek fyzickým osobám, pokud
1. postavení této entity podléhá regulatorním požadavkům stanoveným tímto státem nebo jeho územním celkem v oblasti penzijních společností a fondů, nebo
2. zajištění nebo jiná ochrana těchto dávek jsou stanoveny v právním řádu tohoto státu a tyto dávky jsou financovány souborem aktiv držených prostřednictvím svěřenského fondu, svěřenského ujednání nebo svěřenským správcem s cílem zajistit splnění odpovídajících důchodových závazků v případě insolvence nadnárodních skupin a vnitrostátních skupin,
b) entita penzijních služeb.
(2) Entitou penzijních služeb se pro účely dorovnávacích daní rozumí entita, která je
a) součástí téže skupiny jako entity provádějící regulované činnosti podle odstavce 1 písm. a) a
b) ustavena a provozována výlučně nebo téměř výlučně za účelem
1. investování peněžních prostředků ve prospěch entit podle odstavce 1 písm. a), nebo
2. provádění činností, které jsou doplňkové k regulovaným činnostem podle odstavce 1 písm. a).
§ 13
Nezisková organizace
Neziskovou organizací se pro účely dorovnávacích daní rozumí entita,
a) která je ze státu, v němž je ustavena, a která je v tomto státě provozována
1. výlučně k náboženským, dobročinným, vědeckým, uměleckým, kulturním, sportovním, vzdělávacím nebo jiným podobným účelům, nebo
2. jako profesní organizace, zájmové sdružení, obchodní komora, odborová organizace, zemědělská nebo zahradnická organizace, občanský spolek nebo organizace působící výlučně za účelem podpory sociální péče,
b) jejíž téměř veškerý příjem z činností podle písmene a) ve státě, ve kterém se nachází její sídlo,
1. není předmětem daně z příjmů, nebo
2. je osvobozen od daně z příjmů,
c) která nemá žádné akcionáře ani jiné členy s vlastnickými nebo majetkovými účastmi nebo jiné osoby s podílem na příjmech nebo aktivech,
d) jejíž příjmy nebo aktiva nesmí být rozděleny fyzické osobě nebo entitě s jiným než veřejně prospěšným nebo dobročinným účelem ani použity v jejich prospěch, s výjimkou poskytnutí
1. v rámci výkonu veřejně prospěšných nebo dobročinných činností entity,
2. jako platba přiměřené odměny za poskytnuté služby nebo za užívání majetku nebo kapitálu, nebo
3. jako platba za koupi majetku ve výši odpovídající reálné hodnotě koupeného majetku,
e) po jejímž zrušení, likvidaci nebo zániku musí být veškerá její aktiva rozdělena nebo vrácena jiné neziskové organizaci, veřejné entitě, státu podle písmene a) nebo jeho nedílné součásti a
f) která nepodniká jinak než v přímé souvislosti s účelem, pro který byla ustavena.
§ 14
Mezinárodní organizace
Mezinárodní organizací se pro účely dorovnávacích daní rozumí mezinárodní organizace podle přílohy č. 1 k zákonu o mezinárodní spolupráci při správě daní.
§ 15
Konsolidovaná účetní závěrka
Konsolidovanou účetní závěrkou se pro účely dorovnávacích daní rozumí
a) účetní závěrka sestavená entitou v souladu s přijatelným rámcem účetního výkaznictví, v níž jsou aktiva, účetní dluhy, výnosy, náklady a peněžní toky této entity a všech entit, v nichž tato entita drží kontrolní podíl, vykázány tak, jako by je vykazovala jedna hospodářská jednotka,
b) účetní závěrka sestavená entitou v souladu s přijatelným rámcem účetního výkaznictví v případě skupiny podle § 8 písm. a) bodu 2,
c) účetní závěrka nejvyšší mateřské entity, která není sestavena v souladu s přijatelným rámcem účetního výkaznictví, pokud
1. odpovídá účetní závěrce podle písmene a) nebo b) a
2. je dodatečně upravena tak, aby se zabránilo podstatnému narušení konkurenceschopnosti,
d) účetní závěrka, která by byla sestavena nejvyšší mateřskou entitou, která nesestavuje účetní závěrku podle písmen a) až c), pokud by ji byla nejvyšší mateřská entita povinna sestavit podle
1. přijatelného rámce účetního výkaznictví, nebo
2. jiného účetního rámce za předpokladu, že by tato účetní závěrka byla upravena tak, aby se zabránilo podstatnému narušení konkurenceschopnosti.
§ 16
Daňové zvýhodnění
Daňovým zvýhodněním se pro účely dorovnávacích daní rozumí částka poskytnutelná členské entitě, kterou lze uplatnit podle právního řádu státu, který ji poskytuje, jako
a) slevu na dani za účelem snížení daně členské entity do výše této daně a
b) daňový bonus za účelem vyplacení alespoň části této částky ve výši převyšující slevu na dani podle písmene a).
§ 17
Druhy daňového zvýhodnění
(1) Kvalifikovaným daňovým zvýhodněním se pro účely dorovnávacích daní rozumí daňové zvýhodnění, které
a) je členské entitě
1. poskytnuto do 4 let ode dne, kdy této entitě vzniká právo na jeho vyplacení podle právního řádu státu, který daňové zvýhodnění poskytuje, a
2. vyplaceno v peněžních prostředcích nebo peněžních ekvivalentech a
b) nevzniká ani zčásti v souvislosti s vratnou daní ze zisku.
(2) Nekvalifikovaným daňovým zvýhodněním se pro účely dorovnávacích daní rozumí daňové zvýhodnění, které není kvalifikovaným daňovým zvýhodněním.
(3) Převoditelným daňovým zvýhodněním se pro účely dorovnávacích daní rozumí daňové zvýhodnění, které lze před jeho uplatněním v souladu s právním řádem státu, který daňové zvýhodnění poskytuje, převést nepropojené entitě ve výkazním období, ve kterém
a) jsou splněny podmínky pro jeho vznik nebo do 15 měsíců od konce takového výkazního období, je-li posuzováno ve vztahu k entitě, u které vzniklo,
b) jej entita nabyla, je-li posuzováno ve vztahu k entitě, které jej převedla nepropojená entita.
(4) Obchodovatelným daňovým zvýhodněním se pro účely dorovnávacích daní rozumí daňové zvýhodnění, které
a) je před jeho uplatněním převedeno nepropojené entitě do 15 měsíců od konce výkazního období za cenu odpovídající alespoň prahové tržní ceně, je-li posuzováno ve vztahu k entitě, u které vzniklo a která jej převedla nepropojené entitě,
b) by před jeho uplatněním mohlo být převedeno nepropojené entitě do 15 měsíců od konce výkazního období za cenu odpovídající alespoň prahové tržní ceně, je-li posuzováno ve vztahu k entitě, u které vzniklo a která jej převedla propojené entitě nebo jej nepřevedla vůbec,
c) je před jeho uplatněním nabyto za cenu odpovídající alespoň prahové tržní ceně, je-li posuzováno ve vztahu k entitě, které jej převedla nepropojená entita.
(5) Prahová tržní cena podle odstavce 4 činí 80 % z čisté současné hodnoty daňového zvýhodnění. Čistá současná hodnota daňového zvýhodnění se určí na základě výnosu do splatnosti dluhového nástroje
a) vydaného státem nebo jeho nedílnou součástí, které daňové zvýhodnění poskytují,
b) splatného ve stejném nebo podobném nejvýše pětiletém období jako toto daňové zvýhodnění a
c) vydaného ve výkazním období, ve kterém je daňové zvýhodnění převedeno, nebo ve kterém vzniklo, pokud není převedeno.
(6) Pro účely výpočtu čisté současné hodnoty podle odstavce 5 se zohlední pouze zbývající výše daňového zvýhodnění, je-li částečně uplatněno. Odhad generovaných peněžních toků se pro účely výpočtu čisté současné hodnoty podle odstavce 5 provede na základě nejvyšších částek, které lze v souvislosti s ním v jednotlivých letech uplatnit podle právního řádu státu, který daňové zvýhodnění poskytuje.
§ 18
Vratná daň ze zisku
Vratnou daní ze zisku se pro účely dorovnávacích daní rozumí daň, která je stanovena členské entitě nebo hlavní entitě stálé provozovny, která je členskou entitou, z jejich zisku nebo je těmito entitami zaplacena, pokud na základě vyplacení zisku těmito entitami
a) částka ve výši odpovídající této dani
1. je vyplácena skutečnému majiteli podílu na tomto zisku, nebo
2. snižuje daň skutečného majitele podle bodu 1, nebo
b) má některá z nich nárok na její vrácení.
§ 19
Kvalifikovaná a nekvalifikovaná vratná daň ze zisku
(1) Kvalifikovanou vratnou daní ze zisku se pro účely dorovnávacích daní rozumí vratná daň ze zisku podle § 18 písm. a), která je zahrnutou daní, pokud je poskytována
a) jiným státem než tím, který tuto zahrnutou daň stanovil,
b) skutečnému majiteli podílu na zisku, který podléhá v souvislosti s tímto podílem na zisku dani, která je stanovena podle právního řádu státu, který stanovil tuto zahrnutou daň, a jejíž daňová sazba je rovna minimální daňové sazbě nebo je vyšší,
c) fyzické osobě, která je skutečným majitelem podílu na zisku, daňovým rezidentem ve státě, který stanovil tuto zahrnutou daň, a u které podíl na zisku podléhá dani z příjmů, aniž by pro podíl na zisku byl stanoven zvláštní režim daně z příjmů,
d) veřejné entitě,
e) mezinárodní organizaci, nebo
f) rezidentovi, který je
1. neziskovou organizací, penzijním fondem nebo investiční entitou, která není součástí nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, nebo
2. pojišťovnou poskytující životní pojištění, pokud jí podíl na zisku plyne v souvislosti s činnostmi penzijního fondu, který je rezidentem, a pokud tento podíl podléhá zdanění obdobně jako podíl na zisku plynoucí penzijnímu fondu.
(2) Pro účely odstavce 1 písm. f) je
a) nezisková organizace rezidentem ve státě, v němž je ustavena a spravována,
b) penzijní fond rezidentem ve státě, v němž je ustaven a spravován,
c) investiční entita rezidentem ve státě, v němž je ustavena a řídí se jeho právním řádem,
d) pojišťovna poskytující životní pojištění rezidentem ve státě, z nějž je tato pojišťovna.
(3) Nekvalifikovanou vratnou daní ze zisku se pro účely dorovnávacích daní rozumí vratná daň ze zisku, která není kvalifikovanou vratnou daní ze zisku.
§ 20
Další základní pojmy
Pro účely dorovnávacích daní se rozumí
a) modelovou smlouvou Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj o zamezení dvojímu zdanění příjmů a majetku vzorová pravidla uvedená v dokumentu přijatém Radou Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj dne 21. listopadu 2017 pod názvem Modelová smlouva o zamezení dvojímu zdanění příjmů a majetku (plná verze), ve znění pozdějších změn, nebo v podobném dokumentu, který jej nahrazuje,
b) minimální daňovou sazbou sazba ve výši 15 %,
c) výkazním obdobím
1. období, ve vztahu k němuž nejvyšší mateřská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny sestavuje svoji konsolidovanou účetní závěrku, nebo
2. kalendářní rok, pokud nejvyšší mateřská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny konsolidovanou účetní závěrku nesestavuje,
d) členským státem členský stát Evropské unie,
e) jiným členským státem členský stát jiný než Česká republika,
f) třetím státem stát, který není členským státem,
g) vlastnickým podílem jakýkoli podíl na základním kapitálu nebo jiná účast, s nimiž je spojeno právo na podíl na zisku, na likvidačním zůstatku nebo na jiných částech vlastního kapitálu entity nebo na vypořádacím podílu; přitom na stálou provozovnu a její hlavní entitu se pro účely dorovnávacích daní hledí, jako by tato entita držela 100% vlastnický podíl ve stálé provozovně,
h) kontrolním podílem vlastnický podíl v entitě nebo stálé provozovně, se kterým je nebo by byla spojena povinnost jeho držitele vykázat v konsolidovaných finančních výkazech veškerá aktiva, účetní dluhy, výnosy, náklady a peněžní toky této entity po jednotlivých řádcích v souladu s přijatelným rámcem účetního výkaznictví,
i) přijatelným rámcem účetního výkaznictví
1. mezinárodní účetní standardy,
2. účetní zásady obecně uznávané v Australském společenství, Brazilské federativní republice, Čínské lidové republice, členském státě, členském státě Evropského hospodářského prostoru, zvláštní administrativní oblasti Čínské lidové republiky Hongkongu, Indické republice, Japonsku, Kanadě, Korejské republice, Spojených státech mexických, Novém Zélandě, Ruské federaci, Singapurské republice, Spojeném království Velké Británie a Severního Irska, Spojených státech amerických nebo Švýcarské konfederaci,
j) schváleným rámcem účetního výkaznictví ve vztahu k entitě soubor obecně uznávaných účetních zásad povolených oprávněným účetním orgánem ve státě, ze kterého je tato entita,
k) oprávněným účetním orgánem orgán, který má v daném státě pravomoc stanovit účetní standardy pro účely účetního výkaznictví,
l) podstatným narušením konkurenceschopnosti použití zvláštní zásady nebo postupu podle souboru obecně uznávaných účetních zásad, které vede k celkové změně výnosů nebo nákladů o částku odpovídající více než 75 000 000 EUR za výkazní období v porovnání s částkou, která by byla stanovena uplatněním odpovídající zásady nebo postupu podle mezinárodních účetních standardů,
m) čistou účetní hodnotou hmotných aktiv průměr hodnoty hmotných aktiv po zohlednění jejich odpisů a znehodnocení vykázaných v účetní závěrce vykázaných na začátku a na konci zdaňovacího období,
n) státem s nízkým zdaněním stát, v němž má daná nadnárodní skupina nebo vnitrostátní skupina v daném výkazním období jurisdikční kvalifikovaný zisk a její efektivní daňová sazba je nižší, než je minimální daňová sazba,
o) způsobilým systémem daně z rozděleného zisku systém daně z příjmů právnických osob nebo obdobné daně, na základě které jsou zdaněny příjmy entity, který
1. je účinný nejpozději od 1. července 2021,
2. ukládá daň pouze tehdy, jsou-li její příjmy rozděleny jako podíly na zisku společníkům nebo jsou-li tyto příjmy považovány za rozdělené společníkům nebo vzniknou-li této entitě náklady, které se nevztahují k jejímu podnikání, a
3. ukládá daň se sazbou alespoň ve výši minimální daňové sazby,
p) režimem zdanění ovládaných zahraničních společností soubor daňových pravidel,
1. která nejsou součástí kvalifikovaného pravidla pro zahrnutí zisku a
2. podle nichž je část nebo celý příjem entity zdaňován u přímého nebo nepřímého společníka této entity, který je daňovým rezidentem jiného státu než tato entita, a to podle velikosti podílu tohoto společníka v této entitě, nebo u hlavní entity stálé provozovny, bez ohledu na to, zda je příjem entity společníkovi nebo hlavní entitě vyplacen,
q) ovládanou zahraniční společností entita, na kterou se vztahuje režim zdanění ovládaných zahraničních společností,
r) pracovníkem členské entity její
1. zaměstnanec,
2. nezávislý dodavatel, pokud se podílí na jejích běžných provozních činnostech,
s) vstupním obdobím skupiny první z výkazních období, ve kterém je tato skupina velkou nadnárodní nebo velkou vnitrostátní skupinou,
t) pojišťovnou
1. pojišťovna podle zákona upravujícího pojišťovnictví,
2. pojišťovna, na kterou se nevztahuje zákon upravující pojišťovnictví pouze z toho důvodu, že je vyjmuta z působnosti právního předpisu Evropské unie upravujícího přístup k pojišťovací a zajišťovací činnosti a její výkon2).
HLAVA III
STÁT ENTITY
§ 21
Obecné ustanovení
(1) Entita je pro účely dorovnávacích daní ze státu, v němž je daňovým rezidentem z důvodu svého sídla, místa vedení nebo podobného kritéria.
(2) Nelze-li podle odstavce 1 určit stát, ze kterého je entita, hledí se na ni pro účely dorovnávacích daní, jako by byla ze státu, podle jehož právního řádu je ustavena.
§ 22
Entita s prvkem daňové transparence
(1) Entita s prvkem daňové transparence pro účely dorovnávacích daní není z žádného státu.
(2) Odstavec 1 se nepoužije na entitu s prvkem daňové transparence, která je
a) nejvyšší mateřskou entitou nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, nebo
b) povinna uplatňovat
1. pravidlo pro zahrnutí zisku podle tohoto zákona, nebo
2. pravidlo pro zahrnutí zisku stanovené právním řádem jiného členského státu, které je rovnocenné pravidlu podle bodu 1.
(3) Entita podle odstavce 2 je pro účely dorovnávacích daní ze státu, podle jehož právního řádu je ustavena.
§ 23
Stálá provozovna
(1) Stálá provozovna je pro účely dorovnávacích daní ze státu, ve kterém se nachází.
(2) Pro účely dorovnávacích daní se stálá provozovna podle
a) § 6 písm. f) bodu 1 nachází ve státě, ve kterém
1. je s ní zacházeno jako se stálou provozovnou a
2. podléhá zdanění podle mezinárodní smlouvy o zamezení dvojímu zdanění příjmů,
b) § 6 písm. f) bodu 2 nachází ve státě, ve kterém její příjmy podléhají zdanění z důvodu její podnikatelské přítomnosti v tomto státě,
c) § 6 písm. f) bodu 3 nachází ve státě, ve kterém je umístěna.
(3) Stálá provozovna podle § 6 písm. f) bodu 4 pro účely dorovnávacích daní není z žádného státu.
§ 24
Více států členské entity
(1) Vyplývá-li z postupu podle § 21 až 23, že je členská entita ze 2 států, které mají uzavřenou mezinárodní smlouvu upravující zamezení dvojímu zdanění příjmů, která je prováděna, hledí se na tuto členskou entitu, jako by byla pouze z toho státu, ve kterém je podle takové smlouvy považována za daňového rezidenta.
(2) Na členskou entitu podle odstavce 1 se hledí, jako by byla ze státu, který za dané výkazní období stanoví vyšší částku zahrnutých daní po vyloučení částky daně stanovené v souladu s režimem zdanění ovládaných zahraničních společností, pokud
a) mezinárodní smlouva podle odstavce 1 vyžaduje pro určení daňového rezidentství vzájemnou dohodu smluvních stran a této dohody není dosaženo, nebo
b) není na základě mezinárodní smlouvy podle odstavce 1 poskytována žádná úleva týkající se dvojího zdanění příjmů z důvodu daňového rezidentství členské entity v obou státech, které jsou smluvními stranami takové smlouvy.
(3) Vyplývá-li z postupu podle § 21 až 23, že je členská entita ze 2 států, které nemají uzavřenou mezinárodní smlouvu upravující zamezení dvojímu zdanění příjmů, která je prováděna, hledí se na ni, jako by byla z toho státu, který za dané výkazní období stanoví vyšší částku zahrnutých daní po vyloučení částky daně stanovené v souladu s režimem zdanění ovládaných zahraničních společností.
(4) Je-li částka zahrnutých daní po vyloučení částky daně stanovené v souladu s režimem zdanění ovládaných zahraničních společností podle odstavce 2 nebo 3 stanovena v obou státech ve stejné výši nebo je nulová, hledí se na členskou entitu, jako by byla pouze z toho státu, v němž jí vznikla vyšší částka zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty.
(5) Je-li částka zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty členské entity podle odstavce 4 v obou státech stejná nebo nulová, hledí se na členskou entitu, jako by
a) nebyla z žádného státu, nejde-li o mateřskou entitu, nebo
b) byla ze státu, podle jehož právního řádu je ustavena, jde-li o mateřskou entitu.
(6) Nepodléhá-li mateřská entita ve státě určeném podle odstavců 1 až 5 kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí zisku, hledí se na ni, jako by takovému pravidlu podléhala ve druhém ze států, z nichž je tato mateřská entita, pokud použití takového pravidla není vyloučeno mezinárodní smlouvou upravující zamezení dvojímu zdanění příjmů.
§ 25
Změna státu členské entity
Změní-li se v průběhu výkazního období stát, ze kterého je členská entita, je rozhodný stav k začátku tohoto období.
HLAVA IV
ROZHODNUTÍ POPLATNÍKA TÝKAJÍCÍ SE POSTUPU URČENÍ DOROVNÁVACÍ DANĚ
§ 26
Členská entita rozhodující o postupu určení dorovnávací daně
(1) V případech stanovených tímto zákonem může poplatník dorovnávací daně učinit rozhodnutí týkající se postupu určení dorovnávací daně.
(2) Rozhodnutí podle odstavce 1 může učinit poplatník, který je
a) podávající členskou entitou, nebo
b) nejvyšší mateřskou entitou, pokud tento zákon stanoví, že rozhodnutí může učinit pouze nejvyšší mateřská entita.
§ 27
Druhy rozhodnutí týkající se postupu určení dorovnávací daně
Rozhodnutí týkající se postupu určení dorovnávací daně se rozlišují podle délky jejich trvání na
a) jednorázové rozhodnutí,
b) krátkodobé rozhodnutí,
c) střednědobé rozhodnutí,
d) dlouhodobé rozhodnutí.
§ 28
Jednorázové rozhodnutí entity pro účely určení dorovnávací daně
(1) Jednorázové rozhodnutí činí poplatník dorovnávací daně v souvislosti s jednotlivou skutečností vymezenou v tomto zákoně, a to pro zdaňovací období, ve kterém tato skutečnost nastane.
(2) Poplatník je povinen sdělit správci daně v informačním přehledu, že učinil jednorázové rozhodnutí, a to ve lhůtě pro podání informačního přehledu k dorovnávací dani, který je podáván za zdaňovací období, pro které se rozhodnutí činí.
(3) Neučiní-li poplatník včas sdělení podle odstavce 2, platí, že jednorázové rozhodnutí neučinil.
§ 29
Krátkodobé rozhodnutí entity pro účely určení dorovnávací daně
(1) Krátkodobé rozhodnutí činí poplatník dorovnávací daně pro jedno zdaňovací období.
(2) Poplatník je povinen sdělit správci daně v informačním přehledu, že učinil krátkodobé rozhodnutí, a to ve lhůtě pro podání informačního přehledu k dorovnávací dani, který je podáván za zdaňovací období, pro které se rozhodnutí činí.
(3) Neučiní-li poplatník včas sdělení podle odstavce 2, platí, že krátkodobé rozhodnutí neučinil.
(4) Krátkodobé rozhodnutí se po uplynutí jeho účinnosti obnovuje, ledaže poplatník rozhodne o jeho neobnovení.
(5) Rozhodnutí o neobnovení krátkodobého rozhodnutí je poplatník dorovnávací daně povinen sdělit správci daně do dne předcházejícího prvnímu dni prvního zdaňovacího období, pro které není rozhodnutí obnoveno. Neučiní-li poplatník včas toto sdělení, platí, že rozhodnutí o neobnovení krátkodobého rozhodnutí neučinil.
§ 30
Střednědobé rozhodnutí entity pro účely určení dorovnávací daně
(1) Střednědobé rozhodnutí činí poplatník dorovnávací daně pro 5 po sobě následujících zdaňovacích období.
(2) Poplatník je povinen sdělit správci daně v informačním přehledu, že učinil střednědobé rozhodnutí, a to ve lhůtě pro podání informačního přehledu k dorovnávací dani, který
a) je podáván za první ze zdaňovacích období, pro které se rozhodnutí činí, nebo
b) by byl podáván, pokud poplatník dorovnávací daně není podávající členskou entitou.
(3) Neučiní-li poplatník včas sdělení podle odstavce 2, platí, že střednědobé rozhodnutí neučinil.
(4) Střednědobé rozhodnutí se po uplynutí jeho účinnosti obnovuje, ledaže poplatník rozhodne o jeho neobnovení.
(5) Rozhodnutí o neobnovení střednědobého rozhodnutí je poplatník dorovnávací daně povinen sdělit správci daně do dne předcházejícího prvnímu dni prvního zdaňovacího období, pro které nemá být rozhodnutí obnoveno. Neučiní-li poplatník včas toto sdělení, platí, že rozhodnutí o neobnovení střednědobého rozhodnutí neučinil.
(6) Pokud poplatník rozhodne o neobnovení střednědobého rozhodnutí, může nové střednědobé rozhodnutí učinit pro zdaňovací období bezprostředně následující po uplynutí 5 po sobě následujících zdaňovacích období, pro které nebylo předešlé střednědobé rozhodnutí obnoveno.
§ 31
Dlouhodobé rozhodnutí entity pro účely určení dorovnávací daně
(1) Dlouhodobé rozhodnutí činí poplatník dorovnávací daně pro určitý stát, ze kterého jsou členské entity skupiny, jejíž součástí je tento poplatník.
(2) Dlouhodobé rozhodnutí činí poplatník dorovnávací daně pouze jednou, a to společně pro
a) první zdaňovací období, za které je podáván informační přehled k dorovnávací dani nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, ve kterém jsou zahrnuty členské entity ze státu, pro který se rozhodnutí provádí, a
b) pro všechna zdaňovací období následující po zdaňovacím období podle písmene a), pro která je toto rozhodnutí možné učinit.
(3) Poplatník je povinen sdělit správci daně v informačním přehledu, že učinil dlouhodobé rozhodnutí, a to ve lhůtě pro podání prvního informačního přehledu k dorovnávací dani, ve kterém jsou zahrnuty členské entity ze státu, pro který se rozhodnutí činí.
(4) Neučiní-li poplatník včas sdělení podle odstavce 3, platí, že dlouhodobé rozhodnutí neučinil.
(5) Nestanoví-li tento zákon jinak, může poplatník dlouhodobé rozhodnutí pro budoucí zdaňovací období zrušit s platností od prvního dne prvního ze zdaňovacích období, pro které je rozhodnutí zrušeno.
(6) Rozhodnutí o zrušení dlouhodobého rozhodnutí je poplatník dorovnávací daně povinen sdělit správci daně do dne předcházejícího prvnímu dni prvního ze zdaňovacích období, pro které je rozhodnutí zrušeno. Neučiní-li poplatník včas toto sdělení, platí, že rozhodnutí nezrušil.
HLAVA V
VZTAH DOROVNÁVACÍ DANĚ K JINÝM DANÍM
§ 32
Vztah k daním z příjmů
Dorovnávací daň podle tohoto zákona není daní z příjmů.
§ 33
Neuznatelnost dorovnávací daně jako daňového výdaje
Dorovnávací daň podle tohoto zákona a obdobnou daň zaplacenou v zahraničí nelze uznat za výdaj pro účely stanovení základu daně z příjmů podle zákona o daních z příjmů.
§ 34
Snížení daně ovládající společnosti o kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daň
(1) Kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň, která je stanovena a zaplacena podle právního řádu jiného státu, se pro účely snížení daně z příjmů právnických osob, která je stanovena ovládající společnosti na základě právního předpisu upravujícího zdanění ovládané zahraniční společnosti, považuje za daň obdobnou dani z příjmů právnických osob.
(2) Pro účely snížení daně z příjmů právnických osob podle odstavce 1 lze zohlednit pouze část kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně, které odpovídá podíl příjmů z činnosti a nakládání s majetkem, ze kterých byla stanovena daň ovládající společnosti, na kvalifikovaném zisku členské entity, které byla tato kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň stanovena.
HLAVA VI
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
§ 35
Samostatná jurisdikce
Za stát se pro účely dorovnávacích daní považuje také samostatná jurisdikce, která není státem.
§ 36
Přepočet měny
(1) Pro přepočet cizí měny na českou měnu se pro účely dorovnávacích daní použije způsob určení kurzu podle zákona upravujícího daně z příjmů.
(2) Pro přepočet české nebo cizí měny na euro se pro účely dorovnávacích daní použije obdobně způsob určení kurzu podle zákona upravujícího daně z příjmů. Při tom se použijí kurzy vyhlášené Evropskou centrální bankou.
(3) Pro účely přepočtu částky v jiné měně než euro na částku odpovídající prahové hodnotě podle tohoto zákona, se při přepočtu podle odstavce 2 použije průměrný směnný kurz za měsíc prosinec bezprostředně předcházející výkaznímu období.
§ 37
Zveřejnění dokumentů tvořících prováděcí rámec modelových pravidel Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj
(1) Ministerstvo financí ve Finančním zpravodaji zveřejňuje modelová pravidla Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a modelovou smlouvu Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj o zamezení dvojímu zdanění příjmů a majetku přeložené do českého jazyka.
(2) Ministerstvo financí ve Finančním zpravodaji zveřejňuje sdělení s aktuálním přehledem dokumentů tvořících prováděcí rámec modelových pravidel Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj s uvedením místa, kde jsou tyto dokumenty k dispozici.
ČÁST DRUHÁ
GLOBÁLNÍ PRAVIDLA PROTI EROZI ZÁKLADU DANĚ
HLAVA I
KVALIFIKOVANÝ ZISK NEBO ZTRÁTA
Díl 1
Obecná ustanovení
§ 38
Účetní zisk nebo ztráta
(1) Účetním ziskem nebo ztrátou se pro účely dorovnávacích daní rozumí účetní zisk nebo ztráta členské entity vykázané
a) za výkazní období před konsolidačními úpravami prováděnými za účelem vyloučení transakcí v rámci skupiny a
b) v souladu s rámcem účetního výkaznictví použitým při sestavování konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity.
(2) Nelze-li s vynaložením přiměřeného úsilí určit účetní zisk nebo ztrátu členské entity na základě rámce účetního výkaznictví použitého při sestavování konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity, mohou být účetní zisk nebo ztráta členské entity za výkazní období určeny za použití jiného přijatelného nebo schváleného rámce účetního výkaznictví, pokud
a) jsou finanční výkazy členské entity sestaveny v souladu s tímto jiným rámcem účetního výkaznictví,
b) jsou informace obsažené ve finančních výkazech členské entity spolehlivé a
c) trvalé rozdíly přesahující částku odpovídající 1 000 000 EUR
1. vyplývají z použití určité zásady nebo postupu, které se liší od rámce účetního výkaznictví použitého při sestavování konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity, na položky výnosů nebo nákladů nebo transakcí a
2. jsou upraveny tak, aby odpovídaly postupu požadovanému pro tuto položku rámcem účetního výkaznictví použitým při sestavování konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity.
(3) Sestavuje-li nejvyšší mateřská entita účetní závěrku jinak než v souladu s přijatelným rámcem účetního výkaznictví, upraví se tato závěrka tak, aby nedošlo k podstatnému narušení konkurenceschopnosti.
(4) Uplatňuje-li stát kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daň, mohou být účetní zisk nebo ztráta členských entit z tohoto státu určeny v souladu s přijatelným rámcem účetního výkaznictví nebo schváleným rámcem účetního výkaznictví, který se liší od rámce účetního výkaznictví použitého při sestavování konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity, pokud jsou účetní zisk nebo ztráta upraveny tak, aby se zabránilo podstatnému narušení konkurenceschopnosti.
(5) Pokud by použití zvláštní zásady nebo postupu podle souboru obecně uznávaných účetních zásad rámce účetního výkaznictví vedlo k podstatnému narušení konkurenceschopnosti, upraví se účetní řešení položky nebo transakce, na které se tato zásada nebo postup vztahuje, tak, aby bylo v souladu s postupem požadovaným pro danou položku nebo transakci podle mezinárodních účetních standardů.
§ 39
Vyloučený podíl na zisku
(1) Vyloučeným podílem na zisku se pro účely dorovnávacích daní rozumí podíl na zisku přijatý nebo vykázaný v souvislosti s vlastnickým podílem, s výjimkou takového podílu na zisku, který byl přijat nebo vykázán v souvislosti s
a) portfoliovým podílem, se kterým je spojeno právo na podíl na zisku, a který drží členská entita se všemi podstatnými právy spojenými s vlastnickým podílem ke dni rozdělení zisku po dobu kratší než jeden rok, nebo
b) vlastnickým podílem v investiční entitě, který podléhá rozhodnutí učiněnému podle § 74.
(2) Při posuzování, zda členská entita drží portfoliový podíl se všemi jeho podstatnými právy podle odstavce 1 písm. a), se vedle práva na podíl na zisku přihlíží zejména k právu na podíl na kapitálu, rezervních fondech a k hlasovacím právům.
(3) Je-li podíl na zisku vyplacen na základě složeného finančního nástroje, který má kapitálovou a závazkovou složku, je vyloučeným podílem na zisku podle odstavce 1 pouze část podílu vyplacená na základě kapitálové složky tohoto finančního nástroje.
(4) Podíl na zisku vyplácený na základě finančního nástroje je vyloučeným podílem na zisku podle odstavce 1 pouze tehdy, pokud je jako výplata podílu na zisku zachycen ve finančních výkazech jak vydavatele tohoto finančního nástroje, tak jeho držitele, jsou-li z téže skupiny. Pokud je tento podíl na zisku v těchto finančních výkazech zachycen odlišně, hledí se na něj pro účely dorovnávacích daní, jako by měl povahu, která je zachycena ve finančním výkazu jeho vydavatele.
§ 40
Vymezení dalších pojmů
Pro účely dorovnávacích daní se rozumí
a) nákladem na daň výše
1. zahrnuté daně vykázané jako náklad a splatné a odložené zahrnuté daně, které jsou součástí nákladů na daň z příjmů, včetně zahrnutých daní z příjmů, které jsou vyloučeny z výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty,
2. odložené daňové pohledávky přiřaditelné ztrátě vzniklé za výkazní období,
3. kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně vykázané jako náklad,
4. daně vykázané jako náklad, která vznikla na základě pravidel podle tohoto zákona, pravidel rovnocenných pravidlům podle tohoto zákona v případě jiného členského státu nebo pravidel rovnocenných pravidlům stanoveným modelovými pravidly Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj v případě třetího státu,
5. nekvalifikované vratné daně ze zisku vykázané jako náklad,
b) portfoliovým podílem souhrn vlastnických podílů v entitě,
1. které drží členské entity skupiny jako celek a
2. se kterými jsou ke dni rozdělení zisku této entity nebo jejího prodeje spojena práva na podíl na zisku, na likvidačním zůstatku nebo na jiných částech vlastního kapitálu nebo podíl na hlasovacích právech, pokud je každý z těchto podílů nižší než 10 %,
c) vyloučeným kapitálovým ziskem nebo ztrátou zisk nebo ztráta zahrnuté v účetním zisku nebo ztrátě členské entity vzniklé v souvislosti
1. se změnou reálné hodnoty vlastnického podílu, který je oceňován reálnou hodnotou, s výjimkou portfoliového podílu,
2. s držbou vlastnického podílu, který je vykázán ve finančních výkazech na základě ekvivalence,
3. se zcizením vlastnického podílu, s výjimkou zcizení portfoliového podílu,
d) zahrnutým ziskem nebo ztrátou vyplývajícími z metody přecenění zisk nebo ztráta zvýšené nebo snížené o související zahrnuté daně za výkazní období vyplývající z použití účetní metody nebo účetního postupu, na základě kterých se v případě pozemků, budov a zařízení
1. pravidelně upravuje účetní hodnota takových pozemků, budov a zařízení na jeho reálnou hodnotu,
2. zaznamenává změna hodnoty v rámci ostatního úplného výsledku hospodaření a
3. zisk nebo ztráta původně vykázané v ostatním úplném výsledku hospodaření následně nevykazují prostřednictvím zisku a ztráty,
e) asymetrickým kurzovým ziskem nebo ztrátou kurzový zisk nebo ztráta entity, jejíž účetní a daňové funkční měny se liší, pokud jsou
1. zahrnuty do výpočtu zdanitelného příjmu nebo ztráty členské entity a jsou přičitatelné kolísání směnného kurzu mezi účetní funkční měnou a daňovou funkční měnou členské entity,
2. zahrnuty do výpočtu účetního zisku nebo ztráty členské entity a jsou přičitatelné kolísání směnného kurzu mezi účetní funkční měnou a daňovou funkční měnou členské entity,
3. zahrnuty do výpočtu účetního zisku nebo ztráty členské entity a jsou přičitatelné kolísání směnného kurzu mezi třetí cizí měnou a účetní funkční měnou členské entity, nebo
4. přičitatelné kolísání směnného kurzu mezi třetí cizí měnou a daňovou funkční měnou členské entity, bez ohledu na to, zda jsou tento kurzový zisk nebo tato ztráta zahrnuty do zdanitelného příjmu,
f) funkční měnou měna, ve které členská entita uskutečňuje převážnou část své činnosti,
g) měnou vykazování měna používaná při předkládání konsolidované účetní závěrky,
h) daňovou funkční měnou funkční měna používaná k určení zdanitelného příjmu nebo ztráty členské entity pro zahrnutou daň ve státě, z něhož je tato entita,
i) účetní funkční měnou funkční měna používaná k určení účetního zisku nebo ztráty členské entity,
j) třetí cizí měnou měna, která není daňovou funkční měnou ani účetní funkční měnou členské entity,
k) nepřípustným nákladem
1. náklad vzniklý členské entitě v souvislosti s úplatkem, protiprávní provizí nebo jinou platbou, která je v rozporu s právním řádem státu, z nějž je entita, která platbu provedla, nebo s právním řádem státu, z nějž je nejvyšší mateřská entita skupiny, jejíž součástí je tato členská entita,
2. náklad vzniklý členské entitě v souvislosti s pokutou nebo sankcí ve výši odpovídající alespoň 50 000 EUR,
l) chybou z předchozího období a změnou účetních metod změna počátečního stavu vlastního kapitálu členské entity na začátku výkazního období přičitatelná
1. opravě chyby ve stanovení účetního zisku nebo ztráty v předchozím výkazním období, která ovlivnila výnosy nebo náklady, jež lze zahrnout do výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty v předchozím výkazním období, s výjimkou případů, kdy tato oprava vedla k podstatnému snížení závazku ze zahrnutých daní podle § 67, a
2. změně účetních metod, která ovlivnila výnosy nebo náklady zahrnuté do výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty,
m) vzniklými penzijními náklady rozdíl mezi
1. výší nákladů na úhradu důchodových dluhů nebo výnosů vzniklých v souvislosti s příspěvky do penzijního fondu, pokud tato výše nebo tyto výnosy jsou zahrnuty do účetního zisku nebo ztráty, a
2. příspěvkem do penzijního fondu za dané výkazní období,
n) zásadou tržního odstupu zásada, podle níž musí být transakce mezi členskými entitami zaznamenávány podle podmínek, které by byly dosaženy při srovnatelných transakcích a za srovnatelných okolností mezi nezávislými entitami,
o) ujednáním o vnitroskupinovém financování úvěr nebo jiné plnění, které poskytuje členská entita jiné členské entitě stejné skupiny,
p) prominutým dluhem dluh účetní jednotky, který věřitel zcela nebo zčásti této účetní jednotce promine, pokud účetní jednotce v souvislosti s prominutím tohoto dluhu nevznikne povinnost poskytnout jiné plnění.
Díl 2
Určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty
§ 41
Kvalifikovaný zisk nebo ztráta členské entity
Kvalifikovaný zisk nebo ztráta členské entity činí částku odpovídající účetnímu zisku nebo ztrátě členské entity upraveným podle tohoto dílu.
§ 42
Jurisdikční kvalifikovaný zisk nebo ztráta
(1) Jurisdikční kvalifikovaný zisk skupiny za jednotlivé zdaňovací období a stát činí kladný rozdíl
a) kladné hodnoty úhrnu kvalifikovaných zisků členských entit z tohoto státu vzniklých za toto zdaňovací období a
b) úhrnu kvalifikovaných ztrát členských entit z tohoto státu vzniklých za toto zdaňovací období.
(2) Jurisdikční kvalifikovaná ztráta skupiny za jednotlivé zdaňovací období a stát činí záporný rozdíl
a) kladné hodnoty úhrnu kvalifikovaných zisků členských entit z tohoto státu vzniklých za toto zdaňovací období a
b) úhrnu kvalifikovaných ztrát členských entit z tohoto státu vzniklých za toto zdaňovací období.
(3) Pro účely výpočtu podle odstavců 1 a 2 se nezohlední kvalifikovaný zisk nebo ztráta členských entit skupiny, které jsou
a) investiční entitou,
b) součástí podskupiny v menšinovém vlastnictví, nebo
c) členskou entitou v menšinovém vlastnictví.
§ 43
Základní úpravy účetního zisku nebo ztráty
(1) Pro účely určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty za dané výkazní období se účetní zisk nebo ztráta členské entity upraví o
a) náklady na daň,
b) vyloučené podíly na zisku,
c) vyloučené kapitálové zisky nebo ztráty,
d) zahrnuté zisky nebo ztráty vyplývající z metody přecenění,
e) zahrnuté zisky nebo ztráty související se zcizením aktiv a účetních dluhů vyloučených podle § 109,
f) asymetrické kurzové zisky nebo ztráty,
g) nepřípustné náklady,
h) položky změny chyb z předchozího období a změny účetních metod,
i) vzniklé penzijní náklady.
(2) Při výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity se považuje za zisk
a) kvalifikované daňové zvýhodnění,
b) daňové zvýhodnění, které je ve vztahu k entitě oprávněné jej uplatnit převoditelným daňovým zvýhodněním a obchodovatelným daňovým zvýhodněním.
(3) Jiné daňové zvýhodnění než daňové zvýhodnění podle odstavce 2 se při výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity nepovažuje za zisk.
§ 44
Transakce mezi členskými entitami
(1) Transakce mezi 2 členskými entitami z různých států, která není zaznamenána ve stejné výši ve finančních výkazech obou členských entit nebo není zaznamenána v souladu se zásadou tržního odstupu, se upraví tak, aby byla zaznamenána u těchto entit ve stejné výši a byla v souladu s touto zásadou.
(2) Je-li ztráta z převodu aktiva mezi 2 členskými entitami ze stejného státu zahrnována do výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty a není zaznamenána v souladu se zásadou tržního odstupu, upraví se v souladu s touto zásadou.
§ 45
Vyloučení nákladů v případě vnitroskupinového financování
Pro účely určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity se nezohlední náklady související s ujednáním o vnitroskupinovém financování, pokud
a) je tato členská entita ze státu s nízkým zdaněním nebo ze státu, který by byl státem s nízkým zdaněním, pokud by náklady této členské entitě nevznikly,
b) lze důvodně předpokládat, že po předpokládanou dobu trvání ujednání o vnitroskupinovém financování bude toto ujednání zvyšovat částku nákladů zohledněných při výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty této členské entity, aniž by současně vedlo k odpovídajícímu zvýšení zdanitelného příjmu členské entity, která jí poskytuje úvěr nebo jí poskytuje plnění jiným způsobem, a
c) této členské entitě poskytuje úvěr nebo jí poskytuje plnění jiným způsobem jiná členská entita ze státu, který
1. není státem s nízkým zdaněním, nebo
2. by nebyl státem s nízkým zdaněním, pokud by příjmy související s danými náklady plnění poskytující členské entitě nevznikly.
§ 46
Vyloučení položek při určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty pojišťovny
(1) Pro účely určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty pojišťovny se nezohlední částka účtovaná pojistníkům jako náhrada nákladu na daň zaplacenou pojišťovnou v souvislosti s výnosem pojistníka.
(2) Pro účely určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty pojišťovny se do kvalifikovaného zisku nebo ztráty zahrnou veškeré výnosy pojistníků, které nejsou zohledněny v účetním zisku nebo ztrátě pojišťovny, a to v rozsahu, v jakém se odpovídající zvýšení nebo snížení závazků vůči pojistníkům odráží v jejím účetním zisku nebo ztrátě.
§ 47
Snížení a zvýšení vlastního kapitálu v souvislosti s investičním nástrojem zahrnutým do vedlejšího kapitálu Tier 1
(1) Snížení vlastního kapitálu členské entity, které je výsledkem rozdělení zisku a které bylo nebo má být uskutečněno v souvislosti s investičním nástrojem zahrnutým do vedlejšího kapitálu Tier 1 vydaným touto členskou entitou, se při výpočtu jejího kvalifikovaného zisku nebo ztráty považuje za náklad.
(2) Zvýšení vlastního kapitálu členské entity, které je výsledkem rozdělení zisku a které bylo nebo má být přijato v souvislosti s investičním nástrojem zahrnutým do vedlejšího kapitálu Tier 1 drženým touto členskou entitou, se zahrne do výpočtu jejího kvalifikovaného zisku nebo ztráty.
(3) Investičním nástrojem zahrnutým do vedlejšího kapitálu Tier 1 se pro účely dorovnávacích daní rozumí nástroj
a) převoditelný na vlastní kapitál nebo jehož účetní hodnota je trvale snížena, nastane-li předem stanovená skutečnost, který má další vlastnosti, jejichž účelem je vyrovnání ztrát vzniklých v souvislosti s finanční krizí, který je zahrnutý do vedlejšího kapitálu Tier 1 podle
1. přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího obezřetnostní požadavky stanovené pro bankovní sektor3) v případě členského státu, nebo
2. obezřetnostních regulatorních požadavků stanovených pro bankovní sektor v případě třetího státu,
b) zahrnutý do kapitálu třídy 1 s omezením, který má podobnou funkci jako vedlejší kapitál Tier 1 podle písmene a), podle
1. přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího obezřetnostní požadavky stanovené pro pojišťovací sektor4) v případě členského státu, nebo
2. jiných regulatorních požadavků stanovených pro pojišťovací sektor v případě třetího státu.
§ 48
Vyloučení zisků z mezinárodní lodní dopravy
(1) Pro účely vyloučení zisků z mezinárodní lodní dopravy se rozumí
a) ziskem z mezinárodní lodní dopravy zisk plynoucí členské entitě z činností mezinárodní lodní dopravy, ledaže je tato doprava prováděna po vnitrozemských vodních cestách ve stejném státě,
b) činnostmi mezinárodní lodní dopravy
1. mezinárodní lodní doprava cestujících nebo nákladu, bez ohledu na to, zda je členská entita vlastníkem lodi, nájemcem nebo je oprávněna s lodí nakládat na základě jiného právního důvodu,
2. mezinárodní lodní doprava cestujících nebo nákladu na základě dohody o pronájmu lodního prostoru,
3. pronájem lodi za účelem mezinárodní dopravy cestujících nebo nákladu s plnou výbavou a posádkou,
4. pronájem lodi za účelem mezinárodní dopravy cestujících nebo nákladu jiné členské entitě bez posádky,
5. účast ve společném fondu, společném podniku nebo mezinárodní provozní agentuře pro mezinárodní lodní dopravu cestujících nebo nákladu,
6. prodej lodi užívané k mezinárodní dopravě cestujících nebo nákladu, pokud byla loď držena členskou entitou za účelem užívání po dobu nejméně jednoho roku,
c) vedlejším ziskem z mezinárodní lodní dopravy zisk plynoucí členské entitě z vedlejších činností lodní dopravy, pokud jsou tyto činnosti vykonávány především v souvislosti s mezinárodní lodní dopravou cestujících nebo nákladu,
d) vedlejšími činnostmi lodní dopravy
1. pronájem lodi bez posádky jinému podniku lodní dopravy, který není členskou entitou, pokud doba pronájmu nepřesáhne 3 roky,
2. prodej přepravních a dopravních dokladů vydaných jinými podniky lodní dopravy pro vnitrostátní úsek mezinárodní plavby,
3. pronájem a krátkodobé skladování kontejnerů včetně příjmů z úplat za prodlení v případě pozdního vrácení kontejnerů,
4. poskytování služeb inženýrů, pracovníků údržby, pracovníků manipulujících s nákladem, pracovníků stravovacích služeb a pracovníků zákaznických služeb ostatním provozovatelům lodní dopravy,
5. příjmy z investiční činnosti, pokud investiční činnost, ze které zisk plyne, je prováděna jako nedílná součást výkonu činnosti provozování lodí v mezinárodní dopravě,
e) strategickým řízením způsob řízení entity zaměřený na dlouhodobé plánování a směřování entity spolu se stanovením cílů a způsobu jejich dosažení.
(2) Pro účely určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity se nezohlední její zisk z mezinárodní lodní dopravy ani vedlejší zisk z mezinárodní lodní dopravy, pokud tato členská entita prokáže, že strategické nebo obchodní řízení všech dotčených lodí je skutečně prováděno ze státu, z něhož je členská entita. Vedlejší zisk z mezinárodní lodní dopravy se zohlední, pokud souhrn vedlejších zisků z mezinárodní lodní dopravy členských entit ze stejného státu činí více než 50 % zisků těchto členských entit z mezinárodní lodní dopravy.
(3) Pokud je výsledkem výpočtu zisku z mezinárodní lodní dopravy a vedlejšího zisku z mezinárodní lodní dopravy ztráta, tato ztráta se pro účely určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty této členské entity nezohlední.
(4) Náklady členské entity, které přímo vyplývají z jejích činností mezinárodní lodní dopravy nebo jejích vedlejších činností lodní dopravy, se pro účely určení zisku z mezinárodní lodní dopravy a vedlejšího zisku z mezinárodní lodní dopravy členské entity odečtou od výnosů členské entity z těchto činností.
(5) Náklady členské entity, které nepřímo vyplývají z jejích činností mezinárodní lodní dopravy nebo jejích vedlejších činností lodní dopravy, se pro účely určení zisku z mezinárodní lodní dopravy a vedlejšího zisku z mezinárodní lodní dopravy členské entity odečtou od výnosů členské entity z těchto činností na základě poměru jejích výnosů z těchto činností k jejím celkovým výnosům.
(6) Pro účely určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity se nezohlední žádné její náklady přímo ani nepřímo vyplývající z jejích činností mezinárodní lodní dopravy nebo jejích vedlejších činností lodní dopravy a odečtené podle odstavce 4 nebo 5.
Díl 3
Rozhodnutí pro účely určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty
§ 49
Rozhodnutí ohledně kompenzace vázané na akcie nebo jiné účastnické cenné papíry
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je alespoň jedna členská entita dané skupiny, učinit střednědobé rozhodnutí ohledně kompenzace vázané na akcie nebo jiné účastnické cenné papíry.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, všechny členské entity ze státu, pro který je rozhodnutí učiněno, částku vykázanou v jejich finančních výkazech jako náklady nebo výdaje takové členské entity na kompenzaci na základě akcií nebo jiných účastnických cenných papírů nahradí částkou, která je povolena jako odpočet při výpočtu jejich zdanitelného příjmu ve státě, ze kterého je tato entita.
(3) Pokud náklady nebo výdaje na kompenzaci vázanou na akcie nebo jiné účastnické cenné papíry vznikly v souvislosti s opcí, která není uplatněna, částka těchto nákladů nebo výdajů, která je odečtena od účetního zisku nebo ztráty členské entity za účelem určení jejího kvalifikovaného zisku nebo ztráty za všechna předchozí výkazní období, se zahrne do výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty ve výkazním období, v němž uplyne lhůta pro uplatnění této možnosti.
(4) Pokud část nákladů nebo výdajů na kompenzaci vázanou na akcie nebo jiné účastnické cenné papíry je vykázána ve finančních výkazech členské entity ve výkazních obdobích předcházejících prvnímu z výkazních období, pro které bylo rozhodnutí učiněno, zahrne se do výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity za toto první výkazní období částka odpovídající rozdílu
a) celkové výše nákladů nebo výdajů na kompenzace vázané na akcie nebo jiné účastnické cenné papíry, která je odečtena pro účely výpočtu jeho kvalifikovaného zisku nebo ztráty v těchto předchozích výkazních obdobích, a
b) celkové výše nákladů nebo výdajů na kompenzaci vázanou na akcie nebo jiné účastnické cenné papíry, která by byla odečtena pro účely výpočtu jeho kvalifikovaného zisku nebo ztráty v těchto předchozích výkazních obdobích, pokud by pro tato výkazní období bylo učiněno rozhodnutí podle odstavce 1.
(5) V prvním z výkazních období, pro které není střednědobé rozhodnutí podle odstavce 1 obnoveno, se do výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity zahrne částka neuhrazených nákladů nebo výdajů na kompenzace vázané na akcie odečtená v návaznosti na uvedené rozhodnutí, která přesahuje vzniklé účetní náklady.
§ 50
Rozhodnutí ohledně využití zásady realizace
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je alespoň jedna členská entita dané skupiny, učinit střednědobé rozhodnutí ohledně využití zásady realizace.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, všechny členské entity ze státu, pro který je rozhodnutí učiněno, pro účely určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty stanoví zisky a ztráty z aktiv a účetních dluhů vykazovaných v konsolidované účetní závěrce za výkazní období v reálné hodnotě nebo podle pravidel pro snížení hodnoty na základě zásady realizace.
(3) Podávající členská entita může působnost rozhodnutí podle odstavce 1 omezit pouze na hmotná aktiva členských entit nebo na investiční entity.
(4) Zisky nebo ztráty, které vyplývají z účtování aktiva nebo účetního dluhu v reálné hodnotě nebo podle pravidel pro snížení hodnoty, se při určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity podle odstavce 2 nezohlední.
(5) Za účetní hodnotu aktiva nebo účetního dluhu pro účely stanovení zisku nebo ztráty na základě zásady realizace podle odstavce 2 se považuje jeho účetní hodnota
a) v době, kdy bylo aktivum pořízeno nebo vznikl účetní dluh, nebo
b) k prvnímu dni výkazního období, pro které bylo dané rozhodnutí učiněno, nastane-li tento den později než skutečnost podle písmene a).
(6) V prvním z výkazních období, pro které není rozhodnutí podle odstavce 1 obnoveno, se při výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity částka rovnající se rozdílu mezi reálnou a účetní hodnotou aktiva nebo účetního dluhu k prvnímu dni výkazního období, pro které nebylo rozhodnutí obnoveno, určená na základě uvedeného rozhodnutí,
a) přičte, pokud reálná hodnota převyšuje účetní hodnotu, nebo
b) odečte, pokud účetní hodnota převyšuje reálnou hodnotu.
§ 51
Rozhodnutí ohledně zcizení místních hmotných aktiv
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je alespoň jedna členská entita dané skupiny, učinit krátkodobé rozhodnutí ohledně zcizení místních hmotných aktiv.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, upraví členská entita v daném výkazním období podle odstavců 3 až 5 svůj kvalifikovaný zisk nebo ztrátu, které vyplývají ze zcizení místních hmotných aktiv uskutečněného členskou entitou v tomto výkazním období ve prospěch osoby, která není součástí skupiny, jejíž součástí je členská entita. Ve vztahu k výkaznímu období předcházejícímu výkaznímu období, pro které je rozhodnutí podle odstavce 1 učiněno, se při úpravách podle odstavců 3 až 5 použije také § 87.
(3) Zisk plynoucí ze zcizení místních hmotných aktiv ve výkazním období, pro které je rozhodnutí učiněno, se započte proti případné čisté ztrátě členské entity ze státu, v němž se nachází tato aktiva, vyplývající ze zcizení místních hmotných aktiv v pětiletém období. Zisk se nejprve započte proti případné čisté ztrátě, která vzniká v prvním výkazním období pětiletého období. Zbytková výše zisku se převádí do dalšího výkazního období a započte se proti případným čistým ztrátám, které vznikají v následujících výkazních obdobích pětiletého období.
(4) Zbytková výše zisku, která zůstane po uplatnění postupu podle odstavce 3, se pro účely výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty všech členských entit ze státu, v němž se nachází místní hmotná aktiva, které dosáhly zisku ze zcizení místních hmotných aktiv ve výkazním období, pro které je rozhodnutí učiněno, rovnoměrně rozloží na celé pětileté období. Zbytková výše zisku přiřazená členské entitě je úměrná poměru zisku této členské entity k zisku všech členských entit.
(5) Pokud žádná z členských entit ze státu, v němž se nachází místní hmotná aktiva, nedosahuje zisku ze zcizení místních hmotných aktiv ve výkazním období, pro které je rozhodnutí podle odstavce 1 učiněno, rozdělí se zbytková výše zisku podle odstavce 4 rovnoměrně mezi všechny členské entity z tohoto státu a pro účely výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty každé z těchto členských entit se rovnoměrně rozloží na celé pětileté období.
(6) Místním hmotným aktivem se pro účely dorovnávacích daní rozumí nemovitá věc nacházející se ve státě, ze kterého je členská entita, která ji zcizuje.
(7) Pětiletým obdobím podle odstavců 3 až 5 je výkazní období, pro které je rozhodnutí učiněno, a 4 výkazní období předcházející tomuto výkaznímu období.
§ 52
Rozhodnutí ohledně použití postupu účetní konsolidace k eliminaci výnosů, nákladů, zisků a ztrát
(1) Nejvyšší mateřská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je alespoň jedna členská entita dané skupiny, učinit střednědobé rozhodnutí ohledně použití postupu účetní konsolidace k eliminaci výnosů, nákladů, zisků a ztrát.
(2) Učiní-li nejvyšší mateřská entita rozhodnutí podle odstavce 1, použije se postup účetní konsolidace k eliminaci výnosů, nákladů, zisků a ztrát z transakcí mezi členskými entitami, které jsou
a) ze státu, pro který je rozhodnutí učiněno, a
b) zahrnuty do skupiny daňové konsolidace pro účely výpočtu jurisdikčního kvalifikovaného zisku nebo ztráty skupiny, jejíž jsou členské entity součástí.
(3) V prvním z výkazních období, pro které je rozhodnutí učiněno nebo pro které není obnoveno, se provedou úpravy tak, aby položky kvalifikovaného zisku nebo ztráty byly v důsledku takového rozhodnutí nebo jeho neobnovení zohledněny právě jednou.
§ 53
Rozhodnutí ohledně zohlednění zisku a ztrát z kapitálových investic
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je alespoň jedna členská entita dané skupiny, učinit střednědobé rozhodnutí ohledně zohlednění zisku a ztrát z kapitálových investic.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, držitel vlastnického podílu jiného, než je portfoliový podíl a kvalifikovaný vlastnický podíl, který je ze státu, pro který je rozhodnutí učiněno,
a) zahrne do kvalifikovaného zisku nebo ztráty
1. zisk nebo ztrátu vzniklé v souvislosti se změnou reálné hodnoty vlastnického podílu, který je oceňován reálnou hodnotou, nebo snížením hodnoty tohoto podílu, pokud držitel tohoto podílu podléhá zdanění příjmů v souvislosti se změnou reálné hodnoty podílu nebo snížením jeho hodnoty; pokud podléhá zdanění příjmů na základě zásady realizace, zahrne se takový zisk nebo ztráta do kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity, pokud náklad na daň z příjmů zahrnuje náklad na odloženou daň vykázaný v souvislosti se změnou reálné hodnoty vlastnického podílu,
2. zisk nebo ztrátu vzniklé v souvislosti s držbou vlastnického podílu v daňově transparentní entitě, který je vykázán ve finančních výkazech na základě ekvivalence, a
3. zisk nebo ztrátu vzniklé v souvislosti se zcizením vlastnického podílu a v souvislosti se kterými podléhá držitel tohoto podílu zdanění příjmů a
b) zohlední při výpočtu upravené výše zahrnutých daní stávající náklad na daň a náklad na odloženou daň související s položkami podle písmene a).
(3) Kvalifikovaným vlastnickým podílem podle odstavce 2 je vlastnický podíl v daňově transparentní entitě, pokud
a) u tohoto podílu nejsou aktiva, účetní dluhy, výnosy, náklady a peněžní toky daňově transparentní entity vykázány po jednotlivých řádcích v konsolidované účetní závěrce nejvyšší mateřské entity skupiny, jejíž součástí je daňově transparentní entita, a
b) je alespoň část částky investované do tohoto podílu vrácena jako daňové zvýhodnění, které není kvalifikovaným daňovým zvýhodněním ani daňovým zvýhodněním, které je ve vztahu k entitě oprávněné jej uplatnit převoditelným daňovým zvýhodněním a obchodovatelným daňovým zvýhodněním, protože je očekávaný celkový výnos z tohoto podílu nižší než celková částka vložená do tohoto podílu jeho držitelem.
(4) Očekávaný celkový výnos podle odstavce 3 písm. b) se určuje k okamžiku uskutečnění investice na základě skutečností a podmínek, za kterých byla investice uskutečněna.
(5) Rozhodnutí o neobnovení rozhodnutí podle odstavce 1 nelze učinit, pokud je na základě něj při určení výše kvalifikovaného zisku zohledňována vyloučená kapitálová ztráta.
§ 54
Rozhodnutí ohledně prominutého dluhu
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému prominutému dluhu členské entity učinit jednorázové rozhodnutí ohledně prominutého dluhu. Rozhodnutí lze učinit, pokud
a) je dluh prominut v souvislosti s insolvenčním řízením vedeným podle právního řádu státu, v němž je toto řízení vedeno, nad kterým vykonává dohled soud nebo jiný soudní orgán nebo v souvislosti se kterým je jmenován nezávislý insolvenční správce,
b) věřitel není propojen s dlužníkem a lze důvodně předpokládat, že by dlužník nejpozději do 12 měsíců nebyl schopen plnit své závazky, pokud by k prominutí dluhu nedošlo, nebo
c) věřitel není propojen s dlužníkem a závazky dlužníka bezprostředně před prominutím dluhu převyšují reálnou tržní hodnotu jeho aktiv, a to v případě, kdy rozhodnutí nelze učinit z důvodu podle písmene a) nebo b).
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, nezohlední se prominutý dluh, pro který je rozhodnutí učiněno, při určení kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity.
(3) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1 písm. a) nebo b), lze postup podle odstavce 2 použít také na prominutí dluhu dlužníka propojeného s věřitelem, pokud jde o postup, který je součástí prominutí dluhu nepropojeného dlužníka.
(4) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1 písm. c), nezohlední se prominutý dluh nejvýše v rozsahu nižší z těchto částek:
a) částka, o kterou závazky dlužníka převyšují reálnou tržní hodnotu jeho aktiv zjištěnou bezprostředně před prominutím dluhu,
b) nejvyšší možná částka prominutého dluhu, kterou lze takto zohlednit podle daňových právních předpisů státu, ze kterého je dlužník.
Díl 4
Přiřazení kvalifikovaného zisku nebo ztráty vybraným entitám
§ 55
Hlavní entita a stálá provozovna
(1) Je-li členská entita stálou provozovnou podle § 6 písm. f) bodů 1 až 3, je jejím účetním ziskem nebo ztrátou zisk nebo ztráta vykázané v samostatných finančních výkazech této stálé provozovny. Nesestavuje-li stálá provozovna samostatné finanční výkazy, považuje se za její účetní zisk nebo ztrátu částka, která by byla vykázána v jejích samostatných finančních výkazech, pokud by byly sestaveny samostatně a v souladu s rámcem účetního výkaznictví použitým při sestavování konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity.
(2) Účetní zisk nebo ztráta členské entity, která je stálou provozovnou podle § 6 písm. f) bodů 1 až 3, se upraví tak, aby zahrnovaly pouze částky a položky výnosů a nákladů, které jí lze přiřadit bez ohledu na výši příjmů podléhajících dani a výši daňově uznatelných nákladů ve státě, ze kterého je tato stálá provozovna, podle
a) mezinárodní smlouvy o zamezení dvojímu zdanění příjmů, jde-li o stálou provozovnu podle § 6 písm. f) bodu 1,
b) právního řádu státu, ze kterého je tato stálá provozovna, jde-li o stálou provozovnu podle § 6 písm. f) bodu 2, nebo
c) čl. 7 modelové smlouvy Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj o zamezení dvojímu zdanění příjmů a majetku, jde-li o stálou provozovnu podle § 6 písm. f) bodu 3.
(3) Je-li členská entita stálou provozovnou podle § 6 písm. f) bodu 4, její účetní zisk nebo ztráta se vypočítá na základě částek a položek
a) výnosů, které jsou vyňaty ze zdanění ve státě, z nějž je hlavní entita, a které lze přiřadit k činnostem vykonávaným mimo tento stát, a
b) nákladů, které nejsou odečteny pro daňové účely ve státě, z nějž je hlavní entita, a které lze přiřadit k činnostem podle písmene a).
(4) Účetní zisk nebo ztráta stálé provozovny se nezohlední při stanovení kvalifikovaného zisku nebo ztráty hlavní entity, nevyplývá-li z odstavce 5 něco jiného.
(5) V případě stálé provozovny se považuje její
a) kvalifikovaná ztráta za náklad hlavní entity pro účely výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty této entity v rozsahu, v jakém
1. je ztráta stálé provozovny při výpočtu zdanitelného příjmu hlavní entity považována za náklad a
2. není započtena oproti položce zdanitelného příjmu, která podléhá dani podle právního řádu státu, z nějž je hlavní entita, a také podle právního řádu státu, z něhož je stálá provozovna,
b) následně získaný kvalifikovaný zisk za kvalifikovaný zisk hlavní entity až do výše kvalifikované ztráty, která byla dříve podle písmene a) považována za náklad hlavní entity.
§ 56
Entita s prvkem daňové transparence
(1) Účetní zisk nebo ztráta členské entity, která je entitou s prvkem daňové transparence, se sníží o částku, kterou lze přiřadit entitám, které nejsou členskými entitami skupiny, držícím vlastnický podíl v této členské entitě přímo nebo prostřednictvím daňově transparentní struktury, ledaže je
a) tato členská entita nejvyšší mateřskou entitou, nebo
b) vlastnický podíl v této členské entitě držen nejvyšší mateřskou entitou, která je entitou s prvkem daňové transparence, a to přímo nebo prostřednictvím daňově transparentní struktury.
(2) Účetní zisk nebo ztráta členské entity, která je entitou s prvkem daňové transparence, se sníží o účetní zisk nebo ztrátu, které jsou přiřazeny jiné členské entitě podle odstavců 3 až 5.
(3) Pokud entita s prvkem daňové transparence zcela nebo částečně vykonává činnost prostřednictvím stálé provozovny, přiřadí se její účetní zisk nebo ztráta, které zbydou po uplatnění postupu podle odstavce 1, této stálé provozovně podle § 55.
(4) Není-li daňově transparentní entita nejvyšší mateřskou entitou, přiřadí se účetní zisk nebo ztráta entity s prvkem daňové transparence, které zbydou po uplatnění postupu podle odstavců 1 až 3, jeho vlastnickým členským entitám v poměru podle jejich vlastnických podílů v této entitě s prvkem daňové transparence.
(5) Je-li entita s prvkem daňové transparence daňově transparentní entitou, jež je nejvyšší mateřskou entitou nebo reverzní hybridní entitou, přiřadí se účetní zisk nebo ztráta entity s prvkem daňové transparence, které zbydou po uplatnění postupu podle odstavců 1 až 3, této nejvyšší mateřské entitě nebo reverzní hybridní entitě.
(6) Na každý vlastnický podíl v entitě s prvkem daňové transparence se odstavce 3 až 5 použijí samostatně.
HLAVA II
UPRAVENÉ ZAHRNUTÉ DANĚ
Díl 1
Obecná ustanovení
§ 57
Zahrnuté daně
(1) Zahrnutou daní je pro účely dorovnávacích daní daň
a) vykázaná ve finančních výkazech členské entity za dané výkazní období na základě
1. jejích výnosů nebo zisků, nebo
2. jejího podílu na výnosech nebo zisku členské entity, v níž drží vlastnický podíl,
b) z rozděleného zisku, zisku, který je považován za rozdělený, nebo nákladu, který se nevztahuje k podnikatelské činnosti, pokud tyto daně byly stanoveny v rámci způsobilého systému daně z rozděleného zisku,
c) stanovená namísto daně stanovované v rámci běžného systému daně z příjmů právnických osob,
d) stanovená v souvislosti s nerozděleným ziskem a vlastním kapitálem entity, včetně daní z více složek založených na příjmu a vlastním kapitálu.
(2) Zahrnutou daní pro účely dorovnávacích daní není
a) dorovnávací daň stanovená mateřské entitě na základě kvalifikovaného pravidla pro zahrnutí zisku,
b) kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň členské entity,
c) daň stanovená členské entitě na základě kvalifikovaného pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk,
d) nekvalifikovaná vratná daň ze zisku,
e) daň zaplacená pojišťovnou v souvislosti s výnosy pojistníků.
(3) Pro účely určení zahrnutých daní se nezohlední zahrnuté daně ze zisku nebo ztráty, pokud tento zisk nebo ztráta vyplývají ze zcizení místních hmotných aktiv ve výkazním období, pro které je učiněno krátkodobé rozhodnutí týkající se zcizení místních hmotných aktiv.
§ 58
Vymezení dalších pojmů
Pro účely dorovnávacích daní se rozumí
a) nepovoleným časovým rozlišením změna nákladu na odloženou daň vykázaného ve finančních výkazech členské entity, která souvisí s
1. nejistou daňovou pozicí, nebo
2. rozdělením zisku členské entity,
b) nenárokovaným časovým rozlišením zvýšení odloženého daňového dluhu vykázaného ve finančních výkazech členské entity za výkazní období,
1. u něhož se nepředpokládá, že bude uhrazen ve lhůtě podle § 62 odst. 2, a
2. který není na základě krátkodobého rozhodnutí zahrnut do celkové částky úpravy odložené daně za toto výkazní období,
c) nadměrnou zápornou částkou nákladů na odloženou daň částka odpovídající
1. dodatečné dorovnávací dani podle § 88, nemá-li skupina v daném státě kvalifikovaný zisk,
2. upravené výši zahrnutých daní, je-li upravená výše zahrnutých daní záporná a má-li skupina v daném státě kvalifikovaný zisk.
Díl 2
Určení upravené výše zahrnutých daní členské entity
§ 59
Upravená výše zahrnutých daní
(1) Upravená výše zahrnutých daní členské entity za dané výkazní období činí úhrn nákladů na daň vykázaných do jejího účetního zisku nebo ztráty v souvislosti se zahrnutými daněmi za toto výkazní období, který se
a) zvýší o čistou výši položek připočítávaných k zahrnutým daním za dané výkazní období,
b) sníží o čistou výši položek odčítaných od zahrnutých daní za dané výkazní období,
c) upraví o celkovou výši úpravy odložené daně a
d) upraví o zvýšení nebo snížení zahrnutých daní vykázané do vlastního kapitálu nebo ostatního úplného výsledku hospodaření v souvislosti s částkami zahrnutými do výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty, které budou předmětem daně podle právního řádu určitého státu.
(2) Položkou připočítávanou k zahrnutým daním členské entity za dané výkazní období je
a) zahrnutá daň vykázaná ve finančních výkazech jako náklad do zisku před zdaněním,
b) odložená daňová pohledávka vzniklá z kvalifikované ztráty, která je použita na základě dlouhodobého rozhodnutí ohledně kvalifikované ztráty podle § 64 odst. 4,
c) zahrnutá daň související s nejistou daňovou pozicí dříve vyloučenou podle odstavce 3 písm. d), která je zaplacena v daném výkazním období,
d) daňové zvýhodnění související s kvalifikovaným daňovým zvýhodněním nebo daňovým zvýhodněním, které je ve vztahu k entitě oprávněné jej uplatnit převoditelným daňovým zvýhodněním a obchodovatelným daňovým zvýhodněním, pokud tato daňová zvýhodnění vznikla jako snížení nákladu na daň za toto výkazní období.
(3) Položkou odčítanou od zahrnutých daní členské entity za dané výkazní období je
a) náklad na daň za toto výkazní období vzniklý v souvislosti s příjmy vyloučenými z výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty podle hlavy I této části,
b) daňové zvýhodnění související s jiným daňovým zvýhodněním než podle odstavce 2 písm. d), pokud toto daňové zvýhodnění nebylo vykázáno jako snížení stávajícího nákladu na daň,
c) zahrnutá daň poskytnutá členské entitě zpět jako daňové zvýhodnění, se kterou se v jejích finančních výkazech nezachází jako s úpravou stávajících nákladů na daň, ledaže se tato zahrnutá daň vztahuje k daňovému zvýhodnění podle odstavce 2 písm. d),
d) stávající náklad na daň, který souvisí s nejistou daňovou pozicí,
e) stávající náklad na daň, u kterého se nepředpokládá, že bude uhrazen do 3 let od konce výkazního období.
(4) Pokud více položek podle odstavců 1 až 3 zahrnuje stejnou částku, zohlední se tato částka pro účely výpočtu upravených zahrnutých daní pouze jednou.
§ 60
Jurisdikční úhrn upravených výší zahrnutých daní
(1) Jurisdikční úhrn upravených výší zahrnutých daní skupiny v jednotlivém zdaňovacím období a státě činí úhrn upravených výší zahrnutých daní členských entit skupiny z tohoto státu v tomto zdaňovacím období.
(2) Jurisdikční úhrn upravených výší zahrnutých daní nezahrnuje nadměrnou zápornou částku nákladů na odloženou daň, je-li upravená výše zahrnutých daní záporná a má-li skupina v daném státě kvalifikovaný zisk. O částku odpovídající nadměrné záporné částce nákladů na odloženou daň se v následujících zdaňovacích obdobích, ve kterých je upravená výše zahrnutých daní kladná a v nichž má skupina v daném státě kvalifikovaný zisk, postupně až do souhrnné výše této částky sníží jurisdikční úhrn upravených výší zahrnutých daní.
(3) Vznikla-li nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň v souvislosti s daňovou ztrátou u daně z příjmů právnických osob uplatněnou zpětně, odstavec 2 se nepoužije.
§ 61
Celková výše úpravy odložené daně
(1) Celková výše úpravy odložené daně zvyšující výši zahrnutých daní členské entity za dané výkazní období činí úhrn nákladů na odloženou daň vykázaný v jejích finančních výkazech ve vztahu k zahrnutým daním a upravený podle odstavců 3 až 6.
(2) Přesahuje-li daňová sazba uplatňovaná pro účely výpočtu nákladu na odloženou daň minimální daňovou sazbu, přepočítá se úhrn nákladů na odloženou daň podle odstavce 1 podle minimální daňové sazby.
(3) Celková výše úpravy odložené daně se v daném výkazním období zvýší o úhrn
a) nepovolených nákladů příštích období nebo nenárokovaného časového rozlišení uhrazeného v průběhu tohoto výkazního období a
b) opětovně zahrnutých odložených daňových dluhů, které jsou
1. uhrazeny v průběhu tohoto výkazního období a
2. stanoveny ve výkazním období předcházejícím tomuto výkaznímu období.
(4) Pokud za dané výkazní období není ve finančních výkazech vykázána odložená daňová pohledávka ze ztráty, protože nejsou splněna kritéria pro její uznání, celková výše úpravy odložené daně se sníží o částku, o kterou by se snížila celková výše úpravy odložené daně, pokud by odložená daňová pohledávka ze ztráty za toto výkazní období byla vykázána.
(5) Celková výše úpravy odložené daně nezahrnuje
a) náklad na odloženou daň související s položkami vyloučenými z výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty podle hlavy I této části,
b) náklad na odloženou daň související s nepovoleným nebo nenárokovaným časovým rozlišením,
c) dopad úpravy ocenění nebo úpravy účetního uznání odložené daňové pohledávky,
d) náklad na odloženou daň vyplývající z přepočtu odložené daně souvisejícího se změnou použitelné daňové sazby stanovené právním řádem daného státu a
e) náklad na odloženou daň související s tvorbou a použitím daňového zvýhodnění s výjimkou odložené daňové pohledávky náhradní ztráty.
(6) Pokud je odložená daňová pohledávka, kterou lze přiřadit kvalifikované ztrátě členské entity, vykázána ve výkazním období na základě nižší daňové sazby, než je minimální daňová sazba, může být ve stejném výkazním období přepočítána podle minimální daňové sazby, je-li poplatník schopen prokázat, že odloženou daňovou pohledávku lze přiřadit této kvalifikované ztrátě. Pokud je odložená daňová pohledávka takto zvýšena, celková výše úpravy odložené daně se odpovídajícím způsobem sníží.
§ 62
Opětovně zahrnutý odložený daňový dluh
(1) Opětovně zahrnutým odloženým daňovým dluhem za výkazní období se pro účely dorovnávacích daní rozumí zvýšení celkové výše úpravy v kategorii odloženého daňového dluhu, která
a) je zahrnuta do celkové výše úpravy odložených daní v pátém výkazním období předcházejícím tomuto výkaznímu období a
b) není vypořádána do konce posledního dne tohoto výkazního období.
(2) Odložený daňový dluh, který není vypořádaný a jehož částka není uhrazena během 5 následujících výkazních období, se opětovně zahrne do celkové výše úpravy odložené daně v rozsahu, v jakém je zohledněn v celkové výši úpravy odložené daně členské entity.
(3) Opětovně zahrnutý odložený daňový dluh stanovený pro dané výkazní období se považuje za snížení zahrnutých daní v pátém výkazním období bezprostředně předcházejícím danému výkaznímu období. Efektivní daňová sazba a dorovnávací daň za toto předcházející výkazní období se v takovém případě přepočítají podle § 87.
(4) Opětovné zahrnutí odloženého daňového dluhu se neprovede a odstavce 1 až 3 se nepoužijí, a to ani v případě, že tento daňový dluh není vypořádán nebo uhrazen během 5 následujících výkazních období, pokud odložený daňový dluh odpovídá úhrnu vzniklých nákladů na daň, které lze přiřadit změnám souvisejících odložených daňových dluhů, které vyplývají z
a) opravné položky hmotných aktiv,
b) položky pořizovacích nákladů na získání povolení nebo obdobného oprávnění poskytnuté státem nebo jeho nedílnou součástí k používání nemovitého majetku nebo využívání přírodních zdrojů, které zahrnuje významné investice do hmotných aktiv,
c) položky nákladů na výzkum a vývoj,
d) položky nákladů na vyřazení z provozu a sanaci,
e) položky nerealizovaných čistých zisků z účtování o reálné hodnotě,
f) položky čistých kurzových zisků,
g) položky pojistných rezerv a časově rozlišených pořizovacích nákladů pojistných smluv,
h) položky zisků z prodeje hmotného majetku nacházejícího se ve stejném státě, z něhož je členská entita, které jsou reinvestovány do hmotného majetku v tomto státě,
i) položky dodatečné částky vzniklé v důsledku změn účetních metod ve vztahu k položkám podle písmen a) až h).
§ 63
Odložená daňová pohledávka náhradní ztráty
(1) Odložená daňová pohledávka náhradní ztráty vzniká, pokud
a) podle právní úpravy zdanění příjmů právnických osob ve státě, ze kterého je členská entita, lze uplatnit daňové zvýhodnění vzniklé z důvodu daně zaplacené v zahraničí ovládanou zahraniční společností pouze tehdy, pokud jsou nejprve ztráty ovládající entity vzniklé v souvislosti s příjmy plynoucími ze zdrojů na území státu, ze kterého je tato entita, vyrovnány příjmy ovládané zahraniční společnosti, které by jinak byly zdaňovány u ovládající entity,
b) daňová ztráta vzniklá v souvislosti s příjmy plynoucími ze zdrojů na území státu, ze kterého je členská entita, je alespoň z části vyrovnána příjmem ovládané zahraniční společnosti a
c) právní předpisy státu, ze kterého je členská entita, upravující zdanění příjmů této členské entity umožňují použít daňové zvýhodnění vzniklé z důvodu daně zaplacené v zahraničí ovládanou zahraniční společností ke snížení daně z příjmů právnických osob v následujícím zdaňovacím období ve vztahu k příjmům, které jsou zahrnuty do výpočtu kvalifikovaného příjmu nebo ztráty členské entity.
(2) Odložená daňová pohledávka náhradní ztráty činí nižší z těchto částek:
a) výše daňového zvýhodnění vzniklého v souvislosti s režimem zdanění zahraničních ovládaných společností, které je podle právního řádu státu, ze kterého je ovládající entita, možné převést ze zdaňovacího období, v němž má členská entita daňovou ztrátu před zohledněním příjmů ovládané zahraniční společnosti, do následujícího zdaňovacího období,
b) součin
1. výše daňové ztráty členské entity před zohledněním příjmů ovládané zahraniční společnosti za zdaňovací období daně z příjmů právnických osob a
2. sazby daně, kterou jsou zdaňovány příjmy členské entity ve státě, z nějž je tato členská entita.
(3) Odložená daňová pohledávka náhradní ztráty nezahrnuje náklad na odloženou daň související s položkami vyloučenými z výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty podle hlavy I této části.
(4) Odložená daňová pohledávka náhradní ztráty se při určení efektivní daňové sazby zohlední ve výši určené na základě minimální daňové sazby nebo daňové sazby stanovené právním řádem daného státu, je-li tato vnitrostátní daňová sazba nižší. Odloženou daňovou pohledávku náhradní ztráty, která byla vykázána ve výši určené na základě nižší daňové sazby, než je minimální daňová sazba, lze zohlednit ve výši určené na základě minimální daňové sazby, je-li poplatník schopen prokázat, že odložená daňová pohledávka je přiřaditelná kvalifikované ztrátě. K dopadu úpravy ocenění nebo úpravy účetního vykázání souvisejícímu s odloženou daňovou pohledávkou náhradní ztráty se nepřihlíží.
(5) Celková výše úpravy odložené daně za zdaňovací období, ve kterém je uplatněna odložená daňová pohledávka náhradní ztráty, se zvýší o odloženou daňovou pohledávku náhradní ztráty, nejvýše však o částku odpovídající daňovému zvýhodnění vznikajícímu u daně z příjmů právnických osob za dané zdaňovací období vzniklé v souvislosti s daní zaplacenou ovládanou zahraniční společností.
Díl 3
Rozhodnutí pro účely určení zahrnutých daní
§ 64
Rozhodnutí ohledně odložené daňové pohledávky z kvalifikované ztráty
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je členská entita skupiny, jejíž součástí je tato podávající členská entita, učinit dlouhodobé rozhodnutí ohledně odložené daňové pohledávky z kvalifikované ztráty. Toto rozhodnutí nelze učinit pro stát se způsobilým systémem daně z rozděleného zisku.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, platí, že pro účely postupu podle § 61 a 62 ve všech výkazních obdobích, během kterých v daném státě existuje kvalifikovaná ztráta, činí odložená daňová pohledávka z kvalifikované ztráty součin
a) čisté jurisdikční kvalifikované ztráty skupiny určené za dané výkazní období v tomto státě a
b) minimální daňové sazby.
(3) Učiní-li rozhodnutí podle odstavce 1 entita s prvkem daňové transparence, která je nejvyšší mateřskou entitou nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, odložená daňová pohledávka z kvalifikované ztráty se vypočte podle kvalifikované ztráty entity s prvkem daňové transparence po snížení podle § 69 odst. 3.
(4) Odložená daňová pohledávka z kvalifikované ztráty vypočtená podle odstavce 2 se použije ve všech následujících výkazních obdobích, v nichž pro daný stát existuje jurisdikční kvalifikovaný zisk skupiny, a to ve výši
a) součinu kvalifikovaného zisku a minimální daňové sazby, nebo
b) dostupné částky odložené daňové pohledávky z kvalifikované ztráty, je-li tato částka nižší.
(5) Odložená daňová pohledávka z kvalifikované ztráty vypočtená podle odstavce 2 se sníží o částku, která se použije pro dané výkazní období, a zůstatek se převede do následujících výkazních období.
(6) Zruší-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, zbývající odložená daňová pohledávka z kvalifikované ztráty se sníží na nulu k prvnímu dni prvního ze zdaňovacích období, pro které bylo rozhodnutí zrušeno.
§ 65
Rozhodnutí ohledně nadměrné záporné částky nákladů na odloženou daň
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je členská entita skupiny, jejíž součástí je tato podávající členská entita, učinit krátkodobé rozhodnutí ohledně nadměrné záporné částky nákladů na odloženou daň. Rozhodnutí lze učinit, nemá-li skupina v daném státě kvalifikovaný zisk.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, nezohlední se nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň v jurisdikčním úhrnu upravených výší zahrnutých daní ve státě, pro který je toto rozhodnutí učiněno. O částku odpovídající nadměrné záporné částce nákladů na odloženou daň se v následujících zdaňovacích obdobích, ve kterých je upravená výše zahrnutých daní kladná a v nichž má skupina v daném státě kvalifikovaný zisk, postupně až do souhrnné výše této částky sníží jurisdikční úhrn upravených výší zahrnutých daní.
(3) Vznikla-li nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň v souvislosti s daňovou ztrátou u daně z příjmů právnických osob uplatněnou zpětně, odstavec 2 se nepoužije.
Díl 4
Přiřazení zahrnutých daní
§ 66
Přiřazení zahrnutých daní vybraným členským entitám
(1) Zahrnutá daň se přiřadí členským entitám následujícím způsobem:
a) stálé provozovně se přiřadí zahrnutá daň, která je zahrnuta do finančních výkazů členské entity a týká se kvalifikovaného zisku nebo ztráty této stálé provozovny,
b) vlastnické členské entitě se přiřadí zahrnutá daň, která je zahrnuta do finančních výkazů daňově transparentní entity a týká se kvalifikovaného zisku nebo ztráty přiřazených této vlastnické členské entitě podle § 56 odst. 4,
c) členské entitě se přiřadí zahrnutá daň, která je zahrnuta do finančních výkazů její přímé nebo nepřímé vlastnické členské entity v rámci režimu zdanění ovládaných zahraničních společností, a to podle podílu této vlastnické členské entity na příjmech ovládané zahraniční společnosti,
d) členské entitě, která je hybridní entitou, se přiřadí zahrnutá daň, která je zahrnuta do finančních výkazů její vlastnické členské entity a týká se kvalifikovaného zisku této hybridní entity,
e) členské entitě, která v průběhu výkazního období provede rozdělení zisku, se přiřadí zahrnutá daň vykázaná ve finančních výkazech její přímé vlastnické členské entity ve vztahu k tomuto rozdělení zisku; obdobně se postupuje, podléhá-li nerozdělený zisk zdanění zahrnutou daní, jako kdyby byl rozdělen, a tato zahrnutá daň je ve vztahu k tomuto domnělému rozdělení zisku vykázána ve finančních výkazech přímé vlastnické členské entity.
(2) Členská entita, které byla přiřazena zahrnutá daň podle odstavce 1 písm. c) nebo d) v souvislosti s pasivními příjmy, zahrne tuto zahrnutou daň do svých upravených zahrnutých daní ve výši nižší z těchto částek:
a) výše zahrnuté daně přiřazené v souvislosti s těmito pasivními příjmy,
b) součin
1. jurisdikční sazby dorovnávací daně skupiny ve státě, z nějž je tato členská entita, a
2. výše pasivních příjmů této členské entity, které podléhají režimu zdanění ovládaných zahraničních společností nebo v souvislosti se kterými je tato členská entita považována za transparentní ve státě, ze kterého je tato členská entita.
(3) Jurisdikční sazba dorovnávací daně skupiny v daném státě se pro účely odstavce 2 písm. b) určí bez ohledu na zahrnuté daně, které ve vztahu k těmto pasivním příjmům vznikly vlastnické členské entitě.
(4) Zahrnutá daň vlastnické členské entity vzniklá v souvislosti s pasivními příjmy, které zbydou po uplatnění postupu podle odstavce 2 písm. b), se nepřiřazuje podle odstavce 1 písm. c) a d).
(5) Pasivními příjmy podle odstavců 2 až 4 se rozumí příjmové položky zahrnuté do kvalifikovaného zisku v rozsahu, v jakém vlastnická členská entita podléhá dani na základě režimu zdanění ovládaných zahraničních společností nebo v důsledku držení vlastnického podílu v hybridní entitě, pokud se jedná o položky
a) dividend nebo ekvivalentů dividend,
b) úroků nebo ekvivalentů úroků,
c) nájemného,
d) licenčních poplatků,
e) anuity, nebo
f) zisku z majetku, který vytváří některý z příjmů podle písmen a) až e).
(6) Pokud se s kvalifikovaným ziskem stálé provozovny zachází jako s kvalifikovaným ziskem hlavní entity podle § 55 odst. 4, všechny zahrnuté daně vznikající ve státě, z nějž je stálá provozovna, a související s tímto ziskem se považují za zahrnuté daně hlavní entity ve výši nepřesahující součin
a) tohoto kvalifikovaného zisku a
b) nejvyšší sazby daně z běžných zisků ve státě, z nějž je hlavní entita.
§ 67
Dodatečné úpravy zahrnutých daní
(1) Pokud členská entita provede ve svých finančních výkazech úpravu své zahrnuté daně za předcházející výkazní období, považuje se taková úprava za úpravu zahrnuté daně ve výkazním období, v němž je tato úprava provedena, s výjimkou případu, kdy se úprava vztahuje k výkaznímu období, ve kterém v daném státě dochází ke snížení zahrnutých daní. Dojde-li ke snížení zahrnuté daně, která je zahrnuta do upravené výše zahrnutých daní členské entity za předcházející výkazní období, efektivní daňová sazba a dorovnávací daň za toto výkazní období se přepočítají podle § 87 odst. 1 až 3. Upravená výše zahrnutých daní se při tom sníží o částku odpovídající snížení zahrnutých daní. Kvalifikovaný zisk za dané výkazní období a za předcházející výkazní období, kterých se tato úprava týká, se odpovídajícím způsobem upraví.
(2) Pokud je daňová sazba použitá podle právního řádu daného státu snížena pod minimální daňovou sazbu a následkem tohoto snížení vznikají náklady na odloženou daň, zachází se s výsledným odloženým nákladem na daň jako s úpravou závazku členské entity z důvodu úpravy výše zahrnutých daní, které jsou zohledněny podle § 59 za předchozí výkazní období.
(3) Pokud byly náklady na odloženou daň zohledněny při daňové sazbě nižší, než je minimální daňová sazba, a daňová sazba použitá podle právního řádu daného státu se později zvýší, náklad na odloženou daň, který z takového zvýšení vyplývá, se po zaplacení považuje za úpravu závazku členské entity z důvodu úpravy výše zahrnutých daní uplatňovaných za předchozí výkazní období podle § 59. Tato úprava nesmí překročit částku rovnající se nákladům na odloženou daň přepočítaným podle minimální daňové sazby.
(4) Není-li z částky vzniklé členské entitě jako stávající náklady na daň a zahrnuté do upravených zahrnutých daní za určité výkazní období do 3 let po skončení tohoto výkazního období uhrazena částka vyšší než částka odpovídající 1 000 000 EUR, efektivní daňová sazba a dorovnávací daň za výkazní období, ve kterém byla nezaplacená částka uplatněna jako zahrnutá daň, se přepočítají podle § 87 odst. 1 až 3 a tato nezaplacená částka se vyloučí z upravených zahrnutých daní.
§ 68
Rozhodnutí ohledně nepodstatného snížení zahrnutých daní
(1) Podávající členská entita může učinit krátkodobé rozhodnutí ohledně nepodstatného snížení zahrnutých daní.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, považuje se nepodstatné snížení zahrnutých daní za úpravu zahrnutých daní podle § 67 odst. 1 ve výkazním období, v němž se úprava provádí.
(3) Nepodstatným snížením zahrnutých daní podle odstavce 2 se rozumí úhrnné snížení jurisdikčního úhrnu upravených výší zahrnutých daní stanovených pro daný stát za dané výkazní období o méně než částku odpovídající 1 000 000 EUR.
HLAVA III
REŽIM DAŇOVÉ NEUTRALITY A DANĚ Z ROZDĚLENÉHO ZISKU
Díl 1
Režim daňové neutrality
§ 69
Nejvyšší mateřská entita s prvkem daňové transparence
(1) Kvalifikovaný zisk nejvyšší mateřské entity s prvkem daňové transparence se pro výkazní období sníží o částku kvalifikovaného zisku, kterou lze přiřadit držiteli vlastnického podílu v této entitě s prvkem daňové transparence, pokud
a) držitel vlastnického podílu podléhá dani z tohoto zisku, jejíž sazba činí alespoň minimální daňovou sazbu, a to za zdaňovací období této daně, které skončí do 12 měsíců od konce daného výkazního období, nebo
b) lze rozumně předpokládat, že úhrnná upravená výše zahrnutých daní nejvyšší mateřské entity a daní uhrazených držitelem vlastnického podílu z tohoto zisku do 12 měsíců od konce daného výkazního období bude odpovídat částce odpovídající součinu tohoto zisku a minimální daňové sazby nebo tuto částku přesáhne.
(2) Kvalifikovaný zisk nejvyšší mateřské entity s prvkem daňové transparence se pro výkazní období také sníží o částku kvalifikovaného zisku přiřazenou držiteli vlastnického podílu v entitě s prvkem daňové transparence, pokud je držitelem podílu
a) fyzická osoba, která
1. je daňovým rezidentem ve státě, z něhož je nejvyšší mateřská entita, a
2. drží vlastnický podíl představující právo na nejvýše 5 % ze zisku a aktiv nejvyšší mateřské entity, nebo
b) veřejná entita, mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo penzijní fond, pokud
1. jsou daňovým rezidentem ve státě, z něhož je nejvyšší mateřská entita, a
2. drží vlastnický podíl představující právo na nejvýše 5 % ze zisku a aktiv nejvyšší mateřské entity.
(3) Kvalifikovaná ztráta nejvyšší mateřské entity s prvkem daňové transparence se pro výkazní období sníží o částku kvalifikované ztráty, kterou lze přiřadit držiteli vlastnického podílu v entitě s prvkem daňové transparence. Tento postup se nepoužije v rozsahu, v jakém držitel vlastnického podílu není oprávněn tuto ztrátu použít pro výpočet svého zdanitelného příjmu.
(4) Zahrnutá daň nejvyšší mateřské entity s prvkem daňové transparence se sníží poměrně k výši kvalifikovaného zisku snížené podle odstavců 1 a 2.
(5) Na stálou provozovnu, jejímž prostřednictvím nejvyšší mateřská entita s prvkem daňové transparence zcela nebo částečně vykonává svou činnost nebo jejímž prostřednictvím je zcela nebo částečně vykonávána činnost entity s prvkem daňové transparence, pokud je vlastnický podíl nejvyšší mateřské entity v této daňově transparentní entitě držen prostřednictvím daňově transparentní struktury, se odstavce 1 až 4 použijí obdobně.
§ 70
Nejvyšší mateřská entita podléhající režimu odčitatelných dividend
(1) Nejvyšší mateřská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny podléhající režimu odčitatelných dividend sníží pro výkazní období svůj kvalifikovaný zisk až na nulovou výši o částku, která je rozdělena jako odčitatelná dividenda do 12 měsíců od konce výkazního období, pokud
a) tato dividenda podléhá dani, jejíž sazba činí alespoň minimální daňovou sazbu, a to u příjemce této dividendy za zdaňovací období této daně, které skončí do 12 měsíců od konce výkazního období, nebo
b) lze rozumně předpokládat, že úhrnná upravená výše zahrnutých daní nejvyšší mateřské entity a daní uhrazených příjemcem z takové dividendy bude odpovídat částce odpovídající součinu tohoto zisku a minimální daňové sazby nebo tuto částku přesáhne.
(2) Nejvyšší mateřská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny podléhající režimu odčitatelných dividend sníží pro výkazní období svůj kvalifikovaný zisk až na nulovou výši také o částku, která je rozdělena jako odčitatelná dividenda do 12 měsíců od konce výkazního období, pokud je příjemcem dividendy
a) fyzická osoba a obdržená dividenda je dividendou od zásobovacího družstva,
b) fyzická osoba, která je daňovým rezidentem ve stejném státě, z něhož je nejvyšší mateřská entita, a která drží vlastnický podíl představující právo na nejvýše 5 % ze zisku a aktiv nejvyšší mateřské entity, nebo
c) veřejná entita, mezinárodní organizace, nezisková organizace nebo penzijní fond, který není entitou penzijních služeb, které jsou daňovým rezidentem ve státě, z něhož je nejvyšší mateřská entita.
(3) Zahrnutá daň nejvyšší mateřské entity s výjimkou daně, u níž je povolen odpočet dividend, se sníží poměrně k částce kvalifikovaného zisku snížené podle odstavců 1 a 2.
(4) Pokud nejvyšší mateřská entita drží přímo nebo prostřednictvím řetězce členských entit, které podléhají režimu odčitatelných dividend, vlastnický podíl v jiné takové členské entitě, použijí se odstavce 1 až 3 na jakoukoliv jinou členskou entitu ze státu, z nějž je nejvyšší mateřská entita, která podléhá režimu odčitatelných dividend, a to v rozsahu, v jakém je její kvalifikovaný zisk nejvyšší mateřskou entitou dále rozdělen příjemcům, kteří splňují požadavky podle odstavců 1 a 2.
(5) Pro účely odstavce 1 se na dividendu rozdělovanou zásobovacím družstvem hledí jako na dividendu podléhající dani u jejího příjemce, pokud tato dividenda snižuje odčitatelné výdaje nebo náklady pro účely výpočtu zdanitelného příjmu nebo ztráty tohoto příjemce.
(6) Pro účely odstavců 1 až 5 se rozumí
a) družstvem entita, která uvádí na trh nebo pořizuje zboží nebo služby kolektivně jménem svých členů a podléhá právní úpravě zdanění státu, z nějž je tato entita, který zajišťuje daňovou neutralitu ve vztahu ke zboží nebo službám prodávaným nebo pořizovaným členy prostřednictvím družstva,
b) režimem odčitatelných dividend právní úprava zdanění, na základě kterého je stanoveno zdanění příjmů entit, které drží vlastnický podíl entity na jediné úrovni tak, že se
1. zisk rozdělený entitám, které drží vlastnický podíl, odečte od zisků entity nebo se vyloučí z jejích zisků, nebo
2. družstvo osvobodí od daně,
c) odčitatelnou dividendou ve vztahu k členské entitě, na kterou se vztahuje režim odčitatelných dividend,
1. podíl na zisku držitele vlastnického podílu v členské entitě, kterou lze odečíst od zdanitelného příjmu členské entity podle právního řádu státu, z něhož je tato entita, nebo
2. podíl na zisku člena družstva,
d) zásobovacím družstvem družstvo, které pořizuje zboží nebo služby a dále je prodává svým členům nebo partnerům a rozděluje svůj zisk mezi členy zpravidla v poměru k jejich nákupům v tomto družstvu.
Díl 2
Režim daně z rozděleného zisku
§ 71
Rozhodnutí ohledně daně z rozděleného zisku
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je členská entita skupiny, jejíž součástí je tato podávající členská entita, učinit krátkodobé rozhodnutí ohledně daně z rozděleného zisku.
(2) Rozhodnutí podle odstavce 1 se vztahuje na všechny členské entity z tohoto státu.
§ 72
Způsobilý systém daně z rozděleného zisku
(1) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí ohledně daně z rozděleného zisku, částka určená jako daň ze zisku považovaného za rozdělený podle odstavce 2 se u podávající členské entity nebo jiné členské entity podléhající způsobilému systému daně z rozděleného zisku zahrne do upravené výše zahrnutých daní této členské entity za dané výkazní období.
(2) Částka určená jako daň ze zisku považovaného za rozdělený v daném výkazním období a státě činí nižší z těchto částek:
a) upravená výše zahrnutých daní nezbytná ke zvýšení efektivní daňové sazby skupiny pro tento stát v tomto výkazním období na minimální daňovou sazbu, nebo
b) daň, která by byla splatná, pokud by členské entity z tohoto státu rozdělily celý svůj příjem podléhající způsobilému systému daně z rozděleného zisku během tohoto výkazního období.
(3) Přestane-li členská entita, na níž se vztahuje rozhodnutí ohledně daně z rozděleného zisku, být součástí nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny nebo jsou-li téměř všechna její aktiva převedena na osobu, která není členskou entitou téže nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny ze stejného státu, celý zůstatek na účtech pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený v předchozím výkazním období, v němž je takový účet zřízen, se použije ke snížení upravené výše zahrnutých daní pro každé takové výkazní období podle § 87. Případná dodatečná splatná částka dorovnávací daně se pro účely stanovení dodatečné dorovnávací daně skupiny splatné v daném státě vynásobí koeficientem, který činí podíl
a) kvalifikovaného zisku členské entity určeného podle hlavy I této části pro všechna výkazní období, ve kterých na účtech pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený v daném státě vznikne zůstatek, a
b) jurisdikčního kvalifikovaného zisku skupiny v tomto státě pro každé výkazní období, ve kterém na účtech pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený vznikne zůstatek.
(4) Koeficient podle odstavce 3 se zaokrouhluje na 4 desetinná místa.
§ 73
Povinnosti v rámci způsobilého systému daně z rozděleného zisku
(1) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí ohledně daně z rozděleného zisku, zavede podávající členská entita pro výkazní období a stát, ke kterým se toto rozhodnutí vztahuje, účet pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený. Částka daně ze zisku považovaného za rozdělený v daném státě určená podle § 72 odst. 2 se připíše na tento účet za výkazní období, pro které byl účet zaveden.
(2) Na konci každého následujícího výkazního období se zůstatky na účtech pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený zřízených v předchozích výkazních obdobích postupně snižují, a to až na nulovou výši, o daně zaplacené členskými entitami v daném výkazním období ve vztahu ke skutečnému rozdělení nebo tomu, které je za rozdělení považováno.
(3) Případná zbytková výše na účtech pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený zbývající po snížení podle odstavce 2 se sníží, a to až na nulovou výši, o částku odpovídající součinu
a) jurisdikční kvalifikované ztráty skupiny určené pro daný stát a
b) minimální daňové sazby.
(4) Případná zbytková výše součinu podle odstavce 3, která za daný stát zbývá po snížení podle odstavců 1 až 3, se převede do následujících výkazních období a snižuje případnou zbytkovou výši na účtech pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený zbývající po uplatnění snížení podle odstavců 1 až 3.
(5) Případný zůstatek na účtu pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený k poslednímu dni čtvrtého výkazního období následujícího po výkazním období, ve kterém byl tento účet zřízen, se použije ke snížení upravené výše zahrnutých daní stanovených dříve za dané výkazní období. Efektivní daňová sazba skupiny a jurisdikční dorovnávací daň skupiny za dané výkazní období se přepočítá podle § 87.
(6) Daně, které jsou zaplaceny během výkazního období v souvislosti se skutečným rozdělením nebo tím, které je za rozdělení považováno, se nezahrnují do upravené výše zahrnutých daní v rozsahu, v jakém snižují částku na účtu pro opětovné zachycení daně ze zisku považovaného za rozdělený podle odstavců 1 až 4.
§ 74
Rozhodnutí ohledně zacházení s vybranými entitami jako s daňově transparentními entitami
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivé investiční entitě nebo pojišťovací investiční entitě učinit střednědobé rozhodnutí ohledně zacházení s vybranými entitami jako s daňově transparentními entitami.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, hledí se na investiční entitu nebo pojišťovací investiční entitu, pro které je toto rozhodnutí učiněno, jako na daňově transparentní entitu, pokud jejich vlastnická členská entita podléhá ve státě, z nějž je tato vlastnická členská entita, dani ze zisku, jejíž sazba stanovená pro takový zisk činí alespoň minimální daňovou sazbu, a to na základě reálné tržní hodnoty nebo na základě podobného režimu založeného na ročních změnách reálné hodnoty jejích vlastnických podílů v investiční entitě nebo pojišťovací investiční entitě.
(3) Pokud členská entita drží nepřímo vlastnický podíl v investiční entitě nebo pojišťovací investiční entitě prostřednictvím přímého vlastnického podílu v jiné investiční entitě nebo pojišťovací investiční entitě, platí, že podléhá dani na základě reálné tržní hodnoty nebo podobného režimu ve vztahu ke svému nepřímému vlastnickému podílu v první uvedené investiční entitě nebo pojišťovací investiční entitě, pokud podléhá dani na základě reálné tržní hodnoty nebo podobného režimu ve vztahu ke svému přímému vlastnickému podílu ve druhé uvedené investiční entitě nebo pojišťovací investiční entitě.
(4) Rozhodne-li podávající členská entita o neobnovení rozhodnutí podle odstavce 1, určí se zisk nebo ztráta ze zcizení aktiva nebo účetního dluhu drženého investiční entitou nebo pojišťovací investiční entitou na základě reálné tržní hodnoty aktiva nebo účetního dluhu k prvnímu dni prvního výkazního období, pro které není rozhodnutí obnoveno.
(5) Pojišťovací investiční entitou se pro účely odstavců 1 až 4 rozumí entita, která by byla považována za investiční fond nebo za entitu investování do nemovitých věcí, pokud by nebyla založena v souvislosti se závazky vyplývajícími z pojistné smlouvy nebo smlouvy o anuitě a pokud by nebyla zcela vlastněna entitou, která podléhá regulatorním požadavkům stanoveným pro oblast pojišťovnictví státem, z něhož je tato entita.
§ 75
Rozhodnutí ohledně použití metody zdanitelného rozdělení zisku
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivé vlastnické členské entitě investiční entity učinit střednědobé rozhodnutí ohledně použití metody zdanitelného rozdělení zisku.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, vlastnická členská entita investiční entity použije ve vztahu ke svému vlastnickému podílu v investiční entitě metodu zdanitelného rozdělení zisku, pokud tato vlastnická členská entita není investiční entitou a lze rozumně předpokládat, že rozdělený zisk vyplácený investiční entitou bude podléhat zdanění daní, jejíž sazba činí alespoň minimální daňovou sazbu. V rámci metody zdanitelného rozdělení zisku se rozdělený zisk a zisk považovaný za rozdělený z kvalifikovaného zisku investiční entity zahrnou do kvalifikovaného zisku vlastnické členské entity, která rozdělení zisku obdržela, nejedná-li se o investiční entitu.
(3) Zahrnutá daň vzniklá investiční entitě, která je započitatelná proti daňovému dluhu vlastnické členské entity vyplývající z rozdělení zisku investiční entity, se zahrne do kvalifikovaného zisku a upravených zahrnutých daní vlastnické členské entity, která rozdělený zisk obdržela.
(4) Podíl vlastnické členské entity na nerozděleném kvalifikovaném zisku investiční entity, který vznikl ve třetím roce předcházejícím danému výkaznímu období (dále jen „rozhodný rok“), se považuje za kvalifikovaný zisk této investiční entity za dané výkazní období. Na částku odpovídající součinu tohoto kvalifikovaného zisku a minimální daňové sazby se pro účely hlavy V této části hledí jako na dorovnávací daň nízce zdaněné členské entity vzniklou za toto výkazní období. Kvalifikovaný zisk nebo ztráta investiční entity a upravené zahrnuté daně přiřaditelné tomuto zisku za toto výkazní období jsou s výjimkou zahrnuté daně podle odstavce 3 vyloučeny z výpočtu efektivní daňové sazby podle hlavy IV této části a § 76.
(5) Nerozdělený kvalifikovaný zisk investiční entity za rozhodný rok činí kvalifikovaný zisk této investiční entity za tento rozhodný rok snížený případně až na nulu o
a) zahrnutou daň investiční entity,
b) zisk rozdělený a zisk považovaný za rozdělený společníkům, kteří nejsou investičními entitami, v období od prvního dne třetího roku předcházejícího výkaznímu období do posledního dne vykazovaného výkazního období, v němž byl vlastnický podíl držen (dále jen „rozhodné čtyřleté období“),
c) kvalifikovanou ztrátu vzniklou v rozhodném čtyřletém období a
d) jakoukoli zbytkovou výši kvalifikovaných ztrát, o kterou zatím nebyl snížen nerozdělený kvalifikovaný zisk investiční entity za předchozí rozhodný rok, zejména částku vzniklou v důsledku převodu investičních ztrát do následujícího období.
(6) Nerozdělený kvalifikovaný zisk investiční entity za rozhodný rok se nesnižuje o
a) rozdělený zisk nebo zisk považovaný za rozdělený, o který již byl snížen nerozdělený kvalifikovaný zisk této investiční entity za předchozí rozhodný rok podle odstavce 5 písm. b),
b) kvalifikovanou ztrátu, o kterou již byl snížen podle odstavce 5 písm. c).
(7) Pro účely odstavců 2 až 6 a 8 je zisk považován za rozdělený od okamžiku, kdy je přímý nebo nepřímý vlastnický podíl v investiční entitě
a) převeden na entitu, která nepatří do nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny,
b) roven podílu na nerozděleném kvalifikovaném zisku, který lze přiřadit tomuto vlastnickému podílu v den převodu, a
c) stanoven bez ohledu na to, zda je zisk považován za rozdělený.
(8) Rozhodne-li podávající členská entita o neobnovení rozhodnutí podle odstavce 1, považuje se podíl vlastnické členské entity na nerozděleném kvalifikovaném zisku investiční entity za rozhodný rok na konci posledního výkazního období, kdy je neobnovené rozhodnutí platné, za kvalifikovaný zisk investiční entity za toto poslední výkazní období. Částka odpovídající součinu takového kvalifikovaného zisku a minimální daňové sazby se pro účely hlavy V této části považuje za dorovnávací daň nízce zdaněné členské entity za toto výkazní období.
§ 76
Stanovení efektivní daňové sazby a dorovnávací daně investiční entity
(1) Neučinila-li členská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, která je investiční entitou a která není daňově transparentní entitou, rozhodnutí ohledně zacházení s investiční entitou jako s daňově transparentní entitou nebo rozhodnutí ohledně použití metody zdanitelného rozdělení zisku, vypočítá se efektivní daňová sazba této investiční entity odděleně od efektivní daňové sazby skupiny určované pro stát, z něhož je tato entita.
(2) Efektivní daňová sazba investiční entity podle odstavce 1 činí podíl její upravené výše zahrnutých daní a částky odpovídající přiřaditelnému podílu nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny na kvalifikovaném zisku nebo ztrátě této investiční entity. Pokud je z určitého státu více než jedna investiční entita, vypočítá se jejich efektivní daňová sazba tak, že se sloučí jejich upravená výše zahrnutých daní a přiřaditelný podíl nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny na jejich kvalifikovaném zisku nebo ztrátě.
(3) Upravená výše zahrnutých daní investiční entity podle odstavce 1 je tvořena
a) upravenou výší zahrnutých daní, kterou lze přiřadit přiřaditelnému podílu nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny na kvalifikovaném zisku investiční entity, a
b) zahrnutými daněmi přiřazenými investiční entitě podle § 66.
(4) Upravené zahrnuté daně investiční entity podle odstavce 1 nezahrnují žádné zahrnuté daně vzniklé investiční entitě, které jsou přiřaditelné ziskům, jež nejsou součástí přiřaditelného podílu nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny na ziscích investiční entity.
(5) Dílčí dorovnávací daň investiční entity podle odstavce 1 činí součin
a) procentní sazby dorovnávací daně investiční entity a
b) rozdílu výše
1. přiřaditelného podílu nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny na kvalifikovaném zisku investiční entity a
2. zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty skupiny vypočtené pro investiční entitu.
(6) Procentní sazba dorovnávací daně investiční entity činí kladný rozdíl
a) minimální daňové sazby a
b) efektivní daňové sazby této investiční entity.
(7) Je-li z určitého státu více než jedna investiční entita, vypočítá se jejich efektivní daňová sazba tak, že se sloučí výše jejich zisků vyloučených na základě ekonomické podstaty skupiny a výše přiřaditelného podílu nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny na jejich kvalifikovaném zisku nebo ztrátě.
(8) Zisk investiční entity vyloučený na základě ekonomické podstaty se určí podle § 81 až 83. Způsobilé mzdové náklady na pracovníky členské entity a způsobilá hmotná aktiva, které se pro takovou investiční entitu zohlední, se sníží v poměru k přiřaditelnému podílu nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny na kvalifikovaném zisku investiční entity vydělenému celkovým kvalifikovaným ziskem takovéto investiční entity.
(9) Přiřaditelný podíl nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny na kvalifikovaném zisku nebo ztrátě investiční entity se pro účely odstavců 1 až 8 určí podle § 96 s přihlédnutím pouze k těm podílům, které nejsou předmětem rozhodnutí ohledně zacházení s investiční entitou jako s daňově transparentní entitou ani rozhodnutí ohledně použití metody zdanitelného rozdělení zisku.
HLAVA IV
ZJIŠTĚNÍ DÍLČÍ DOROVNÁVACÍ DANĚ
Díl 1
Efektivní daňová sazba
§ 77
Efektivní daňová sazba skupiny
(1) Efektivní daňová sazba skupiny pro jednotlivé zdaňovací období a jednotlivý stát se určí, pokud
a) je tato skupina velkou nadnárodní skupinou nebo velkou vnitrostátní skupinou,
b) je alespoň jedna členská entita této skupiny v tomto zdaňovacím období z tohoto státu a
c) vzniká v tomto zdaňovacím období jurisdikční kvalifikovaný zisk této skupiny.
(2) Efektivní daňová sazba skupiny pro dané zdaňovací období a stát činí podíl
a) jurisdikčního úhrnu upravených výší zahrnutých daní této skupiny v daném zdaňovacím období a státě a
b) jurisdikčního kvalifikovaného zisku této skupiny v daném zdaňovacím období a státě.
(3) Efektivní daňová sazba skupiny podle odstavce 2 se zaokrouhluje na 4 desetinná místa.
(4) Pro účely výpočtu podle odstavců 1 a 2 se nezohlední upravená výše zahrnutých daní a kvalifikovaný zisk nebo ztráta členských entit skupiny, které jsou
a) investiční entitou,
b) součástí podskupiny v menšinovém vlastnictví, nebo
c) členskou entitou v menšinovém vlastnictví.
§ 78
Efektivní daňová sazba členské entity, která není z žádného státu
Na členskou entitu, která není z žádného státu, se pro účely výpočtu efektivní daňové sazby hledí, jako by byla z jiného státu než všechny ostatní členské entity téže skupiny.
Díl 2
Výpočet dílčí dorovnávací daně
Oddíl 1
Obecná ustanovení
§ 79
Jurisdikční dorovnávací daň skupiny
(1) Jurisdikční dorovnávací daň skupiny pro jednotlivé zdaňovací období a jednotlivý stát se určí, pokud je
a) tato skupina velkou nadnárodní skupinou nebo velkou vnitrostátní skupinou,
b) alespoň jedna členská entita této skupiny v tomto zdaňovacím období z tohoto státu a
c) efektivní daňová sazba této skupiny v tomto zdaňovacím období nižší než minimální daňová sazba.
(2) Jurisdikční dorovnávací daň skupiny pro jednotlivé zdaňovací období a stát činí kladnou hodnotu součtu
a) součinu
1. jurisdikční sazby dorovnávací daně této skupiny pro toto zdaňovací období a stát a
2. jurisdikčního nadměrného zisku této skupiny vzniklého v tomto zdaňovacím období v tomto státě a
b) rozdílu
1. dodatečné dorovnávací daně pro toto zdaňovací období v tomto státě a
2. úhrnu kvalifikovaných vnitrostátních dorovnávacích daní stanovených členským entitám této skupiny za toto zdaňovací období v tomto státě.
(3) Jurisdikční sazba dorovnávací daně skupiny pro jednotlivé zdaňovací období a stát činí kladný rozdíl
a) minimální daňové sazby vyjádřené v procentních bodech a
b) efektivní daňové sazby skupiny v tomto zdaňovacím období a státě vyjádřené v procentních bodech.
(4) Jurisdikční nadměrný zisk skupiny pro dané zdaňovací období a stát činí kladný rozdíl
a) jurisdikčního kvalifikovaného zisku skupiny vzniklého v tomto zdaňovacím období a státě a
b) úhrnu zisků vyloučených na základě ekonomické podstaty této skupiny za toto zdaňovací období a stát.
§ 80
Dílčí dorovnávací daň
(1) Dílčí dorovnávací daň se určí pro členskou entitu skupiny, jejíž kvalifikovaný zisk je zahrnut do výpočtu jurisdikčního kvalifikovaného zisku této skupiny.
(2) Dílčí dorovnávací daň pro jednotlivé zdaňovací období a stát činí součin
a) jurisdikční dorovnávací daně skupiny pro toto zdaňovací období a stát a
b) podílu
1. kvalifikovaného zisku vzniklého v tomto zdaňovacím období členské entitě, která je z tohoto státu, a
2. úhrnu kvalifikovaných zisků vzniklých v tomto zdaňovacím období všem členským entitám z tohoto státu, které jsou součástí téže skupiny.
(3) Je-li jurisdikční dorovnávací daň skupiny pro dané zdaňovací období a stát výsledkem přepočtu prováděného za účelem určení výše dodatečné dorovnávací daně podle § 87 odst. 1 až 3 a v tomto státě není za toto období vykázán jurisdikční kvalifikovaný zisk, použije se pro účely výpočtu podle odstavce 2 kvalifikovaný zisk vzniklý členským entitám této skupiny ve zdaňovacím období, pro které je přepočet jurisdikční dorovnávací daně proveden.
(4) Je-li členská entita skupiny entitou, která není z žádného státu, vypočítá se dílčí dorovnávací daň této entity podle odstavců 1 až 3 obdobně, a to odděleně od dílčí dorovnávací daně všech ostatních členských entit této skupiny.
(5) Dílčí dorovnávací daň podle odstavců 1 až 4 se zaokrouhluje na 4 desetinná místa.
Oddíl 2
Zisk vyloučený na základě ekonomické podstaty skupiny
§ 81
Vymezení pojmů
Pro účely dorovnávacích daní se rozumí
a) způsobilými mzdovými náklady výdaje zaměstnavatele na
1. plnění poskytovaná pracovníkům členské entity v podobě platů, mezd nebo jiných výdajů, které jim přinášejí samostatný a přímý osobní prospěch,
2. daně z příjmů a ze zaměstnání, pojistné na zdravotní, nemocenské a důchodové pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti,
b) způsobilými hmotnými aktivy
1. pozemky, budovy a zařízení nacházející se v daném státě,
2. přírodní zdroje nacházející se v daném státě,
3. právo k užívání aktiva nájemce k hmotným aktivům nacházejícím se v daném státě,
4. povolení nebo obdobné oprávnění poskytnuté státem nebo jeho nedílnou součástí k používání nemovitého majetku nebo využívání přírodních zdrojů, se kterými jsou spojeny významné investice do hmotných aktiv,
c) účetní hodnotou způsobilých hmotných aktiv průměr účetních hodnot způsobilých hmotných aktiv na začátku a na konci výkazního období, jak jsou vykázány pro účely sestavení konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity,
1. snížený o odpisy a znehodnocení těchto aktiv a
2. zvýšený o veškeré částky připadající na aktivované mzdové náklady.
§ 82
Určení zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty skupiny
(1) Zisk vyloučený na základě ekonomické podstaty skupiny se pro daný stát určí jako součet
a) vyňatých způsobilých mzdových nákladů všech členských entit skupiny z tohoto státu a
b) hodnoty vyňatých hmotných aktiv všech členských entit skupiny z tohoto státu.
(2) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je členská entita skupiny, jejíž součástí je tato podávající členská entita, učinit krátkodobé rozhodnutí ohledně výše zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty skupiny.
(3) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 2, platí, že zisk vyloučený na základě ekonomické podstaty skupiny je pro daný stát nulový.
(4) Vyňaté mzdové náklady členské entity činí 5 % jejích způsobilých mzdových nákladů na pracovníky členské entity, kteří vykonávají činnost pro nadnárodní skupinu nebo vnitrostátní skupinu, jejíž součástí je tato entita, ve státě, z něhož je tato entita, s výjimkou způsobilých mzdových nákladů, které jsou
a) aktivovány a zahrnuty do účetní hodnoty způsobilých hmotných aktiv,
b) přiřaditelné ziskům z mezinárodní lodní dopravy, které jsou vyloučeny podle § 48.
(5) Vyňatá hmotná aktiva členské entity činí 5 % účetní hodnoty způsobilých hmotných aktiv nacházejících se ve státě, z něhož je tato členská entita, s výjimkou
a) účetní hodnoty majetku, včetně pozemků a budov, který je držen za účelem prodeje, pronájmu nebo investice, jejímž cílem je zejména dosažení zisků z jeho zhodnocení,
b) účetní hodnoty hmotných aktiv použitých k dosažení zisků z mezinárodní lodní dopravy, které jsou vyloučeny podle § 48.
(6) Nevykoná-li pracovník alespoň 50 % ze své pracovní doby v daném výkazním období činnost pro skupinu ve státě, z něhož je členská entita, která je jeho zaměstnavatelem nebo je v obdobném postavení, zohlední se pro účely výpočtu zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty pouze část způsobilých mzdových nákladů na tohoto pracovníka odpovídající části pracovní doby, kterou vykonal v tomto státě.
(7) Nenachází-li se vyňaté hmotné aktivum ve státě členské entity, která jej zahrnuje do svého finančního výkazu, alespoň po dobu 50 % výkazního období, zohlední se pro účely výpočtu zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty pouze část jeho hodnoty odpovídající části výkazního období, po kterou se nacházelo v tomto státě.
§ 83
Způsobilé mzdové náklady a hmotná aktiva stálé provozovny
(1) Je-li členská entita stálou provozovnou, považují se pro účely určení vyňatých mzdových nákladů a vyňatých hmotných aktiv za její způsobilé mzdové náklady a způsobilá hmotná aktiva náklady a aktiva zahrnuté do samostatných finančních výkazů této entity podle § 55 odst. 1 nebo § 55 odst. 2 písm. a), pokud se tyto způsobilé mzdové náklady a tato způsobilá hmotná aktiva nacházejí ve státě, ze kterého je tato stálá provozovna.
(2) Je-li členská entita hlavní entitou, nezohlední se pro účely určení vyňatých mzdových nákladů a vyňatých hmotných aktiv způsobilé mzdové náklady a způsobilá hmotná aktiva stálé provozovny, která je součástí této hlavní entity.
(3) Při určení zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty skupiny se nezohlední způsobilé mzdové náklady a způsobilá hmotná aktiva takové stálé provozovny v poměru, v jakém byl zisk této provozovny přiřazen jiné osobě podle § 56 odst. 1 nebo § 69 odst. 5.
§ 84
Způsobilé mzdové náklady a způsobilá hmotná aktiva entity s prvkem daňové transparence
(1) Nejsou-li způsobilé mzdové náklady na pracovníky členské entity vyplacené entitou s prvkem daňové transparence a způsobilá hmotná aktiva této entity přiřazeny podle § 83, přiřadí se tyto způsobilé mzdové náklady na pracovníky členské entity a způsobilá hmotná aktiva
a) vlastnické členské entitě entity s prvkem daňové transparence v poměru k částce, která jí je přiřazena podle § 56 odst. 4, pokud se pracovníci a způsobilá hmotná aktiva nacházejí ve státě, z něhož je tato vlastnická členská entita, a
b) této entitě s prvkem daňové transparence, pokud je nejvyšší mateřskou entitou, snížené v poměru k ziskům vyloučeným z výpočtu kvalifikovaného zisku této entity podle § 69 odst. 1 a 2, pokud se pracovníci a způsobilá hmotná aktiva nacházejí ve státě, z něhož je tato entita s prvkem daňové transparence.
(2) Nejsou-li způsobilé mzdové náklady na pracovníky členské entity vyplacené entitou s prvkem daňové transparence a způsobilá hmotná aktiva této entity přiřazeny podle odstavce 1, nezohlední se pro účely určení zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty velké nadnárodní skupiny ani velké vnitrostátní skupiny.
§ 85
Entita, která není z žádného státu
Je-li členská entita entitou, která není z žádného státu, vypočítá se zisk vyloučený na základě ekonomické podstaty této členské entity za každé výkazní období odděleně od zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty všech ostatních členských entit.
§ 86
Investiční entita
Zisk vyloučený na základě ekonomické podstaty skupiny nezahrnuje vyňaté mzdové náklady ani vyňatá hmotná aktiva členské entity, která je investiční entitou v daném státě.
Oddíl 3
Dodatečná dorovnávací daň
§ 87
Výpočet dodatečné dorovnávací daně skupiny
(1) Pokud je v důsledku úpravy zahrnutých daní nebo kvalifikovaného zisku nebo ztráty podle tohoto zákona vyžadována úprava efektivní daňové sazby skupiny a jurisdikční dorovnávací daně skupiny za zdaňovací období předcházející zdaňovacímu období, za které se určuje jurisdikční dorovnávací daň skupiny, přepočítá se efektivní daňová sazba skupiny a jurisdikční dorovnávací daň skupiny za toto předcházející období podle ustanovení upravujících efektivní daňovou sazbu skupiny, jurisdikční dorovnávací daň skupiny, dílčí dorovnávací daň a zisk vyloučený na základě ekonomické podstaty skupiny. Při tomto přepočtu se zohlední úpravy zahrnutých daní nebo kvalifikovaného zisku nebo ztráty, v jejichž důsledku je nutné provést přepočet.
(2) Dodatečná dorovnávací daň skupiny pro jednotlivý stát činí součet
a) částky, o kterou převyšuje jurisdikční dorovnávací daň skupiny pro tento stát přepočtená podle odstavce 1 původní výši přepočítávané jurisdikční dorovnávací daně skupiny pro tento stát, a
b) kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně stanovené členským státem, u které uplynula ve zdaňovacím období lhůta 4 výkazních období následujících po výkazním období, ve kterém se vnitrostátní daň stala splatnou a nebyla v této lhůtě vybrána.
(3) Na dodatečnou dorovnávací daň se hledí jako na daň vzniklou za zdaňovací období, za které se určuje jurisdikční dorovnávací daň skupiny.
(4) Pokud za dané zdaňovací období v daném státě vzniká dodatečná dorovnávací daň skupině, které nevzniká jurisdikční kvalifikovaný zisk, pro účely hlavy V této části platí, že kvalifikovaný zisk členské entity z tohoto státu vzniklý v tomto zdaňovacím období činí v případě, že dodatečná dorovnávací daň vzniká
a) podle § 88 odst. 1, podíl
1. této dodatečné dorovnávací daně přiřazené této členské entitě a
2. minimální daňové sazby,
b) jinak než podle § 88 odst. 1, podíl
1. dílčí dorovnávací daně této členské entity v tomto státě za toto zdaňovací období a
2. minimální daňové sazby.
(5) Je-li členské entitě podle odstavců 1 až 4 a dalších ustanovení pro přiřazení dorovnávací daně členské entitě přiřazena dodatečná dorovnávací daň, hledí se na ni pro účely hlavy V této části jako na nízce zdaněnou členskou entitu.
§ 88
Dodatečná dorovnávací daň skupiny v případě, kdy je jurisdikční úhrn upravených výší zahrnutých daní nižší než očekávaná upravená zahrnutá daň
(1) Pokud ve výkazním období v jednotlivém státě nevznikne jurisdikční kvalifikovaný zisk skupiny a jurisdikční úhrn upravených výší zahrnutých daní této skupiny v tomto státě je záporný a nižší než očekávaná upravená zahrnutá daň, vzniká dodatečná dorovnávací daň za toto výkazní období, která činí rozdíl
a) upravených zahrnutých daní a
b) očekávaných upravených zahrnutých daní za dodatečnou dorovnávací daň za toto výkazní období.
(2) Očekávaná upravená zahrnutá daň podle odstavce 1 činí součin
a) čisté kvalifikované ztráty a
b) minimální daňové sazby.
(3) Dodatečná dorovnávací daň podle odstavce 1 se přiřadí členské entitě z daného státu, jejíž upravená výše zahrnuté daně je záporná a nižší než součin kvalifikovaného zisku nebo ztráty této členské entity a minimální daňové sazby, a to poměrně na základě částky, která činí rozdíl
a) součinu
1. kvalifikovaného zisku nebo ztráty této členské entity a
2. minimální daňové sazby a
b) její upravené výše zahrnutých daní.
Oddíl 4
Dorovnávací daně členské entity v menšinovém vlastnictví
§ 89
Členská entita v menšinovém vlastnictví
Pro účely dorovnávacích daní se rozumí
a) členskou entitou v menšinovém vlastnictví členská entita, ve které nejvyšší mateřská entita drží přímo nebo nepřímo vlastnický podíl nejvýše ve výši 30 %,
b) mateřskou entitou v menšinovém vlastnictví členská entita v menšinovém vlastnictví, která přímo nebo nepřímo drží kontrolní podíl jiné členské entity v menšinovém vlastnictví, s výjimkou případů, kdy kontrolní podíl první uvedené entity přímo nebo nepřímo drží jiná členská entita v menšinovém vlastnictví,
c) podskupinou v menšinovém vlastnictví mateřská entita v menšinovém vlastnictví a její dceřiné entity v menšinovém vlastnictví,
d) dceřinou entitou v menšinovém vlastnictví členská entita v menšinovém vlastnictví, jejíž kontrolní podíl přímo nebo nepřímo drží mateřská entita v menšinovém vlastnictví.
§ 90
Výpočet přiřazované dorovnávací daně
(1) Pro účely výpočtu efektivní daňové sazby skupiny a jurisdikční dorovnávací daně skupiny se podskupina v menšinovém vlastnictví považuje za samostatnou nadnárodní nebo vnitrostátní skupinu.
(2) Upravená výše zahrnuté daně a kvalifikovaný zisk nebo ztráta členské entity podskupiny v menšinovém vlastnictví se nezohlední pro účely určení efektivní daňové sazby nadnárodní nebo vnitrostátní skupiny, jejíž součástí by jinak byla tato podskupina.
(3) Není-li členská entita v menšinovém vlastnictví součástí podskupiny v menšinovém vlastnictví, vypočítá se efektivní daňová sazba a přiřazovaná dorovnávací daň pro takovou entitu odděleně od efektivní daňové sazby a přiřazované dorovnávací daně ostatních členských entit skupiny, jejíž je tato entita v menšinovém vlastnictví součástí. Při tom se postupuje podle hlav I až IV a VI této části obdobně.
(4) Odstavec 3 se nepoužije na entitu v menšinovém vlastnictví, která je investiční entitou.
Oddíl 5
Výjimky z povinnosti vypočítat jurisdikční dorovnávací daň skupiny
§ 91
Rozhodnutí ohledně výjimky z důvodu malého rozsahu
(1) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému státu, ze kterého je členská entita skupiny, jejíž součástí je tato podávající členská entita, učinit krátkodobé rozhodnutí ohledně výjimky z důvodu malého rozsahu. Toto rozhodnutí se nepoužije na členskou entitu skupiny, která není z žádného státu, a investiční entitu.
(2) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 1, platí, že jurisdikční dorovnávací daň skupiny ve zdaňovacím období a státě, pro které je toto rozhodnutí učiněno, je nulová, pokud průměr
a) kvalifikovaných výnosů všech členských entit z tohoto státu za toto zdaňovací období a 2 bezprostředně předcházející výkazní období nepřesahuje částku odpovídající 10 000 000 EUR a
b) jurisdikčních kvalifikovaných zisků nebo ztrát skupiny v tomto státě za zdaňovací období a 2 bezprostředně předcházející výkazní období představuje ztrátu nebo je nižší než částka odpovídající 1 000 000 EUR.
(3) Při výpočtu průměru kvalifikovaných výnosů a průměru kvalifikovaného zisku nebo ztráty podle odstavce 2 se nezohlední
a) výkazní období, v němž neexistuje žádná členská entita ze státu, pro který je výpočet prováděn,
b) kvalifikované výnosy a kvalifikovaný zisk nebo ztráta investiční entity a entity, která není z žádného státu.
(4) Kvalifikovaným výnosem členských entit z jednotlivého státu za jednotlivé výkazní období podle odstavců 2 a 3 je úhrn výnosů členských entit z tohoto státu snížený nebo zvýšený o úpravu provedenou podle hlavy I této části.
§ 92
Výjimky z důvodu stanovení kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně
(1) Platí, že jurisdikční dorovnávací daň skupiny pro členský stát, který zavedl kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daň, je pro dané zdaňovací období nulová, pokud je členským entitám z tohoto členského státu v tomto zdaňovacím období stanovena kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň vypočítaná na základě údajů podle
a) rámce účetního výkaznictví, podle kterého sestavuje finanční výkazy nejvyšší mateřská entita a který je přijatelným účetním standardem, nebo
b) mezinárodních účetních standardů.
(2) Platí, že jurisdikční dorovnávací daň skupiny podle odstavce 1 pro členský stát, který zavedl kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daň, pro dané zdaňovací období činí částku odpovídající dodatečné dorovnávací dani pro toto zdaňovací období v tomto státě, pokud
a) skupině pro toto zdaňovací období a stát vzniká tato dodatečná dorovnávací daň a
b) tato dodatečná dorovnávací daň není zahrnuta v této kvalifikované vnitrostátní dorovnávací dani.
(3) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivému zdaňovacímu období, státu a pravidlu bezpečného přístavu učinit rozhodnutí ohledně použití pravidla bezpečného přístavu.
(4) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 3, platí, že jurisdikční dorovnávací daň skupiny pro tento stát a dané zdaňovací období je nulová.
(5) K rozhodnutí podle odstavce 3 se nepřihlíží, pokud
a) je jurisdikční dorovnávací daň možné přiřadit české členské entitě z důvodu, že je efektivní daňová sazba skupiny pro daný stát nižší než minimální daňová sazba,
b) správce daně do 36 měsíců ode dne podání informačního přehledu zahájí kontrolní postup za účelem odstranění pochybností ohledně skutečností umožňujících použít pravidlo bezpečného přístavu na členské entity ze státu, ke kterému se toto pravidlo bezpečného přístavu vztahuje, a vyzve poplatníka, aby tyto pochybnosti do 6 měsíců odstranil, a
c) k odstranění pochybností podle písmene b) ve lhůtě podle písmene b) nedošlo.
(6) Pravidlem bezpečného přístavu podle odstavce 3 se rozumí
a) trvalé pravidlo bezpečného přístavu založené na kvalifikované vnitrostátní dorovnávací dani,
b) přechodné pravidlo bezpečného přístavu založené na informacích obsažených ve zprávě podle zemí.
HLAVA V
PRAVIDLA PRO PŘIŘAZOVANOU DOROVNÁVACÍ DAŇ
Díl 1
Pravidlo pro zahrnutí zisku
Oddíl 1
Členské entity podléhající pravidlu pro zahrnutí zisku
§ 93
Nejvyšší mateřská entita
Nejvyšší mateřská entita, která je členskou entitou, podléhá pravidlu pro zahrnutí zisku, pokud alespoň po část zdaňovacího období přímo nebo nepřímo drží vlastnický podíl v alespoň jedné nízce zdaněné členské entitě.
§ 94
Střední mateřská entita
(1) Střední mateřská entita podléhá pravidlu pro zahrnutí zisku, pokud alespoň po část zdaňovacího období přímo nebo nepřímo drží vlastnický podíl v alespoň jedné nízce zdaněné členské entitě.
(2) Odstavec 1 se nepoužije, pokud
a) nejvyšší mateřská entita podléhá za dané zdaňovací období kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí zisku, nebo
b) střední mateřská entita jiná než střední mateřská entita podle odstavce 1
1. drží kontrolní podíl ve střední mateřské entitě podle odstavce 1 a
2. je ze státu, ve kterém podléhá za dané zdaňovací období kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí zisku.
§ 95
Částečně vlastněná mateřská entita
Částečně vlastněná mateřská entita podléhá pravidlu pro zahrnutí zisku, pokud
a) alespoň po část zdaňovacího období přímo nebo nepřímo drží vlastnický podíl v alespoň jedné nízce zdaněné členské entitě a
b) všechny vlastnické podíly této mateřské entity nejsou přímo nebo nepřímo drženy jinou částečně vlastněnou mateřskou entitou, která za dané zdaňovací období podléhá kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí zisku.
Oddíl 2
Uplatňování pravidla pro zahrnutí zisku
§ 96
Část přiřazované dorovnávací daně podle pravidla pro zahrnutí zisku
(1) Část přiřazované dorovnávací daně přiřazená poplatníkovi podle pravidla pro zahrnutí zisku činí součet
a) úhrnu částí dílčích přiřazovaných dorovnávacích daní za jednotlivé nízce zdaněné členské entity, v nichž poplatník přímo nebo nepřímo drží ve zdaňovacím období vlastnický podíl, přiřaditelných tomuto poplatníkovi na základě pravidla pro zahrnutí zisku a
b) části dílčí dorovnávací daně za tohoto poplatníka přiřaditelné tomuto poplatníkovi na základě pravidla pro zahrnutí zisku, pokud je Česká republika pro účely dorovnávací daně tohoto poplatníka považována za stát s nízkým zdaněním.
(2) Část dílčí dorovnávací daně za jednotlivou členskou entitu přiřaditelná poplatníkovi na základě pravidla pro zahrnutí zisku činí součin
a) dílčí dorovnávací daně za tuto členskou entitu a
b) přiřaditelného podílu tohoto poplatníka na dílčí dorovnávací dani za tuto členskou entitu.
(3) Přiřaditelný podíl poplatníka na dílčí dorovnávací dani za jednotlivou členskou entitu činí podíl
a) kvalifikovaného zisku této členské entity za zdaňovací období sníženého o kvalifikovaný zisk přiřaditelný vlastnickým podílům entit jiných, než je poplatník, a
b) kvalifikovaného zisku této členské entity za zdaňovací období podle písmene a).
(4) Přiřaditelný podíl poplatníka na dílčí dorovnávací dani za jednotlivou členskou entitu, která je investiční entitou, činí 1.
(5) Kvalifikovaný zisk členské entity přiřaditelný vlastnickým podílům entit jiných, než je poplatník, činí částku, která by byla přiřaditelná těmto entitám podle zásad přijatelného rámce účetního výkaznictví použitého v konsolidované účetní závěrce nejvyšší mateřské entity, pokud by se zisk této členské entity rovnal jejímu kvalifikovanému zisku a pokud by
a) poplatník sestavil konsolidovanou účetní závěrku v souladu s tímto přijatelným rámcem účetního výkaznictví,
b) poplatník v členské entitě držel kontrolní podíl tak, že by v konsolidované účetní závěrce podle písmene a) byly všechny výnosy a náklady členské entity konsolidovány po jednotlivých řádcích s výnosy a náklady poplatníka,
c) celý kvalifikovaný zisk členské entity byl přiřaditelný transakcím s entitami, které nejsou součástí skupiny, a
d) všechny vlastnické podíly, které nejsou přímo ani nepřímo drženy poplatníkem, byly v držení entit, které nejsou součástí skupiny.
§ 97
Započtení přiřazované dorovnávací daně podle pravidla pro zahrnutí zisku
Část přiřazované dorovnávací daně přiřazená poplatníkovi podle pravidla pro zahrnutí zisku se sníží o dílčí dorovnávací daň přiřaditelnou tomuto poplatníkovi na základě pravidla pro zahrnutí zisku, která je v daném zdaňovacím období přiřaditelná na základě kvalifikovaného pravidla pro zahrnutí zisku také střední mateřské entitě nebo částečně vlastněné mateřské entitě, ve kterých tento poplatník drží přímo nebo nepřímo vlastnický podíl, pokud těmto entitám vznikne v souvislosti s touto přiřaditelnou dílčí dorovnávací daní daňová povinnost k přiřazované dorovnávací dani.
§ 98
Rovnocennost pravidel pro přiřazovanou dorovnávací daň
Soubor pravidel stanovený v právním řádu třetího státu se považuje za rovnocenný souboru pravidel pro uplatnění kvalifikovaného pravidla pro zahrnutí zisku podle této hlavy a nepovažuje se za režim zdanění ovládaných zahraničních společností, pokud
a) podle pravidel obsažených v tomto souboru mateřská entita nadnárodní skupiny vypočítá a hradí svůj podíl na přiřazované dorovnávací dani ve vztahu k nízce zdaněným členským entitám této skupiny,
b) zakotvuje minimální efektivní daňovou sazbu ve výši alespoň 15 %, pod jejíž úrovní je členská entita považována za nízce zdaněnou členskou entitu,
c) pro účely výpočtu efektivní daňové sazby skupiny umožňuje sloučení zisků pouze takových entit, které jsou ze stejného státu,
d) pro účely výpočtu přiřazované dorovnávací daně podle rovnocenného kvalifikovaného pravidla pro zahrnutí zisku stanoví možnost snížit tuto přiřazovanou dorovnávací daň o libovolnou
1. dorovnávací daň stanovenou v členském státě na základě kvalifikovaného pravidla pro zahrnutí zisku a
2. kvalifikovanou vnitrostátní dorovnávací daň stanovenou v členském státě na základě pravidel rovnocenných pravidlům podle tohoto zákona pro českou dorovnávací daň a
e) tento třetí stát ve svém právním řádu zavedl soubor pravidel rovnocenný souboru pravidel pro uplatnění kvalifikovaného pravidla pro zahrnutí zisku podle přímo použitelného právního předpisu Evropské unie vydaného Evropskou komisí.
Díl 2
Pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk
§ 99
Členská entita podléhající pravidlu pro nedostatečně zdaněný zisk
Členská entita, která není investiční entitou, podléhá pravidlu pro nedostatečně zdaněný zisk, pokud nejvyšší mateřská entita nadnárodní skupiny, jejíž součástí je tato členská entita, je
a) vyloučenou entitou, nebo
b) ze třetího státu,
1. ve kterém nejvyšší mateřská entita v daném zdaňovacím období nepodléhá kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí zisku, nebo
2. který je státem s nízkým zdaněním; to neplatí, pokud nejvyšší mateřská entita v tomto státě podléhá kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí zisku ve vztahu k ní samé a k nízce zdaněným členským entitám z tohoto státu.
§ 100
Část přiřazované dorovnávací daně podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk
Část přiřazované dorovnávací daně přiřazená poplatníkovi podléhajícímu pravidlu pro nedostatečně zdaněný zisk činí součin
a) podílu tohoto poplatníka na celkové dorovnávací dani a
b) celkové dorovnávací daně.
§ 101
Celková dorovnávací daň
(1) Celková dorovnávací daň činí rozdíl
a) úhrnu dílčích dorovnávacích daní za jednotlivé nízce zdaněné členské entity nadnárodní skupiny a
b) úhrnu dílčích dorovnávacích daní přiřaditelných mateřské entitě podle pravidla pro zahrnutí zisku, s výjimkou těch částek dílčích dorovnávacích daní přiřaditelných mateřské entitě, které se vztahují k nízce zdaněným entitám, pro které podle písmene a) platí, že se jejich dorovnávací daň rovná nule.
(2) Pro účely odstavce 1 písm. a) platí, že dílčí dorovnávací daň je nulová, pokud nejvyšší mateřská entita drží všechny své vlastnické podíly v nízce zdaněné členské entitě přímo nebo nepřímo prostřednictvím jedné nebo více mateřských entit podléhajících v daném zdaňovacím období kvalifikovanému pravidlu pro zahrnutí zisku ve vztahu k této nízce zdaněné členské entitě.
§ 102
Podíl státu na celkové dorovnávací dani
(1) Podíl státu na celkové dorovnávací dani nadnárodní skupiny činí pro dané zdaňovací období součet
a) jedné poloviny podílu
1. celkového počtu pracovníků všech členských entit nadnárodní skupiny z tohoto státu zjištěného pro toto zdaňovací období a
2. celkového počtu pracovníků všech členských entit nadnárodní skupiny ze státu, který má pro toto zdaňovací období stanoveno kvalifikované pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk, zjištěného pro toto zdaňovací období a
b) jedné poloviny podílu
1. úhrnu čistých účetních hodnot hmotných aktiv všech členských entit nadnárodní skupiny z tohoto státu vykázaných v tomto zdaňovacím období a
2. úhrnu čistých účetních hodnot hmotných aktiv všech členských entit nadnárodní skupiny ze státu, který má pro toto zdaňovací období stanoveno kvalifikované pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk, vykázaných v tomto zdaňovacím období.
(2) Podíl státu na celkové dorovnávací dani podle odstavce 1 se zaokrouhluje na 4 desetinná místa.
(3) Pokud je dorovnávací daň, která je státu přiřazena podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk za bezprostředně předcházející zdaňovací období, vyšší než souhrn dodatečných splatných daní, které za toto období vznikly v důsledku přiřazení této dorovnávací daně členským entitám z tohoto státu, platí, že podíl tohoto státu na celkové dorovnávací dani podle odstavce 1 je pro toto zdaňovací období nulový.
(4) Odstavec 3 se nepoužije, pokud by byl v důsledku jeho použití podíl státu na celkové dorovnávací dani nadnárodní skupiny nulový ve všech státech,
a) ze kterých jsou členské entity dané nadnárodní skupiny a
b) které mají pro dané zdaňovací období stanoveno pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk.
(5) Je-li podíl státu na celkové dorovnávací dani nadnárodní skupiny pro dané zdaňovací období podle odstavce 2 nulový, určí se podíl ostatních států na celkové dorovnávací dani výpočtem podle odstavce 1, ve kterém se nezohlední počet pracovníků a čistá účetní hodnota hmotných aktiv členské entity nadnárodní skupiny ze státu, jehož podíl na celkové dorovnávací dani nadnárodní skupiny je pro toto zdaňovací období podle odstavce 2 nulový.
§ 103
Podíl poplatníka na celkové dorovnávací dani
(1) Podíl poplatníka, který je českou členskou entitou, na celkové dorovnávací dani nadnárodní skupiny pro dané zdaňovací období činí součin
a) součtu
1. jedné poloviny podílu počtu pracovníků poplatníka v tomto zdaňovacím období a celkového počtu pracovníků všech členských entit nadnárodní skupiny ze stejného státu, ze kterého je poplatník, v tomto zdaňovacím období a
2. jedné poloviny podílu čisté účetní hodnoty hmotných aktiv poplatníka v tomto zdaňovacím období a úhrnu čisté účetní hodnoty hmotných aktiv všech členských entit nadnárodní skupiny ze stejného státu, ze kterého je poplatník, v tomto zdaňovacím období a
b) podílu státu, ze kterého je poplatník, na celkové dorovnávací dani.
(2) Podíl poplatníka, který je hlavní entitou a není českou členskou entitou, na celkové dorovnávací dani pro dané zdaňovací období činí součin
a) součtu
1. jedné poloviny podílu počtu pracovníků stálé provozovny tohoto poplatníka, která je českou členskou entitou, v tomto zdaňovacím období a celkového počtu pracovníků všech členských entit nadnárodní skupiny ze stejného státu, ze kterého je stálá provozovna, v tomto zdaňovacím období a
2. jedné poloviny podílu čisté účetní hodnoty hmotných aktiv stálé provozovny tohoto poplatníka, která je českou členskou entitou, v tomto zdaňovacím období a úhrnu čisté účetní hodnoty hmotných aktiv všech členských entit nadnárodní skupiny ze stejného státu, ze kterého je stálá provozovna, v tomto zdaňovacím období a
b) podílu státu, ze kterého je poplatník, na celkové dorovnávací dani.
(3) Podíl poplatníka na celkové dorovnávací dani podle odstavce 1 nebo 2 se zaokrouhluje na 4 desetinná místa.
§ 104
Pracovníci
(1) Počtem pracovníků se pro účely výpočtu podílů na celkové dorovnávací dani rozumí počet pracovníků přepočtený na plné pracovní úvazky.
(2) Pracovníci, jejichž mzdové náklady jsou zahrnuty v samostatných finančních výkazech stálé provozovny podle § 55 odst. 1 s úpravami podle § 55 odst. 2 až 4, se pro účely výpočtu podílů na celkové dorovnávací dani
a) zahrnou do počtu pracovníků stálé provozovny a
b) nezahrnou do počtu pracovníků hlavní entity.
(3) Pracovníci entity s prvkem daňové transparence se pro účely výpočtu podílů na celkové dorovnávací dani zahrnou do počtu pracovníků členské entity ze státu, podle jehož právního řádu je entita s prvkem daňové transparence ustavena, pokud nelze postupovat podle odstavce 2.
(4) Pro účely výpočtu podílů na celkové dorovnávací dani se nezohlední pracovníci
a) investiční entity,
b) entity s prvkem daňové transparence, které nelze přiřadit stálé provozovně podle odstavce 2, ani jiné členské entitě podle odstavce 3.
(5) Počet pracovníků členské entity skupiny se pro účely odstavců 1 až 4 určí jako počet pracovníků vykázaných na konci zdaňovacího období na základě průměrné úrovně zaměstnanosti za rok nebo na jiném základě, ze kterého se při určení počtů pracovníků konzistentně vychází v jednotlivých státech, ze kterých jsou členské entity skupiny.
§ 105
Hmotná aktiva
(1) Hmotnými aktivy se pro účely výpočtu podílů na celkové dorovnávací dani rozumí hmotná aktiva členské entity nadnárodní skupiny, s výjimkou hotovosti, peněžních ekvivalentů a nehmotných a finančních aktiv.
(2) Hmotná aktiva zahrnutá v samostatných finančních výkazech stálé provozovny podle § 55 odst. 1 s úpravami podle § 55 odst. 2 až 4 se pro účely výpočtu podílu státu na celkové dorovnávací dani
a) zahrnou do hmotných aktiv stálé provozovny a
b) nezahrnou do hmotných aktiv hlavní entity.
(3) Hmotná aktiva entity s prvkem daňové transparence se pro účely výpočtu podílů na celkové dorovnávací dani zahrnou do hmotných aktiv členské entity ze státu, podle jejíhož právního řádu je entita s prvkem daňové transparence ustavena, pokud nelze postupovat podle odstavce 2.
(4) Pro účely výpočtu podílů na celkové dorovnávací dani se nezohlední hmotná aktiva
a) investiční entity,
b) entity s prvkem daňové transparence, která nelze přiřadit stálé provozovně podle odstavce 2 ani jiné členské entitě podle odstavce 3.
HLAVA VI
ZVLÁŠTNÍ REŽIMY PRO PŘEMĚNY A HOLDINGOVÁ USPOŘÁDÁNÍ
Díl 1
Zvláštní režim pro určení dorovnávací daně v případě přeměn
§ 106
Použití prahové hodnoty konsolidovaných výnosů při spojení nebo rozpadu skupin
(1) Pokud se v libovolném z posledních 4 po sobě jdoucích výkazních období bezprostředně předcházejících rozhodnému výkaznímu období spojí 2 nebo více skupin do jedné skupiny, platí, že prahové hodnoty konsolidovaných výnosů stanovené pro velkou nadnárodní skupinu nebo velkou vnitrostátní skupinu je pro každé výkazní období před spojením dosaženo, pokud součet výnosů zahrnutých do každé z jejich konsolidovaných účetních závěrek za takové výkazní období činí částku odpovídající alespoň 750 000 000 EUR.
(2) Pokud se v rozhodném výkazním období entita, která není členem skupiny, spojí s jinou entitou nebo skupinou a tyto entity nebo skupiny zúčastněné na spojení nesestaví v žádném z posledních 4 po sobě jdoucích výkazních období bezprostředně předcházejících rozhodnému výkaznímu období konsolidovanou účetní závěrku, protože v daném roce nebyla členem žádné skupiny, platí, že prahové hodnoty konsolidovaných výnosů stanovené pro velkou nadnárodní skupinu nebo velkou vnitrostátní skupinu je pro dané výkazní období dosaženo, pokud součet výnosů zahrnutých v každé jejich účetní závěrce nebo konsolidované účetní závěrce za takové výkazní období činí částku odpovídající alespoň 750 000 000 EUR.
(3) Pokud dojde k rozpadu jedné velké nadnárodní skupiny nebo velké vnitrostátní skupiny na 2 nebo více skupin, které vznikly rozpadem (dále jen „rozpadlá skupina“), má se za to, že prahové hodnoty konsolidovaných výnosů rozpadlé skupiny je dosaženo
a) v prvním rozhodném výkazním období skončeném po rozpadu, pokud má rozpadlá skupina roční výnosy ve výši odpovídající alespoň částce 750 000 000 EUR,
b) ve druhém až čtvrtém výkazním období skončeném po rozpadu, pokud má skupina alespoň ve 2 z těchto výkazních obdobích roční výnosy ve výši odpovídající alespoň částce 750 000 000 EUR.
(4) Spojením podle odstavců 1 a 2 se rozumí ujednání, na jehož základě
a) se všechny nebo téměř všechny entity skupiny ze 2 nebo více samostatných skupin stanou entitami pod společnou kontrolou tak, že následně tvoří entity nové kombinované skupiny, nebo
b) entita, která není součástí žádné kombinované skupiny, je pod společnou kontrolou s jinou entitou nebo skupinou tak, že tvoří entity nové kombinované skupiny.
(5) Rozpadem podle odstavce 3 se rozumí ujednání, na jehož základě jsou entity jedné skupiny rozčleněny do 2 nebo více různých skupin, které nejsou konsolidovány stejnou nejvyšší mateřskou entitou.
§ 107
Vstup členských entit do nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny a jejich vystoupení z nich
(1) Cílová entita se pro účely dorovnávacích daní považuje za člena nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, pokud je část jejích aktiv, účetních dluhů, příjmů, nákladů a peněžních toků zahrnuta do konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity v roce změny.
(2) Efektivní daňová sazba a dorovnávací daň cílové entity se vypočítají následujícím způsobem:
a) v roce změny zohlední nadnárodní skupina nebo vnitrostátní skupina pouze účetní zisk nebo ztrátu a upravené zahrnuté daně cílové entity, které jsou zahrnuty do konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity;
b) v roce změny a v každém následujícím výkazním období jsou kvalifikovaný zisk nebo ztráta a upravené zahrnuté daně cílové entity založeny na historické účetní hodnotě jejích aktiv a účetních dluhů;
c) v roce změny se při výpočtu způsobilých mzdových nákladů cílové entity zohlední pouze náklady, které jsou vykázány v konsolidované účetní závěrce nejvyšší mateřské entity;
d) výpočet účetní hodnoty způsobilých hmotných aktiv cílové entity se upraví poměrně době, po kterou byla cílová entita během roku změny členem nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny;
e) s výjimkou odložené daňové pohledávky z kvalifikované ztráty podle § 64 zohlední nabývající nadnárodní skupina nebo vnitrostátní skupina odložené daňové pohledávky a odložené daňové dluhy cílové entity převáděné mezi nadnárodními skupinami nebo vnitrostátními skupinami stejným způsobem a ve stejném rozsahu, jako kdyby nabývající nadnárodní skupina nebo vnitrostátní skupina ovládala cílovou entitu v okamžiku, kdy takové pohledávky a dluhy vznikly;
f) s odloženými daňovými dluhy cílové entity, které byly dříve zahrnuty do její celkové částky úpravy odložené daně, se zachází pro účely § 62 odst. 2 a 3 jako s vypořádanými zcizující nadnárodní skupinou nebo vnitrostátní skupinou a jako s pocházejícími od nabývající nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny v roce změny, ledaže by v tomto případě mělo jakékoli následné snížení zahrnutých daní pro účely § 62 odst. 2 a 3 účinky v roce, v němž je částka opětovně zachycena;
g) je-li cílová entita v průběhu roku změny zároveň členskou entitou alespoň 2 nadnárodních skupin nebo vnitrostátních skupin, použije pravidlo pro zahrnutí zisku na své přiřaditelné podíly dorovnávací daně členských entit samostatně pro každou z velkých nadnárodních skupin nebo vnitrostátních skupin.
(3) Pokud stát, z nějž je cílová entita, nebo v případě daňově transparentní entity stát, v němž se nacházejí její aktiva, zachází s nabytím nebo zcizením tohoto kontrolního podílu stejným nebo podobným způsobem jako s nabytím nebo zcizením aktiv a účetních dluhů a ukládá prodávajícímu zahrnutou daň na základě rozdílu mezi daňovým základem a protiplněním zaplaceným výměnou za kontrolní podíl nebo reálnou hodnotou aktiv a účetních dluhů, platí, že nabytí nebo zcizení kontrolního podílu v cílové entitě je nabytím nebo zcizením aktiv a účetních dluhů, a to i pokud z postupu podle odstavců 1 a 2 vyplývá něco jiného.
(4) Cílovou entitou podle odstavců 1 až 3 se rozumí entita, která se v průběhu výkazního období stane nebo přestane být členskou entitou nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny v důsledku převodu přímo nebo nepřímo držených vlastnických podílů v této entitě nebo se stane nejvyšší mateřskou entitou nové skupiny.
(5) Rokem změny podle odstavců 1 a 2 se rozumí výkazní období, v jehož průběhu nastane skutečnost podle odstavce 4.
(6) Pro účely dorovnávacích daní se rozumí
a) zcizující skupinou skupina, která pozbývá cílovou entitu,
b) nabývající skupinou skupina, jejíž součástí se stane cílová entita.
§ 108
Nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň v případě vystoupení členské entity z nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny
Vystoupí-li členská entita z nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, nadměrná záporná částka nákladů na odloženou daň vztahující se k této členské entitě nesleduje její osud a uplatní se ve vztahu ke skupině, z níž entita vystupuje.
§ 109
Převod aktiv a účetních dluhů
(1) Zcizující členská entita zahrne zisk nebo ztrátu vyplývající ze zcizení aktiv a účetních dluhů do výpočtu svého kvalifikovaného zisku nebo ztráty.
(2) Nabývající členská entita určí svůj kvalifikovaný zisk nebo ztrátu na základě své účetní hodnoty nabytých aktiv a účetních dluhů stanovených podle rámce účetního výkaznictví použitého při sestavování konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity.
(3) Je-li zcizení nebo nabytí aktiv a účetních dluhů provedeno v souvislosti s reorganizací, odstavce 1 a 2 se nepoužijí a
a) zcizující členská entita vyloučí z výpočtu svého kvalifikovaného zisku nebo ztráty zisk nebo ztrátu plynoucí z takového zcizení a
b) nabývající členská entita určí svůj kvalifikovaný zisk nebo ztrátu na základě účetní hodnoty nabytých aktiv a účetních dluhů zcizující členské entity při zcizení.
(4) Je-li zcizení aktiv a účetních dluhů provedeno v rámci reorganizace, na základě které zcizující členské entitě vznikne nekvalifikovaný zisk nebo ztráta, odstavce 1 až 3 se nepoužijí, přičemž
a) zcizující členská entita zahrne zisk nebo ztrátu ze zcizení do výpočtu svého kvalifikovaného zisku nebo ztráty v rozsahu nekvalifikovaného zisku nebo ztráty a
b) nabývající členská entita určí svůj kvalifikovaný zisk nebo ztrátu po nabytí na základě účetní hodnoty nabytých aktiv a účetních dluhů zcizující členské entity při zcizení s úpravou podle daňových předpisů státu, z nějž je nabývající členská entita, provedenou za účelem zohlednění nekvalifikovaného zisku nebo ztráty.
(5) Podávající členská entita může ve vztahu k jednotlivé členské entitě učinit jednorázové rozhodnutí ohledně úpravy základu aktiv a účetních dluhů na reálnou hodnotu.
(6) Učiní-li podávající členská entita rozhodnutí podle odstavce 5, členská entita, která je pro daňové účely povinna nebo oprávněna ve státě, z něhož je tato členská entita, upravit základ svých aktiv a výši svých účetních dluhů na reálnou hodnotu,
a) zahrne do výpočtu svého kvalifikovaného zisku nebo ztráty výši zisku nebo ztráty ve vztahu ke každému ze svých aktiv a účetních dluhů, která se
1. rovná rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva nebo účetního dluhu pro účely účetního výkaznictví bezprostředně přede dnem události, která vede k úpravě daně (dále jen „rozhodná událost“), a reálnou hodnotou aktiva nebo účetního dluhu bezprostředně po dni rozhodné události a
2. sníží nebo zvýší o případný nekvalifikovaný zisk nebo ztrátu vzniklé v souvislosti s rozhodnou událostí,
b) použije reálnou hodnotu aktiva nebo účetního dluhu pro účely účetního výkaznictví bezprostředně po rozhodné události k výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty ve výkazních obdobích končících po rozhodné události a
c) zahrne celkovou čistou výši částek podle písmene a) do kvalifikovaného zisku nebo ztráty členské entity tak, že
1. celková čistá výše těchto částek se zahrne ve výkazním období, v němž nastala rozhodná událost, nebo
2. jedna pětina čisté výše těchto částek se zahrne ve výkazním období, v němž nastala rozhodná událost, a v každém ze 4 bezprostředně následujících výkazních období, ledaže členská entita v některém z těchto výkazních období opustí nadnárodní skupinu nebo vnitrostátní skupinu, přičemž v tomto případě se ve výkazním období, kdy skupinu opustila, zahrne celá zbývající částka.
(7) Pro účely odstavců 1 až 6 se rozumí
a) zcizující členskou entitou členská entita, která zcizí aktiva a účetní dluhy,
b) nabývající členskou entitou členská entita, která nabývá aktiva a účetní dluhy,
c) reorganizací přeměna nebo převod aktiv a účetních dluhů, k jakým dochází zejména v případě fúze, rozdělení, likvidace nebo jiného podobného postupu, pokud
1. protihodnotou za převod jsou zcela nebo z významné části podíly na vlastním kapitálu vydané nabývající členskou entitou nebo osobou s ní spojenou nebo v případě likvidace podíly na vlastním kapitálu cílové entity podle § 107 odst. 4, nebo není-li poskytnuta žádná protihodnota, nemělo-li by vydání podílů na vlastním kapitálu žádný ekonomický význam,
2. zisk nebo ztráta zcizující členské entity z těchto aktiv nepodléhají zcela ani zčásti zdanění a
3. daňové právní předpisy státu, z něhož je nabývající členská entita, vyžadují, aby nabývající členská entita spočítala zdanitelný příjem po zcizení nebo nabytí za použití základu daně zcizující členské entity z těchto aktiv, s úpravou zohledňující jakýkoli nekvalifikovaný zisk nebo ztrátu ze zcizení nebo nabytí,
d) nekvalifikovaným ziskem nebo ztrátou nižší částka z následujících částek:
1. zisk nebo ztráta zcizující členské entity, které vznikají v souvislosti s reorganizací a podléhají dani ve státě, z něhož je zcizující členská entita,
2. účetní zisk nebo ztráta, které vznikají v souvislosti s reorganizací.
Díl 2
Zvláštní režim pro určení dorovnávací daně společných podniků
§ 110
Společné podniky
(1) Mateřská entita, která drží přímo nebo nepřímo vlastnický podíl ve společném podniku nebo v přidružené osobě společného podniku, uplatní pravidlo pro zahrnutí zisku ve vztahu ke svému přiřaditelnému podílu na dorovnávací dani tohoto společného podniku nebo této přidružené osoby společného podniku podle hlavy V dílu 1 této části.
(2) Společný podnik a jeho přidružené osoby tvoří skupinu společných podniků. Dorovnávací daň skupiny společných podniků se vypočte podle hlav I až IV a VI této části. Při tom se
a) společný podnik a přidružené osoby považují za členské entity, které jsou součástí samostatné nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, a
b) společný podnik považuje za nejvyšší mateřskou entitu skupiny podle písmene a).
(3) Dorovnávací daň splatná skupinou společných podniků se sníží o přiřaditelný podíl každé mateřské entity na dorovnávací dani určené podle odstavce 1 pro každou členskou entitu podle odstavce 2. Případná zbývající částka dorovnávací daně se připočte k celkové částce dorovnávací daně podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk podle § 101.
(4) Společným podnikem podle odstavců 1 až 3 se rozumí entita, jejíž finanční výsledky jsou vykázány na základě ekvivalence v konsolidované účetní závěrce nejvyšší mateřské entity, pokud nejvyšší mateřská entita v této entitě drží přímo nebo nepřímo alespoň 50% vlastnický podíl, ledaže je tato entita
a) nejvyšší mateřskou entitou nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, která musí uplatňovat pravidlo pro zahrnutí zisku,
b) vyloučenou entitou,
c) entitou, jejíž vlastnické podíly držené nadnárodní skupinou nebo vnitrostátní skupinou jsou drženy přímo prostřednictvím vyloučené entity a
1. která působí výlučně nebo téměř výlučně za účelem držení aktiv nebo investování peněžních prostředků ve prospěch svých investorů,
2. která provádí činnosti, které jsou doplňkové k činnostem vykonávaným vyloučenou entitou, nebo
3. jejíž téměř veškeré zisky jsou vyloučeny z výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty podle § 43 odst. 1 písm. b) nebo c),
d) entitou v držení nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, které jsou tvořeny výlučně vyloučenými entitami, nebo
e) přidruženou osobou společného podniku.
(5) Přidruženou osobou společného podniku podle odstavců 1, 2 a 4 se rozumí
a) entita, jejíž aktiva, účetní dluhy, příjmy, náklady a peněžní toky jsou konsolidovány společným podnikem podle přijatelného rámce účetního výkaznictví nebo by byly konsolidovány, pokud by společný podnik byl povinen tato aktiva, účetní dluhy, příjmy, náklady a peněžní toky konsolidovat na základě přijatelného rámce účetního výkaznictví, nebo
b) stálá provozovna, jejíž hlavní entita je společným podnikem nebo je entitou podle písmene a); v těchto případech se se stálou provozovnou zachází jako se samostatnou přidruženou osobou společného podniku.
(6) Dorovnávací daní splatnou skupinou společných podniků podle odstavce 3 se rozumí přiřaditelný podíl mateřské entity na dorovnávací dani členských entit skupiny společných podniků.
Díl 3
Zvláštní režim pro určení dorovnávací daně u skupiny s více mateřskými entitami
§ 111
Skupina s více mateřskými entitami
(1) Pokud jsou entity a členské entity 2 nebo více skupin součástí nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami, hledí se na entity a členské entity všech těchto skupin jako na členy jedné nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami. Na entitu, která není vyloučenou entitou, se při tom hledí jako na členskou entitu nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami, pokud jsou její finanční výkazy konsolidovány po jednotlivých řádcích nadnárodní skupinou nebo vnitrostátní skupinou s více mateřskými entitami nebo pokud jsou její kontrolní podíly drženy entitami nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami.
(2) Konsolidovanou účetní závěrkou nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami je kombinovaná konsolidovaná účetní závěrka podle odstavce 6 písm. b) bodu 2 a odstavce 6 písm. c) bodu 5 sestavená na základě přijatelného rámce účetního výkaznictví, který se pro účely určení dorovnávací daně těchto skupin považuje za rámec účetního výkaznictví nejvyšší mateřské entity.
(3) Nejvyšší mateřské entity jednotlivých skupin, které tvoří nadnárodní skupinu nebo vnitrostátní skupinu s více mateřskými entitami, se pro účely určení dorovnávací daně těchto skupin považují za nejvyšší mateřské entity nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami.
(4) Mateřská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami
a) z členského státu, včetně všech nejvyšších mateřských entit, uplatní pravidlo pro zahrnutí zisku podle hlavy V dílu 1 této části ve vtahu ke svému přiřaditelnému podílu na dorovnávací dani nízce zdaněných členských entit,
b) podává informační přehled k dorovnávací dani, pokud tento přehled za všechny tyto entity nepodává jediný zmocněnec; tento přehled zahrnuje informace o každé ze skupin, které tvoří nadnárodní skupinu nebo vnitrostátní skupinu s více mateřskými entitami.
(5) Členské entity nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami z členského státu uplatní pravidlo pro nedostatečně zdaněný zisk podle hlavy V dílu 2 této části. Při tom zohlední dorovnávací daň všech nízce zdaněných členských entit, které jsou součástí této nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami.
(6) Pro účely odstavců 1 až 5 se rozumí
a) nadnárodní skupinou nebo vnitrostátní skupinou s více mateřskými entitami 2 nebo více skupin, jejichž nejvyšší mateřské entity uzavřou ujednání o vytvoření svázané struktury nebo uspořádání s dvojí kotací, které zahrnuje alespoň jednu entitu nebo stálou provozovnu kombinované skupiny z jiného státu, než je stát, ze kterého jsou ostatní entity této kombinované skupiny,
b) svázanou strukturou ujednání mezi 2 nebo více nejvyššími mateřskými entitami samostatných skupin, v jehož rámci
1. alespoň 50 % vlastnických podílů v nejvyšších mateřských entitách samostatných skupin je kótováno za jedinou cenu, jsou-li kótovány, a z důvodu povahy vlastnického práva, omezení převodu nebo jiných podmínek tato část vlastnických podílů vzájemně propojena a nemůže být samostatně převedena ani obchodována a
2. jedna z nejvyšších mateřských entit sestavuje konsolidovanou účetní závěrku, v níž jsou aktiva, účetní dluhy, příjmy, náklady a peněžní toky všech entit dotčených skupin vykázány společně jako aktiva, účetní dluhy, příjmy, náklady a peněžní toky jedné hospodářské jednotky, která podléhá povinnosti zajistit vnější audit v souladu s regulatorními požadavky stanovenými pro vnější audit,
c) uspořádáním s dvojí kotací ujednání mezi 2 nebo více nejvyššími mateřskými entitami samostatných skupin, v jehož rámci
1. se nejvyšší mateřské entity dohodnou, že svou podnikatelskou činnost spojí pouze na základě smlouvy,
2. podle smluvních ujednání nejvyšší mateřské entity provádí rozdělení zisku, který souvisí s podíly na zisku nebo likvidací, svým společníkům na základě pevného poměru,
3. jsou činnosti nejvyšších mateřských entit řízeny jako činnosti jediné hospodářské jednotky na základě smluvních ujednání, přičemž je zachována jejich samostatná právní osobnost,
4. jsou vlastnické podíly nejvyšších mateřských entit, které jsou předmětem dohody, kótovány, obchodovány nebo převáděny nezávisle na různých kapitálových trzích a
5. nejvyšší mateřské entity sestavují konsolidovanou účetní závěrku, v níž jsou aktiva, účetní dluhy, příjmy, náklady a peněžní toky entit ve všech skupinách vykázány společně jako aktiva, účetní dluhy, příjmy, náklady a peněžní toky jediné hospodářské jednotky, která podléhá povinnosti zajistit vnější audit v souladu s regulatorními požadavky stanovenými pro vnější audit.
ČÁST TŘETÍ
DOROVNÁVACÍ DANĚ
HLAVA I
PŘIŘAZOVANÁ DOROVNÁVACÍ DAŇ
§ 112
Poplatník daně
Poplatníkem přiřazované dorovnávací daně je
a) česká členská entita, která
1. není stálou provozovnou a
2. je součástí velké vnitrostátní skupiny nebo velké nadnárodní skupiny,
b) hlavní entita, jejíž součástí je stálá provozovna, pokud je tato provozovna
1. českou členskou entitou a
2. součástí velké vnitrostátní skupiny nebo velké nadnárodní skupiny.
§ 113
Předmět daně
Předmětem přiřazované dorovnávací daně je nadměrný zisk nízce zdaněných členských entit v rámci velké vnitrostátní skupiny nebo velké nadnárodní skupiny, bez ohledu na to, ve kterém státě a kterou členskou entitou byl dosažen.
§ 114
Výše daně
Přiřazovaná dorovnávací daň činí úhrn
a) části přiřazované dorovnávací daně přiřazené podle pravidla pro zahrnutí zisku, podléhá-li poplatník pravidlu pro zahrnutí zisku, a
b) části přiřazované dorovnávací daně přiřazené podle pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk, podléhá-li poplatník pravidlu pro nedostatečně zdaněný zisk.
§ 115
Zdaňovací období
Zdaňovacím obdobím přiřazované dorovnávací daně je
a) účetní období, ve vztahu k němuž nejvyšší mateřská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny sestavuje svoji konsolidovanou účetní závěrku, nebo
b) kalendářní rok, pokud nejvyšší mateřská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny konsolidovanou účetní závěrku nesestavuje.
§ 116
Rozpočtové určení daně
Výnos přiřazované dorovnávací daně je příjmem státního rozpočtu.
HLAVA II
ČESKÁ DOROVNÁVACÍ DAŇ
§ 117
Poplatník daně
Poplatníkem české dorovnávací daně je
a) česká členská entita, která
1. není stálou provozovnou a
2. je součástí velké vnitrostátní skupiny nebo velké nadnárodní skupiny,
b) hlavní entita, jejíž součástí je stálá provozovna, pokud je tato provozovna
1. českou členskou entitou a
2. součástí velké vnitrostátní skupiny nebo velké nadnárodní skupiny.
§ 118
Předmět daně
Předmětem české dorovnávací daně je nadměrný zisk nízce zdaněných českých členských entit v rámci velké vnitrostátní skupiny nebo velké nadnárodní skupiny, bez ohledu na to, kterou českou členskou entitou byl dosažen.
§ 119
Základ daně
(1) Základ české dorovnávací daně činí částku zjištěnou postupem pro určení jurisdikční dorovnávací daně skupiny, jejíž je poplatník součástí, pro Českou republiku.
(2) Postup pro určení jurisdikční dorovnávací daně skupiny se pro účely určení základu české dorovnávací daně upraví podle § 122.
§ 120
Sazba daně
(1) Sazba české dorovnávací daně činí podíl
a) alokační částky poplatníka a
b) úhrnu alokačních částek všech poplatníků české dorovnávací daně, kteří jsou součástí téže skupiny jako poplatník.
(2) Alokační částka poplatníka činí součin
a) kvalifikovaného zisku poplatníka a
b) kladného rozdílu
1. minimální daňové sazby vyjádřené v procentních bodech a
2. efektivní daňové sazby poplatníka vyjádřené v procentních bodech.
(3) Efektivní daňová sazba poplatníka činí podíl
a) úhrnu upravených zahrnutých daní tohoto poplatníka za zdaňovací období a
b) kvalifikovaného zisku tohoto poplatníka za zdaňovací období podle písmene a).
(4) Efektivní daňová sazba podle odstavce 3 se zaokrouhluje na 4 desetinná místa.
(5) Kvalifikovaný zisk poplatníka činí kladný rozdíl
a) hodnoty kvalifikovaného zisku tohoto poplatníka vzniklého za zdaňovací období a
b) kvalifikované ztráty tohoto poplatníka vzniklé za zdaňovací období podle písmene a).
§ 121
Výpočet daně
Česká dorovnávací daň se vypočte jako součin základu daně a sazby daně.
§ 122
Společná ustanovení pro výpočet české dorovnávací daně
(1) Pro účely určení základu a sazby české dorovnávací daně se daně stanovené v souladu s režimem zdanění ovládaných zahraničních společností, který je stanoven v právním řádu jiného státu, nepovažují za zahrnutou daň.
(2) Pro účely určení základu a sazby české dorovnávací daně poplatníka se při výpočtu jurisdikční dorovnávací daně skupiny nezohlední
a) česká dorovnávací daň stanovená členské entitě skupiny, jejíž součástí je tento poplatník, a
b) část dodatečné dorovnávací daně, která vznikla z důvodu nevybrání kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně státem, který tuto daň stanovil, a to ve lhůtě pro placení kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně stanovené
1. tímto zákonem v případě České republiky, nebo
2. právním řádem jiného členského státu v případě jiného členského státu, pokud je tato lhůta rovnocenná lhůtě stanovené tímto zákonem.
(3) Pro účely určení základu a sazby české dorovnávací daně lze při výpočtu jurisdikčního nadměrného zisku skupiny vycházet z přijatelného rámce účetního výkaznictví nebo schváleného rámce účetního výkaznictví povoleného oprávněným účetním orgánem a použít namísto měny vykazování měnu používanou při předkládání účetní závěrky poplatníka. Takto zjištěný jurisdikční nadměrný zisk se upraví tak, aby nedošlo k podstatnému narušení konkurenceschopnosti.
§ 123
Zdaňovací období
Zdaňovacím obdobím české dorovnávací daně je
a) účetní období, ve vztahu k němuž nejvyšší mateřská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny sestavuje svoji konsolidovanou účetní závěrku, nebo
b) kalendářní rok, pokud nejvyšší mateřská entita nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny konsolidovanou účetní závěrku nesestavuje.
§ 124
Rozpočtové určení daně
Výnos české dorovnávací daně je příjmem státního rozpočtu.
ČÁST ČTVRTÁ
SPRÁVA DOROVNÁVACÍCH DANÍ
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
§ 125
Správce dorovnávací daně
(1) Správcem dorovnávací daně je Specializovaný finanční úřad.
(2) Vyhledávací činnost a kontrolní postupy při správě dorovnávací daně může provádět také jiný finanční úřad než správce dorovnávací daně. Správce dorovnávací daně může za podmínek podle daňového řádu dožádat jiný finanční úřad než správce dorovnávací daně o provedení dalších úkonů, dílčích řízení nebo jiných postupů.
§ 126
Zvláštní ustanovení o zmocnění
Je-li poplatníkem dorovnávací daně jako zmocněnec zvolen jiný poplatník, který je součástí téže skupiny, může si tento zmocněnec zvolit dalšího zmocněnce.
§ 127
Zmocněnec zahraničního poplatníka
(1) Poplatník dorovnávací daně, který nemá sídlo na území členského státu, je povinen si zvolit zmocněnce pro doručování se sídlem nebo místem pobytu v členském státě, a to v rozsahu, ve kterém toto doručování není poplatníkem zahrnuto v rozsahu jiného zmocnění.
(2) Pokud si poplatník dorovnávací daně nezvolí zmocněnce podle odstavce 1, ukládají se písemnosti pro něho u správce dorovnávací daně s účinky doručení dnem jejich vydání, jde-li o rozhodnutí, a v ostatních případech dnem jejich písemného vyhotovení. Správce dorovnávací daně učiní pokus vyrozumět poplatníka o těchto písemnostech, pokud je jeho sídlo známo, a sepíše o tom úřední záznam.
§ 128
Formulářové podání a oznámení rozhodnutí poplatníka
(1) Formulářové podání a sdělení poplatníka o tom, že učinil rozhodnutí, která se týkají dorovnávací daně, lze učinit pouze elektronicky prostřednictvím
a) informačního systému veřejné správy spravovaného za tímto účelem orgánem Finanční správy České republiky, nebo
b) datové schránky.
(2) Úkon učiněný jiným způsobem než podle odstavce 1 nemá účinky podání učiněného elektronicky. Ustanovení daňového řádu o dodatečném potvrzení úkonu učiněného jiným způsobem se nepoužije.
HLAVA II
INFORMAČNÍ PŘEHLED A DAŇOVÉ PŘIZNÁNÍ
§ 129
Informační přehled
(1) Poplatník české dorovnávací daně je povinen podat informační přehled k české dorovnávací dani ve stejné lhůtě jako daňové přiznání k této dani.
(2) Poplatník přiřazované dorovnávací daně je povinen podat informační přehled k přiřazované dorovnávací dani nejpozději do 15 měsíců po uplynutí zdaňovacího období. Je-li zdaňovací období vstupním obdobím skupiny, je poplatník povinen podat informační přehled nejpozději do 18 měsíců po uplynutí zdaňovacího období.
(3) Informační přehled k dorovnávací dani je formulářovým podáním.
(4) Lhůtu pro podání informačního přehledu k dorovnávací dani nelze prodloužit ani navrátit v předešlý stav.
§ 130
Výjimka z povinnosti podat informační přehled k přiřazované dorovnávací dani
(1) Povinnost poplatníka přiřazované dorovnávací daně podat informační přehled k přiřazované dorovnávací dani se považuje za splněnou, pokud tento informační přehled za dané zdaňovací období
a) u správce daně státu, s jehož příslušným orgánem uzavřel příslušný orgán České republiky pro dané zdaňovací období dokument k provedení mezinárodní smlouvy umožňující automatickou výměnu informačních přehledů k dorovnávací dani, podala ve lhůtě pro podání informačního přehledu k přiřazované dorovnávací dani stanovené tímto zákonem
1. nejvyšší mateřská entita z tohoto státu, nebo
2. určená podávající entita z tohoto státu a
b) splňuje požadavky stanovené tímto zákonem pro obsahové náležitosti informačního přehledu k přiřazované dorovnávací dani.
(2) Považuje-li se povinnost poplatníka podat informační přehled k přiřazované dorovnávací dani podle odstavce 1 za splněnou, oznámí poplatník tuto skutečnost správci daně ve lhůtě pro podání informačního přehledu k přiřazované dorovnávací dani společně s identifikačními a kontaktními údaji entity, která informační přehled k přiřazované dorovnávací dani podala.
§ 131
Výjimka z povinnosti podat informační přehled k české dorovnávací dani
(1) Povinnost poplatníka české dorovnávací daně podat informační přehled k české dorovnávací dani se považuje za splněnou, pokud tento informační přehled za dané zdaňovací období
a) podal ve lhůtě pro podání informačního přehledu k české dorovnávací dani stanovené tímto zákonem jiný poplatník české dorovnávací daně, který je členskou entitou téže skupiny, a
b) splňuje požadavky stanovené tímto zákonem pro obsahové náležitosti informačního přehledu k české dorovnávací dani.
(2) Považuje-li se povinnost poplatníka podat informační přehled k české dorovnávací dani podle odstavce 1 za splněnou, oznámí poplatník tuto skutečnost správci daně ve lhůtě pro podání informačního přehledu k české dorovnávací dani společně s identifikačními a kontaktními údaji entity, která informační přehled k české dorovnávací dani podala.
§ 132
Daňové přiznání
(1) Poplatník české dorovnávací daně je povinen podat daňové přiznání k této dani nejpozději do 10 měsíců po uplynutí zdaňovacího období.
(2) Poplatník přiřazované dorovnávací daně je povinen podat daňové přiznání k této dani nejpozději do 22 měsíců po uplynutí zdaňovacího období.
(3) Lhůtu pro podání daňového přiznání nelze prodloužit.
§ 133
Výjimka z povinnosti podat daňové přiznání
(1) Povinnost podat daňové přiznání za část zdaňovacího období v případě dorovnávací daně nevzniká.
(2) Daňová pohledávka k dorovnávací dani vzniká pro potřeby insolvenčního řízení k poslednímu dni lhůty pro podání daňového přiznání k této dani.
HLAVA III
STANOVENÍ DANĚ
§ 134
Poslední známá daň
Poslední známou daní se pro účely dorovnávací daně rozumí daň ve výši odpovídající součtu
a) daně vyměřené na základě podaného nebo nepodaného daňového přiznání,
b) případného rozdílu doměřeného na základě dodatečného daňového přiznání a
c) případného rozdílu pravomocně doměřeného z moci úřední.
§ 135
Samovyměření a samodoměření daně
(1) Daň tvrzená poplatníkem dorovnávací daně v daňovém přiznání se považuje za vyměřenou dnem uplynutí lhůty pro podání daňového přiznání, a to ve výši v něm tvrzené.
(2) V případě, že poplatník nepodá daňové přiznání v zákonem stanovené lhůtě, považuje se daň za tvrzenou ve výši 0 Kč; pokuta za opožděné tvrzení daně se neuplatní.
(3) Daň tvrzená poplatníkem v dodatečném daňovém přiznání se považuje za doměřenou dnem podání dodatečného daňového přiznání, a to ve výši tvrzeného rozdílu oproti poslední známé dani; to neplatí, je-li dodatečné daňové přiznání podáno v průběhu doměřovacího řízení zahájeného z moci úřední.
(4) V dodatečném daňovém přiznání se neuvádí den zjištění rozdílu oproti poslední známé dani.
(5) Daň vyměřenou podle odstavce 1 nebo doměřený rozdíl podle odstavce 3 správce dorovnávací daně předepíše do evidence daní.
§ 136
Zvláštní ustanovení o doměření daně z moci úřední
K doměření dorovnávací daně z moci úřední může dojít také, pokud správce dorovnávací daně zjistí na základě postupu k odstranění pochybností, že poslední známá daň není ve správné výši.
§ 137
Vztah k prekluzivním lhůtám
Dodatečné daňové přiznání k dorovnávací dani na daň nižší, než je poslední známá daň, není přípustné podat v posledním roce běhu lhůty pro stanovení daně.
HLAVA IV
LHŮTY PRO STANOVENÍ A PLACENÍ DANĚ
§ 138
Lhůta pro stanovení a placení daně
(1) Českou dorovnávací daň nelze stanovit po uplynutí lhůty pro stanovení daně, která počne běžet dnem splatnosti této daně a skončí uplynutím 4 zdaňovacích období bezprostředně následujících po zdaňovacím období, ve kterém se tato daň stala splatnou.
(2) Lhůta pro stanovení daně neběží po dobu řízení, které je v souvislosti se stanovením daně vedeno před soudem.
(3) Dorovnávací daň nelze vybrat a vymáhat po uplynutí lhůty pro placení daně, která končí spolu s lhůtou pro stanovení této daně.
(4) Ustanovení daňového řádu o prodloužení, přerušení a stavení lhůty pro stanovení daně a lhůty pro placení daně se nepoužijí.
§ 139
Lhůta pro stanovení a placení příslušenství daně
Pro stanovení a placení příslušenství dorovnávací daně se uplatní lhůty podle daňového řádu.
HLAVA V
NÁSLEDKY PORUŠENÍ POVINNOSTÍ PŘI SPRÁVĚ DANĚ
§ 140
Zvláštní ustanovení o pokutě za nesplnění povinnosti nepeněžité povahy
Pokutu za nesplnění povinnosti nepeněžité povahy za porušení povinnosti při správě dorovnávací daně může správce dorovnávací daně uložit až do 1 500 000 Kč.
ČÁST PÁTÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO URČENÍ A SPRÁVU DOROVNÁVACÍ DANĚ V POČÁTEČNÍCH OBDOBÍCH
§ 141
Daňové zacházení s odloženými daňovými pohledávkami, odloženými daňovými dluhy a převáděnými aktivy v souvislosti se vstupním obdobím skupiny
(1) Pro účely určení efektivní daňové sazby skupiny pro vstupní období této skupiny a pro všechna následující výkazní období se zohlední všechny odložené daňové pohledávky a odložené daňové dluhy zohledněné nebo vykázané za toto vstupní období ve finančních výkazech nebo v příloze účetní závěrky všech členských entit ze státu, pro který se určuje efektivní daňová sazba skupiny.
(2) Odložená daňová pohledávka a odložený daňový dluh se při určení efektivní daňové sazby skupiny podle odstavce 1 zohlední ve výši určené na základě minimální daňové sazby nebo daňové sazby stanovené právním řádem daného státu, je-li tato vnitrostátní sazba nižší. Odloženou daňovou pohledávku, která byla vykázána ve výši určené na základě nižší daňové sazby, než je minimální daňová sazba, lze zohlednit ve výši určené na základě minimální daňové sazby, je-li poplatník schopen prokázat, že odložená daňová pohledávka je přiřaditelná kvalifikované ztrátě. K dopadu úpravy ocenění nebo úpravy účetního vykázání souvisejícímu s odloženou daňovou pohledávkou se nepřihlíží.
(3) Odložená daňová pohledávka vyplývající z položek vyloučených z výpočtu kvalifikovaného zisku nebo ztráty se při určení efektivní daňové sazby skupiny podle odstavce 1 nezohlední, pokud tato odložená daňová pohledávka vznikla na základě transakce, která se uskuteční po 30. listopadu 2021.
(4) Je-li mezi členskými entitami uskutečněn převod aktiv v období počínajícím po 30. listopadu 2021 a končícím dnem předcházejícím prvnímu dni vstupního období, určí se základ nabytých aktiv s výjimkou zásob na základě účetní hodnoty převáděných aktiv zcizující členské entity při zcizení, přičemž odložené daňové pohledávky a odložené daňové dluhy se určí na takto určeném základě nabytých aktiv.
§ 142
Výjimka z uplatnění pravidel pro přiřazovanou dorovnávací daň v počáteční fázi činnosti skupiny
(1) Na přiřazovanou dorovnávací daň stanovenou poplatníkovi podléhajícímu pravidlu pro zahrnutí zisku, který je nejvyšší mateřskou entitou nebo střední mateřskou entitou, a na přiřazovanou dorovnávací daň stanovenou české členské entitě, která je součástí téže skupiny jako tento poplatník, se hledí jako na přiřazovanou dorovnávací daň stanovenou v nulové výši, pokud je přiřazovaná dorovnávací daň stanovena za zdaňovací období
a) považované za období počáteční fáze mezinárodní činnosti skupiny, která je velkou nadnárodní skupinou, a započaté v období 5 po sobě bezprostředně následujících kalendářních let počínajících prvním dnem prvního z výkazních období, ve kterém je tato skupina velkou nadnárodní skupinou, nebo
b) započaté v období 5 po sobě bezprostředně následujících kalendářních let počínajícím prvním dnem prvního z výkazních období, ve kterém je skupina velkou vnitrostátní skupinou.
(2) Pro účely určení celkové dorovnávací daně se na dílčí dorovnávací daň členské entity z členského státu, která je součástí skupiny, jejíž nejvyšší mateřská entita je ze třetího státu, hledí jako na dílčí dorovnávací daň stanovenou v nulové výši, pokud je tato daň stanovena za zdaňovací období
a) považované za období počáteční fáze mezinárodní činnosti této skupiny a
b) započaté v období 5 po sobě bezprostředně následujících kalendářních let počínajícím prvním dnem prvního z výkazních období, ve kterém je tato skupina velkou nadnárodní skupinou.
(3) Zdaňovací období velké nadnárodní skupiny podniků se považuje za období počáteční fáze mezinárodní činnosti této skupiny, pokud v tomto zdaňovacím období
a) jsou členské entity této skupiny nejvýše z 6 různých států a
b) součet čisté účetní hodnoty hmotných aktiv všech členských entit této skupiny z jiného než referenčního státu nepřesahuje částku odpovídající 50 000 000 EUR.
(4) Referenčním státem podle odstavce 3 se rozumí stát s nejvyšší celkovou hodnotou hmotných aktiv této skupiny v prvním z výkazních období, ve kterých je skupina velkou nadnárodní skupinou.
(5) Celkovou hodnotou hmotných aktiv skupiny v určitém státě podle odstavce 4 se rozumí součet čisté účetní hodnoty všech hmotných aktiv všech členských entit velké nadnárodní skupiny z tohoto státu.
(6) Určená podávající entita, která je poplatníkem podle tohoto zákona, podá správci daně oznámení o zahájení prvního ze zdaňovacích období, která se považují za období počáteční fáze mezinárodní činnosti velké nadnárodní skupiny, ve lhůtě pro podání informačního přehledu k přiřazované dorovnávací dani za toto zdaňovací období.
ČÁST ŠESTÁ
USTANOVENÍ SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ
HLAVA I
PRAVIDLA BEZPEČNÉHO PŘÍSTAVU
§ 143
Vymezení pojmů
Pro účely této hlavy se rozumí
a) zjednodušenými zahrnutými daněmi daně vykázané jako náklad na daň z příjmů
1. ve státě, pro který se určuje jurisdikční dorovnávací daň skupiny, a
2. v kvalifikovaných finančních výkazech po odečtení daní, které nejsou zahrnutými daněmi, a nejistých daňových pozic,
b) přechodným obdobím zdaňovací období započaté nejpozději 1. ledna 2027 a skončené nejpozději 30. června 2028,
c) přechodnou sazbou daně sazba daně ve výši
1. 15 % pro zdaňovací období započaté v letech 2023 a 2024,
2. 16 % pro zdaňovací období započaté v roce 2025,
3. 17 % pro zdaňovací období započaté v roce 2026,
d) kvalifikovanou zprávou podle zemí zpráva podle zemí připravená a vykázaná na základě kvalifikovaných účetních výkazů,
e) výnosem výnos vykázaný v daném státě v kvalifikované zprávě podle zemí,
f) výsledkem hospodaření před zdaněním výsledek hospodaření před zdaněním vykázaný v daném státě v kvalifikované zprávě podle zemí,
g) kvalifikovanými účetními výkazy
1. účty použité pro přípravu konsolidované účetní závěrky nejvyšší mateřské entity,
2. samostatné finanční výkazy členských entit, pokud jsou sestaveny v souladu s přijatelným rámcem účetního výkaznictví nebo schváleným rámcem účetního výkaznictví a informace v těchto výkazech jsou vykazovány v souladu s těmito rámci účetního výkaznictví a jsou spolehlivé,
3. finanční výkazy takové členské entity použité pro podání zprávy podle zemí nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny, pokud členská entita není zahrnuta do konsolidované účetní závěrky z důvodu malé velikosti nebo nevýznamnosti,
h) kvalifikovanou osobou
1. držitel vlastnického podílu v nejvyšší mateřské entitě, která je entitou s prvkem daňové transparence, pokud tento držitel splňuje podmínky podle § 69 odst. 1 a 2,
2. držitel vlastnického podílu v nejvyšší mateřské entitě, která podléhá režimu odčitatelných dividend podle § 70, pokud tento držitel splňuje podmínky podle § 70.
§ 144
Trvalé pravidlo bezpečného přístavu založené na kvalifikované vnitrostátní dorovnávací dani
(1) Rozhodnutí ohledně použití trvalého pravidla bezpečného přístavu založeného na kvalifikované vnitrostátní dorovnávací dani se činí jako krátkodobé rozhodnutí.
(2) Rozhodnutí podle odstavce 1 lze učinit, pokud je splněna podmínka
a) použitého účetního rámce,
b) konzistence a
c) přezkumu.
(3) Podmínka použitého účetního rámce podle odstavce 2 je splněna, pokud právní řád daného státu obsahuje pravidla
a) podobná § 38 odst. 1 a 2, nebo
b) místního rámce účetního výkaznictví.
(4) Pravidly místního rámce účetního výkaznictví podle odstavce 3 písm. b) se rozumí soubor pravidel, podle kterých
a) se kvalifikovaná vnitrostátní dorovnávací daň vypočte na základě místního rámce účetního výkaznictví používaného při sestavování finančních výkazů všech členských entit z daného státu, pokud
1. je jejich použití povinné podle právních předpisů tohoto státu upravujících obchodní korporace nebo daňových právních předpisů tohoto státu, nebo
2. podléhají tyto finanční výkazy povinnosti zajistit vnější audit,
b) je tento místní rámec účetního výkaznictví souborem obecně uznávaných účetních zásad povolených oprávněným účetním orgánem v daném státě nebo vyžadovaným právním řádem daného státu, který je
1. přijatelným rámcem účetního výkaznictví, nebo
2. schváleným rámcem účetního výkaznictví upraveným tak, aby se zabránilo podstatnému narušení konkurenceschopnosti, a
c) se v případě, kdy některá z členských entit z daného státu nesplňuje podmínky podle písmene a), nebo se účetní období členské entity liší od výkazního období, kvalifikovaná vnitrostátní daň vypočte postupem podobným postupu podle § 38 odst. 1 a 2.
(5) Podmínka konzistence podle odstavce 2 je splněna, pokud výpočet kvalifikované vnitrostátní dorovnávací daně odpovídá jejímu výpočtu podle prováděcího rámce modelových pravidel Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj, s výjimkou odchylek výslovně předvídaných tímto prováděcím rámcem. Podmínka konzistence není porušena, pokud právní řád daného státu
a) neumožňuje vyloučení zisku na základě ekonomické podstaty nebo pro něj stanoví přísnější podmínky než modelová pravidla Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj,
b) neumožňuje učinit rozhodnutí ohledně výjimky z malého rozsahu nebo pro něj stanoví přísnější podmínky než modelová pravidla Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj, nebo
c) stanoví sazbu odpovídající minimální daňové sazbě vyšší než 15 %.
(6) Podmínka přezkumu podle odstavce 2 je splněna, pokud jsou splněny podmínky zkoumané v rámci průběžného přezkumu uplatňování modelových pravidel Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj.
§ 145
Přechodné pravidlo bezpečného přístavu založené na informacích obsažených ve zprávě podle zemí
(1) Rozhodnutí ohledně použití přechodného pravidla bezpečného přístavu založeného na informacích obsažených ve zprávě podle zemí se činí pro přechodné období. Toto rozhodnutí se činí jako dlouhodobé rozhodnutí a nelze jej zrušit.
(2) Podle rozhodnutí podle odstavce 1 se postupuje, pokud v daném státě za dané zdaňovací období nadnárodní skupina nebo vnitrostátní skupina vykáže
a) v kvalifikované zprávě podle zemí výnos nižší než částka odpovídající 10 000 000 EUR a výsledek hospodaření před zdaněním nižší než částka odpovídající 1 000 000 EUR,
b) zjednodušenou efektivní sazbu daně skupiny, která činí alespoň přechodnou sazbu daně pro toto zdaňovací období, nebo
c) v kvalifikované zprávě podle zemí částku výsledku hospodaření před zdaněním, která odpovídá zisku vyloučenému na základě ekonomické podstaty skupiny připadající na členské entity, které jsou pro účely automatické výměny informací, jejímž předmětem jsou zprávy podle zemí, považovány za entity z tohoto státu, nebo je nižší než tento zisk vyloučený na základě ekonomické podstaty skupiny.
(3) Zjednodušená efektivní daňová sazba skupiny v daném státě a v daném zdaňovacím období podle odstavce 2 činí podíl
a) zjednodušených zahrnutých daní v tomto státě za toto zdaňovací období a
b) výsledku hospodaření před zdaněním vykázaného v kvalifikované zprávě podle zemí v tomto státě za toto zdaňovací období.
§ 146
Zvláštní ustanovení pro použití výjimky z povinnosti vypočítat jurisdikční dorovnávací daň skupiny založené na informacích obsažených ve zprávě podle zemí
(1) Společné podniky a přidružené osoby společného podniku podle § 110 se pro účely použití přechodného pravidla bezpečného přístavu založeného na informacích obsažených ve zprávě podle zemí považují za samostatnou nadnárodní skupinu. Za jejich výsledek hospodaření před zdaněním a jejich výnos se považují výsledek hospodaření před zdaněním a výnos vykázané v kvalifikovaných finančních výkazech.
(2) Rozhodnutí ohledně použití přechodného pravidla bezpečného přístavu založeného na informacích obsažených ve zprávě podle zemí nelze učinit pro stát, ze kterého je nejvyšší mateřská entita, která je entitou s prvkem daňové transparence, ledaže všechny vlastnické podíly v této nejvyšší mateřské entitě drží kvalifikovaná osoba. Pokud toto rozhodnutí lze učinit, sníží se pro účely posouzení podmínek stanovených pro jeho učinění výsledek hospodaření před zdaněním a částka s ním souvisejících daní o částku ve výši, v jaké jsou tento výsledek hospodaření a související daně přiřaditelné nebo rozdělené na základě vlastnického podílu držiteli vlastnického podílu v této nejvyšší mateřské entitě, který je kvalifikovanou osobou.
(3) Je-li nejvyšší mateřská entita entitou podléhající režimu odčitatelných dividend podle § 70, sníží se její výsledek hospodaření před zdaněním a částka s ním souvisejících daní o částku ve výši, v jaké jsou tento výsledek hospodaření a související daně přiřaditelné nebo jsou rozdělené na základě vlastnického podílu držiteli vlastnického podílu v této nejvyšší mateřské entitě, který je kvalifikovanou osobou.
(4) Pokud se investiční entita nebo pojišťovací investiční entita podle § 74 pro účely automatické výměny informací, jejímž předmětem jsou zprávy podle zemí, považuje za entitu z určitého státu,
a) určí se zjednodušená efektivní daňová sazba pro tuto entitu odděleně od efektivní daňové sazby skupiny určované pro tento stát podle § 74 až 76; to neplatí, pokud podle odstavce 6 není povinna určit zjednodušenou efektivní daňovou sazbu tímto způsobem,
b) lze využít výjimku z povinnosti vypočítat jurisdikční dorovnávací daň skupiny založenou na informacích obsažených ve zprávě podle zemí pro tento stát i pro stát, ve kterém je daňovým rezidentem držitel vlastnického podílu v této entitě, a
c) výnos a výsledek hospodaření před zdaněním a s nimi související daně této entity se zohlední pouze ve státě, ze kterého je přímý držitel vlastnického podílu v této entitě, nebo ve kterém je daňovým rezidentem, pokud je fyzickou osobou, a to ve výši odpovídající tomuto vlastnickému podílu.
(5) Investiční entita nebo pojišťovací investiční entita podle § 74 není povinna určit zjednodušenou efektivní daňovou sazbu odděleně od efektivní daňové sazby skupiny určované pro stát, který je pro účely automatické výměny informací, jejímž předmětem jsou zprávy podle zemí, považován za stát, z něhož je tato entita, pokud nebylo učiněno rozhodnutí podle § 74 nebo 75 a všichni držitelé vlastnických podílů v této entitě jsou z tohoto státu.
(6) Pro účely určení výsledku hospodaření před zdaněním se nezohlední částka čisté nerealizované ztráty vzniklé z důvodu změny reálné hodnoty, pokud je tato částka vyšší než částka odpovídající 50 000 000 EUR. Částka čisté nerealizované ztráty vzniklé z důvodu změny reálné hodnoty se rovná souhrnu ztrát sníženému o zisky, který vyplývá ze změny v reálné hodnotě vlastnického podílu, který je oceňován reálnou hodnotou, s výjimkou portfoliových podílů.
(7) Rozhodnutí ohledně použití přechodného pravidla bezpečného přístavu založeného na informacích obsažených ve zprávě podle zemí se v daném zdaňovacím období nepoužije pro
a) členskou entitu, která není z žádného státu,
b) členskou entitu nadnárodní skupiny nebo vnitrostátní skupiny s více mateřskými entitami podle § 111, pokud zpráva podle zemí této skupiny neobsahuje informace o kombinované skupině,
c) pro stát, ve kterém se v daném zdaňovacím období uplatňuje na členské entity krátkodobé rozhodnutí týkající se daně z rozděleného zisku,
d) pro stát, pro který v bezprostředně předcházejícím zdaňovacím období nebylo učiněno toto rozhodnutí, pokud nadnárodní skupina nebo vnitrostátní skupina v tomto bezprostředně předcházejícím zdaňovacím období podléhala pravidlům stanoveným tímto zákonem nebo pravidlům rovnocenným pravidlům stanoveným tímto zákonem nebo modelovými pravidly Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj; to neplatí, pokud toto rozhodnutí nebylo učiněno proto, že z tohoto státu není žádná členská entita této skupiny.
HLAVA II
OBECNÁ A ZVLÁŠTNÍ PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
§ 147
Obecné přechodné ustanovení
Pro výkazní období započaté přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se tento zákon nepoužije.
§ 148
Přechodné ustanovení pro uplatnění pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk
(1) Pro výkazní období započaté přede dnem 31. prosince 2024 se nepoužije část druhá hlava V díl 2.
(2) Odstavec 1 se nepoužije, pokud nejvyšší mateřská entita skupiny, jejíž součástí je poplatník přiřazované dorovnávací daně, je z členského státu, který učinil rozhodnutí odložit účinnost pravidla pro zahrnutí zisku a pravidla pro nedostatečně zdaněný zisk po 6 po sobě jdoucích výkazních období počínajících od 31. prosince 2023 z důvodu, že z tohoto státu je k 31. prosinci 2023 nejvýše 12 nejvyšších mateřských entit.
(3) Ve zdaňovacím období započatém do 31. prosince 2025 a skončeném před 31. prosincem 2026 se pro účely výpočtu celkové dorovnávací daně hledí na dílčí dorovnávací daň za entitu ze státu, z něhož je nejvyšší mateřská entita skupiny, jako by byla nulová, pokud obvyklá daňová sazba stanovená podle právního řádu tohoto státu činí alespoň 20 %. Má se za to, že kombinovaná sazba daně uvedená v tabulce zákonných sazeb daně z příjmů právnických osob vydané Organizací pro ekonomickou spolupráci a rozvoj pro dané zdaňovací období odpovídá obvyklé daňové sazbě stanovené podle právního řádu daného státu.
§ 149
Zvláštní přechodné zvýšení zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty skupiny
(1) Pro účely určení zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty skupiny v daném státě se ve zdaňovacích obdobích kalendářních let 2023 až 2032 při určení vyňatých mzdových nákladů a vyňatých hmotných aktiv členské entity namísto koeficientů ve výši 5 % podle § 82 odst. 4 a 5 použijí koeficienty stanovené v příloze k tomuto zákonu.
(2) Hodnota stanovená pro daný kalendářní rok podle odstavce 1 se použije pro výkazní období započatá v období od 31. prosince kalendářního roku bezprostředně předcházejícího kalendářnímu roku, pro který je hodnota stanovena, do 30. prosince kalendářního roku, pro který je hodnota stanovena.
§ 150
Počátek pětiletého období pro účely výjimky z uplatnění pravidel pro přiřazovanou dorovnávací daň v počáteční fázi činnosti skupiny
Je-li skupina ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona velkou nadnárodní skupinou nebo velkou vnitrostátní skupinou, počíná období 5 po sobě bezprostředně následujících kalendářních let
a) podle § 142 odst. 1 dnem 31. prosince 2023,
b) podle § 142 odst. 2 dnem 31. prosince 2024.
§ 151
Období pro účely rozhodnutí týkajícího se zcizení místních hmotných aktiv
Je-li rozhodnutí ohledně zcizení místních hmotných aktiv podle § 51 učiněno pro výkazní období předcházející pátému výkaznímu období členské entity započatému ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, použije se toto rozhodnutí namísto pětiletého období pro období, které odpovídá počtu výkazních období členské entity, která již započala ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona.

ČÁST SEDMÁ
ÚČINNOST
§ 152
Tento zákon nabývá účinnosti dnem 31. prosince 2023.

Pekarová Adamová v. r.
Pavel v. r.
Fiala v. r.


Příloha k zákonu č. 416/2023 Sb.
Koeficienty pro účely přechodného zvýšení zisku vyloučeného na základě ekonomické podstaty skupiny
I. Koeficienty pro vyňaté mzdové náklady
Kalendářní rokHodnota koeficientu202310 %20249,8 %20259,6 %20269,4 %20279,2 %20289,0 %20298,2 %20307,4 %20316,6 %20325,8 %
II. Koeficienty pro vyňatá hmotná aktiva
Kalendářní rokHodnota koeficientu20238 %20247,8 %20257,6 %20267,4 %20277,2 %20287,0 %20296,6 %20306,2 %20315,8 %20325,4 %
1) Směrnice Rady (EU) 2022/2523 ze dne 14. prosince 2022 o zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin podniků a velkých vnitrostátních skupin v Unii.
2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II), v platném znění.
3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012, v platném znění.
4) Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II), v platném znění.