71/1989 Sb.
Zákon o hospodářské arbitráži (úplné znění, jak vyplývá z pozdějších změn a doplnění)

71
PŘEDSEDNICTVO FEDERÁLNÍHO SHROMÁŽDĚNÍ
vyhlašuje
úplné znění zákona ze dne 19. prosince 1962 č. 121 Sb., o hospodářské arbitráži, jak vyplývá ze změn a doplnění provedených zákonem ze dne 10. listopadu 1965 č. 116 Sb., zákonným opatřením předsednictva Národního shromáždění ze dne 10. listopadu 1967 č. 106 Sb., zákonem ze dne 21. prosince 1970 č. 139 Sb., zákonem ze dne 15. prosince 1982 č. 166 Sb. a zákonem ze dne 15. června 1988 č. 99 Sb.
ZÁKON
o hospodářské arbitráži
Národní shromáždění Československé socialistické republiky se usneslo na tomto zákoně:
Pro plnění úkolů státního plánu rozvoje národního hospodářství a maximální uspokojování jeho potřeb má rozhodující význam uvědomělá soudružská spolupráce socialistických organizací, uskutečňovaná na základě stálého rozšiřování účasti pracujících na řízení hospodářství.
K upevňování této spolupráce a k důslednému uplatňování celospolečenských zájmů na úseku dodavatelsko-odběratelských vztahů přispívá i hospodářská arbitráž.

ČÁST PRVNÍ
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
§ 1
Hospodářská arbitráž plní při organizaci, úpravě a kontrole dodavatelsko-odběratelských a jiných hospodářských vztahů (dále jen „hospodářské vztahy“) tyto hlavní úkoly
a) projednává a rozhoduje hospodářské spory mezi socialistickými organizacemi, organizačními jednotkami nebo orgány socialistických organizací, pokud jsou oprávněny vystupovat v hospodářských vztazích svým jménem, jakož i mezi ostatními účastníky hospodářských závazkových vztahů1) (dále jen „organizace“),
b) připravuje na svém úseku návrhy zákonů Federálního shromáždění a nařízení vlády Československé socialistické republiky z oblasti hospodářských vztahů a na základě zákonného zmocnění a v jeho mezích vydává obecně závazné právní předpisy,
c) výchovnou činností pomáhá v rámci své působnosti organizovat a rozvíjet vztahy spolupráce a vzájemné pomoci mezi socialistickými organizacemi a aktivně působí na tyto organizace tak, aby se zlepšovala jejich činnost, zvyšovala odpovědnost za řádné a včasné uzavírání a plnění hospodářských smluv v souladu s plánovanými úkoly a aby byl upevňován chozrasčot,
d) upozorňuje socialistické organizace a orgány hospodářského řízení na závady v jejich činnosti, popřípadě navrhuje opatření k odstranění těchto závad,
e) shromažďuje a zevšeobecňuje poznatky ze své činnosti a soustavně zkoumá příčiny závad,
f) v případech a za podmínek stanovených zvláštními předpisy rozhoduje o odvodu do státního rozpočtu a o uložení hospodářské pokuty,
g) v případech a za podmínek stanovených zvláštním předpisem rozhoduje o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení,
h) zjišťuje v závažných případech, zda byla její rozhodnutí splněna, a působí, popřípadě činí opatření k jejich splnění.
§ 2
(1) Hospodářské spory, které hospodářská arbitráž projednává a rozhoduje, jsou zejména
a) spory o uzavření hospodářských smluv a spory o změnu nebo zrušení hospodářských závazků (předsmluvní spory),
b) spory o reálné plnění,
c) spory majetkové,
d) spory o určení, zda tu právní vztah nebo právo je či není, jestliže je na tom naléhavý právní zájem (určovací spory),
e) spory o zdržení se protiprávního jednání a spory o odstranění protiprávního stavu,
f) spory o vydání věcí,
g) spory o základní podmínky dodávky.
(2) Hospodářská arbitráž nerozhoduje
a) spory z přepravních smluv, které jsou v souvislosti s dovozem nebo vývozem zboží, nebo které se týkají tranzitní dopravy,
b) spory z majetkových vztahů v mezinárodním obchodním styku,2)
c) spory mezi odborovým orgánem a organizací o náhradu škody vzniklé nesprávným postupem při provádění nemocenského pojištění.
Tyto spory rozhodují soudy.
(3) Hospodářská arbitráž nerozhoduje dále spory, k jejichž rozhodování je podle zvláštních předpisů příslušný jiný orgán.
§ 2a
(1) Hospodářská arbitráž projednává a rozhoduje též hospodářské spory o náhradu škody a o náhradu majetkové újmy mezi organizacemi a orgány hospodářského řízení3) v případech a za podmínek stanovených zvláštním předpisem.
(2) Vláda Československé socialistické republiky může stanovit, ve kterých dalších případech hospodářská arbitráž projednává a rozhoduje spory mezi orgány hospodářského řízení a organizacemi vznikající při řízení.
§ 3
Vysloví-li hospodářská arbitráž, že spor nepatří do její pravomoci, je tím soud, popřípadě jiný orgán vázán, a to i když jde o spor, který byl hospodářské arbitráži postoupen.
§ 4
(1) Při své činnosti se hospodářská arbitráž řídí právními předpisy a zásadami hospodářské politiky Československé socialistické republiky. Prosazuje celospolečenské hospodářské zájmy proti úzkým místním, podnikovým, popřípadě resortním zájmům. Dbá o upevňování státní, především plánovací, smluvní a finanční kázně, zejména o zajišťování a plnění úkolů stanovených státním plánem rozvoje národního hospodářství; přitom jsou jí organizace, popřípadě příslušné orgány hospodářského řízení povinny poskytnout potřebnou součinnost.
(2) Zjistí-li hospodářská arbitráž při plnění svých úkolů, že opatření prováděná organizacemi nebo orgány hospodářského řízení, týkající se hospodářských vztahů mezi socialistickými organizacemi, jsou v rozporu s právními předpisy nebo se zásadami hospodářské politiky Československé socialistické republiky nebo s úkoly státního plánu rozvoje národního hospodářství, je povinna na takový rozpor neprodleně tyto orgány a organizace upozornit a požadovat nápravu (§ 45), pokud neučiní jiné opatření (§ 46d).
ČÁST DRUHÁ
ORGANIZACE HOSPODÁŘSKÉ ARBITRÁŽE
Oddíl první
Organizace arbitrážních orgánů
§ 5
Orgány hospodářské arbitráže tvoří jednotnou soustavu řízenou v rozsahu stanoveném tímto zákonem hlavním arbitrem Československé socialistické republiky.
§ 6
(1) Orgány hospodářské arbitráže jsou:
a) Státní arbitráž Československé socialistické republiky v Praze; její součástí je vojenská složka,
b) Státní arbitráž České socialistické republiky v Praze a Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky v Bratislavě,
c) krajské státní arbitráže.
(2) Vláda České socialistické republiky a vláda Slovenské socialistické republiky zřizuje a ruší krajské státní arbitráže, určuje obvody jejich působnosti a stanoví jejich sídla.
(3) Vláda Československé socialistické republiky může zřídit na dobu potřeby zvláštní hospodářské arbitráže a určit jejich postavení a působnost.
§ 7
(1) V čele Státní arbitráže Československé socialistické republiky je hlavní arbitr Československé socialistické republiky. V čele Státní arbitráže České socialistické republiky je hlavní arbitr České socialistické republiky a v čele Státní arbitráže Slovenské socialistické republiky je hlavní arbitr Slovenské socialistické republiky. V čele krajské státní arbitráže je její vedoucí.
(2) Osobním úřadem vojáků a ostatních pracovníků činných u vojenské složky Státní arbitráže Československé socialistické republiky je federální ministerstvo národní obrany.
§ 8
(1) Státní arbitráž Československé socialistické republiky má postavení ústředního orgánu státní správy Československé socialistické republiky. Státní arbitráž Československé socialistické republiky
a) sleduje rozhodování státních arbitráží republik a dozírá na zákonnost rozhodování všech arbitrážních orgánů,
b) připravuje a předkládá ve spolupráci se Státní arbitráží České socialistické republiky, Státní arbitráží Slovenské socialistické republiky a ostatními zúčastněnými ústředními orgány vládě Československé socialistické republiky rozbory a návrhy na opatření,
c) provádí průzkum, jak působí právní řád v oblasti hospodářských vztahů socialistických organizací, připravuje návrhy právních předpisů nebo spolupůsobí při jejich přípravě,
d) dbá, zpravidla prostřednictvím Státní arbitráže České socialistické republiky a Státní arbitráže Slovenské socialistické republiky, o řádné a včasné smluvní zajišťování zvlášť důležitých úkolů stanovených vládou Československé socialistické republiky jmenovitě ústředním a jiným orgánům a pomáhá svou součinností k zabezpečení jejich plnění,
e) vydává, pokud je k tomu zákonem zmocněna, v jeho mezích obecně závazné právní předpisy,
f) k zajištění jednotného výkladu právních předpisů v oblasti hospodářských vztahů socialistických organizací a jednotnosti rozhodování zaujímá stanoviska k závažným právním otázkám a za tím účelem též svolává pravidelné porady arbitrážních orgánů, vydává směrnice a instrukce pro činnost všech orgánů hospodářské arbitráže a provádí průzkum jejich práce,
g) rozvíjí v rámci své působnosti mezinárodní spolupráci.
(2) K zabezpečení úkolů Státní arbitráže Československé socialistické republiky jí poskytují ostatní orgány hospodářské arbitráže potřebné informace, písemnosti a podklady a vyvíjejí potřebnou součinnost; od krajských státních arbitráží může Státní arbitráž Československé socialistické republiky vyžadovat tyto údaje a součinnost jen s vědomím příslušné Státní arbitráže České socialistické republiky nebo Státní arbitráže Slovenské socialistické republiky.
(3) Státní arbitráž Československé socialistické republiky spolupracuje při plnění svých úkolů s ministerstvy a ostatními federálními orgány a využívá praktických zkušeností a poznatků, které tyto orgány získaly při řízení svěřených úseků národního hospodářství.
§ 8a
Státní arbitráž České socialistické republiky a Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky mají postavení ústředního orgánu státní správy příslušné republiky. Tyto arbitráže
a) vedou krajské státní arbitráže a dozírají na zákonnost rozhodování a na ostatní jejich činnost,
b) připravují a předkládají vládám republik rozbory a návrhy na opatření,
c) dbají o řádné a včasné smluvní zajišťování zvlášť důležitých úkolů stanovených vládou Československé socialistické republiky, jakož i úkolů stanovených vládami republik jmenovitě ústředním a jiným orgánům těchto republik a národním výborům a pomáhají svojí činností k zabezpečení jejich plnění,
d) po projednání se Státní arbitráží Československé socialistické republiky vydávají instrukce pro činnost krajských státních arbitráží a svolávají pravidelné porady arbitrážních orgánů a aktivy hospodářských právníků,
e) spolupracují při plnění svých úkolů s ministerstvy a ostatními ústředními orgány a národními výbory příslušných republik a využívají zkušeností a poznatků, které tyto orgány získaly při řízení svěřených úseků národního hospodářství.
§ 9
(1) Hlavního arbitra Československé socialistické republiky a jeho prvního náměstka jmenuje a odvolává vláda Československé socialistické republiky. Je-li hlavním arbitrem Československé socialistické republiky občan České socialistické republiky, je jeho prvním náměstkem občan Slovenské socialistické republiky nebo naopak. Hlavní arbitr Československé socialistické republiky odpovídá vládě Československé socialistické republiky za řádnou činnost orgánů hospodářské arbitráže. Ustanovuje a odvolává státní arbitry Státní arbitráže Československé socialistické republiky přiměřeně z občanů obou republik; jde-li o pracovníky vojenské složky Státní arbitráže Československé socialistické republiky, činí tak v dohodě s ministrem národní obrany. Náčelník vojenské složky je náměstkem hlavního arbitra Československé socialistické republiky; zastupuje ho ve věcech souvisejících se zajištěním obrany a bezpečnosti státu.
(2) Hlavního arbitra České socialistické republiky a hlavního arbitra Slovenské socialistické republiky jmenuje a odvolává vláda příslušné republiky na návrh hlavního arbitra Československé socialistické republiky. Hlavní arbitr České socialistické republiky a hlavní arbitr Slovenské socialistické republiky odpovídají za řádnou činnost Státní arbitráže České socialistické republiky a Státní arbitráže Slovenské socialistické republiky a krajských státních arbitráží jimi vedených vládě příslušné republiky a hlavnímu arbitru Československé socialistické republiky. Hlavní arbitři České socialistické republiky i Slovenské socialistické republiky ustanovují a odvolávají státní arbitry Státní arbitráže České socialistické republiky a Státní arbitráže Slovenské socialistické republiky.
(3) Vedoucí krajských státních arbitráží a státní arbitry těchto arbitráží ustanovuje a odvolává na území České socialistické republiky hlavní arbitr České socialistické republiky a na území Slovenské socialistické republiky hlavní arbitr Slovenské socialistické republiky. Vedoucí krajských státních arbitráží řídí práci těchto arbitráží a odpovídají hlavnímu arbitru České socialistické republiky, popřípadě hlavnímu arbitru Slovenské socialistické republiky za jejich činnost.
§ 9a
(1) Státním arbitrem může být ustanoven politicky a odborně vyspělý bezúhonný československý občan, který
a) má vysokoškolské vzdělání ve studijním oboru právo,
b) po stanovenou dobu se připravoval jako arbitrážní čekatel na výkon činnosti státního arbitra čekatelskou praxí a úspěšně složil arbitrážní zkoušku, kterou prokázal potřebné vědomosti a zkušenosti pro výkon funkce státního arbitra.
(2) Čekatelskou praxi a arbitrážní zkoušku upraví podrobněji obecně závazným právním předpisem Státní arbitráž Československé socialistické republiky; úpravu týkající se čekatelské praxe a arbitrážní zkoušky čekatelů vojenské složky Státní arbitráže Československé socialistické republiky stanoví Státní arbitráž Československé socialistické republiky v dohodě s federálním ministerstvem národní obrany.
§ 10
(1) Členy presidia Státní arbitráže Československé socialistické republiky jsou hlavní arbitr Československé socialistické republiky, první náměstek hlavního arbitra Československé socialistické republiky, hlavní arbitr České socialistické republiky a hlavní arbitr Slovenské socialistické republiky. Projednávají-li se věci související se zajištěním obrany a bezpečnosti státu, zúčastňuje se jednání presidia též náčelník vojenské složky.
(2) Presidium Státní arbitráže Československé socialistické republiky
a) rozhoduje o změně rozhodnutí orgánů hospodářské arbitráže nebo o zrušení těchto rozhodnutí a o přikázání sporu k novému projednání v případech uvedených v § 42, o změně rozhodnutí o uložení hospodářské pokuty v případech uvedených v § 46b a o změně rozhodnutí o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení v případech uvedených v § 46d,
b) schvaluje jednací řád Státní arbitráže Československé socialistické republiky.
V těchto věcech se presidium může platně usnášet za přítomnosti většiny svých členů. Při rovnosti hlasů platí za přijatý návrh, pro který hlasoval hlavní arbitr Československé socialistické republiky.
(3) Presidiu Státní arbitráže Československé socialistické republiky přísluší dále projednávat zejména
a) návrhy právních předpisů připravovaných Státní arbitráží Československé socialistické republiky,
b) rozbory a návrhy na opatření předkládané vládě Československé socialistické republiky nebo vládě některé z obou republik,
c) nejzávažnější stanoviska Státní arbitráže Československé socialistické republiky k zajištění jednotného výkladu právních předpisů na hospodářském úseku.
§ 11– zrušen
§ 12 – zrušen
Oddíl druhý
Příslušnost
§ 13
Státní arbitráž Československé socialistické republiky
(1) Státní arbitráž Československé socialistické republiky projednává a rozhoduje
a) hospodářské spory, v nichž alespoň jednou ze stran je federální ministerstvo nebo jiný federální ústřední orgán anebo v nichž alespoň jedna ze stran je podřízena federálnímu ministerstvu národní obrany,
b) hospodářské spory, týkající se dodávek a poddodávek nezbytných pro zajištění obrany a bezpečnosti státu nebo dodávek v oboru státních hmotných rezerv,
c) spory o základní podmínky dodávky,
d) spory uvedené v § 2a mezi organizacemi a federálními ministerstvy nebo jinými federálními ústředními orgány anebo jde-li o spory související se zajištěním obrany a bezpečnosti státu nebo s dodávkami v oboru státních hmotných rezerv.
(2) Státní arbitráž Československé socialistické republiky rozhoduje o uložení hospodářských pokut
a) směřuje-li návrh na uložení hospodářské pokuty proti organizaci v působnosti federace nebo proti několika organizacím, z nichž alespoň jedna je v působnosti federace,
b) souvisí-li návrh na uložení hospodářské pokuty se zajištěním obrany a bezpečnosti státu nebo s dodávkami v oboru státních hmotných rezerv.
(3) Státní arbitráž Československé socialistické republiky rozhoduje o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení,
a) směřuje-li návrh na vyslovení neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení proti federálnímu ministerstvu nebo jinému federálnímu ústřednímu orgánu,
b) souvisí-li návrh na vyslovení neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení se zajištěním obrany a bezpečnosti státu nebo s dodávkami v oboru státních hmotných rezerv.
§ 13a
Státní arbitráž České socialistické republiky a Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky
(1) Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky, pokud není příslušná Státní arbitráž Československé socialistické republiky, projednává a rozhoduje
a) hospodářské spory, v nichž alespoň jednou ze stran je ministerstvo nebo jiný ústřední orgán České socialistické republiky nebo Slovenské socialistické republiky,
b) spory uvedené v § 2a mezi organizacemi a ministerstvy nebo jinými ústředními orgány České socialistické republiky nebo Slovenské socialistické republiky anebo mezi organizacemi a krajskými národními výbory.
(2) Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky rozhoduje o uložení hospodářských pokut a o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení, pokud není příslušná Státní arbitráž Československé socialistické republiky.
(3) Místní příslušnost Státní arbitráže České socialistické republiky nebo Státní arbitráže Slovenské socialistické republiky se řídí sídlem orgánu, popřípadě organizace, proti níž směřuje arbitrážní žádost, popřípadě proti níž bylo zahájeno řízení z vlastního podnětu, nebo sídlem organizace, proti níž směřuje návrh na uložení hospodářské pokuty, anebo sídlem orgánu hospodářského řízení, proti němuž směřuje návrh na vyslovení neplatnosti jeho opatření; je-li takových orgánů nebo organizací více, řídí se příslušnost sídlem kterékoli z nich.
§ 14
Krajská státní arbitráž
(1) Krajská státní arbitráž projednává a rozhoduje hospodářské spory, pro které není příslušný jiný orgán hospodářské arbitráže.
(2) Místní příslušnost krajské státní arbitráže se řídí sídlem organizace, proti níž směřuje arbitrážní žádost nebo proti níž je zahajováno řízení z vlastního podnětu, a je-li takových organizací více, sídlem kterékoli z nich.
(3) Jde-li o investiční výstavbu, která byla uložena vládou, nebo která je součástí komplexní bytové výstavby, řídí se místní příslušnost ve sporech mezi dodavatelem a investorem, jakož i mezi dodavatelem investora a jeho dodavateli místem, kde se investiční výstavba uskutečňuje. Pro projednávání a rozhodování sporů týkajících se plnění pro vývoz nebo z dovozu, je-li alespoň jednou ze stran organizace oprávněná k zahraničně obchodní činnosti, a sporů mezi hlavním dodavatelem vývozního investičního celku a jeho dodavateli, je příslušná státní arbitráž vykonávající působnost krajské státní arbitráže pro území hlavního města Prahy, nebo území hlavního města Slovenské socialistické republiky Bratislavy; místní příslušnost se řídí sídlem organizace oprávněné k zahraničně obchodní činnosti. Jde-li o spor mezi organizacemi oprávněnými k zahraničně obchodní činnosti, řídí se místní příslušnost ustanovením odstavce 2, a jde-li o spor mezi hlavním dodavatelem vývozního investičního celku a jeho dodavatelem, sídlem vývozního odběratele.
§ 15 – zrušen
§ 16 – zrušen
§ 17
Hospodářská arbitráž, u které bylo v souladu s ustanoveními o příslušnosti zahájeno řízení, zůstává příslušná, i když se během řízení předpoklady pro její příslušnost změnily.
§ 18 – zrušen
§ 19
(1) Hlavní arbitr České socialistické republiky nebo hlavní arbitr Slovenské socialistické republiky určuje, který orgán hospodářské arbitráže projedná a rozhodne hospodářský spor, vzniknou-li pochybnosti o příslušnost mezi krajskými státními arbitrážemi v téže republice nebo mezi Státní arbitráží České socialistické republiky nebo Státní arbitráží Slovenské socialistické republiky a krajskou státní arbitráží jí vedenou; v ostatních případech určuje příslušnost hlavní arbitr Československé socialistické republiky.
(2) Hlavní arbitr Československé socialistické republiky může pro určité druhy sporů nebo pro spory některých socialistických organizací anebo pro jednotlivý spor určit příslušnost jinak, než jak je stanoveno v § 13, 13a a 14.
ČÁST TŘETÍ
ARBITRÁŽNÍ ŘÍZENÍ
§ 20
Zahájení řízení
(1) Hospodářská arbitráž zahajuje arbitrážní řízení na žádost organizace, z vlastního podnětu nebo z podnětu hlavního arbitra Československé socialistické republiky.
(2) O zahájení řízení z vlastního podnětu nebo z podnětu hlavního arbitra Československé socialistické republiky vydá příslušná hospodářská arbitráž písemné rozhodnutí, v němž zejména určí postavení stran sporu a předmět hospodářského sporu. Rozhodnutí doručí stranám sporu.
(3) Řízení je zahájeno dnem, kdy hospodářské arbitráži došla arbitrážní žádost. Řízení z vlastního podnětu hospodářské arbitráže nebo z podnětu hlavního arbitra Československé socialistické republiky je zahájeno dnem vydání písemného rozhodnutí o jeho zahájení.
§ 21
Arbitrážní žádost
(1) Arbitrážní žádost musí obsahovat označení organizace, která ji podala, a organizace, proti níž žádost směřuje, označení předmětu sporu, skutečností a důkazů, o které se opírá, jakož i návrh, jak má být rozhodnuto.
(2) K arbitrážní žádosti musí organizace připojit písemný doklad o tom, že se pokusila o smír, doklad o zaplacení arbitrážního poplatku, pokud je stanoveno jeho placení předem (§ 44) a doklady, jimiž odůvodňuje své návrhy. Stejnopis arbitrážní žádosti musí současně zaslat organizaci, proti níž arbitrážní žádost směřuje.
§ 22
Odstraňování vad arbitrážní žádosti
(1) Nestačí-li arbitrážní žádost k projednání nebo nejsou-li k ní připojeny potřebné doklady, vyzve hospodářská arbitráž organizaci, která žádost podala, aby odstranila vytčené vady ve lhůtě, kterou jí zároveň stanoví a upozorní ji, že žádost odmítne, nevyhoví-li organizace výzvě ve stanovené lhůtě.
(2) Nesprávnost v označení organizace, která arbitrážní žádost podala, nebo organizace, proti níž žádost směřuje, opraví hospodářská arbitráž na návrh organizace nebo z vlastního podnětu, je-li jinak zřejmé, o kterou organizaci jde.
(3) Odstraní-li organizace vytčené vady ve stanovené lhůtě nebo opraví-li hospodářská arbitráž nesprávnost v označení organizace, platí, že žádost byla od počátku bez vad.
§ 22a
Odmítnutí arbitrážní žádosti
(1) Neodstraní-li organizace vytčené vady arbitrážní žádosti ve stanovené lhůtě, hospodářská arbitráž rozhodnutím žádost odmítne.
(2) Byla-li arbitrážní žádost podána orgánu hospodářské arbitráže, který není příslušný k jejímu projednání, postoupí ji tento orgán příslušnému orgánu hospodářské arbitráže a žadatele o tom vyrozumí. Hospodářská arbitráž odmítne rozhodnutím arbitrážní žádost, nespadá-li věc do její pravomoci; v tom případě žádost postoupí orgánu, který je oprávněn o věci rozhodnout a v rozhodnutí uvede, že spor nepatří do pravomoci hospodářské arbitráže. Právní účinky spojené s podáním takto postoupených arbitrážních žádostí zůstávají zachovány.
(3) Jestliže hospodářská arbitráž nemůže z obsahu arbitrážní žádosti zjistit orgán, který je oprávněn o věci rozhodnout, nebo jestliže v žádosti je uveden někdo, kdo nemůže být stranou ve sporu, hospodářská arbitráž rozhodnutím žádost odmítne a vrátí ji tomu, kdo žádost podal. Právní účinky spojené s podáním takových arbitrážních žádostí zůstávají přitom zachovány jen tehdy, jestliže právo bude uplatněno do 30 dnů po doručení vrácené žádosti u orgánu, který je oprávněn o věci rozhodnout.
§ 23
Vyjádření k arbitrážní žádosti
Organizace, proti níž arbitrážní žádost směřuje, je povinna v předsmluvních sporech nejpozději do 5 dnů a v ostatních hospodářských sporech do 10 dnů od obdržení stejnopisu arbitrážní žádosti zaslat hospodářské arbitráži vyjádření k arbitrážní žádosti a současně stejnopis organizaci, která podala arbitrážní žádost, popřípadě ostatním organizacím, které se podílejí na vyřešení sporu. Ve vyjádření musí být uvedeno zejména stanovisko k arbitrážní žádosti, označení skutečností, jakož i důkazů, na něž se organizace odvolává, potřebné doklady a návrh, jak má být spor rozhodnut. Stejné povinnosti má organizace, proti níž bylo zahájeno řízení z vlastního podnětu hospodářské arbitráže, nebo z podnětu hlavního arbitra Československé socialistické republiky.
Dokazování
§ 24
(1) Hospodářská arbitráž je povinna dbát, aby skutečnosti, které jsou důležité pro rozhodnutí, byly zjištěny přesně a úplně. Z tohoto hlediska také určuje, jak má být zjištěn skutkový stav a které důkazy mají být provedeny. Dokazování se provádí především listinami, znaleckým posudkem, písemným prohlášením, popřípadě i šetřením na místě.
(2) Organizace, mezi nimiž je hospodářský spor, jsou povinny spolupůsobit k přesnému a úplnému zjištění skutečností důležitých pro rozhodnutí.
§ 25
(1) Každý je povinen na požádání hospodářské arbitráže sdělit údaje, podat vysvětlení, zprávy nebo návrhy, jakož i předložit listiny, které hospodářská arbitráž potřebuje při výkonu své činnosti, dostavit se a vypovídat před ní pravdivě a úplně o všech okolnostech, na něž bude tázán.
(2) Provádí-li se důkaz prohlídkou místa nebo věci, je každý povinen umožnit prohlídku, popřípadě předložit věc.
(3) Je-li k posouzení hospodářského sporu třeba zvláštních odborných znalostí, vyžádá si hospodářská arbitráž znalecký posudek. Znalcem ustanoví hospodářská arbitráž po slyšení stran organizaci nebo osobu, oprávněnou ke znalecké činnosti podle zvláštních předpisů;4) současně může uložit stranám potřebnou součinnost se znalcem. Hospodářská arbitráž může použít místo znaleckého posudku potvrzení nebo odborné vyjádření příslušného orgánu nebo ústavu. Hospodářská arbitráž doručí znalecký posudek, popřípadě znění potvrzení nebo odborného vyjádření stranám sporu; strany jsou oprávněny se k němu vyjádřit a navrhovat jeho doplnění.
(4) Hospodářská arbitráž hodnotí jednotlivé důkazní prostředky se zřetelem ke všem okolnostem případu.
§ 26
Zvláštní oprávnění hospodářské arbitráže
Hospodářská arbitráž není vázána návrhy organizací, mezi nimiž je hospodářský spor.
§ 27
Schválení dohody organizací
Řízení lze skončit dohodou organizací, schválenou hospodářskou arbitráží. Hospodářská arbitráž dohodu schválí, jestliže není v rozporu s právními předpisy nebo zásadami hospodářské politiky Československé socialistické republiky. Schválená dohoda má právní účinky rozhodnutí.
§ 28
Zastavení arbitrážního řízení
(1) Odpadne-li důvod arbitrážního řízení dříve, než byl spor rozhodnut, nebo bylo-li v téže věci arbitrážní řízení zahájeno, anebo věc rozhodnuta orgánem hospodářské arbitráže, vydá hospodářská arbitráž rozhodnutí o zastavení řízení a je-li třeba, rozhodne o náhradě nákladů řízení.
(2) Vezme-li organizace arbitrážní žádost zpět, vydá hospodářská arbitráž rozhodnutí o zastavení řízení, pokud zpětvzetí arbitrážní žádosti není v rozporu s právními předpisy nebo zásadami hospodářské politiky Československé socialistické republiky. Jestliže by zpětvzetí arbitrážní žádosti bylo v rozporu s právními předpisy nebo se zásadami hospodářské politiky Československé socialistické republiky, hospodářská arbitráž v řízení pokračuje.
§ 29
Pořádkové pokuty
(1) Organizaci, která porušila státní, zejména plánovací nebo smluvní disciplínu, vědomě uvedla nepravdivé údaje, zavdala svévolně podnět k řízení, nepodala ve stanovené lhůtě vyjádření k arbitrážní žádosti, nebo řízení svévolně protahuje, anebo která nesplnila ve stanovené lhůtě povinnost podle § 40a odst. 2, může hospodářská arbitráž uložit pořádkovou pokutu do 10 000 Kčs.
(2) Tomu, kdo nesplní některou povinnost uloženou ustanovením § 25 odst. 1 a 2 nebo kdo ruší arbitrážní jednání, může hospodářská arbitráž po předchozím upozornění uložit pořádkovou pokutu do 500 Kčs.
(3) Pokuty podle odstavců 1 a 2 lze ukládat opětovně.
Arbitrážní jednání
§ 30
(1) Hospodářský spor projednává arbitr spolu se zástupci organizací, mezi nimiž vznikl, a řídí jednání tak, aby společně bylo dohodnuto řešení, které je v souladu s celospolečenskými zájmy. Hospodářský spor se složitou problematikou může být projednán a rozhodnut několika arbitry, z nichž jeden předsedá.
(2) Je-li třeba, aby pracovníci socialistické organizace byli seznámeni s výsledky arbitrážního řízení, zejména s významem zajištění určitého úkolu nebo s následky porušování smluvní disciplíny, provádí se arbitrážní jednání přímo na pracovišti.
§ 30a
Arbitr zaznamenává v arbitrážním spise zejména
a) výrok rozhodnutí, pokud byl vyhlášen po skončení arbitrážního jednání,
b) dohodu organizací schválenou při arbitrážním jednání,
c) výrok, že rozhodnutí nabývá právní moci jeho vyhlášením,
d) doplňující přednesy znalců podstatné pro rozhodnutí sporu,
e) procesní rozhodnutí, jimiž se určuje postup řízení, pokud jimi byly uloženy povinnosti stranám ve sporu.
Záznam o těchto skutečnostech podepisuje po skončení jednání arbitr a přítomní zástupci organizací, popřípadě znalec.
§ 31
(1) Hospodářská arbitráž projednává a rozhoduje spory, jsou-li pro to závažné důvody, podle určení vedoucího arbitráže v tříčlenné nebo pětičlenné arbitrážní komisi.
(2) Příslušný hlavní arbitr v dohodě se zúčastněnými ústředními úřady, popřípadě vedoucími pracovníky organizací, jmenuje podle jednotlivých oborů činnosti, z řad vynikajících pracovníků, zejména zlepšovatelů a členů brigád socialistické práce, navržených Ústřední radou odborů pracovníky, které bude Státní arbitráž Československé socialistické republiky, popřípadě Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky povolávat za členy arbitrážních komisí. Obdobně vedoucí krajských státních arbitráží jmenují na návrh krajské odborové rady pracovníky, které budou krajské státní arbitráže povolávat za členy arbitrážních komisí.
(3) Arbitrážní komise provede arbitrážní jednání, které řídí jako její předseda arbitr. Členové komise mají právo klást otázky, vyjadřovat se a činit návrhy. Komise rozhoduje většinou hlasů.
(4) Členům arbitrážních komisí přísluší náhrada za mzdu, která jim ušla vykonáváním této funkce. Náhrada cestovních výloh přísluší členu arbitrážní komise přiměřeně podle platných předpisů o náhradách cestovních výloh. Náhradu členům arbitrážní komise poskytuje jejich zaměstnavatel.
§ 31a – zrušen
§ 32
(1) Jednotlivé hospodářské spory, jejichž rozhodování patří do pravomoci hospodářské arbitráže, může projednávat a rozhodovat též rozhodce. Výjimku tvoří spory, pro jejichž projednávání a rozhodování je příslušná Státní arbitráž Československé socialistické republiky, Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky, spory uvedené v § 2a, spory týkající se plnění pro vývoz nebo z dovozu, je-li alespoň jednou ze stran organizace oprávněná k zahraničně obchodní činnosti, a majetkové spory o částku přesahující 500 000 Kčs. Pokud organizace v průběhu sporu navrhne snížení nebo prominutí majetkové sankce nebo snížení náhrady škody, anebo zjistí-li rozhodce, že jsou dány podmínky pro odvod podle zvláštních předpisů, je rozhodce povinen postoupit spor k dalšímu projednání a rozhodnutí příslušnému orgánu hospodářské arbitráže.
(2) Rozhodce je občan, kterého si organizace zvolily písemnou dohodou pro rozhodnutí určitého sporu a který s volbou vyslovil souhlas. Organizace si volí rozhodce pro rozhodnutí určitého sporu, zejména jde-li o spor, při jehož řešení se mohou uplatnit speciální znalosti a zkušenosti rozhodce (ekonomické, technické, organizační apod.).
(3) Podání arbitrážní žádosti k rozhodci má tytéž právní účinky jako podání žádosti u hospodářské arbitráže.
(4) Rozhodce je povinen bez zbytečného odkladu spor projednat; jestliže bez vážných důvodů nepokračuje v projednávání sporu, může kterákoli ze stran požádat příslušný orgán hospodářské arbitráže, aby spor rozhodl.
(5) Rozhodnutí vydané rozhodcem má účinky arbitrážního rozhodnutí. Nesplní-li organizace rozhodnutí způsobem a ve lhůtě v něm stanovené, nebo nebyla-li lhůta stanovena, do 15 dnů od jeho doručení, vykoná se rozhodnutí podle tohoto zákona.
(6) Jestliže je rozhodnutí rozhodce v rozporu s právními předpisy nebo zásadami hospodářské politiky Československé socialistické republiky, příslušná Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky na návrh nebo z vlastního podnětu rozhodnutí za podmínek stanovených v § 41 zruší a přikáže spor k projednání příslušnému orgánu hospodářské arbitráže. Návrh na přezkoumání se podává u orgánu hospodářské arbitráže, který by byl příslušný spor rozhodnout.
(7) Projednávání a rozhodování sporů rozhodcem upraví podrobněji obecně závazným právním předpisem Státní arbitráž Československé socialistické republiky.
§ 33
Hospodářská arbitráž dbá o soustavné zvyšování účinnosti práce arbitrážních komisí i rozhodců a napomáhá rozvíjení dalších forem účasti pracujících na činnosti arbitráže.
§ 34
Hospodářská arbitráž projednává a rozhoduje předsmluvní spory do 15 dnů, ostatní hospodářské spory do 30 dnů od zahájení arbitrážního řízení. Vedoucí hospodářské arbitráže může v odůvodněných případech tyto lhůty prodloužit.
Rozhodnutí
§ 35
(1) Arbitrážní rozhodnutí obsahuje označení orgánu hospodářské arbitráže, označení stran, jména jejich zástupců, označení předmětu sporu, arbitrážní výrok a jeho odůvodnění. Ve výroku se rozhodne též o nákladech řízení.
(2) Z odůvodnění musí být patrný skutkový stav, z něhož rozhodnutí vychází, a jak byly hodnoceny důkazy. Odůvodnění musí být přesvědčivé, aby z něho byla patrna správnost rozhodnutí, aby upevňovalo vzájemnou spolupráci socialistických organizací a vychovávalo je k ukázněnému a dobrovolnému plnění jejich povinností.
(3) Arbitrážní rozhodnutí má plně vyřešit celý předmět hospodářského sporu. Je-li to účelné, může hospodářská arbitráž rozhodnout o některé části jednání zvlášť. Rozhodnutí musí přesně vymezit povinnosti, které ukládá. Může uložit též povinnost seznámit s výsledkem projednání a rozhodnutí sporu kolektiv pracujících organizace.
(4) Chyby v psaní nebo v počtech, anebo jiné zřejmé nesprávnosti v písemném vyhotovení rozhodnutí hospodářská arbitráž opraví kdykoliv i bez návrhu organizace. Rozhodnutí o opravě doručí stranám sporu.
§ 36
Arbitrážní rozhodnutí je konečné a není proti němu opravný prostředek. Vyhlašuje se zpravidla hned po skončení arbitrážního jednání. Rozhodnutí nabývá právní moci doručením. Je-li nebezpečí z prodlení, může arbitr, jsou-li přítomni zástupci organizací, stanovit, že rozhodnutí nabývá právní moci již jeho vyhlášením.
§ 37
(1) Je-li na základě předložených důkazů, popřípadě provedeného šetření předmět sporu plně objasněn, lze v majetkových sporech a zcela výjimečně i v jiných hospodářských sporech rozhodnout bez arbitrážního jednání.
(2) Hospodářská arbitráž může také provést arbitrážní jednání a rozhodnout v nepřítomnosti organizací, mezi nimiž je spor, byly-li o arbitrážním jednání předem uvědoměny.
§ 38
Arbitrážní platební rozkaz
(1) Na návrh nebo podle vlastní úvahy může hospodářská arbitráž rozhodnout spor o peněžitou pohledávku do 50 000 Kčs, nejde-li o spor uvedený v § 2a, arbitrážním platebním rozkazem vydaným bez slyšení organizace, proti níž arbitrážní žádost směřuje. Arbitrážním platebním rozkazem se přikazuje organizaci, proti níž arbitrážní žádost směřuje, aby zaplatila žadateli peněžitou částku v něm uvedenou, nebo, aby podala u hospodářské arbitráže písemně odůvodněné námitky a současně zaslala jejich stejnopis žadateli.
(2) Námitky proti arbitrážnímu platebnímu rozkazu musí být hospodářské arbitráži podány do 15 dnů od jeho doručení.
(3) Hospodářská arbitráž odmítne námitky, jestliže byly podány opožděně nebo nejsou-li v nich uvedeny důvody.
(4) Nepodá-li organizace, proti níž arbitrážní žádost směřuje, námitky nebo jestliže arbitráž podle odstavce 3 námitky odmítla, má arbitrážní platební rozkaz právní účinky rozhodnutí.
(5) Byly-li podány včas námitky s uvedením důvodů, zrušuje se tím arbitrážní platební rozkaz v napadené části. Hospodářská arbitráž pak postupuje podle ustanovení o arbitrážním jednání.
Splnění rozhodnutí
§ 39
Organizace jsou povinny splnit arbitrážní rozhodnutí ve lhůtě v něm stanovené, a nebyla-li lhůta stanovena, do 15 dnů ode dne, kdy rozhodnutí nabylo právní moci. Uplynutím této lhůty stává se rozhodnutí vykonatelným. Na žádost vyznačí hospodářská arbitráž vykonatelnost doložkou na rozhodnutí.
§ 40
(1) Rozhodnutí je možno vykonat jen požádá-li oprávněná organizace o jeho výkon do jednoho roku po uplynutí lhůty stanovené k plnění, a není-li lhůta stanovena, do jednoho roku od právní moci rozhodnutí; jinak její právo zaniká. To platí i tehdy, jde-li o hospodářské spory, které rozhodují soudy nebo jiné orgány (§ 2 odst. 2 a 3).
(2) Rozhodnutí, ukládající organizaci peněžité plnění, včetně pokut, poplatků a odvodů do státního rozpočtu, které nebylo ve lhůtě uvedené v § 39 splněno, se vykonává odepsáním z účtu povinné strany u peněžního ústavu podle zvláštních předpisů.
(3) Rozhodnutí ukládající organizaci nepeněžité plnění hospodářská arbitráž vynucuje pořádkovou pokutou do 100 000 Kčs. Tuto pokutu lze ukládat opětovně.
(4) O návrhu na výkon rozhodnutí uložením pořádkové pokuty rozhoduje hospodářská arbitráž vždy písemným rozhodnutím, zpravidla bez arbitrážního jednání. Považuje-li to hospodářská arbitráž za nutné, rozhoduje za účasti organizací. Pro toto řízení platí ostatní ustanovení části třetí přiměřeně.
(5) Jestliže hospodářská arbitráž z důvodů zvláštního zřetele hodných nevyhoví návrhu na výkon rozhodnutí uložením pořádkové pokuty, rozhodne o odkladu výkonu a pokutu uloží na žádost oprávněné organizace, podanou poté, co důvody odkladu pominou.
(6) Prokáže-li organizace, že povinnosti uložené rozhodnutím nebo jim odpovídající práva přešly na jinou organizaci, lze rozhodnutí vykonat proti nebo ve prospěch této jiné organizace; hospodářská arbitráž v rozhodnutí vyznačí, že došlo k přechodu povinností nebo práv na jinou organizaci.
§ 40a
(1) V závažných případech zjišťuje orgán hospodářské arbitráže, který byl příslušný pro rozhodnutí sporu, buď z vlastního podnětu nebo na základě podnětu Státní arbitráže České socialistické republiky, Státní arbitráže Slovenské socialistické republiky nebo Státní arbitráže Československé socialistické republiky, zda bylo rozhodnutí splněno.
(2) Organizace označené v rozhodnutí jako strany hospodářského sporu jsou povinny na výzvu orgánu hospodářské arbitráže, obsaženou v rozhodnutí nebo učiněnou samostatně, ve stanovené lhůtě sdělit, zda bylo rozhodnutí splněno; podle okolností případu jsou povinny k tomuto sdělení předložit též příslušný doklad a poskytnout další požadovanou součinnost.
Přezkoumání arbitrážního rozhodnutí
§ 41
(1) Jestliže rozhodnutím krajské státní arbitráže byly porušeny právní předpisy nebo zásady hospodářské politiky Československé socialistické republiky, příslušná Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky na návrh rozhodnutí změní nebo zruší a přikáže spor k novému projednání anebo učiní jiné opatření. Z vlastního podnětu může příslušná Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky tak učinit do dvou měsíců od právní moci rozhodnutí; jsou-li pro to zvlášť naléhavé důvody, může tak učinit i po této lhůtě, nejdéle však do dvou let od právní moci rozhodnutí.
(2) Příslušná Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky přezkoumá na návrh rozhodnutí krajské státní arbitráže též tehdy, jestliže po vydání rozhodnutí byly zjištěny nové skutečnosti, které nemohly být stranám sporu známy v době jeho vydání, mají však podstatný význam pro rozhodnutí a se zřetelem na ně je rozhodnutí v rozporu s právními předpisy nebo zásadami hospodářské politiky Československé socialistické republiky. Na základě takových nových skutečností může příslušná Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky přezkoumat rozhodnutí krajské státní arbitráže z vlastního podnětu.
(3) Za podmínek stanovených v odstavcích 1 a 2 ve sporech projednaných a rozhodnutých Státní arbitráží České socialistické republiky nebo Státní arbitráží Slovenské socialistické republiky učiní stejné opatření Státní arbitráž Československé socialistické republiky.
(4) Z podnětu hlavního arbitra Československé socialistické republiky je příslušná Státní arbitráž České socialistické republiky nebo Státní arbitráž Slovenské socialistické republiky povinna do 15 dnů zahájit řízení o přezkoumání rozhodnutí krajské státní arbitráže.
(5) Návrh na přezkoumání může organizace nebo orgán, který je stranou ve sporu, podat do 15 dnů od doručení rozhodnutí, a jde-li o návrh na přezkoumání z důvodů uvedených v odstavci 2, do 15 dnů od zjištění nových skutečností. Podává ho u hospodářské arbitráže, která rozhodla. Návrh musí být podepsán statutárním orgánem organizace a jeho stejnopis musí být současně zaslán druhé organizaci. K návrhu na přezkoumání se musí připojit potřebné doklady a doklad o zaplacení arbitrážního poplatku za přezkoumání rozhodnutí. Návrh na přezkoumání rozhodnutí ve sporech uvedených v § 2a má odkladný účinek. Druhá organizace je povinna se k návrhu na přezkoumání vyjádřit. Postupuje přitom obdobně podle § 23.
(6) V případech, kdy tak stanoví příslušný hlavní arbitr, přezkoumají rozhodnutí tři arbitři, z nichž arbitr určený hlavním arbitrem předsedá; vyžaduje-li to povaha projednávané věci, jedná se o přezkoumání za účasti organizací. Jinak platí pro jednání o přezkoumání přiměřeně ustanovení části třetí.
§ 41a
Rozhodnutí vydané podle § 41 nabývá právní moci doručením. Pokud bylo přezkoumané rozhodnutí změněno, je organizace povinna je splnit ve lhůtě stanovené rozhodnutím o přezkoumání a nebyla-li lhůta stanovena, do 15 dnů ode dne, kdy toto rozhodnutí nabylo právní moci. Uplynutím této lhůty se stává rozhodnutí vykonatelným.
§ 42
(1) Presidium Státní arbitráže Československé socialistické republiky může z důvodů uvedených v § 41 odst. 1 a 2 změnit rozhodnutí orgánu hospodářské arbitráže nebo je zrušit a přikázat spor k novému projednání. Jde-li o rozhodnutí krajské státní arbitráže nebo Státní arbitráže České socialistické republiky nebo Státní arbitráže Slovenské socialistické republiky, lze návrh na toto opatření podat jen tehdy, bylo-li rozhodnutí přezkoumáno podle § 41 odst. 1 až 3. Návrh předkládá presidiu Státní arbitráže Československé socialistické republiky příslušný orgán hospodářského řízení nebo některý ze členů presidia.
(2) Presidium Státní arbitráže Československé socialistické republiky z důvodů uvedených v § 41 odst. 1 a 2 změní nebo zruší rozhodnutí ve sporech uvedených v § 13 a přikáže spor k novému projednání anebo učiní jiné opatření. Návrh předkládá organizace nebo orgán, který je stranou ve sporu; ustanovení § 41 odst. 5 platí obdobně. Presidium Státní arbitráže Československé socialistické republiky může rozhodnutí přezkoumat též na návrh některého ze členů presidia, nejdéle však do dvou let od právní moci rozhodnutí.
§ 42a
Bylo-li rozhodnutí, na základě něhož bylo poskytnuto plnění, zrušeno, orgán hospodářské arbitráže v rozhodnutí o přezkoumání uloží organizaci, aby plnění v odpovídajícím rozsahu vrátila, a není-li to možné nebo účelné, aby nahradila cenu podle doby plnění. Bylo-li takové rozhodnutí změněno, rozhodne orgán hospodářské arbitráže zároveň o majetkovém vypořádání celého předmětu sporu.
§ 43
Při novém projednání sporu je orgán hospodářské arbitráže vázán právním názorem vyjádřeným v rozhodnutí vydaném podle § 41 nebo § 42.
§ 44
Arbitrážní poplatky
Za řízení před orgány hospodářské arbitráže se platí poplatky stanovené zvláštními předpisy.
§ 44a
Náklady řízení
(1) Náklady arbitrážního řízení jsou
a) arbitrážní poplatek,
b) odměna a náhrada nákladů znalce, jakož i náhrada nutných výdajů, popřípadě ušlého výdělku těch, kteří před hospodářskou arbitráží vypovídají podle § 25 odst. 1.
(2) O náhradě nákladů arbitrážního řízení rozhoduje hospodářská arbitráž podle výsledku sporu nebo podle schválené dohody stran (§ 27), popřípadě též s přihlédnutím k okolnostem vzniku a průběhu sporu.
(3) Jestliže je rozhodnutí po přezkoumání podle § 41 nebo § 42 zrušeno a spor přikázán k novému projednání, rozhodne orgán hospodářské arbitráže podle výsledku nového projednání o nákladech řízení, včetně poplatku za přezkoumání rozhodnutí. Je-li přezkoumané arbitrážní rozhodnutí ponecháno beze změny, nese poplatek za přezkoumání rozhodnutí navrhovatel. Je-li přezkoumané rozhodnutí změněno nebo je-li učiněno jiné opatření, rozhodne se o nákladech řízení podle výsledku přezkoumání, popřípadě též s přihlédnutím k okolnostem, které přezkoumání vyvolaly.
§ 44b
Doručování písemností
Hospodářská arbitráž doručuje písemnosti zpravidla poštou, a to do sídla organizace; jestliže však organizace uvede v arbitrážní žádosti, popřípadě ve vyjádření k arbitrážní žádosti místo pro písemný styk, doručují se písemnosti do tohoto místa.
§ 45
Oznamování závad
(1) Hospodářská arbitráž je povinna upozorňovat příslušné vedoucí pracovníky socialistických organizací a orgánů hospodářského řízení na podstatné závady v činnosti socialistických organizací a orgánů hospodářského řízení, které vyšly najevo při výkonu arbitrážní činnosti (signalizace).
(2) Ten, kdo byl upozorněn na závadu, je povinen nejpozději do 30 dnů od doručení, nebyla-li stanovena jiná lhůta, sdělit, jaká opatření učinil k odstranění závady. Nevyhoví-li vedoucí pracovník socialistické organizace upozornění (signalizaci), popřípadě nemůže-li odstranit závadu v rámci své působnosti, je povinen postoupit upozornění (signalizaci) v téže lhůtě příslušnému orgánu hospodářského řízení a informovat o svém postupu hospodářskou arbitráž.
§ 46
Zevšeobecňování poznatků
Hospodářská arbitráž je povinna soustavně zkoumat příčiny závad a zevšeobecňovat poznatky z arbitrážní činnosti. O výsledcích této činnosti je povinna příslušným orgánům podat zprávy s případnými návrhy obecných opatření na odstranění závad.
ČÁST ČTVRTÁ
ZVLÁŠTNÍ ŘÍZENÍ
§ 46a
Řízení o odvodech do státního rozpočtu
(1) Hospodářská arbitráž může v případě neplatnosti právního úkonu uložit odvod do příslušného státního rozpočtu, jestliže při projednávání sporu zjistí, že byly splněny podmínky stanovené zvláštním předpisem5) pro jeho uložení.
(2) Hospodářská arbitráž může uložit odvod až do výše částky, která měla být jako penále zaplacena (dále jen „odvod penále“) do příslušného státního rozpočtu, zjistí-li při projednávání sporu nebo v řízení o odvodu penále do státního rozpočtu, že byly splněny podmínky stanovené pro uložení tohoto odvodu zvláštním předpisem.6)
(3) Řízení o odvodu penále zahajuje hospodářská arbitráž na návrh příslušného orgánu, učiněný na základě jeho kontrolní nebo revizní činnosti. Návrh musí obsahovat
a) označení organizací, jimž má být odvod uložen,
b) skutečnosti, které odůvodňují uložení odvodu, zejména den vzniku a zániku práva na penále,
c) výši penále, které mělo být zaplaceno.
(4) K projednání návrhu podle odstavce 3 je příslušný orgán hospodářské arbitráže, který by byl příslušný k projednání a rozhodnutí sporu o zaplacení penále. Návrh musí být současně zaslán organizacím, jimž se uložení odvodu penále navrhuje. Organizace je povinna do 15 dnů od doručení návrhu sdělit k němu své stanovisko hospodářské arbitráži, navrhovateli a druhé organizaci.
(5) Návrh na přezkoumání rozhodnutí o odvodu podle odstavců 1 a 2 má odkladný účinek.
§ 46b
Řízení o uložení hospodářské pokuty
(1) Hospodářská arbitráž může hospodářskou pokutu uložit, zjistí-li, že jsou pro uložení pokuty splněny podmínky stanovené zvláštním předpisem.7)
(2) Řízení o uložení hospodářské pokuty zahajuje hospodářská arbitráž na návrh Výboru lidové kontroly Československé socialistické republiky, Výboru lidové kontroly České socialistické republiky, Výboru lidové kontroly Slovenské socialistické republiky, federálního ministerstva financí, ministerstva financí, cen a mezd České socialistické republiky, ministerstva financí, cen a mezd Slovenské socialistické republiky, Federálního cenového úřadu, Státní banky československé (dále jen „navrhovatel“) nebo z vlastního podnětu.
(3) Návrh na uložení hospodářské pokuty musí obsahovat označení organizace, proti níž návrh směřuje, skutečnosti a důkazy, kterými se odůvodňuje zahájení řízení, a navrhovanou výši hospodářské pokuty s uvedením okolností, které mohou mít vliv na její uložení a její výši.
(4) K návrhu musí navrhovatel připojit kontrolní nebo revizní zprávu (protokol), kterou návrh odůvodňuje. Stejnopis návrhu musí současně zaslat organizaci, proti níž návrh směřuje.
(5) Organizace, proti níž návrh směřuje, je povinna do 15 dnů od obdržení stejnopisu návrhu zaslat hospodářské arbitráži a navrhovateli vyjádření k návrhu na uložení hospodářské pokuty.
(6) O návrhu na uložení hospodářské pokuty rozhodují vždy tři arbitři, z nichž jeden předsedá. Tyto arbitry a předsedajícího určí příslušný hlavní arbitr. Souvisí-li uložení hospodářské pokuty se zajištěním obrany a bezpečnosti státu nebo s dodávkami v oboru státních hmotných rezerv, je jedním z arbitrů náčelník vojenské složky Státní arbitráže Československé socialistické republiky nebo jeho zástupce. V řízení zahájeném z vlastního podnětu se postupuje obdobně.
(7) Jednání o návrhu na uložení hospodářské pokuty jsou povinni se zúčastnit vedoucí pracovníci organizace, proti níž bylo řízení zahájeno, a pověřený zástupce navrhovatele.
(8) V rozhodnutí hospodářské arbitráže, kterým se organizaci ukládá povinnost odvést do státního rozpočtu hospodářskou pokutu, může být uložena též povinnost uveřejnit rozhodnutí. Hospodářská arbitráž může v rozhodnutí též stanovit, že rozhodnutí uveřejní, a to na náklad povinné organizace.
(9) Rozhodnutí o uložení hospodářské pokuty může změnit jen presidium Státní arbitráže Československé socialistické republiky. Návrh na toto opatření může předložit presidiu navrhovatel nebo organizace, jíž byla pokuta uložena, do 15 dnů od doručení rozhodnutí; včas podaný návrh má odkladný účinek. Po uplynutí této lhůty může návrh na opatření presidia podat některý z členů presidia, nejdéle však do dvou let od právní moci rozhodnutí.
§ 46c
Provádění odvodů
(1) Odvody a hospodářské pokuty uložené podle § 46a a 46b organizacím v působnosti federace se odvádějí do státního rozpočtu federace, odvody a hospodářské pokuty uložené ostatním organizacím se odvádějí do státních rozpočtů republik.
(2) V rozhodnutí o uložení odvodu do státního rozpočtu a o uložení hospodářské pokuty se uvede, která organizace a jakou částku je povinna odvést. V rozhodnutí se uvede též finanční správa, na jejíž účet má být určená částka odvedena; stejnopis rozhodnutí zašle hospodářská arbitráž také tomuto orgánu.
§ 46d
Řízení o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení
(1) Hospodářská arbitráž vysloví neplatnost opatření orgánu hospodářského řízení, zjistí-li, že jsou pro to splněny podmínky stanovené zvláštním předpisem.8)
(2) Řízení o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení zahajuje hospodářská arbitráž na návrh organizace nebo z vlastního podnětu. Návrh na zahájení řízení může organizace podat nejpozději do tří měsíců ode dne, kdy opatření nabylo účinnosti. Z vlastního podnětu zahájí hospodářská arbitráž řízení i po této lhůtě, je-li na vyslovení neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení naléhavý společenský zájem, nejdéle však do dvou let ode dne, kdy opatření nabylo účinnosti.
(3) Návrh na zahájení řízení o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení musí obsahovat označení orgánu hospodářského řízení, proti němuž návrh na vyslovení neplatnosti opatření směřuje, označení opatření, jehož neplatnost má hospodářská arbitráž vyslovit, skutečnosti a důkazy, jimiž organizace návrh na vyslovení neplatnosti opatření odůvodňuje.
(4) Stejnopis návrhu na zahájení řízení o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení musí organizace současně zaslat orgánu hospodářského řízení, proti němuž návrh na zahájení řízení směřuje.
(5) Orgán hospodářského řízení, proti němuž návrh na zahájení řízení o neplatnosti jeho opatření směřuje, je povinen do 15 dnů od obdržení stejnopisu návrhu zaslat hospodářské arbitráži a organizaci, která návrh na zahájení řízení podala, vyjádření k návrhu. Ve vyjádření musí být uvedeno zejména stanovisko k návrhu a označení skutečností a důkazů, na něž se orgán hospodářského řízení odvolává.
(6) O návrhu na vyslovení neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení rozhodují vždy tři arbitři, z nichž jeden předsedá. Tyto arbitry a předsedajícího určí příslušný hlavní arbitr. Souvisí-li opatření, jehož neplatnost má hospodářská arbitráž vyslovit, se zajištěním obrany a bezpečnosti státu nebo s dodávkami v oboru státních hmotných rezerv, je jedním z arbitrů náčelník vojenské složky Státní arbitráže Československé socialistické republiky nebo jeho zástupce. V řízení zahájeném z vlastního podnětu se postupuje obdobně.
(7) Jednání o návrhu na vyslovení neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení jsou povinni se zúčastnit pověření pracovníci orgánu hospodářského řízení a vedoucí pracovníci organizace, která návrh na zahájení řízení podala.
(8) Rozhodnutí o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení může změnit jen presidium Státní arbitráže Československé socialistické republiky. Návrh na toto opatření může předložit presidiu organizace, která návrh na zahájení řízení o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení podala, nebo orgán hospodářského řízení, o jehož opatření bylo rozhodnuto, do 15 dnů od doručení rozhodnutí; včas podaný návrh má odkladný účinek. Po uplynutí této lhůty může návrh na opatření presidia podat některý z členů presidia, nejdéle však do dvou let od právní moci rozhodnutí.
§ 46e
Pro řízení o odvodu penále do státního rozpočtu, o uložení hospodářské pokuty a o neplatnosti opatření orgánu hospodářského řízení platí přiměřeně ustanovení části třetí. Za řízení o odvodu penále do státního rozpočtu a o uložení hospodářské pokuty se arbitrážní poplatky neplatí.
ČÁST PÁTÁ
USTANOVENÍ SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ
§ 47
Počítání lhůt
Lhůta pro podání a pro všechny ostatní projevy organizací je zachována, jestliže písemnost nejpozději v poslední den lhůty došla hospodářské arbitráži nebo byla podána doporučeně na poštu. Připadne-li poslední den lhůty na sobotu nebo na den pracovního klidu, je posledním dnem lhůty nejblíže příští pracovní den.
§ 47a
Jestliže z jednání organizační jednotky socialistické organizace9) je zavázána organizace nebo jestliže organizace odpovídá za závazky své organizační jednotky, pokládá se právo uplatněné vůči organizační jednotce též za právo uplatněné vůči organizaci.
§ 47b
Úprava místní příslušnosti hospodářské arbitráže platná pro odštěpné závody se vztahuje i na vnitřní organizační jednotky státních podniků, které vystupují v právních vztazích jménem státního podniku.10)
§ 48
Arbitrážní orgány zřízené podle dosavadních předpisů se považují za orgány zřízené podle tohoto zákona. Pro jejich organizační začlenění, příslušnost a pro řízení před nimi však platí tento zákon.
§ 49
(1) Arbitrážní orgány a soudy dokončí spory zahájené u nich před účinností tohoto zákona, i kdyby podle jeho ustanovení tyto spory do jejich pravomoci nebo příslušnosti již nepatřily.
(2) Ve sporech, které podle tohoto zákona hospodářská arbitráž nerozhoduje a rozhodují je soudy (§ 2 odst. 2, popřípadě 3 a § 3), jsou organizace, mezi nimiž takový spor je, způsobilé být účastníkem řízení před soudy.
(3) Pravomoc v hospodářských sporech o náhradu škody související s provozem dopravních prostředků (včetně sporů z regresních nároků) přejde na hospodářskou arbitráž dnem, který stanoví vláda Československé socialistické republiky. Do toho dne rozhodují tyto spory podle dosavadních předpisů soudy.
§ 50
Všechny orgány i pracovníci jakkoli činní v arbitrážním řízení jsou povinni učinit všechna opatření potřebná k tomu, aby státní, hospodářské a služební tajemství bylo zachováno.
§ 51
Zrušují se
vládní nařízení č. 47/1953 Sb., o státní arbitráži, ve znění vládních nařízení č. 77/1953 Sb., č. 45/1954 Sb., č. 28/1959 Sb. a zákonného opatření č. 87/1961 Sb.,
vyhláška hlavního arbitra Československé socialistické republiky č. 147/1957 Ú. l., kterou se vydává arbitrážní řád,
vyhláška ministerstev spravedlnosti a financí č. 149/1957 Ú. l., o výkonu arbitrážních rozhodnutí,
vyhláška hlavního arbitra Československé socialistické republiky č. 140/1960 Sb., o pověření rozhodováním některých sporů patřících před Státní arbitráž Československé socialistické republiky, ve znění předpisů ji měnících a doplňujících a
předpisy o resortních (družstevních) arbitrážích, vydané příslušnými ministry (ústředními svazy družstev).
§ 52
Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1963.
Zákon č. 116/1965 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon č. 121/1962 Sb., o hospodářské arbitráži, nabyl účinnosti dnem 10. listopadu 1965. Zákonné opatření předsednictva Národního shromáždění č. 106/1967 Sb., o změně a doplnění zákona o hospodářské arbitráži, nabylo účinnosti dnem 24. listopadu 1967. Zákon č. 139/1970 Sb., kterým se mění a doplňují některá ustanovení zákona o hospodářské arbitráži, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 1971. Zákon č. 166/1982 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon o hospodářské arbitráži, nabyl účinnosti dnem 1. ledna 1983. Zákon č. 99/1988 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon o hospodářské arbitráži, nabyl účinnosti dnem 1. července 1988.

Indra v. r.

1) § 17 odst. 2 a § 113 hospodářského zákoníku.
2) § 2 zákona č. 101/1963 Sb., o právních vztazích v mezinárodním obchodním styku (zákoník mezinárodního obchodu).
3) § 26a hospodářského zákoníku. Článek III bod 1 zákona č. 98/1988 Sb., kterým se mění a doplňuje hospodářský zákoník.
4) Zákon č. 36/1967 Sb., o znalcích a tlumočnících.
5) § 24 odst. 2 hospodářského zákoníku.
6) § 142 odst. 4 hospodářského zákoníku.
7) § 384a a 384b hospodářského zákoníku.
8) § 26c hospodářského zákoníku.
9) § 17 odst. 2 hospodářského zákoníku.
10) § 5 odst. 3 zákona č. 88/1988 Sb., o státním podniku.