442/1950 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva národní obrany o určování osob k náhradní službě.

442.
VYHLÁŠKA
ministerstva národní obrany
ze dne 5. července 1950
o určování osob k náhradní službě.
Podle § 30 vlád. nařízení č. 209/1949 Sb. vydává ministerstvo národní obrany po dohodě s ministerstvem vnitra jako doplněk k výnosu MNO č. j. 30 050-I. odbor ze dne 9. února 1950 směrnice o určování osob k náhradní službě.

§ 1.
Všeobecně.
(1) Žádosti o určení k náhradní službě musí být projednávány velmi svědomitě, přísně a zcela spravedlivě. Je třeba zajistit, aby do náhradní služby byly určovány jen osoby, které skutečně splňují podmínky zákona, a aby této výhody nebylo zneužito k obcházení branné povinnosti, která je podle ústavy Československé republiky vrcholnou povinností a nejvyšší ctí každého občana.
Za správné posouzení a vyřízení těchto žádostí odpovídají proto všichni, kdo se jejich projednání zúčastní. Jsou to tedy nejen smíšené komise, které o žádostech na konec rozhodují, nýbrž všichni, kdo žádosti vyšetřují nebo podávají k nim své posudky, dobrozdání nebo návrhy.
(2) V případech, kdy bude zjištěno, že někde nebylo dbáno platných předpisů a že se výhody dostalo osobě, které nepřísluší, bude proti tomu, kdo toto nesprávné vyřízení zavinil, zakročeno podle ustanovení § 63 branného zákona č. 92/1949 Sb., bez újmy eventuálního potrestání podle příslušných služebních předpisů.
§ 2.
Podávání žádostí a jejich projednávání místními a okresními národními výbory.
(1) Místní národní výbor přezkoumá urychleně došlé žádosti o určení k náhradní službě a zařídí, je-li toho třeba, jejich doplnění způsobem uvedeným v § 26 odst. 3 až 5 vl. nař. č. 209/1949 Sb. Žádosti podané až po nastoupení základní služby zašle vojenský útvar k projednání přímo místnímu národnímu výboru místa posledního trvalého pobytu žadatele.
(2) Místní národní výbor dále zjistí majetkové a výdělkové poměry žadatelovy rodiny a jeho sourozenců. Mají-li rodiče nebo sourozenci žadatele majetek v jiné obci, vyžádá si potřebné údaje o něm od místního národního výboru oné obce. Jde-li o ženaté odvedence, vyšetří místní národní výbor majetkové a výdělkové poměry nejen obou manželů, ale i jejich rodičů. Na podkladě tohoto šetření sepíše místní národní výbor vysvědčení o majetkových a výdělkových poměrech a v něm se vyjádří též o tom, zda vydržování rodiny skutečně závisí na žadateli, po případě, zda žádost vyžaduje zvláštního zřetele.
Takto doplněné a co do správnosti ověřené žádosti předloží místní národní výbor se svým vyjádřením okresnímu národnímu výboru, v jehož obvodu žadatel má nebo před nastoupením základní služby měl svůj trvalý pobyt.
(3) Až do vydání nového vzoru rodinného výkazu a vysvědčení o majetkových a výdělkových poměrech platí vzory uveřejněné v přílohách vl. nař. č. 141/1927 Sb.
(4) Okresní národní výbor přezkoumá pečlivě žádosti předložené místními národními výbory, podle potřeby zařídí jejich přezkoušení a doplnění nebo v případech uvedených v § 27 odst. 3 a 4 vl. nař. č. 209/1949 Sb. je doplní sám tak, aby byl získán pravdivý a úplný podklad pro rozhodnutí smíšené komise. Ve svém posudku se okresní národní výbor vyjádří jednak o tom, zda žádost byla podána ve lhůtách uvedených v § 26 odst. 1 vl. nař. č. 209/1949 Sb., t. j. včas, nebo po nich, t. j. opožděně (v tomto případě uvede, zda opožděné podání žádosti je ospravedlněno), jednak o tom, zda z věcných důvodů pokládá žádost (bez ohledu na to, byla-li podána včas) za hodnou zvláštního zřetele nebo toliko za vyhovující a podle kterého paragrafu vládního nařízení č. 209/1949 Sb. anebo za nevyhovující. Svůj posudek okresní národní výbor stručně odůvodní.
§ 3.
Projednávání žádostí u krajských vojenských velitelství.
(1) Krajská vojenská velitelství připojí ke každé došlé žádosti zvláštní obal, a to zatím ještě na tiskopise čís. skl. 124/B tiskárny MNO. Pak žádost ihned zapíše do seznamu došlých žádostí (v tomto roce ještě do seznamu podle vzoru příl. 43 br. př.). Žádosti pečlivě přezkoušejí, a je-li toho třeba, zařídí další jejich doplnění nebo přešetření.
(2) Ke každé žádosti, která má být předložena smíšené komisi k rozhodnutí, připojí náčelník doplňovací služby nebo jeho zástupce svůj vlastní posudek tak, jak je stanoveno v § 2 odst. 4, a podepíše jej.
(3) Takto projednané žádosti se roztřídí:
a) na žádosti, o nichž oba doplňovací úřady I. stolice podaly posudek, že nevyhovují,
b) na žádosti, o nichž není jednotného názoru mezi oběma doplňovacími úřady I. stolice,
c) na žádosti, o nichž oba doplňovací úřady I. stolice podaly posudek, že vyhovují.
Vyhovující žádosti, které byly označeny za hodné zvláštního zřetele, zařadí se do zvláštní skupiny bez ohledu na to, o jaký důvod se opírají; ostatní vyhovující žádosti se roztřídí na skupiny podle § 21 vl. nař. č. 209/1949 Sb.
§ 4.
Smíšené komise, jejich složení, příslušnost a řízení před nimi.
(1) Krajské vojenské velitelství zastupuje u smíšené komise náčelník doplňovací služby a doplňovací důstojník, jím k tomu určený. Jen v případech zcela výjimečných (nemoc a p.) může náčelníka zastupovat jeho stálý zástupce.
(2) Krajská vojenská velitelství svolají smíšenou komisi ihned, jakmile jim ministerstvo národní obrany oznámí počet odvedenců, kteří mají být určeni k náhradní službě.
(3) Smíšená komise rozhoduje o všech žádostech osob odvedených v obvodu krajského vojenského velitelství, u něhož je komise zřízena. O žádostech, které podaly nebo podají osoby odvedené v roce 1949 a dříve, rozhoduje smíšená komise, příslušná podle místa narození žadatele.
(4) Smíšená komise projedná všechny žádosti o určení k náhradní službě, tedy i žádosti podané po lhůtách, uvedených v § 26 odst. 1 vl. nař. č. 209/1949 Sb., a to postupně podle skupin uvedených v § 3 odst. 3 a označí je buď za vyhovující s uvedením příslušného paragrafu vl. nař. č. 209/1949 Sb., po případě za zvláštního zřetele hodné, nebo za nevyhovující. Při tom může uznat za vyhovující nebo zvláštního zřetele hodné i žádosti podané po lhůtách stanovených zákonem, jestliže dojde k názoru, že žádost byla podána opožděně bez viny žadatele. Nevyhovující žádosti komise zamítne, po případě odmítne pro opožděné podání.
Zprávu o jednotlivých žádostech podává smíšené komisi některý ze zástupců krajského vojenského velitelství.
(5) Odvedence, jejichž žádosti byly uznány za vyhovující, určí k náhradní službě smíšená komise způsobem uvedeným v § 28 odst. 3 vlád. nař. č. 209/1949 Sb. Nedostane-li se v některé skupině na všechny žadatele, určí smíšená komise k náhradní službě odvedence, které považuje v této skupině za nejpotřebnější. U žadatelů z řad zemědělců je třeba v jednotlivých skupinách dát při stejných podmínkách přednost žadatelům, kteří jsou členy jednotného zemědělského družstva.
(6) Rozhodnutí smíšené komise se zaznamená na žádostech a podepíší je všichni členové komise. Není-li rozhodnutí smíšené komise jednohlasné, zaznamená každý člen komise, jak hlasoval.
(7) Výměr o rozhodnutí smíšené komise sepíše krajské vojenské velitelství. V písemném rozhodnutí nutno uvést orgán, který o žádosti rozhodl (Smíšená komise pro určování k náhradní službě u KVV ....), výrok, odůvodnění, jakož i poučení, že rozhodnutí je konečné, datum rozhodnutí a podpis předsedy smíšené komise. Jeho podpis může být nahrazen ověřením krajského vojenského velitelství (za správnost). Mimo to nutno ve výměru upozornit žadatele, kteří byli určeni k náhradní službě, na povinnosti vyplývající z ustanovení § 29 odst. 1 vl. nař. č. 209/1949 Sb.
Nebylo-li lze žádosti vyhovět jedině z důvodu, že byl vyčerpán počet odvedenců, který bylo možno určit k náhradní službě, nelze žádost zamítnout. Žadatele nutno zpravit, že žádost byla sice uznána za vyhovující, že však nemohl být určen k náhradní službě, poněvadž předepsaný počet volných míst byl vyčerpán, a že jeho žádost zůstane uložena u krajského vojenského velitelství pro případ, že dojde k dodatečnému určování k náhradní službě.
Výměr zasílá krajské vojenské velitelství přímo žadateli a v opise okresnímu národnímu výboru, který žádost předložil k projednání.
§ 5.
Dodatečné projednávání žádostí.
(1) Žádosti, které dojdou krajskému vojenskému velitelství po zasedání smíšené komise, se uloží po projednání u krajského vojenského velitelství tak, jak uvedeno v § 3 odst. 3.
O uložení žádostí zpraví krajské vojenské velitelství žadatele s upozorněním, že počet osob, které mohou být určeny k náhradní službě, byl zatím vyčerpán a že o jeho žádosti rozhodne smíšená komise později, bude-li zjištěn přebytek mírového počtu armády.
(2) Podá-li odvedenec, jehož první žádost byla zamítnuta, novou žádost, může ji doložit toliko dokladem o nově nastalých okolnostech. Za nově nastalou okolnost nelze považovat, dosáhne-li příslušník rodiny, který byl uznán schopným k výdělku, věkové hranice uvedené v § 22 odst. 3 vlád. nař. č. 209/1949 Sb., nenastalo-li zhoršení jeho zdravotního stavu.
(3) Smíšená komise bude znovu svolána k dalšímu jednání (kromě případů uvedených v § 6), jakmile ministerstvo národní obrany uvolní další počet osob pro náhradní službu.
Pro dodatečné určování osob k náhradní službě platí obdobně ustanovení § 4 bez rozdílu, zda jde o žádostí, které byly uloženy u krajského vojenského velitelství jako vyhovující od posledního zasedání smíšené komise, nebo o žádosti později došlé.
U žádostí, které zůstaly uloženy u krajského vojenského velitelství jako vyhovující od posledního jednání smíšené komise, rozhodne komise již jen o tom, zda žadatel se určí k náhradní službě dodatečně, či nikoli; o záporném rozhodnutí není však třeba žadatele znovu zpravovat.
(4) Uznají-li oba doplňovací úřady I. stolice, že žádost, která došla po zasedání smíšené komise, zasluhuje mimořádného ohledu, předloží ji krajské vojenské velitelství ministerstvu národní obrany k rozhodnutí. Jde zejména o případy živelných pohrom, neštěstí a p.
§ 6.
Zrušení určení k náhradní službě.
(1) Mimo případy uvedené v předchozích paragrafech nutno svolat smíšenou komisi ihned, jde-li o zrušení určení k náhradní službě podle § 29 odst. 2 vl. nař. č. 209/1949 Sb.
(2) Určení k náhradní službě může být zrušeno kdykoli; rozhodujícím je, že podmínky pro toto určení pominuly nebo že jich vůbec nebylo v době, kdy žadatel měl vykonat celou základní službu, eventuálně že pominuly již před nástupem k náhradní službě.
(3) Před svoláním smíšené komise upozorní krajské vojenské velitelství žadatele, že jeho určení k náhradní službě má být zrušeno a že má být povolán k pokračování základní služby, při čemž uvede i důvody, proč se tak má stát. Zároveň vyzve osobu, aby zaslala své vyjádření přímo krajskému vojenskému velitelství nebo aby se dostavila k jednání smíšené komise. Upozorní ji, že o zrušení k náhradní službě bude rozhodnuto i tehdy, nedojde-li do stanovené doby jeho vyjádření.
(4) O jednání a rozhodování smíšené komise, jakož i o výměrech o rozhodnutí smíšené komise platí obdobně ustanovení § 4. Bylo-li určení k náhradní službě zrušeno, nutno v rozhodnutí podle okolností uvést buď, že důvody pro určení k náhradní službě vůbec nebyly, nebo datum, kdy pominuly. V pochybných případech určí smíšená komise jako den, kdy důvody pro určení k náhradní službě pominuly, datum, které považuje po uvážení všech okolností případu za nejpravděpodobnější.
(5) Krajské vojenské velitelství zpraví o zrušení určení k náhradní službě též kmenové těleso a osobu povolá ihned k pokračování základní služby, při čemž netřeba přihlížet ke lhůtám stanoveným v § 32 odst. 2 vl. nař. č. 209/1949 Sb. Koná-li osoba ještě náhradní službu, přidrží se k vykonávání základní služby.
§ 7.
Závěrečná ustanovení.
(1) Podle těchto směrnic se projednají též žádosti o určení k náhradní službě podané před účinností branného zákona č. 92/1949 Sb., jestliže o nich nebylo dosud rozhodnuto, jakož i žádosti podané za účinnosti tohoto zákona, které byly okresním národním výborem odmítnuty pro opožděné podání, jestliže se výměr okresního národního výboru nestal ještě v důsledku včas podaného odvolání pravoplatným.
(2) V příloze 1 k této vyhlášce je dodatečně uveřejněn výtah z výnosu č. j. 30.050-I. odb. ze dne 9. února 1950 a v příloze 2 vzor lékařského vysvědčení.
(3) Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Náčelník hlavního štábu branné moci:
sbor. gen. JUDr. Jaroslav Procházka v. r.


Příloha 1 k vyhlášce č. 442/1950 Ú. l. I.
Výpis
z výnosu ministerstva národní obrany č. j. 30 050-I-1950.
1. K § 22 vl. nař. č. 209/1949 Sb.:
a) Je-li žádost o určení k náhradní službě odůvodňována neschopností příslušníka rodiny k výdělku a nelze-li ji mít za prokázánu podle odst. 3 tohoto paragrafu, podá úřední lékař okresního národního výboru posudek o výdělečné schopnosti podle vzoru příl. 2 této vyhlášky;
b) Bylo-li příslušníku rodiny při lékařské prohlídce přiznáno snížení výdělečné schopnosti o méně než 50%, nelze osobu považovat za neschopnou výdělku. Neschopnost příslušníků rodiny k výdělku neodůvodňuje určení k náhradní službě, je-li důchod z majetku nebo výdělek takový, že stačí k výživě rodiny i bez pomoci žadatele.
c) Plní-li žadatel povinnost živitele tím, že pracuje v zemědělství svých rodičů, nelze žádost zamítnout jen z toho důvodu, že jiný sourozenec má pravidelné zaměstnání mimo svůj domov, takže nemůže žadatele v zemědělském podniku nahradit. Žádost třeba doložit podle čl. 2 b).
2. K § 23 vl. nař. č. 209/1949 Sb.:
a) K žádosti, aby odvedenec byl určen k náhradní službě jako vlastník zemědělského podniku menšího nebo středního rozsahu, třeba připojit doklady o tom, že odvedenec je vlastníkem takového zemědělského podniku (na př. výpisy z pozemkových knih, potvrzení pozůstalostního soudu a p.).
b) Při přezkušování žádostí zjistí místní národní výbor, zda není možno po dobu konání vojenské služby žadatelem obstarat zemědělské práce jiným způsobem a jak žadatel (rodina žadatelova) splnil předepsaný kontingent nebo proč ho nemohl splnit, dále zda je členem JZD (není-li členem, proč do družstva dosud nevstoupil). Obdobně postupuje místní národní výbor i v případech, kdy žádost byla odůvodněna podle § 22 vl. nař. č. 209/1949 Sb. tím, že žadatel jako živitel rodiny pracuje v zemědělském podniku rodičů. Tyto okolnosti uvede místní národní výbor ve svém vyjádření.
3. K § 27 vl. nař. č. 209/1949 Sb.:
a) Příslušníky rodiny, u nichž třeba zjistit výdělečnou neschopnost, povolá k lékařské prohlídce okresní národní výbor, v jehož obvodu tento příslušník bydlí. Tvrdí-li příslušník rodiny, že trpí vadou (chorobou), k jejímuž zjištění je třeba odborné lékařské prohlídky nebo uzná-li ji lékař okresního národního výboru za nutnou, je třeba jej vyzvat, aby si opatřil odborný lékařský nález na vlastní náklad a předložil ho okresnímu národnímu výboru do 15 dnů. Svůj posudek o výdělečné neschopnosti podá úřední lékař po předložení odborného lékařského nálezu a na podkladě vlastního vyšetření. Nepředloží-li osoba v stanovené lhůtě odborný lékařský nález nebo nedostaví-li se k prohlídce do 15 dnů a neomluví-li svoje nedostavení, třeba mít za to, že je schopna k výdělku. O tom třeba příslušníka rodiny při povolání k prohlídce zpravit.
b) Okresní národní výbory pečují o to, aby žádosti o určení k náhradní službě byly projednávány s největším urychlením tak, aby mohly být zaslány krajským vojenským velitelstvím, která odvod provedla, co možná nejpozději do 10. června. Pomalým projednáváním žádostí u okresních národních výborů se poškozují zájmy sociálně slabých žadatelů, neboť jejich žádostí, v mnohých případech zvláštního zřetele hodné, nemohou být již projednány smíšenou komisí.

Příloha 2 k vyhlášce č. 442/1950 Ú. l. I.
Lékařské vysvědčení
sepsané podle § 27 odst. 3 vládního nařízení č. 209/1949 Sb.
1. Příjmení a jméno:
2. Datum narození:
3. Výdělečné povolání (zaměstnání):
4. Diagnosa vada (choroby):
a) celkový tělesný stav:
b) heslovitý popis nejdůležitějších příznaků vady (choroby):
5. Jak dlouho je nemocen a od kdy se léčí:
6. Zda a do jaké míry je neschopen vykonávat své výdělečné povolání (zaměstnání):
(Stupeň snížení výdělečné schopnosti musí být vyjádřen v procentech):
7. Zda je schopen řídit (vést) zemědělský nebo jiný podnik, který až dosud řídil (vedl) žadatel, nebo zda je schopen na něj aspoň dozírat:
8. Zda neschopnost vykonávat své výdělečné povolání (zaměstnání) nebo řídit (vést) podnik nebo dozírat na něj je trvalá nebo dočasná (po jakou dobu):
9. Poznámka: