64/2017 Sb.
Zákon, kterým se mění zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon), ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony

64
ZÁKON
ze dne 19. ledna 2017,
kterým se mění zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon), ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
Změna insolvenčního zákona
Čl. I
Zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon), ve znění zákona č. 312/2006 Sb., zákona č. 108/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 362/2007 Sb., zákona č. 301/2008 Sb., zákona č. 458/2008 Sb., zákona č. 7/2009 Sb., nálezu Ústavního soudu, vyhlášeného pod č. 163/2009 Sb., zákona č. 217/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 285/2009 Sb., nálezu Ústavního soudu, vyhlášeného pod č. 241/2010 Sb., nálezu Ústavního soudu, vyhlášeného pod č. 260/2010 Sb., zákona č. 409/2010 Sb., zákona č. 69/2011 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., zákona č. 139/2011 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákona č. 458/2011 Sb., zákona č. 466/2011 Sb., zákona č. 167/2012 Sb., zákona č. 334/2012 Sb., zákona č. 396/2012 Sb., zákona č. 399/2012 Sb., zákona č. 45/2013 Sb., zákona č. 185/2013 Sb., zákona č. 294/2013 Sb., zákona č. 375/2015 Sb., zákona č. 377/2015 Sb. a zákona č. 298/2016 Sb., se mění takto:
1. V § 3 se za odstavec 2 vkládá nový odstavec 3, který zní:

„(3) Má se za to, že dlužník, který je podnikatelem a vede účetnictví, je schopen plnit své peněžité závazky, jestliže rozdíl mezi výší jeho splatných peněžitých závazků a výší jeho disponibilních prostředků (dále jen „mezera krytí“) stanovený ve výkazu stavu likvidity podle prováděcího právního předpisu představuje méně než desetinu výše jeho splatných peněžitých závazků, anebo pokud výhled vývoje likvidity sestavený podle prováděcího právního předpisu osvědčuje, že mezera krytí klesne v období, na které se výhled vývoje likvidity sestavuje, pod jednu desetinu výše jeho splatných peněžitých závazků. Výkaz stavu likvidity anebo výhled vývoje likvidity musí být sestavené v souladu s požadavky, které stanoví prováděcí právní předpis, auditorem, znalcem nebo osobou, která se zabývá ekonomickým poradenstvím v oblasti insolvencí a restrukturalizací a splňuje požadavky stanovené prováděcím právním předpisem.“.
Dosavadní odstavce 3 a 4 se označují jako odstavce 4 a 5.
2. V § 3 se doplňuje odstavec 6, který zní:

„(6) Obsah, rozsah a způsob sestavování výkazu stavu likvidity a výhledu vývoje likvidity a uspořádání, označování a obsahové vymezení jednotlivých položek majetku, závazků, nákladů, výnosů, příjmů a výdajů ve výkazu stavu likvidity a výhledu vývoje likvidity, délku období, na které se sestavuje výhled vývoje likvidity, a požadavky na osoby, které jsou oprávněny k sestavení výkazu stavu likvidity anebo výhledu vývoje likvidity, stanoví prováděcí právní předpis.“.
3. Poznámka pod čarou č. 59 zní:

„59) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/848 ze dne 20. května 2015 o insolvenčním řízení.“.
4. V § 7b se na konci odstavce 1 doplňuje věta „Pro insolvenční řízení proti dlužníku, který je zapsán v obchodním rejstříku, je příslušný soud, v jehož obvodu byl obecný soud dlužníka ke dni, který předchází o 6 měsíců okamžik zahájení insolvenčního řízení; není-li takový soud, je příslušný soud podle věty první.“.
5. V § 7b se doplňuje odstavec 5, který zní:

„(5) Insolvenční soud, u něhož insolvenční řízení probíhá, učiní i před rozhodnutím o místní příslušnosti opatření, která nesnesou odkladu, a rozhodne o jmenování prozatímního věřitelského výboru, o jmenování předběžného správce, o tom, že se insolvenční návrh ani jiné dokumenty v insolvenčním rejstříku nezveřejňují, o odmítnutí insolvenčního návrhu nebo o odmítnutí insolvenčního návrhu pro zjevnou bezdůvodnost.“.
6. V § 18 odst. 1 se za slova „návrhu věřitele“ vkládají slova „, který lze podat pouze na formuláři, jehož náležitosti stanoví prováděcí právní předpis,“.
7. V § 18 odstavec 2 zní:

„(2) O návrhu podle odstavce 1 rozhodne insolvenční soud do 3 pracovních dnů ode dne, kdy mu takový návrh došel; ustanovení § 43 občanského soudního řádu se nepoužije. Nerozhodne-li insolvenční soud ve lhůtě podle věty první, má se po uplynutí této lhůty za to, že insolvenční soud vydal rozhodnutí, jímž návrhu vyhověl.“.
8. V § 19 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní:

„(2) Ustanovení § 177 odst. 2 až 5 a 7 se použije obdobně. Požadované doklady předloží nabyvatel pohledávky insolvenčnímu správci ve lhůtě 15 dní od vstupu do insolvenčního řízení.“.
9. V § 25 odst. 2 písm. b) se slovo „okresního“ nahrazuje slovem „krajského“ a slovo „obecným“ se nahrazuje slovem „insolvenčním“.
10. V § 29 odst. 1 se za větu první vkládá věta „O odvolání insolvenčního správce, kterým byla v rámci reorganizace povolené podle § 148 odst. 2 insolvenčním soudem ustanovena osoba určená v předloženém reorganizačním plánu podle § 25 odst. 1, a o ustanovení nového insolvenčního správce se mohou věřitelé usnést také na schůzi věřitelů, která nejblíže následuje po přeměně reorganizace v konkurs.“.
11. V § 29 se na konci odstavce 1 doplňuje věta „Je-li způsobem řešení úpadku oddlužení, je toto usnesení přijato, jestliže pro ně hlasovala nadpoloviční většina všech věřitelů přihlášených ke dni předcházejícímu konání schůze věřitelů, jejichž pohledávky počítané podle výše (§ 49 odst. 1) zároveň činí nadpoloviční většinu přihlášených pohledávek.“.
12. V § 34 se doplňuje odstavec 3, který zní:

„(3) Byl-li insolvenční správce odvolán postupem podle § 29 z funkce, insolvenční soud jej s jeho souhlasem ustanoví odděleným insolvenčním správcem k přezkumu pohledávky, kterou před svým odvoláním popřel, a k vedení s tím souvisejících incidenčních sporů a uplatňování majetkových práv vůči věřiteli, který hlasoval pro jeho odvolání z funkce, nestanoví-li insolvenční soud jinak.“.
13. V § 36 se doplňuje odstavec 3, který zní:

„(3) Obsah požadavků na plnění povinností insolvenčního správce podle odstavců 1 a 2, § 31 odst. 6, § 136 odst. 5, § 246 odst. 1, § 313 odst. 2, § 371, § 373 odst. 2, § 383 odst. 1, § 385 odst. 2 a § 430a odst. 1 stanoví prováděcí právní předpis.“.
14. V § 38 odst. 1 se za větu druhou vkládá věta „V případě oddlužení činí výše odměny z počtu přezkoumaných přihlášek pohledávek 25 % výše stanovené prováděcím právním předpisem pro odměnu z počtu přezkoumaných přihlášených pohledávek v konkursu.“.
15. V § 38 se za odstavec 5 vkládá nový odstavec 6, který zní:

„(6) Je-li způsobem řešení úpadku oddlužení plněním splátkového kalendáře, insolvenční správce uloží z měsíčních splátek částku odpovídající jeho odměně a náhradě hotových výdajů za dobu 6 měsíců jako zálohu na úhradu své odměny a náhrady hotových výdajů na zvláštní účet u banky nebo spořitelního a úvěrního družstva zřízený za účelem ukládání těchto záloh.“.
Dosavadní odstavec 6 se označuje jako odstavec 7.
16. V § 43 se za odstavec 2 vkládá nový odstavec 3, který zní:

„(3) Soudní exekutor pověřený provedením exekuce v řízení, kde je povinným dlužník, poskytne insolvenčnímu správci součinnost podle odstavce 1 také tak, že na jeho písemnou žádost poskytne insolvenčnímu správci údaje o majetku a závazcích a o jiných zjištěních k hospodářské situaci dlužníka získané v exekučním řízení. Na písemnou žádost vydá nebo zapůjčí insolvenčnímu správci také znalecký posudek vypracovaný k ocenění majetku dlužníka nebo jeho části. Náklady na vypracování znaleckého posudku jsou pohledávkou postavenou na roveň pohledávkám za majetkovou podstatou, jestliže nebyly v exekučním řízení uhrazeny.“.
Dosavadní odstavec 3 se označuje jako odstavec 4.
17. V § 47 odst. 1 se slova „alespoň 2 věřitelů, jejichž pohledávky počítané podle výše (§ 49 odst. 1) činí alespoň desetinu přihlášených pohledávek“ nahrazují slovy „, není-li způsobem řešení úpadku oddlužení, alespoň 2 věřitelů, jejichž pohledávky počítané podle výše (§ 49 odst. 1) činí alespoň desetinu přihlášených pohledávek; je-li způsobem řešení úpadku oddlužení, svolá ji na návrh nadpoloviční většiny všech věřitelů, jejichž pohledávky počítané podle výše (§ 49 odst. 1) činí zároveň nadpoloviční většinu přihlášených pohledávek“.
18. V § 48 odst. 2 se slovo „Předmětem“ nahrazuje slovy „Není-li způsobem řešení úpadku oddlužení, předmětem“.
19. V § 51 odst. 1 se za slova „těchto věřitelů“ vkládají slova „na jejich návrh podle § 52 odst. 2“.
20. V § 51 odstavec 3 zní:

„(3) Nejde-li o případy uvedené v odstavci 1, rozhodne o hlasovacím právu věřitelů, jejichž pohledávka nebyla ještě zjištěna nebo je sporná, insolvenční soud podle seznamu přihlášených pohledávek anebo na návrh dlužníka nebo některého z věřitelů podle § 52 odst. 2.“.
21. V § 52 se za odstavec 1 vkládá nový odstavec 2, který zní:

„(2) Návrh, aby insolvenční soud rozhodl o hlasovacím právu odlišně od seznamu přihlášených pohledávek, musí být doručen insolvenčnímu soudu nejpozději 7 dní před schůzí věřitelů; tato lhůta však neskončí dříve než 5 dní po zveřejnění seznamu přihlášených pohledávek v insolvenčním rejstříku. Skutečnosti rozhodné pro hlasovací právo lze doplnit a důkazy k jejich osvědčení insolvenčnímu soudu předložit nejpozději 2 pracovní dny před schůzí věřitelů; soud o tom věřitele poučí ve vyhlášce o svolání schůze věřitelů.“.
Dosavadní odstavce 2 a 3 se označují jako odstavce 3 a 4.
22. § 53 zní:

„§ 53
(1) Věřitel, který s dlužníkem tvoří koncern anebo je osobou dlužníkovi blízkou, nesmí na schůzi věřitelů hlasovat, nestanoví-li zákon jinak; o reorganizačním plánu předloženém jinou osobou než dlužníkem nebo věřitelem podle věty před středníkem hlasovat může.
(2) Věřitel nesmí hlasovat ve věcech, kterých se účastní nebo kterých je nebo má být stranou, které se týkají
a) nabývání majetku anebo jiného plnění z majetkové podstaty,
b) právního jednání ohledně práva, které je anebo může být součástí majetkové podstaty,
c) incidenčního sporu, nebo
d) rozhodnutí o hlasovacím právu.
(3) Věřitel nesmí hlasovat ani ve věcech uvedených v odstavci 2, týkají-li se osoby, která je osobou věřiteli blízkou anebo s ním tvoří koncern.
(4) Insolvenční soud může z důvodů hodných zvláštního zřetele, není-li to v rozporu se společným zájmem věřitelů a nehrozí-li střet zájmů, na návrh podle § 52 odst. 2 a po slyšení insolvenčního správce povolit věřiteli hlasovat i v případě podle odstavců 1 až 3.
(5) Insolvenční soud může z důvodů hodných zvláštního zřetele, vyžaduje-li to ochrana společného zájmu věřitelů a hrozí-li střet zájmů, na návrh podle § 52 odst. 2 a po slyšení insolvenčního správce zakázat věřiteli hlasování i v případech neuvedených v odstavcích 1 až 3.
(6) Při určení většiny hlasů potřebné pro přijetí rozhodnutí schůze věřitelů se nepřihlíží k hlasům věřitele, který nesmí hlasovat.
(7) Odstavce 1 až 6 se použijí obdobně, hlasují-li věřitelé mimo schůzi věřitelů.“.
23. V § 58 odst. 3 se za větu šestou vkládá věta „Ustanovení § 53 odst. 1 až 6 se na hlasování člena věřitelského výboru použije obdobně; při posuzování schopnosti věřitelského výboru se usnášet se § 53 odst. 6 použije přiměřeně.“.
24. V § 61 odst. 2 se na konci textu věty první doplňují slova „; to platí obdobně, nebyla-li v oddlužení schůze věřitelů svolána“.
25. Za § 80 se vkládá nový § 80a, který zní:

„§ 80a
(1) Osoby, kterým se podle zvláštního právního předpisu zřizuje datová schránka bez žádosti, činí podání včetně příloh v elektronické podobě do datové schránky soudu nebo v elektronické podobě podepsané uznávaným elektronickým podpisem. Není-li v odůvodněných případech možné učinit podání podle věty první, lze je výjimečně a s uvedením důvodu učinit v listinné podobě.
(2) Není-li podání učiněno na stanoveném formuláři, ve stanoveném formátu nebo stanoveným způsobem, postupuje insolvenční soud podle § 43 občanského soudního řádu, nestanoví-li tento zákon jinak.
(3) Odstavce 1 a 2 se použijí také tehdy, zřizuje-li se podle zvláštního právního předpisu datová schránka bez žádosti pouze zástupci osoby, která činí podání, nebo činí-li za dlužníka podání osoba podle § 390a odst. 1.“.
26. V § 92 se za slova „nejprve odvolání“ vkládají slova „proti rozhodnutí o odmítnutí insolvenčního návrhu pro zjevnou bezdůvodnost,“.
27. V § 97 se na konci textu odstavce 3 doplňují slova „, nebo byl-li insolvenční návrh podle § 390 odst. 1 podán za dlužníka osobou podle § 390a odst. 1 na základě zvláštní plné moci“.
28. V § 97 se za odstavec 3 vkládají nové odstavce 4 a 5, které znějí:

„(4) K insolvenčnímu návrhu, který není podán ve stanoveném formátu nebo stanoveným způsobem, se nepřihlíží.
(5) K insolvenčnímu návrhu dlužníka podle § 390 odst. 1, který není sepsán a podán osobou podle § 390a odst. 1 nebo 2, se nepřihlíží.“.
Dosavadní odstavce 4 a 5 se označují jako odstavce 6 a 7.
29. V § 97 odst. 6 se slova „vyrozumí insolvenční soud insolvenčního navrhovatele“ nahrazují slovy „insolvenční soud vyrozumí insolvenčního navrhovatele a, byl-li insolvenční návrh podán podle § 390 odst. 1, také osobu, která jej za insolvenčního navrhovatele podala podle § 390a odst. 1,“.
30. Za § 100 se vkládá nový § 100a, který včetně nadpisu zní:

„§ 100a
Předběžné posouzení insolvenčního návrhu podaného věřitelem
(1) Má-li insolvenční soud důvodné pochybnosti o důvodnosti insolvenčního návrhu podaného věřitelem (§ 128a), rozhodne, že insolvenční návrh ani jiné dokumenty v insolvenčním spise se v insolvenčním rejstříku nezveřejňují; učiní tak neprodleně, nejpozději do konce nejblíže následujícího pracovního dne po podání insolvenčního návrhu.
(2) Proti rozhodnutí podle odstavce 1 není odvolání přípustné; rozhodnutí se pouze poznamená do spisu a tímto nabývá právní moci.
(3) V odůvodnění rozhodnutí podle odstavce 1 insolvenční soud stručně uvede důvody, pro které se insolvenční návrh ani jiné dokumenty v insolvenčním spise nezveřejňují v insolvenčním rejstříku.
(4) Při postupu podle odstavců 1 a 2 má právo nahlížet do spisu a činit si z něho výpisy a opisy pouze dlužník a insolvenční navrhovatel.
(5) Neshledá-li insolvenční soud důvod k rozhodnutí podle odstavce 1, učiní o tom ve lhůtě podle odstavce 1 záznam do spisu.
(6) Ustanovení § 128a není předběžným posouzením insolvenčního návrhu podaného věřitelem dotčeno.“.
31. V § 101 odst. 1 se na konci textu věty první doplňují slova „podaný dlužníkem nebo kdy byl učiněn záznam do spisu podle § 100a odst. 5“ a ve větě druhé se slova „dojde insolvenčnímu soudu“ nahrazují slovy „podaný dlužníkem insolvenčnímu soudu dojde nebo je záznam do spisu podle § 100a odst. 5 učiněn“.
32. V § 101 se doplňuje odstavec 3, který zní:

„(3) Rozhodne-li insolvenční soud podle § 100a odst. 1 a neodmítne-li insolvenční návrh pro zjevnou bezdůvodnost, oznámí zahájení insolvenčního řízení vyhláškou, kterou spolu s insolvenčním návrhem a jinými dokumenty v insolvenčním spise zveřejní v insolvenčním rejstříku nejpozději do 2 hodin po zahájení úředních hodin nejbližšího pracovního dne insolvenčního soudu poté, co uplynula lhůta podle § 128a odst. 1. Odmítne-li insolvenční soud v této lhůtě insolvenční návrh pro zjevnou bezdůvodnost, oznámí zahájení insolvenčního řízení vyhláškou, kterou spolu s insolvenčním návrhem a jinými dokumenty v insolvenčním spise zveřejní v insolvenčním rejstříku nejpozději do 2 hodin po zahájení úředních hodin nejbližšího pracovního dne insolvenčního soudu po vydání rozhodnutí, kterým bylo rozhodnutí o odmítnutí insolvenčního návrhu pro zjevnou bezdůvodnost změněno.“.
33. V § 102 odst. 1 úvodní část ustanovení zní:

„(1) Neprodleně poté, co byl insolvenčnímu soudu doručen insolvenční návrh podaný dlužníkem, a bylo-li insolvenční řízení zahájeno na základě insolvenčního návrhu podaného věřitelem, neprodleně poté, co byl učiněn záznam do spisu podle § 100a odst. 5, vyrozumí insolvenční soud o zahájení insolvenčního řízení“.
34. V § 102 odst. 1 písmeno d) včetně poznámky pod čarou č. 64 zní:

„d) příslušný orgán sociálního zabezpečení64),
64) § 3 a 9 zákona č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů.“.
35. V § 102 se doplňuje odstavec 6, který zní:

„(6) Rozhodne-li insolvenční soud podle § 100a odst. 1 a neodmítne-li insolvenční návrh pro zjevnou bezdůvodnost, vyrozumí o zahájení insolvenčního řízení podle odstavce 1 neprodleně poté, co uplynula lhůta podle § 128a odst. 1. Odmítne-li insolvenční soud v této lhůtě insolvenční návrh pro zjevnou bezdůvodnost, vyrozumí o zahájení insolvenčního řízení podle odstavce 1 neprodleně po vydání rozhodnutí, kterým bylo rozhodnutí o odmítnutí insolvenčního návrhu pro zjevnou bezdůvodnost změněno. Ustanovení odstavců 2 až 5 se použijí přiměřeně.“.
36. § 105 včetně poznámek pod čarou č. 65 a 66 zní:

„§ 105
(1) Podá-li insolvenční návrh věřitel, je povinen doložit, že má proti dlužníkovi splatnou pohledávku, a k návrhu připojit její přihlášku; je-li dlužníkem právnická osoba, je insolvenční navrhovatel, který vede účetnictví nebo daňovou evidenci podle zvláštního zákona65), povinen doložit pohledávku uznáním dlužníka s ověřeným podpisem nebo vykonatelným rozhodnutím nebo notářským zápisem se svolením k vykonatelnosti nebo exekutorským zápisem se svolením k vykonatelnosti nebo potvrzením auditora podle zvláštního zákona66), soudního znalce nebo daňového poradce, že navrhovatel o pohledávce účtuje. Jde-li v případě pohledávky podle věty první o pohledávku, která se do insolvenčního řízení jinak nepřihlašuje, považuje se po rozhodnutí o úpadku za uplatněnou podle § 203.
(2) Je-li insolvenčním navrhovatelem podle odstavce 1 věta první za středníkem zahraniční právnická osoba nebo fyzická osoba, která nemá bydliště nebo sídlo na území České republiky, lze pohledávku doložit také dokladem ověřeným nebo vydaným cizím státem, který je podle cizího právního řádu srovnatelný s uznáním pohledávky dlužníkem s jeho ověřeným podpisem, vykonatelným rozhodnutím nebo notářským zápisem se svolením k vykonatelnosti, nebo dokladem o tom, že o pohledávce účtuje podle účetních, daňových nebo jiných obdobných předpisů cizího státu, který je podle cizího právního řádu srovnatelný s potvrzením auditora, soudního znalce nebo daňového poradce podle odstavce 1.
(3) Nesplní-li věřitel, který podal insolvenční návrh, povinnost podle § 177 odst. 2 až 4, platí, že pohledávku vůči dlužníkovi neosvědčil, ledaže jde o případ podle § 177 odst. 5 nebo 7.
65) Například § 7b zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů.
66) Zákon č. 93/2009 Sb., o auditorech a o změně některých zákonů (zákon o auditorech), ve znění pozdějších předpisů.“.
37. V § 107 se za odstavec 2 vkládá nový odstavec 3, který zní:

„(3) Podle odstavců 1 a 2 se nepostupuje, byl-li další insolvenční návrh podán v době, po kterou se na základě rozhodnutí podle § 100a odst. 1 insolvenční návrh dříve podaný věřitelem ani jiné dokumenty v insolvenčním spise nezveřejňují v insolvenčním rejstříku. Dříve podaný insolvenční návrh se považuje za přistoupení k řízení zahájenému později podaným insolvenčním návrhem zveřejněným v insolvenčním rejstříku; odstavec 1 věta druhá a odstavec 2 se použijí obdobně.“.
Dosavadní odstavce 3 až 5 se označují jako odstavce 4 až 6.
38. V § 108 se vkládá nový odstavec 1, který zní:

„(1) Je-li podán insolvenční návrh věřitele proti právnické osobě, která je podnikatelem, je navrhovatel povinen složit zálohu na náklady insolvenčního řízení ve výši 50 000 Kč, a je-li podán insolvenční návrh věřitele proti právnické osobě, která není podnikatelem, nebo proti fyzické osobě, zálohu na náklady insolvenčního řízení ve výši 10 000 Kč; záloha je splatná spolu s podáním insolvenčního návrhu. To neplatí, je-li insolvenčním navrhovatelem zaměstnanec nebo bývalý zaměstnanec dlužníka, jehož pohledávka spočívá pouze v pracovněprávních nárocích, je-li insolvenčním navrhovatelem spotřebitel, jehož pohledávka spočívá v nároku vyplývajícím ze spotřebitelské smlouvy, a v případech podle § 107 odst. 1.“.
Dosavadní odstavce 1 až 4 se označují jako odstavce 2 až 5.
39. V § 108 odst. 2 se za slovo „zaměstnanci“ vkládají slova „nebo bývalému zaměstnanci“.
40. V § 108 odst. 3 se za slovo „zálohy“ vkládají slova „podle odstavce 2“.
41. V § 108 odst. 4 se za slova „náklady insolvenčního řízení“ vkládají slova „stanovená rozhodnutím insolvenčního soudu podle odstavců 2 a 3“.
42. V § 108 se doplňuje odstavec 6, který zní:

„(6) Je-li vydáno předběžné opatření podle § 147 odst. 6, považuje se složená záloha na náklady insolvenčního řízení za částku uhrazenou na základě takového předběžného opatření.“.
43. V § 109 odstavec 1 zní:

„(1) Se zahájením insolvenčního řízení se spojují tyto účinky:
a) pohledávky a jiná práva týkající se majetkové podstaty nemohou být uplatněny žalobou, lze-li je uplatnit přihláškou,
b) právo na uspokojení ze zajištění, které se týká majetku ve vlastnictví dlužníka nebo majetku náležejícího do majetkové podstaty, lze uplatnit a nově nabýt jen za podmínek stanovených tímto zákonem, to platí i pro zřízení soudcovského zástavního práva na nemovitostech nebo exekutorského zástavního práva na nemovitostech, které bylo navrženo po zahájení insolvenčního řízení; právo na uspokojení ze zajištění přitom náleží v případě zajištěné podmíněné pohledávky i dojde-li ke splnění odkládací podmínky pro vznik takové pohledávky po zahájení insolvenčního řízení; to platí obdobně v případě zajištěné budoucí pohledávky, dojde-li ke vzniku takové zajištěné budoucí pohledávky po zahájení insolvenčního řízení,
c) výkon rozhodnutí či exekuci, která by postihovala majetek ve vlastnictví dlužníka, jakož i jiný majetek, který náleží do majetkové podstaty, lze nařídit nebo zahájit, nelze jej však provést. Pro pohledávky za majetkovou podstatou (§ 168) a pohledávky jim na roveň postavené (§ 169) však lze provést nebo vést výkon rozhodnutí či exekuci, která by postihovala majetek náležející do majetkové podstaty dlužníka, na základě rozhodnutí insolvenčního soudu vydaného podle § 203 odst. 5 a s omezeními tímto rozhodnutím založenými. Není-li dále stanoveno jinak, výkon rozhodnutí nebo exekuce se i nadále nařizuje nebo zahajuje a provádí proti povinnému,
d) nelze uplatnit dohodou věřitele a dlužníka založené právo na výplatu srážek ze mzdy nebo jiných příjmů, s nimiž se při výkonu rozhodnutí nakládá jako se mzdou nebo platem.“.
44. V § 128 odst. 2 větě první se čárka za slovy „požadované přílohy“ zrušuje a na konci textu věty první se doplňují slova „a je-li insolvenční návrh podán za dlužníka osobou podle § 390a odst. 1, vyzve ji insolvenční soud usnesením k doplnění insolvenčního návrhu v jím určené lhůtě a toto usnesení doručí také dlužníku“.
45. V § 128 odst. 2 se za větu druhou vkládá věta „Je-li insolvenční návrh podán za dlužníka osobou podle § 390a odst. 1, nezačne tato lhůta běžet dříve, než je usnesení podle věty první doručeno jak dlužníku, tak osobě podle § 390a odst. 1.“.
46. V § 128 odst. 3 se za slova „v § 104 odst. 1“ vkládají slova „a případně též výkaz stavu likvidity a výhled vývoje likvidity“ a za slova „Seznam majetku“ se vkládají slova „, výkaz stavu likvidity a výhled vývoje likvidity“.
47. V § 128a odst. 2 písm. b) se slovo „nebo“ zrušuje.
48. V § 128a se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje slovem „, nebo“ a doplňuje se písmeno d), které zní:

„d) záloha na náklady insolvenčního řízení splatná s podáním insolvenčního návrhu nebyla věřitelem, který insolvenční návrh podal, řádně a včas zaplacena.“.
49. V § 128a odst. 3 se slovo „pořádkovou“ zrušuje, částka „50 000 Kč“ se nahrazuje částkou „500 000 Kč“ a na konci textu odstavce 3 se doplňují slova „, zejména k okolnostem podání insolvenčního návrhu, následkům jeho podání a jejich závažnosti, k jednání insolvenčního navrhovatele po podání návrhu a případné účinné snaze nahradit způsobenou škodu nebo odstranit škodlivé následky“.
50. V § 128a se doplňují odstavce 4 a 5, které znějí:

„(4) Insolvenční navrhovatel, jehož insolvenční návrh byl pravomocně odmítnut podle odstavce 1, může podat nový insolvenční návrh proti stejnému dlužníkovi nejdříve po 6 měsících od právní moci rozhodnutí podle odstavce 1, jinak se k insolvenčnímu návrhu nepřihlíží. To neplatí, byl-li insolvenční návrh odmítnut proto, že spolu s insolvenčním návrhem nebyla složena záloha na náklady insolvenčního řízení.
(5) Bylo-li dříve rozhodnuto podle § 100a odst. 1, insolvenční soud rozhodnutí podle odstavce 1, případně i rozhodnutí o odvolání proti němu, doručí zvlášť pouze insolvenčnímu navrhovateli a dlužníku.“.
51. V § 131 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní:

„(2) Při projednání insolvenčního návrhu podaného věřitelem se k výkazu stavu likvidity a výhledu vývoje likvidity pro účely § 3 odst. 3 přihlíží pouze, předloží-li dlužník oba dokumenty insolvenčnímu soudu nejpozději do 14 dní od zveřejnění vyhlášky o zahájení insolvenčního řízení v insolvenčním rejstříku. Tuto lhůtu může insolvenční soud na žádost dlužníka z důvodů zvláštního zřetele hodných přiměřeně prodloužit.“.
52. V § 136 odst. 2 písmeno f) zní:

„f) není-li s rozhodnutím o úpadku spojeno rozhodnutí o povolení oddlužení, výrok, jímž se určí místo a termín konání schůze věřitelů a přezkumného jednání; je-li s rozhodnutím o úpadku spojeno rozhodnutí o povolení oddlužení, výrok, jímž se uloží insolvenčnímu správci podat insolvenčnímu soudu ve lhůtě do 30 dnů po uplynutí lhůty k přihlášení pohledávek zprávu o přezkumu, zprávu pro oddlužení a předložit soupis majetkové podstaty,“.
53. V § 136 se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje čárkou a doplňují se písmena h) a i), která znějí:

„h) je-li s rozhodnutím o úpadku spojeno rozhodnutí o povolení oddlužení, výzvu, aby v případě zájmu přihlášení věřitelé insolvenčnímu soudu sdělili, že mají zájem o výkon funkce ve věřitelském orgánu,
i) je-li s rozhodnutím o úpadku spojeno rozhodnutí o povolení oddlužení, výzvu nezajištěným věřitelům, aby soudu ve lhůtě do 7 dnů od zveřejnění zprávy pro oddlužení v insolvenčním rejstříku navrhli konání schůze věřitelů podle § 399 odst. 1 nebo aby v této lhůtě hlasovali podle § 400, s poučením o následcích zmeškání této lhůty.“.
54. V § 136 se na konci textu odstavce 3 doplňují slova „a rozhodnutí nemusí obsahovat odůvodnění, jestliže žádný z věřitelů neuplatnil stanovisko podle § 389 odst. 2 písm. a) a nebyly zde pochybnosti podle § 397 odst. 1“.
55. V § 137 odst. 1 se slova „Schůzi věřitelů svolá insolvenční soud“ nahrazují slovy „Není-li způsobem řešení úpadku oddlužení, svolá insolvenční soud schůzi věřitelů“.
56. V § 137 odst. 2 se slova „Termín přezkumného jednání určí insolvenční soud“ nahrazují slovy „Není-li způsobem řešení úpadku oddlužení, určí insolvenční soud termín přezkumného jednání“ a věta poslední se zrušuje.
57. V § 139 odst. 1 písmeno d) zní:

„d) příslušný orgán sociálního zabezpečení64),“.
58. V § 147 odst. 6 větě druhé se za slova „zamítnutí insolvenčního návrhu;“ vkládají slova „nebyl-li insolvenční návrh odmítnut podle § 128a, nelze“ a slova „však nelze“ se zrušují.
59. V § 160 odstavec 2 zní:

„(2) Stanoví-li tak rozvrh práce, incidenční spor projedná a rozhodne jiný soudce insolvenčního soudu.“.
60. § 166 zní:

„§ 166
Zajištění věřitelé uplatňují své pohledávky přihláškou pohledávky, v níž se musí dovolat svého zajištění, uvést okolnosti, které je osvědčují, a připojit listiny, které se toho týkají. To platí i tehdy, jde-li o zajištěné věřitele, kteří mohou pohledávku vůči dlužníku uspokojit pouze z majetku poskytnutého k zajištění, a jde-li o zajištěné věřitele podmíněných pohledávek nebo pohledávek budoucích, k jejichž zajištění byla zastavena věc, právo, pohledávka nebo jiná majetková hodnota nebo zřízeno jiné zajištění uvedené v § 2 písm. g).“.
61. § 167 odstavec 1 zní:

„(1) Zajištění věřitelé se v rozsahu zajištění uspokojují ze zpeněžení věci, práva pohledávky nebo jiné majetkové hodnoty, jimiž byla jejich pohledávka zajištěna, nestanoví-li zákon jinak. Pro pořadí jejich uspokojení je rozhodující doba vzniku zástavního práva nebo doba vzniku zajištění, nedohodnou-li se zajištění věřitelé písemně jinak. To platí obdobně pro věřitele podmíněných pohledávek nebo pohledávek budoucích, k jejichž zajištění byla zastavena věc, právo, pohledávka nebo jiná majetková hodnota nebo zřízeno jiné zajištění uvedené v § 2 písm. g).“.
62. V § 176 se věta poslední zrušuje.
63. V § 177 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňují se odstavce 2 až 7, které včetně poznámky pod čarou č. 67 znějí:

„(2) Věřitel, který nabyl pohledávku postoupením nebo obdobným způsobem po zahájení insolvenčního řízení anebo v posledních 6 měsících před zahájením insolvenčního řízení, doloží v příloze přihlášky pohledávky čestné prohlášení, v němž uvede informaci o tom, kdo je jeho skutečným majitelem podle zvláštního zákona67), a důvod, pro který se podle zvláštního zákona67) taková osoba považuje za skutečného majitele.
(3) Věřitel nemá povinnost podle odstavce 2, ač má skutečného majitele podle zvláštního zákona67), jestliže se na obchod podle zvláštního zákona67), z něhož pohledávka věřitele vznikla, uzavřený mezi povinnou osobou podle zvláštního zákona67) a věřitelem, nevztahuje povinnost provést kontrolu klienta podle zvláštního zákona67). Věřitel nemá povinnost podle odstavce 2 ani v případě, kdy je hodnota plnění z právního jednání učiněného mezi věřitelem a jinou než povinnou osobou, z něhož pohledávka věřitele vznikla, nižší než 10 000 EUR. Důvod, pro který je povinnost podle odstavce 2 vyloučena, uvede věřitel v čestném prohlášení, které předloží v příloze přihlášky.
(4) Je-li věřitelem podle odstavce 2 osoba, která skutečného majitele podle zvláštního zákona67) nemá, doloží v příloze přihlášky pohledávky čestné prohlášení o tom, že skutečného majitele nemá.
(5) Je-li věřitelem fyzická osoba, odstavce 2 a 3 se nepoužijí.
(6) Dokud věřitel povinnost stanovenou v odstavcích 2 až 4 nesplní, nesmí vykonávat hlasovací práva spojená s pohledávkou.
(7) Je-li informace o skutečném majiteli věřitele podle odstavce 2 uvedena v soudu a insolvenčnímu správci přístupné evidenci podle zvláštního právního předpisu, věřitel podle odstavce 2 nemá povinnost doložit ji podle odstavce 2 ani doložit prohlášení podle odstavců 3 a 4.
67) Zákon č. 253/2008 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu, ve znění pozdějších předpisů.“.
64. Za § 182 se vkládá nový § 182a, který zní:

„§ 182a
(1) Věřiteli, který je cizincem s obvyklým pobytem v cizině nebo zahraniční právnickou osobou, může insolvenční soud uložit na návrh jiného účastníka řízení nebo insolvenčního správce, aby ve stanovené lhůtě složil jistotu na náklady insolvenčního řízení určenou soudem nebo jistotu na náhradu škody, které mohou vzniknout účastí věřitele v insolvenčním řízení jiným účastníkům řízení. Ustanovení § 202 odst. 4 se použije obdobně a ustanovení občanského soudního řádu o jistotě u předběžného opatření se použijí přiměřeně.
(2) Rozhodnutí podle odstavce 1 doručí insolvenční soud zvlášť dlužníku, insolvenčnímu správci, osobě, která návrh podala, a věřiteli, kterému byla povinnost složit jistotu podle odstavce 1 uložena.
(3) Proti rozhodnutí, kterým insolvenční soud uloží složení jistoty podle odstavce 1, se může odvolat pouze věřitel, kterému byla povinnost složit jistotu podle odstavce 1 uložena. Proti rozhodnutí, kterým byl návrh na složení jistoty podle odstavce 1 zamítnut, se může odvolat pouze osoba, která tento návrh podala.
(4) Nesloží-li věřitel jistotu ve stanovené lhůtě, k přihlášce pohledávky se nepřihlíží. Povinnost složit jistotu podle odstavce 1 nemá věřitel, který ve stanovené lhůtě osvědčí, že jistotu bez své viny nemohl složit, a že je tu nebezpečí z prodlení, v jehož důsledku by mu mohla vzniknout újma.
(5) Povinnost složit jistotu na náklady insolvenčního řízení ani povinnost složit jistotu na náhradu škody podle odstavce 1 nelze uložit
a) věřiteli, který je občanem členského státu Evropské unie nebo jiného státu tvořícího Evropský hospodářský prostor nebo zahraniční právnickou osobou mající v takovém státě sídlo,
b) jestliže ve státě, jehož je věřitel občanem, se v podobných případech od státních občanů České republiky nebo právnických osob se sídlem v České republice jistota nevyžaduje, nebo
c) jestliže má věřitel v České republice nemovitou věc v hodnotě dostačující k úhradě nákladů insolvenčního řízení anebo náhradě škody podle odstavce 1.“.
65. V § 189 se na konci odstavce 1 doplňuje věta „V seznamu se vyznačí návrh na rozhodnutí o hlasovacím právu u pohledávek, které zatím nejsou přezkoumány, a údaj o existenci propojení podle § 53 odst. 1, 3 a 5, je-li insolvenčnímu správci známa.“.
66. V § 189 odst. 3 se za větu první vkládá věta „Je-li způsobem řešení úpadku oddlužení, zveřejní insolvenční soud v insolvenčním rejstříku seznam přihlášených pohledávek spolu se zprávou o přezkumu.“.
67. V § 189 se na konci textu odstavce 3 doplňují slova „a zprávy o přezkumu“.
68. V § 189 se doplňuje odstavec 4, který zní:

„(4) Seznam přihlášených pohledávek se předkládá pouze na elektronickém formuláři, jehož náležitosti a formát stanoví prováděcí právní předpis.“.
69. V § 190 odst. 1 se za slovo „děje“ vkládají slova „, není-li způsobem řešení úpadku oddlužení,“.
70. V § 198 odst. 1 větě první se za slovo „jednání“ vkládají slova „nebo od právní moci rozhodnutí o schválení zprávy o přezkumu podle § 410 odst. 3 písm. a)“ a na konci textu věty první se doplňují slova „nebo § 410 odst. 2“.
71. V § 199 odst. 1 se za slovo „jednání“ vkládají slova „nebo od právní moci rozhodnutí o schválení zprávy o přezkumu podle § 410 odst. 3 písm. a)“.
72. V § 200 odst. 1 se věta poslední zrušuje.
73. V § 200 odst. 2 větě první se slova „; § 43 občanského soudního řádu se nepoužije“ nahrazují slovy „a, je-li způsobem řešení úpadku oddlužení, nejpozději do 10 dnů po uplynutí lhůty k přihlašování pohledávek; v případě řešení úpadku oddlužením lhůta neskončí dříve než 7 dní ode dne zveřejnění přihlášky pohledávky v insolvenčním rejstříku“.
74. V § 200 odst. 2 se za větu první vkládá věta „V případě postupu podle věty první se § 43 občanského soudního řádu nepoužije.“.
75. V § 200 se na konci textu odstavce 3 doplňují slova „nebo nejpozději v rozhodnutí podle § 410“.
76. V § 200 odst. 5 se za slovo „jednání“ vkládají slova „a, je-li způsobem řešení úpadku oddlužení, po schválení zprávy o přezkumu“.
77. V § 201 odst. 3 se slova „insolvenční soud v upraveném seznamu pohledávek; učiní tak i bez návrhu“ nahrazují slovy „i bez návrhu insolvenční správce v upraveném seznamu pohledávek a upravený seznam pohledávek zašle insolvenčnímu soudu“.
78. V § 222 se vkládá nový odstavec 1, který zní:

„(1) Soupis se předkládá pouze na elektronickém formuláři, jehož náležitosti a formát stanoví prováděcí právní předpis.“.
Dosavadní text se označuje jako odstavec 2.
79. V § 286 se na konci odstavce 1 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno d), které zní:

„d) v dražbě provedené soudním exekutorem podle zvláštního právního předpisu.“.
80. V § 289 se na konci odstavce 3 doplňuje věta „Platnost smlouvy, kterou došlo ke zpeněžení prodejem mimo dražbu, lze napadnout žalobou podanou u insolvenčního soudu i po uplynutí lhůty podle věty první, nebyl-li nabyvatel v dobré víře.“.
81. Za § 289 se vkládá nový § 289a, který zní:

„§ 289a
(1) Zpeněžení soudním exekutorem se provede podle ustanovení zvláštního právního předpisu.
(2) Dražbu provede soudní exekutor na návrh insolvenčního správce. Smlouva o provedení dražby se v takovém případě stane účinnou dnem, kdy ji schválí věřitelský výbor.“.
82. V § 295 se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno g), které zní:

„g) osoby tvořící s členy a náhradníky věřitelského výboru podle písmene f) koncern a osoby členům a náhradníkům věřitelského výboru podle písmene f) blízké.“.
83. V § 295 odst. 3 se za slova „písm. f)“ vkládají slova „a g)“.
84. V § 302 se doplňuje odstavec 5, který zní:

„(5) Konečná zpráva se předkládá pouze na elektronickém formuláři, jehož náležitosti a formát stanoví prováděcí právní předpis.“.
85. V § 363 odst. 3 se slovo „f)“ nahrazuje slovem „g)“.
86. V § 364 se za odstavec 1 vkládá nový odstavec 2, který zní:

„(2) Zprávy o plnění reorganizačního plánu se předkládají na elektronickém formuláři, jehož náležitosti a formát stanoví prováděcí právní předpis.“.
Dosavadní odstavce 2 a 3 se označují jako odstavce 3 a 4.
87. V § 368a se text „§ 2 písm. a)“ nahrazuje textem „§ 3 písm. a)“.
88. V § 368d písm. a) se slovo „splňuje“ nahrazuje slovem „nesplňuje“.
89. V § 372 se vkládá nový odstavec 1, který zní:

„(1) Insolvenční soud ustanoví do funkce prvního insolvenčního správce banky nebo spořitelního a úvěrního družstva osobu, která vykonává funkci likvidátora této banky nebo tohoto spořitelního a úvěrního družstva nebo je Českou národní bankou navržena do funkce likvidátora této banky nebo tohoto spořitelního a úvěrního družstva, pokud je současně insolvenčním správcem se zvláštním povolením. Věta první se použije obdobně pro předběžného správce.“.
Dosavadní odstavce 1 až 5 se označují jako odstavce 2 až 6.
90. V § 374 odst. 1 úvodní část ustanovení zní: „Před pohledávkami ostatních nezajištěných věřitelů jsou uspokojovány pohledávky“.
91. V § 384 se vkládá nový odstavec 1, který zní:

„(1) Insolvenční soud ustanoví do funkce prvního insolvenčního správce tuzemské pojišťovny nebo tuzemské zajišťovny osobu, která vykonává funkci likvidátora této pojišťovny nebo zajišťovny, pokud je současně insolvenčním správcem se zvláštním povolením. Věta první se použije obdobně pro předběžného správce.“.
Dosavadní odstavce 1 až 5 se označují jako odstavce 2 až 6.
92. V § 389 odst. 2 písm. a) se za slovo „jde“ vkládají slova „; platí, že věřitel souhlasí, pokud nejpozději spolu s přihláškou své pohledávky výslovně nesdělí, že s řešením úpadku oddlužením nesouhlasí, a toto své stanovisko odůvodní“.
93. Za § 390 se vkládá nový § 390a, který včetně nadpisu zní:

„§ 390a
Podání návrhu na povolení oddlužení a insolvenčního návrhu
(1) Není-li dále stanoveno jinak, musí být návrh podle § 390 odst. 1 sepsán a za dlužníka podán
a) advokátem, notářem, soudním exekutorem, insolvenčním správcem, nebo
b) akreditovanou osobou; akreditovanou osobou je právnická osoba, které byla rozhodnutím ministerstva udělena akreditace pro poskytování služeb v oblasti oddlužení podle tohoto zákona;
osoba podle písmen a) a b), která je dlužníkem zmocněna, jen aby sepsala a v jeho zastoupení podala návrh podle § 390 odst. 1, není zástupcem dlužníka v insolvenčním řízení. Při sepisu návrhu podle § 390 odst. 1 dlužníka během porady poučí o jeho povinnostech v insolvenčním řízení.
(2) Odstavec 1 se nepoužije,
a) je-li dlužníkem fyzická osoba, která má právnické nebo ekonomické vzdělání v magisterském studijním programu nebo vykonala zkoušku insolvenčního správce, nebo
b) je-li dlužníkem právnická osoba a jedná-li za ni osoba uvedená v § 21 občanského soudního řádu, která má právnické nebo ekonomické vzdělání v magisterském studijním programu nebo vykonala zkoušku insolvenčního správce.
(3) Osobě podle odstavce 1 písm. a), která sepsala a za dlužníka podala návrh na povolení oddlužení anebo také insolvenční návrh podle § 390 odst. 1, náleží odměna, jejíž maximální výše činí 4 000 Kč bez daně z přidané hodnoty a v případě společného oddlužení manželů 6 000 Kč bez daně z přidané hodnoty; v odměně je zahrnuta také náhrada nákladů vynaložených v souvislosti se sepisem a podáním návrhů podle části věty před středníkem. Za sepis a podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu podle § 390 odst. 1 a další činnosti s tím nezbytně spojené, zejména poradu s klientem a odstranění vad návrhu, jiné plnění osobě podle odstavce 1 písm. a) nenáleží.
(4) Osobě podle odstavce 1 písm. b) odměna ani jiné plnění za sepis a podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu podle § 390 odst. 1 nebo poskytnutí jiné služby poskytované v oblasti oddlužení nebo v souvislosti s oddlužením nenáleží.
(5) Osoba podle odstavce 1 písm. a), která sepsala a za dlužníka podala návrh na povolení oddlužení anebo také insolvenční návrh podle § 390 odst. 1, může odměnu podle odstavce 3 uplatnit pouze v insolvenčním řízení ve lhůtě podle § 136 odst. 3; tato pohledávka se považuje za pohledávku postavenou na roveň pohledávkám za majetkovou podstatou.
(6) Soudní exekutor nemůže návrh podle odstavce 1 písm. a) sepsat a podat za dlužníka, proti němuž nebo proti jehož manželu vede exekuční řízení.“.
94. V § 391 odst. 3 se věta poslední zrušuje.
95. V § 393 odstavec 1 zní:

„(1) Není-li návrh na povolení oddlužení učiněn na stanoveném formuláři, ve stanoveném formátu nebo stanoveným způsobem, neobsahuje-li všechny náležitosti nebo je-li nesrozumitelný anebo neurčitý, insolvenční soud usnesením vyzve dlužníka, který jej podal, nebo, byl-li návrh na povolení oddlužení podán podle § 390a odst. 1, osobu, která jej v zastoupení dlužníka podala, k jeho opravě nebo doplnění v určené lhůtě, která nesmí být delší než 7 dnů. Současně jej nebo osobu podle § 390a odst. 1 poučí, jak má opravu nebo doplnění provést. Byl-li návrh na povolení oddlužení podán podle § 390a odst. 1, doručí insolvenční soud toto usnesení také dlužníku; lhůta podle věty první nezačne běžet dříve, než je usnesení doručeno jak dlužníku, tak osobě podle § 390a odst. 1.“.
96. V § 393 odst. 3 se za slovo „není-li“ vkládají slova „sepsán a podán osobou podle § 390a odst. 1 nebo 2 nebo není-li“.
97. V § 393 odst. 4 se čárka za slovem „správci“ nahrazuje slovem „a“, slova „a osobě, která návrh na povolení oddlužení podala“ se zrušují a slova „osoba, která návrh na povolení oddlužení podala“ se nahrazují slovem „dlužník“.
98. V § 394 odst. 2 se slova „osobě, která návrh podala,“ a část věty za středníkem včetně středníku zrušují.
99. V § 394 se na konci odstavce 2 doplňují věty „Bylo-li uplatněno právo na odměnu podle § 390a odst. 5, insolvenční soud současně dlužníkovi uloží povinnost uhradit osobě podle § 390a odst. 1 písm. a) odměnu za sepis a podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu podle § 390a odst. 3; na její úhradu lze využít zálohu podle § 108 odst. 2. Odvolání proti rozhodnutí podle věty první a druhé není přípustné.“.
100. V § 394 odst. 4 se slova „osobě, která návrh podala,“ zrušují.
101. V § 394a odst. 3 se slova „o tomto návrhu a po dobu trvání účinků oddlužení“ zrušují.
102. § 396 zní:

„§ 396
(1) Jestliže insolvenční soud návrh na povolení oddlužení odmítne, vezme na vědomí jeho zpětvzetí nebo jej zamítne, může současně rozhodnout o způsobu řešení dlužníkova úpadku konkursem pouze tehdy, jestliže
a) návrh na povolení oddlužení nebyl podán společně s insolvenčním návrhem a insolvenční soud nezjistí, že majetek dlužníka, aniž se přihlíží k věcem, právům a jiným majetkovým hodnotám vyloučeným z majetkové podstaty, je pro uspokojení věřitelů zcela nepostačující,
b) návrh na povolení oddlužení byl podán společně s insolvenčním návrhem a insolvenční soud nezjistí, že majetek dlužníka, aniž se přihlíží k věcem, právům a jiným majetkovým hodnotám vyloučeným z majetkové podstaty, je pro uspokojení věřitelů zcela nepostačující, nebo
c) návrh na povolení oddlužení byl podán společně s insolvenčním návrhem a insolvenční soud zjistí, že majetek dlužníka, aniž se přihlíží k věcem, právům a jiným majetkovým hodnotám vyloučeným z majetkové podstaty, je pro uspokojení věřitelů zcela nepostačující, a dlužník v návrhu na povolení oddlužení požádal, aby byl způsobem řešení jeho úpadku konkurs, a zaplatil zálohu na náklady insolvenčního řízení, stanovil-li mu soud povinnost k její úhradě podle § 108 odst. 2 a 3.
(2) Nepostupuje-li insolvenční soud podle odstavce 1, insolvenční řízení zastaví; bylo-li uplatněno právo na odměnu podle § 390a odst. 5, insolvenční soud současně dlužníkovi uloží povinnost uhradit osobě podle § 390a odst. 1 písm. a) odměnu za sepis a podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu podle § 390a odst. 3, pokud odmítnutí nebo zamítnutí návrhu na povolení oddlužení nezavinila. Odvolání proti rozhodnutí o zastavení řízení mohou podat dlužník a přihlášení věřitelé; právní mocí rozhodnutí se insolvenční řízení končí.
(3) Na základě upraveného seznamu pohledávek lze po zastavení insolvenčního řízení zahájeného na základě insolvenčního návrhu podaného věřitelem podat návrh na výkon rozhodnutí nebo exekuci pro zjištěnou neuspokojenou pohledávku, kterou dlužník nepopřel; toto právo se promlčí za 10 let od zastavení řízení podle odstavce 2.“.
103. V § 397 se za odstavec 1 vkládá nový odstavec 2, který zní:

„(2) Nebude-li k projednání způsobu oddlužení a hlasování o jeho přijetí svolána schůze věřitelů, rozhodne insolvenční soud o tom, zda je dlužník oprávněn podat návrh na povolení oddlužení, nejpozději v rozhodnutí podle § 404 nebo 405; musí se přitom vypořádat se stanoviskem věřitele podle § 389 odst. 2 písm. a). Proti tomuto rozhodnutí může podat odvolání dlužník a věřitel, který uplatnil stanovisko podle § 389 odst. 2 písm. a). Je-li rozhodnutí o tom, zda je dlužník oprávněn podat návrh na povolení oddlužení, vydáno současně s rozhodnutím podle § 404, nemá odvolání odkladný účinek.“.
Dosavadní odstavec 2 se označuje jako odstavec 3.
104. V § 398 se na konci odstavce 1 doplňuje věta „Na základě výslovného prohlášení dlužníka lze k návrhu insolvenčního správce provést oddlužení plněním splátkového kalendáře se zpeněžením majetkové podstaty nebo její části.“.
105. V § 398 odst. 4 větě první se za slova „povolení oddlužení“ vkládají slova „nebo v odůvodněných případech nejpozději při jednání s insolvenčním správcem podle § 410 odst. 2“.
106. Za § 398 se vkládá nový § 398a, který včetně nadpisu zní:

„§ 398a
Zpráva pro oddlužení
(1) Zprávu pro oddlužení s návrhem na způsob řešení oddlužení předloží insolvenční správce insolvenčnímu soudu spolu se zprávou o přezkumu podle § 410 odst. 2 ve lhůtě podle § 136 odst. 2 písm. f).
(2) Insolvenční správce ve zprávě pro oddlužení zhodnotí předpokládané plnění věřitelům při realizovaných způsobech oddlužení, připojí k ní znalecký posudek, je-li v majetkové podstatě nemovitá věc; navrhuje-li insolvenční správce provést oddlužení plněním splátkového kalendáře, připojí rovněž propočet předpokládaného uspokojení nezajištěných věřitelů a návrh distribučního schématu splátkového kalendáře pro jednotlivé nezajištěné věřitele a vyjádří se také k návrhu dlužníka podle § 398 odst. 4.
(3) Insolvenční soud přezkoumá zprávu o přezkumu a zprávu pro oddlužení a odstraní zpravidla po slyšení insolvenčního správce chyby a nejasnosti v nich obsažené.
(4) O zprávě o přezkumu a o zprávě pro oddlužení po jejich úpravě uvědomí insolvenční soud účastníky řízení tím, že tyto zprávy zveřejní vyhláškou. Současně je uvědomí o tom, že do 7 dnů od zveřejnění zprávy o přezkumu a zprávy pro oddlužení v insolvenčním rejstříku mohou proti nim podat námitky; námitky nelze uplatnit vůči popěrnému úkonu.
(5) Stejnopis námitek podle odstavce 4 doručí insolvenční soud insolvenčnímu správci k doplnění přezkoumání přihlášených pohledávek či k opravě zprávy o přezkumu nebo k opravě zprávy pro oddlužení a určí mu k tomu lhůtu, která není delší než 10 dnů; odstavce 1 a 2 a § 410 odst. 2 se použijí obdobně. Neshledá-li insolvenční správce námitky důvodnými, sdělí to insolvenčnímu soudu ve stejné lhůtě.
(6) Insolvenční soud rozhodne o námitkách nejpozději v rozhodnutí podle § 404 nebo 405; za účelem projednání námitek může insolvenční soud též nařídit jednání, ke kterému předvolá dlužníka, insolvenčního správce, věřitelský výbor a věřitele, kteří podali námitky. Proti rozhodnutí o námitkách není odvolání přípustné.
(7) V případě změny v poměru uspokojení nezajištěných věřitelů vyvolané
a) rozhodnutími insolvenčního soudu podle § 185 a 186 nebo rozhodnutími o pravosti, výši nebo pořadí pohledávek včetně zohlednění náhrady nákladů řízení přiznaných úspěšnému věřiteli v incidenčním sporu ve smyslu ustanovení § 202 odst. 1 věty druhé,
b) zjištěním pohledávky podle § 198 odst. 1 věty poslední a podle § 201 odst. 1 nebo 2,
c) zpětvzetím přihlášky pohledávky podle § 184 a 187,
d) změnou v osobě věřitele podle § 18, nebo
e) výsledkem zvláštního přezkumného jednání
se postupuje obdobně podle odstavců 1 až 6; insolvenční správce je povinen tyto změny zohlednit neprodleně a do doby uplynutí lhůty k námitkám nebo do doby rozhodnutí o námitkách příslušné částky uložit na zvláštní účet pro ten účel zřízený u banky nebo spořitelního a úvěrního družstva.“.
107. V § 399 odstavce 1 a 2 znějí:

„(1) Není-li dále stanoveno jinak, použije se o hlasovacím právu věřitelů při oddlužení obdobně § 49 až 53. K projednání způsobu oddlužení a hlasování o jeho přijetí dochází na schůzi věřitelů svolané za tím účelem na návrh nadpoloviční většiny věřitelů, jejichž pohledávky počítané podle výše (§ 49 odst. 1) činí zároveň nadpoloviční většinu nezajištěných přihlášených pohledávek, do 7 dnů od zveřejnění zprávy o přezkumu a zprávy pro oddlužení v insolvenčním rejstříku nebo za podmínek stanovených tímto zákonem mimo schůzi věřitelů; jinak rozhodne o způsobu oddlužení insolvenční soud. Obdobně to platí pro hlasování věřitelů o tom, zda doporučují vyhovět žádosti dlužníka o stanovení jiné výše měsíčních splátek při oddlužení plněním splátkového kalendáře.
(2) Dlužníku a insolvenčnímu správci doručí insolvenční soud předvolání na schůzi věřitelů podle odstavce 1 do vlastních rukou s poučením o nezbytnosti jejich účasti. Insolvenční správce je povinen se schůze věřitelů podle odstavce 1 osobně zúčastnit. Dlužník je povinen zúčastnit se takové schůze osobně a zodpovědět dotazy přítomných věřitelů.“.
108. V § 399 odst. 3 se slovo „všichni“ zrušuje a za slova „mimo schůzi věřitelů“ se vkládají slova „a některý ze způsobů oddlužení získal většinu hlasů podle § 402 odst. 3“.
109. § 403 zní:

„§ 403
(1) Má-li insolvenční správce za to, že zde jsou skutečnosti, které by jinak odůvodňovaly odmítnutí nebo zamítnutí návrhu na povolení oddlužení, upozorní na ně ve zprávě pro oddlužení; v případě svolání schůze věřitelů k projednání způsobu oddlužení a hlasování o jeho přijetí na ně upozorní nejpozději před rozhodnutím schůze věřitelů o způsobu oddlužení.
(2) Věřitelé, kteří hlasovali o přijetí způsobu oddlužení, mohou namítat, že zde jsou skutečnosti, které by jinak odůvodňovaly odmítnutí nebo zamítnutí návrhu na povolení oddlužení. Tyto námitky mohou uplatnit nejpozději do skončení schůze věřitelů, která rozhodovala o způsobu oddlužení; v případě, že schůze věřitelů svolána nebude, do 7 dnů od zveřejnění zprávy pro oddlužení v insolvenčním rejstříku. K později vzneseným námitkám a k námitkám uplatněným věřiteli, kteří nehlasovali o přijetí způsobu oddlužení, se nepřihlíží. Platí, že věřitelé, kteří včas neuplatnili námitky podle věty první, souhlasí s oddlužením bez zřetele k tomu, zda dlužník má dluhy z podnikání.
(3) O včas podaných námitkách podle odstavce 2 uplatněných oprávněnými osobami rozhodne insolvenční soud nejpozději v rozhodnutí podle § 404 nebo 405; za účelem jejich projednání může nařídit jednání, ke kterému předvolá dlužníka, insolvenčního správce, věřitelský výbor a věřitele, kteří podali námitky. Proti tomuto rozhodnutí, které se zvlášť doručuje pouze osobám, které podaly námitky, není odvolání přípustné.“.
110. V § 404 se slova „§ 403 odst. 2“ nahrazují slovy „§ 403 odst. 3,“ a za slovo „neuplatnili“ se vkládají slova „nebo soud jednání k jejich projednání nenařizoval“.
111. Na konci § 404 se doplňuje věta „Je-li k rozhodnutí o způsobu oddlužení svolána schůze věřitelů, insolvenční soud nerozhodne dříve než po jejím skončení.“.
112. V § 405 odstavec 2 zní:

„(2) Jestliže insolvenční soud oddlužení neschválí, rozhodne současně o způsobu řešení dlužníkova úpadku konkursem pouze tehdy, jestliže
a) návrh na povolení oddlužení nebyl podán společně s insolvenčním návrhem a insolvenční soud nezjistí, že majetek dlužníka, aniž se přihlíží k věcem, právům a jiným majetkovým hodnotám vyloučeným z majetkové podstaty, je pro uspokojení věřitelů zcela nepostačující,
b) návrh na povolení oddlužení byl podán společně s insolvenčním návrhem a insolvenční soud nezjistí, že majetek dlužníka, aniž se přihlíží k věcem, právům a jiným majetkovým hodnotám vyloučeným z majetkové podstaty, je pro uspokojení věřitelů zcela nepostačující, nebo
c) návrh na povolení oddlužení byl podán společně s insolvenčním návrhem a insolvenční soud zjistí, že majetek dlužníka, aniž se přihlíží k věcem, právům a jiným majetkovým hodnotám vyloučeným z majetkové podstaty, je pro uspokojení věřitelů zcela nepostačující, a dlužník na jednání s insolvenčním správcem podle § 410 odst. 2 požádal, aby byl způsobem řešení jeho úpadku konkurs, a zaplatil zálohu na náklady insolvenčního řízení, stanovil-li mu soud povinnost k její úhradě podle § 108 odst. 2 a 3.“.
113. V § 405 se za odstavec 2 vkládají nové odstavce 3 a 4, které znějí:

„(3) Nepostupuje-li insolvenční soud podle odstavce 2, insolvenční řízení zastaví; současně rozhodne o odměně insolvenčního správce a jeho nákladech a zprostí insolvenčního správce jeho funkce. Nebyla-li osobě podle § 390a odst. 1 písm. a) dosud vyplacena odměna za sepis a podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu podle § 390a odst. 3, insolvenční soud současně uloží dlužníkovi povinnost ji uhradit, byla-li uplatněna podle § 390a odst. 5. Proti rozhodnutí o zastavení řízení mohou podat odvolání dlužník, insolvenční správce a přihlášení věřitelé; právní mocí rozhodnutí se insolvenční řízení končí.
(4) Na základě upraveného seznamu pohledávek lze po zastavení insolvenčního řízení zahájeného na základě insolvenčního návrhu podaného věřitelem podat návrh na výkon rozhodnutí nebo exekuci pro zjištěnou neuspokojenou pohledávku, kterou dlužník nepopřel; toto právo se promlčí za 10 let od zastavení řízení podle odstavce 3.“.
Dosavadní odstavec 3 se označuje jako odstavec 5.
114. V § 406 odst. 2 se na konci textu písmene b) doplňují slova „, pokud jde o majetek, který dlužník neuvedl v seznamu majetku, ač tuto povinnost měl, a hodnoty získané z neúčinného právního jednání“.
115. V § 406 odst. 3 písm. a) se slova „v rozhodnutí“ nahrazují slovy „ve zprávě pro oddlužení“.
116. V § 406 odst. 4 větě druhé se slova „, nebo věřitel, jehož námitkám uplatněným podle § 403 odst. 2 insolvenční soud nevyhověl“ zrušují.
117. V § 410 odst. 1 se věta poslední zrušuje.
118. V § 410 se za odstavec 1 vkládají nové odstavce 2 až 4, které znějí:

„(2) Přezkoumání přihlášených pohledávek provede insolvenční správce tak, že v seznamu přihlášených pohledávek podle § 189 odst. 1 u každé z pohledávek výslovně uvede, zda ji on sám, dlužník nebo věřitel popírá nebo nepopírá, přičemž ke stanovisku dlužníka bude připojen i podpis dlužníka; stanovisko dlužníka zjistí insolvenční správce při osobním jednání s dlužníkem, jehož datum a místo konání sdělí dlužníkovi nejméně 7 dní předem. Věřitele, jehož nevykonatelná přihlášená pohledávka byla popřena, o tom insolvenční správce písemně vyrozumí a poučí jej o dalším postupu. Poté insolvenční správce vypracuje zprávu o přezkumu; její součástí je záznam o jednání s dlužníkem podepsaný insolvenčním správcem a dlužníkem, seznam přihlášených pohledávek a doklad o písemném vyrozumění věřitele, jehož nevykonatelná přihlášená pohledávka byla popřena.
(3) O zprávě o přezkumu rozhodne insolvenční soud bez jednání nejpozději v rozhodnutí podle § 404 nebo 405 tak, že
a) schválí předloženou zprávu o přezkumu, nejsou-li vůči ní podány žádné námitky podle § 398a odst. 4 nebo podané námitky nejsou důvodné,
b) nařídí doplnění nebo změnu zprávy o přezkumu, jestliže shledá, že některé z námitek podle § 398a odst. 4 proti ní jsou důvodné, avšak nemění její základní obsah, nebo
c) odmítne zprávu o přezkumu, shledá-li, že námitky podle § 398a odst. 4 proti ní vznesené důvodně zpochybňují zprávu jako celek; v tomto případě uloží insolvenčnímu správci, aby znovu provedl přezkoumání přihlášených pohledávek a předložil novou zprávu o přezkumu a novou zprávu pro oddlužení ve lhůtě, kterou určí.
(4) Rozhodnutí podle odstavce 3 nemusí obsahovat odůvodnění, jestliže proti zprávě o přezkumu nebyly podány námitky. Rozhodnutí podle odstavce 3 doručuje insolvenční soud zvlášť pouze insolvenčnímu správci, dlužníku a věřitelům, o jejichž námitkách bylo rozhodováno; odvolání proti tomuto rozhodnutí není přípustné.“.
Dosavadní odstavce 2 a 3 se označují jako odstavce 5 a 6.
119. V § 410 odst. 5 větě druhé se slova „při přezkumném jednání, které se konalo“ zrušují.
120. V § 414 odst. 1 se věta poslední zrušuje.
121. V § 415 větě první se slova „jejich pohledávek,“ nahrazují slovy „jejich pohledávek nebo je-li hodnota plnění, které při splnění oddlužení obdrželi nezajištění věřitelé při postupu podle § 398 odst. 4, nižší než 50 %“ a slova „po slyšení dlužníka a insolvenčního správce“ se zrušují.
122. V § 415 větě poslední se za slova „§ 414 odst.“ vkládají slova „2 a“.
123. V § 416 odst. 2 větě první se za slovo „soudu“ vkládají slova „o přiznání osvobození podle § 414 nebo“ a slova „§ 414 a“ se zrušují.
124. V § 418 se za odstavec 3 vkládají nové odstavce 4 až 6, které znějí:

„(4) Insolvenční soud nerozhodne spolu se zrušením oddlužení o způsobu řešení dlužníkova úpadku konkursem, zjistí-li, že majetek dlužníka, aniž se přihlíží k věcem, právům a jiným majetkovým hodnotám vyloučeným z majetkové podstaty, je pro uspokojení věřitelů zcela nepostačující, ledaže
a) návrh na povolení oddlužení byl podán společně s insolvenčním návrhem,
b) dlužník požádal, aby byl způsobem řešení jeho úpadku konkurs, a
c) zaplatil zálohu na náklady insolvenčního řízení, stanovil-li mu soud povinnost k její úhradě podle § 108 odst. 2 a 3.
(5) Jestliže insolvenční soud nerozhodne o způsobu dlužníkova úpadku konkursem podle odstavce 4, insolvenční řízení zastaví; současně rozhodne o odměně insolvenčního správce a jeho nákladech a zprostí insolvenčního správce jeho funkce. Nebyla-li osobě podle § 390a odst. 1 písm. a) dosud vyplacena odměna za sepis a podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu podle § 390a odst. 3, insolvenční soud současně uloží dlužníkovi povinnost ji uhradit, byla-li uplatněna podle § 390a odst. 5.
(6) Na základě upraveného seznamu pohledávek lze po zastavení insolvenčního řízení zahájeného na základě insolvenčního návrhu podaného věřitelem podat návrh na výkon rozhodnutí nebo exekuci pro zjištěnou neuspokojenou pohledávku, kterou dlužník nepopřel; toto právo se promlčí za 10 let od zastavení řízení podle odstavce 5.“.
Dosavadní odstavce 4 a 5 se označují jako odstavce 7 a 8.
125. V § 418 odst. 8 se číslo „4“ nahrazuje číslem „7“.
126. V § 418 se na konci odstavce 8 doplňuje věta „Proti rozhodnutí o zastavení řízení mohou podat odvolání osoby uvedené v odstavci 7 a přihlášení věřitelé; právní mocí rozhodnutí se insolvenční řízení končí.“.
127. Za část druhou se vkládá nová část třetí, která včetně nadpisu a poznámek pod čarou č. 68 až 71 zní:

„ČÁST TŘETÍ
AKREDITACE PRO POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB V OBLASTI ODDLUŽENÍ
HLAVA I
AKREDITACE PRO POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB V OBLASTI ODDLUŽENÍ
§ 418a
Službami poskytovanými v oblasti oddlužení jsou sepis a podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu podle § 390 odst. 1 a další činnosti s tím nezbytně spojené, zejména porada s klientem a odstranění vad návrhu.
§ 418b
Podmínky pro udělení akreditace
(1) O udělení akreditace pro poskytování služeb v oblasti oddlužení (dále jen „akreditace“) rozhoduje ministerstvo na žádost právnické osoby.
(2) Podmínkou pro udělení akreditace je
a) vlastnické nebo jiné užívací právo právnické osoby k prostorám, v nichž mají být poskytovány služby v oblasti oddlužení,
b) bezúhonnost právnické osoby, která poskytuje služby v oblasti oddlužení, jejích zakladatelů, členů, členů jejího statutárního orgánu, členů jejího kontrolního orgánu a těch zaměstnanců a jiných osob ve smluvním vztahu k právnické osobě, kteří se podílejí na poskytování služeb v oblasti oddlužení; za bezúhonnou osobu se pro účely tohoto zákona nepovažuje ten, kdo byl pravomocně odsouzen pro úmyslný trestný čin nebo trestný čin spáchaný z nedbalosti v souvislosti s vykonáváním činností při poskytování služeb v oblasti oddlužení nebo činností s nimi srovnatelných, pokud se na něj nehledí, jako by nebyl odsouzen,
c) skutečnost, že v posledních 5 letech předcházejících dni podání žádosti nebyla právnické osobě zrušena akreditace podle § 418f odst. 2,
d) odborná způsobilost alespoň jedné fyzické osoby, která je ve smluvním vztahu k právnické osobě; za odborně způsobilou osobu k poskytování služeb v oblasti oddlužení se považuje osoba, která získala vysokoškolské vzdělání v rámci magisterského studijního programu oborů práva nebo ekonomie na vysoké škole v České republice nebo pokud tak stanoví mezinárodní smlouva, která je součástí právního řádu, vzdělání v oborech práva nebo ekonomie na vysoké škole v zahraničí, anebo pokud je toto vzdělání uznáno podle zvláštních právních předpisů,
e) uzavření smlouvy o pojištění odpovědnosti za škodu, která by mohla vzniknout v souvislosti s poskytováním služeb v oblasti oddlužení,
f) veřejná prospěšnost právnické osoby.
§ 418c
Žádost o akreditaci
(1) Žádost o akreditaci kromě obecných náležitostí podle správního řádu obsahuje adresu místa, kde se nacházejí prostory, v nichž budou poskytovány služby v oblasti oddlužení.
(2) K žádosti podle odstavce 1 se připojí
a) seznam osob podle § 418b písm. b) a, nejde-li o případ podle odstavce 3, doklad o splnění podmínky jejich bezúhonnosti, který není ke dni podání žádosti starší 3 měsíců,
b) zakladatelské právní jednání a výpis z veřejného rejstříku nebo jiné evidence podle zvláštního právního předpisu, který není ke dni podání žádosti starší než 1 měsíc, nejde-li o případ podle odstavce 6,
c) doklady prokazující odbornou způsobilost fyzických osob,
d) doklad o vlastnickém nebo jiném užívacím právu k prostorám, v nichž budou poskytovány služby v oblasti oddlužení, z nichž vyplývá oprávnění žadatele tyto objekty nebo prostory užívat,
e) doklad prokazující splnění podmínky pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou při poskytování služeb v oblasti oddlužení.
(3) Za účelem doložení bezúhonnosti osoby podle § 418b písm. b) si ministerstvo vyžádá podle zvláštního právního předpisu68) výpis z evidence Rejstříku trestů. Žádost o vydání výpisu z evidence Rejstříku trestů a výpis z evidence Rejstříku trestů se předávají v elektronické podobě, a to způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(4) Za účelem doložení bezúhonnosti osoby, která je cizincem nebo zahraniční právnickou osobou, předloží právnická osoba výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad vydaný cizím státem,
a) jehož je fyzická osoba občanem, jakož i cizím státem, ve kterém se fyzická osoba v posledních 3 letech nepřetržitě zdržovala po dobu delší než 6 měsíců; za účelem doložení bezúhonnosti fyzické osoby, která je nebo byla občanem jiného členského státu Evropské unie nebo má nebo měla adresu bydliště v jiném členském státě Evropské unie, postačí předložit výpis z evidence Rejstříku trestů s přílohou obsahující informace o jejích pravomocných odsouzeních za trestné činy a o navazujících údajích o těchto odsouzeních zapsaných v evidenci tohoto státu,
b) v němž má nebo v posledních 3 letech měla zahraniční právnická osoba sídlo, jakož i cizím státem, ve kterém zahraniční právnická osoba má nebo v posledních 3 letech měla organizační složku obchodního závodu, pokud právní řád tohoto státu upravuje trestní odpovědnost právnických osob.
(5) Nevydává-li cizí stát výpis z evidence trestů nebo rovnocenný doklad nebo existují-li právní nebo jiné překážky pro předložení výpisu z evidence trestů, předloží právnická osoba čestné prohlášení o bezúhonnosti
a) fyzické osoby učiněné před notářem nebo orgánem státu podle odstavce 4 písm. a),
b) zahraniční právnické osoby učiněné před notářem nebo orgánem státu podle odstavce 4 písm. b).
(6) Ministerstvo si opatří podle zvláštního právního předpisu69) úředně ověřený elektronický opis zakladatelského právního jednání uloženého do sbírky listin podle zvláštního právního předpisu70) a údajů o právnické osobě zapsané do veřejného rejstříku podle zvláštního právního předpisu70), jsou-li ve veřejném rejstříku podle zvláštního právního předpisu69) uchovávány v elektronické podobě71).
§ 418d
Rozhodnutí o udělení akreditace
(1) O udělení akreditace rozhoduje na základě žádosti ministerstvo. Platnost akreditace je omezena na dobu 5 let od nabytí právní moci rozhodnutí o udělení akreditace. Akreditace je nepřevoditelná a nepřechází na právního nástupce.
(2) Rozhodnutí o udělení akreditace kromě obecných náležitostí podle správního řádu obsahuje
a) identifikační číslo přidělené akreditované osobě,
b) adresu místa, kde se nacházejí prostory, v nichž budou poskytovány služby v oblasti oddlužení.
§ 418e
Změna a prodloužení akreditace
(1) Akreditovaná osoba je povinna písemně oznámit ministerstvu všechny změny týkající se údajů obsažených v rozhodnutí o udělení akreditace, a to nejpozději do 15 dnů ode dne, kdy k nim došlo.
(2) Ministerstvo rozhoduje o změně rozhodnutí o udělení akreditace na žádost akreditované osoby; oznámení podle odstavce 1 se považuje za žádost.
(3) O prodloužení platnosti akreditace rozhoduje ministerstvo na základě žádosti podané před koncem doby platnosti akreditace. Jsou-li splněny podmínky pro udělení akreditace a žádost o její prodloužení je doložena podle § 418c, ministerstvo platnost akreditace prodlouží vždy o 5 let. Akreditace akreditované osoby, která podala žádost o prodloužení akreditace před koncem doby platnosti akreditace, se považuje za platnou až do právní moci rozhodnutí o žádosti o prodloužení akreditace.
§ 418f
Zrušení a zánik akreditace
(1) Ministerstvo zruší akreditaci akreditované osobě, která nesplňuje podmínky pro udělení akreditace.
(2) Ministerstvo může zrušit akreditaci akreditované osobě, která závažným způsobem porušila nebo opakovaně porušuje povinnost stanovenou tímto zákonem nebo kontrolním řádem.
(3) Akreditace zaniká posledním dnem měsíce následujícího po měsíci, v němž byla ministerstvu doručena žádost o zrušení akreditace. Ukončení činnosti nesmí mít za následek poškození práv osob, kterým jsou poskytovány služby v oblasti oddlužení. Je-li zjevné, že ukončení činnosti vážně poškodí práva osob podle věty druhé, může v odůvodněných případech ministerstvo nejpozději do 20 dnů od podání žádosti o zrušení akreditace vydat rozhodnutí o pozastavení účinků spojených s podáním žádosti, a to nejdéle po dobu 1 měsíce ode dne, kdy byla podána, a nejvýše jednou. Rozklad proti rozhodnutí podle věty třetí nemá odkladný účinek.
(4) Akreditace zaniká také uplynutím doby, na kterou byla vydána, nebo dnem zániku právnické osoby.
§ 418g
Povinnosti akreditované osoby
(1) Akreditovaná osoba postupuje při poskytování služeb v oblasti oddlužení svědomitě a s odbornou péčí. Akreditovaná osoba poruší povinnost podle věty první zejména tím, že neupozorní dlužníka, že jeho poměry neodůvodňují podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu, nebo že nezohlední při sepisu takového návrhu zcela zjevně poměry dlužníka, nebo že sepíše a za dlužníka podá opakovaně návrh na povolení oddlužení anebo také insolvenční návrh s vadami, pro které je takový návrh odmítnut nebo zamítnut, nebo že způsobí pozdním sepsáním a podáním takového návrhu dlužníkovi škodu.
(2) Prostory, ve kterých mají být akreditovanou osobou poskytovány služby v oblasti oddlužení, musí být trvale a zvenčí viditelně označeny jejím názvem a provozní dobou určenou pro styk s veřejností.
(3) Akreditovaná osoba poskytuje služby v oblasti oddlužení zpravidla v prostorách podle odstavce 2.
(4) Akreditovaná osoba oznámí ministerstvu všechny skutečnosti, které mohou vést ke zrušení akreditace podle § 418f odst. 1.
§ 418h
Seznam akreditovaných osob
(1) Ministerstvo vede seznam akreditovaných osob (dále jen „seznam“), který je uveřejněný způsobem umožňujícím dálkový přístup.
(2) Do seznamu se o akreditované osobě zapisuje
a) název právnické osoby, její sídlo a identifikační číslo jí přidělené rejstříkovým soudem,
b) identifikační číslo přidělené právnické osobě jako akreditované osobě ministerstvem,
c) adresa místa, kde se nacházejí prostory, v nichž budou poskytovány služby v oblasti oddlužení,
d) den, k němuž byla právnické osobě udělena akreditace,
e) den, k němuž byl proveden zápis právnické osoby do seznamu,
f) údaj o tom, že se akreditovaná osoba dopustila správního deliktu, za který jí byla uložena pokuta nejméně ve výši 5 000 Kč nebo sankce zákazu činnosti, s uvedením dne právní moci rozhodnutí o správním deliktu, označení správního deliktu, výše uložené pokuty nebo délky trvání zákazu činnosti,
g) den, k němuž akreditace právnické osoby zapsané do seznamu zanikla nebo byla zrušena.
(3) Údaj o tom, že se akreditovaná osoba dopustila správního deliktu, se vyřadí ze seznamu
a) po uplynutí 3 let ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o správním deliktu, za který byla akreditované osobě uložena pokuta nepřesahující částku 10 000 Kč,
b) po uplynutí 5 let ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o správním deliktu, za který byla akreditované osobě uložena pokuta přesahující částku 10 000 Kč a nepřesahující částku 75 000 Kč nebo sankce zákazu činnosti v délce trvání nejvýše 2 let, a
c) po uplynutí 8 let ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o správním deliktu, za který byla akreditované osobě uložena pokuta přesahující částku 75 000 Kč nebo sankce zákazu činnosti v délce trvání více než 2 roky;
rozhodnutím o správním deliktu se pro tyto účely rozumí i rozhodnutí o správním deliktu v přezkumném řízení a rozhodnutí soudu o žalobě ve správním soudnictví.
(4) Údaj podle odstavce 3 se ze seznamu vyřadí též, je-li rozhodnutí o tom, že se akreditovaná osoba dopustila správního deliktu, zrušeno rozhodnutím správního orgánu nebo soudu.
HLAVA II
DOHLED
§ 418i
Dohled ministerstva
(1) Ministerstvo vykonává dohled nad poskytováním služeb v oblasti oddlužení z hlediska souladu s tímto zákonem. Pro potřeby dohledu ministerstvo provede kontrolu akreditované osoby.
(2) Ministerstvo vyzve akreditovanou osobu, aby v přiměřené lhůtě odstranila zjištěné nedostatky.
§ 418j
Správní delikty právnických osob
(1) Akreditovaná osoba se dopustí správního deliktu tím, že
a) poruší povinnost podle § 418g odst. 1,
b) prostory, ve kterých mají být akreditovanou osobou poskytovány služby v oblasti oddlužení, nejsou označeny řádně podle § 418g odst. 2,
c) požaduje za poskytnutí služby v oblasti oddlužení odměnu nebo jiné plnění v rozporu s § 390a odst. 4, nebo
d) v rozporu s § 418g odst. 4 neoznámí ministerstvu všechny skutečnosti, které mohou vést ke zrušení akreditace podle § 418f odst. 1.
(2) Právnická osoba se dopustí správního deliktu tím, že poskytuje služby v oblasti oddlužení bez akreditace.
(3) Za správní delikt
a) podle odstavce 1 písm. a) a c) se uloží pokuta do 200 000 Kč nebo sankce zákazu činnosti poskytování služeb v oblasti oddlužení až na 5 let,
b) podle odstavce 1 písm. b) a d) se uloží pokuta do 100 000 Kč,
c) podle odstavce 2 se uloží pokuta do 500 000 Kč.
§ 418k
Přestupky
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že neoprávněně poskytuje jinému služby v oblasti oddlužení.
(2) Za přestupek podle odstavce 1 lze uložit pokutu do 500 000 Kč.
§ 418l
Společná ustanovení
(1) Právnická osoba za správní delikt neodpovídá, jestliže prokáže, že vynaložila veškeré úsilí, které bylo možno požadovat, aby porušení právní povinnosti zabránila.
(2) Při určení druhu sankce za správní delikt a její výměry se přihlédne k povaze a závažnosti správního deliktu, zejména ke způsobu jeho spáchání, k jeho následkům a k okolnostem, za nichž byl spáchán, jednání právnické osoby po spáchání správního deliktu, zejména k případné účinné snaze nahradit způsobenou škodu nebo odstranit jiné škodlivé následky.
(3) Odpovědnost právnické osoby za správní delikt zaniká, jestliže o něm ministerstvo nezahájilo řízení do 1 roku ode dne, kdy se o něm dozvědělo, nejpozději však do 3 let ode dne, kdy byl spáchán.
(4) Správní delikty podle § 418j a 418k v prvním stupni projednává ministerstvo.
(5) Pokuty vybírá a vymáhá ministerstvo.
68) Zákon č. 269/1994 Sb., o Rejstříku trestů, ve znění pozdějších předpisů.
69) Zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob, ve znění zákona č. 87/2015 Sb.
70) § 3 odst. 1 zákona č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob.
71) § 3 odst. 2 a 3 zákona č. 304/2013 Sb.“.
Dosavadní část třetí se označuje jako část čtvrtá.
128. V § 426 odst. 1 se slova „Evropských společenství“ nahrazují slovy „Evropské unie“.
129. V § 426 odst. 2 se slova „Evropských společenství59)“ nahrazují slovy „Evropské unie59) zejména“ a slova „s výjimkou Dánska“ se zrušují.
130. § 427 včetně nadpisu zní:

„§ 427
Mezinárodní příslušnost
(1) V insolvenčním řízení s evropským mezinárodním prvkem musí rozhodnutí o úpadku obsahovat výrok o mezinárodní příslušnosti insolvenčního soudu podle přímo použitelného právního předpisu Evropské unie59) spolu s odkazem na ustanovení, jímž je jeho mezinárodní příslušnost založena.
(2) Vyjde-li v průběhu insolvenčního řízení po rozhodnutí o úpadku najevo, že se jedná o insolvenční řízení s evropským mezinárodním prvkem, musí insolvenční soud rozhodnout o své mezinárodní příslušnosti. V rozhodnutí uvede rovněž odkaz na ustanovení, jímž je jeho mezinárodní příslušnost založena.
(3) Dlužník a věřitelé mohou proti rozhodnutí podle odstavců 1 a 2 podat odvolání z důvodu nesprávného posouzení mezinárodní příslušnosti.
(4) Údaj o ustanovení, jímž je mezinárodní příslušnost insolvenčního soudu založena, se zveřejní v insolvenčním rejstříku.“.
131. V § 429 se slova „s výjimkou Dánska“ zrušují a slova „Evropských společenství“ se nahrazují slovy „Evropské unie“.
132. V § 429 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec 2, který zní:

„(2) Rozhodnutí podle odstavce 1 zveřejní insolvenční soud vyhláškou také na žádost dlužníka s dispozičním oprávněním. Na žádost dlužníka s dispozičním oprávněním nebo insolvenčního správce soud zveřejní také údaj o ustanoveném insolvenčním správci a o ustanovení, jímž je založena mezinárodní příslušnost insolvenčního soudu vedoucího insolvenční řízení v jiném členském státě podle odstavce 1.“.
133. V § 430 odst. 1 se slova „s výjimkou Dánska“ zrušují.
134. V § 430 odst. 2 se slovo „a“ zrušuje.
135. V § 430 se na konci textu odstavce 2 doplňují slova „, standardní formulář oznámení a standardní formulář pro přihlašování pohledávek podle přímo použitelného právního předpisu Evropské unie59)“.
136. V § 430 se odstavec 3 zrušuje.
137. Za § 430 se vkládá nový § 430a, který včetně nadpisu zní:

„§ 430a
Jednostranný příslib
(1) Učinil-li insolvenční správce v hlavním insolvenčním řízení jednostranný příslib podle přímo použitelného právního předpisu Evropské unie59), vyrozumí místní věřitele v jiném členském státu Evropské unie, jichž se jednostranný příslib týká, o konečné zprávě nebo o zprávě o reorganizačním plánu.
(2) Místní věřitelé v jiném členském státu Evropské unie mohou proti konečné zprávě podat námitky do 15 dnů od jejího zveřejnění v insolvenčním rejstříku z důvodů podle přímo použitelného právního předpisu Evropské unie59).
(3) Námitky podle odstavce 2 projedná insolvenční soud společně s námitkami podle § 304 odst. 2 na jednání o konečné zprávě a vyúčtování insolvenčního správce.
(4) V případech podle odstavce 1 mohou místní věřitelé v jiném členském státu Evropské unie u insolvenčního soudu podat odvolání proti rozhodnutí o schválení reorganizačního plánu z důvodů podle přímo použitelného právního předpisu Evropské unie59).
(5) V řízení o jednostranném příslibu a o předběžném opatření vztahujícím se k jednostrannému příslibu se postupuje přiměřeně podle ustanovení o insolvenčním řízení.“.
138. V části čtvrté se za hlavu II vkládá nová hlava III, která včetně nadpisu zní:

„HLAVA III
FORMULÁŘ
§ 430b
Ministerstvo uveřejní podobu formulářů a elektronických formulářů pro podání stanovená tímto zákonem způsobem umožňujícím dálkový přístup.“.
Dosavadní hlava III se označuje jako hlava IV.
139. V § 431 písmeno a) zní:

„a) náležitosti záznamu podle § 85, výzvy k podávání přihlášek pohledávek, formuláře soupisu, vyrozumění o soupisu, vyrozumění o uplatnění pohledávky za majetkovou podstatou nebo pohledávky jí postavené na roveň, formuláře seznamu přihlášených pohledávek, formuláře přihlášek pohledávek, manipulace s přihláškami pohledávek, pravidla pro jejich úschovu a nahlížení do nich, náležitosti hlasovacích lístků, náležitosti reorganizačního plánu, náležitosti zprávy o reorganizačním plánu, formuláře návrhu na povolení oddlužení, záznamu o jednání insolvenčního správce s dlužníkem v oddlužení, zprávy o přezkumu, zprávy pro oddlužení, zprávy o neplnění oddlužení, zprávy o splnění oddlužení, náležitosti formuláře popření pohledávky přihlášeným věřitelem, formuláře konečné zprávy a formuláře zprávy o plnění reorganizačního plánu,“.
140. V § 431 se na konci textu písmene e) doplňují slova „a druhy formátů“.
141. V § 431 se na konci písmene e) tečka nahrazuje čárkou a doplňují se písmena f) a g), která znějí:

„f) obsah, rozsah a způsob sestavování výkazu stavu likvidity a výhledu vývoje likvidity a uspořádání, označování a obsahové vymezení jednotlivých položek majetku, závazků, nákladů, výnosů, příjmů a výdajů ve výkazu stavu likvidity a výhledu vývoje likvidity, délku období, na které se sestavuje výhled vývoje likvidity, požadavky na osoby, které jsou oprávněny k sestavení výkazu stavu likvidity anebo výhledu vývoje likvidity,
g) obsah požadavků na plnění povinností insolvenčního správce stanovených v § 31, 36, 45, 136, 294, 313, 371, 373, 383, 385 a § 430a.“.
Čl. II
Přechodná ustanovení
1. Zákon č. 182/2006 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, se použije i pro insolvenční řízení zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona; právní účinky úkonů, které v insolvenčním řízení nastaly přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, zůstávají zachovány.
2. Právnická osoba, která ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona vykonává nikoliv za účelem dosažení zisku nejméně po dobu 6 měsíců činnost odpovídající některé z činností, které jsou zahrnuty mezi služby v oblasti oddlužení ve smyslu § 418a zákona č. 182/2006 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, může poskytovat služby v oblasti oddlužení podle § 418a zákona č. 182/2006 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, po dobu 12 měsíců ode dne nabytí účinnosti toho zákona bez akreditace. Ustanovení § 390a odst. 4, § 418g odst. 1 až 3 a ustanovení hlavy II části třetí zákona č. 182/2006 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, se použijí na osobu podle věty první obdobně. K vadě návrhu na povolení oddlužení nebo také insolvenčního návrhu, který byl podán v době 12 měsíců ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, spočívající v tom, že návrh nebyl sepsán a za dlužníka podán právnickou osobou k tomu oprávněnou podle věty první nebo podle § 390a odst. 1 zákona č. 182/2006 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, se pro účely insolvenčního řízení nepřihlíží. Zjistí-li soud vadu návrhu podle věty třetí, vyrozumí o tom ministerstvo a označí osobu, která takový nedostatek způsobila.
ČÁST DRUHÁ
Změna živnostenského zákona
Čl. III
V § 8 odst. 2 zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), ve znění zákona č. 94/1996 Sb., zákona č. 296/2007 Sb. a zákona č. 130/2008 Sb., se na konci textu věty první doplňují slova „, nebo od právní moci rozhodnutí o zastavení insolvenčního řízení z důvodu, že pro uspokojení věřitelů je majetek dlužníka zcela nepostačující“.
ČÁST TŘETÍ
Změna zákona o státním zastupitelství
Čl. IV
V § 12i odst. 1 zákona č. 283/1993 Sb., o státním zastupitelství, ve znění zákona č. 14/2002 Sb., zákona č. 459/2011 Sb. a zákona č. 105/2013 Sb., se slova „Pro potřeby orgánů činných v trestním řízení a Probační a mediační služby je oprávněno vést“ nahrazují slovy „Nejvyšší státní zastupitelství vede“ a věta třetí se nahrazuje větami „Centrální evidence stíhaných osob není veřejně přístupná. Přístup do centrální evidence stíhaných osob mají pouze orgány činné v trestním řízení a Probační a mediační služba pro účely trestního řízení, státní zastupitelství též pro účely výkonu jiné než trestní působnosti.“.
ČÁST ČTVRTÁ
Změna zákona o insolvenčních správcích
Čl. V
Zákon č. 312/2006 Sb., o insolvenčních správcích, ve znění zákona č. 108/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 124/2008 Sb., zákona č. 41/2009 Sb., zákona č. 223/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 420/2011 Sb., zákona č. 428/2011 Sb., zákona č. 185/2013 Sb. a zákona č. 294/2013 Sb., se mění takto:
1. V § 4 odst. 2 písm. e) se slovo „a“ nahrazuje čárkou.
2. V § 4 se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje slovem „a“ a doplňuje se písmeno g), které zní:

„g) doklad o splnění podmínky personálního a materiálního vybavení podle § 6 odst. 1 písm. g).“.
3. V § 5 odst. 2 písm. c) se slovo „a“ nahrazuje čárkou.
4. V § 5 se na konci odstavce 2 tečka nahrazuje slovem „a“ a doplňuje se písmeno e), které zní:

„e) doklad o splnění podmínky personálního a materiálního vybavení podle § 8 odst. 1 písm. e).“.
5. V § 5a se na konci odstavce 1 doplňuje věta „Insolvenční správce nebo ohlášený společník insolvenčního správce je povinen v sídle vykonávat činnost ve vymezených dnech a hodinách (dále jen „úřední hodiny“).“.
6. V § 5a odstavec 4 zní:

„(4) Provozovnou insolvenčního správce je místo, ve kterém insolvenční správce nebo ohlášený společník insolvenčního správce, je-li insolvenčním správcem veřejná obchodní společnost, skutečně vykonává činnost. Provozovna se nesmí nacházet na místě nezpůsobilém pro výkon činností stanovených insolvenčním zákonem. Insolvenční správce nebo ohlášený společník insolvenčního správce je povinen v provozovně vykonávat činnost v úředních hodinách, jejichž rozsah nesmí činit méně než 4 hodiny v týdnu.“.
7. V § 5a odst. 5 se věta druhá zrušuje.
8. V § 5a odst. 5 se za větu druhou vkládá věta „Má-li insolvenční správce v obvodu jednoho krajského soudu sídlo a jednu nebo více provozoven, zapíše se do příslušné části seznamu vedené podle obvodů krajských soudů pouze sídlo.“.
9. V § 5a se na konci textu odstavce 5 doplňují slova „a pouze ta provozovna, u které připojil prohlášení o odborném zaměření na řešení úpadku dlužníka oddlužením jako první v pořadí“.
10. V § 5a se na konci textu odstavce 7 doplňují slova „, a úředními hodinami podle odstavců 1 a 4“.
11. V § 5a odst. 8 se slova „podrobnosti o úředních hodinách provozovny, o označování sídla a provozovny a o činnostech“ nahrazují slovy „rozsah úředních hodin provozovny ve výši nepřesahující 20 hodin v týdnu, rozvržení úředních hodin, způsob označování sídla a provozovny a činnosti“.
12. V § 6 odst. 1 písm. e) se slovo „a“ zrušuje.
13. V § 6 se na konci odstavce 1 tečka nahrazuje slovem „, a“ a doplňuje se písmeno g), které zní:

„g) má personální a materiální vybavení pro výkon činnosti insolvenčního správce podle § 13a.“.
14. V § 6 odst. 2 písm. a) se slova „a f)“ nahrazují slovy „, f) a g)“.
15. V § 8 odst. 1 písm. c) se slovo „a“ nahrazuje čárkou.
16. V § 8 se na konci odstavce 1 tečka nahrazuje slovem „a“ a doplňuje se písmeno e), které zní:

„e) která má personální a materiální vybavení pro výkon činnosti insolvenčního správce podle § 13a.“.
17. V § 8 odst. 2 písm. a) se slovo „d)“ nahrazuje slovem „e)“.
18. V § 9 odst. 1 písm. e) se za slovo „byl“ vkládají slova „soudem nebo správním orgánem“, za slovo „trest“ se vkládají slova „nebo sankce“, slovo „jehož“ se zrušuje a za slovo „důsledku“ se vkládá slovo „čehož“.
19. V § 13 odstavec 2 zní:

„(2) Ministerstvo může zrušit povolení nebo zvláštní povolení insolvenčnímu správci, který závažným způsobem porušil nebo opakovaně porušuje povinnost stanovenou tímto zákonem, kontrolním řádem nebo insolvenčním zákonem.“.
20. Za § 13 se vkládá nový § 13a, který včetně nadpisu zní:

„§ 13a
Personální a materiální vybavení insolvenčního správce
(1) Personální a materiální vybavení insolvenčního správce musí být přiměřené povaze, rozsahu a složitosti jím vykonávaných činností.
(2) Obsah požadavků na personální a materiální vybavení insolvenčního správce stanoví prováděcí právní předpis.“.
21. V § 14 odstavec 3 zní:

„(3) Insolvenční správce předloží ministerstvu jednou ročně, a to nejpozději do 2 měsíců po uplynutí předchozího kalendářního roku, doklad o tom, že pojištění odpovědnosti za škodu po celou dobu výkonu funkce insolvenčního správce v předchozím kalendářním roce trvalo.“.
22. V § 17 odstavec 3 zní:

„(3) Obecná část seznamu se vede podle obvodů krajských soudů
a) pro insolvenční správce odborně zaměřené na řešení úpadku dlužníka oddlužením a
b) pro insolvenční správce odborně zaměřené na řešení úpadku dlužníka konkursem.“.
23. V § 19 odst. 1 se za písmeno b) vkládá nové písmeno c), které zní:

„c) úřední hodiny, ve kterých bude v sídle vykonávat činnost,“.
Dosavadní písmeno c) se označuje jako písmeno d).
24. § 34 zní:

„§ 34
Ministerstvo může rozhodnout o zániku práva dočasně nebo příležitostně vykonávat činnost insolvenčního správce nebo práva dočasně nebo příležitostně vykonávat činnost insolvenčního správce dlužníka podle § 3 odst. 2, jestliže hostující insolvenční správce závažným způsobem porušil nebo opakovaně porušuje povinnost stanovenou tímto zákonem, kontrolním řádem nebo insolvenčním zákonem.“.
25. Za § 34 se vkládá nový § 34a, který včetně nadpisu zní:

„§ 34a
Personální a materiální vybavení hostujícího insolvenčního správce
(1) Personální a materiální vybavení hostujícího insolvenčního správce musí být přiměřené povaze, rozsahu a složitosti jím vykonávaných činností.
(2) Obsah požadavků na personální a materiální vybavení hostujícího insolvenčního správce stanoví prováděcí právní předpis.“.
26. V § 35 odstavec 3 zní:

„(3) Hostující insolvenční správce předloží ministerstvu jednou ročně, a to nejpozději do 2 měsíců po uplynutí předchozího kalendářního roku, doklad o tom, že pojištění odpovědnosti za škodu po celou dobu výkonu funkce insolvenčního správce v předchozím kalendářním roce trvalo.“.
27. V § 36 odst. 2 písm. b) se za slovo „převážně“ vkládají slova „v úředních hodinách“ a slova „ve vymezených“ se nahrazují slovem „v“.
28. V § 36 odst. 2 písmeno c) zní:

„c) dohlíží nad tím, zda insolvenční správce a hostující insolvenční správce plní povinnosti stanovené insolvenčním zákonem.“.
29. V § 36 se doplňují odstavce 3 až 5, které včetně poznámky pod čarou č. 14 znějí:

„(3) Kromě oprávnění podle kontrolního řádu je ministerstvo při výkonu dohledu oprávněno
a) nahlížet do spisů, listin, evidenčních pomůcek a jiných nosičů informací insolvenčního správce a do daňové evidence14) nebo účetnictví dlužníka, pro jehož insolvenční řízení byl insolvenční správce insolvenčním soudem ustanoven, a pořizovat si z nich výpisy a kopie,
b) požadovat ve lhůtě, kterou určí, písemné vyjádření insolvenčního správce a hostujícího insolvenčního správce k věci, která je předmětem dohledu,
c) požadovat od insolvenčního správce a hostujícího insolvenčního správce, popřípadě jeho zaměstnance, poskytnutí pravdivých a úplných informací k věci, která je předmětem dohledu.
(4) Kromě povinnosti poskytnout požadovanou součinnost podle kontrolního řádu je insolvenční správce a hostující insolvenční správce povinen při výkonu dohledu ministerstvu
a) zaslat ve lhůtě stanovené ministerstvem kopie požadovaných listin, včetně listin z daňové evidence14) nebo účetnictví dlužníka, pro jehož insolvenční řízení byl insolvenční správce nebo hostující insolvenční správce insolvenčním soudem ustanoven, případně na dobu nezbytně nutnou spis,
b) poskytnout písemné vyjádření podle odstavce 3 písm. b),
c) na výzvu se dostavit k poskytnutí informací podle odstavce 3 písm. c).
(5) Ministerstvo vyzve insolvenčního správce nebo hostujícího insolvenčního správce, aby v přiměřené lhůtě odstranil zjištěné nedostatky.
14) § 7b zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů.“.
30. § 36b včetně nadpisu zní:

„§ 36b
Správní delikty právnických a podnikajících fyzických osob
(1) Insolvenční správce se dopustí správního deliktu tím, že
a) v rozporu s § 5a odst. 7 nezajistí řádné označení svého sídla nebo své provozovny,
b) v rozporu s § 13a nezajistí pro výkon činnosti insolvenčního správce personální nebo materiální vybavení přiměřené povaze, rozsahu a složitosti jím vykonávaných činností,
c) neinformuje ministerstvo o skutečnostech podle § 14 odst. 1,
d) v rozporu s § 14 odst. 2 neinformuje ministerstvo o změně údaje zapsaného v seznamu nebo nepředloží doklad o změně tohoto údaje,
e) v rozporu s § 14 odst. 3 nepředloží ministerstvu doklad o tom, že pojištění odpovědnosti za škodu trvalo,
f) v rozporu s § 19 odst. 1 a § 5a odst. 1 neuvede jako své sídlo místo, ve kterém skutečně vykonává činnost v úředních hodinách,
g) v rozporu s § 19 odst. 2 a § 5a odst. 4 neuvede jako svou provozovnu místo, ve kterém skutečně vykonává činnost v úředních hodinách,
h) provozovna insolvenčního správce se nachází na místě nezpůsobilém pro výkon činností stanovených insolvenčním zákonem nebo se nenachází na adrese provozovny zapsané do seznamu,
i) požaduje za sepis a podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu podle § 390 odst. 1 insolvenčního zákona nebo další činnosti s tím nezbytně spojené odměnu nebo jiné plnění v rozporu s § 390a odst. 3 nebo 5 insolvenčního zákona,
j) opakovaně sepsal a za dlužníka podle § 390a odst. 1 písm. a) insolvenčního zákona podal návrh na povolení oddlužení anebo také insolvenční návrh s vadami, pro které byl takový návrh odmítnut nebo zamítnut,
k) při výkonu funkce insolvenčního správce závažným způsobem porušil nebo opakovaně porušuje povinnost stanovenou insolvenčním zákonem, nebo
l) v rozporu s § 36 odst. 4 neposkytne požadovanou součinnost.
(2) Insolvenční správce nebo ohlášený společník insolvenčního správce, je-li insolvenčním správcem veřejná obchodní společnost, se dopustí správního deliktu tím, že nevykonává činnost v úředních hodinách sídla nebo provozovny insolvenčního správce.
(3) Hostující insolvenční správce se dopustí správního deliktu tím, že
a) v rozporu s § 34a nezajistí pro výkon činnosti insolvenčního správce personální nebo materiální vybavení přiměřené povaze, rozsahu a složitosti jím vykonávaných činností,
b) neinformuje ministerstvo o skutečnostech podle § 35 odst. 1,
c) v rozporu s § 35 odst. 2 neinformuje ministerstvo o změně údaje zapsaného v seznamu nebo nepředloží doklad o změně tohoto údaje,
d) v rozporu s § 35 odst. 3 nepředloží ministerstvu doklad o tom, že pojištění odpovědnosti za škodu trvalo,
e) požaduje za sepis a podání návrhu na povolení oddlužení anebo také insolvenčního návrhu podle § 390 odst. 1 insolvenčního zákona nebo další činnosti s tím nezbytně spojené odměnu nebo jiné plnění v rozporu s § 390a odst. 3 nebo 5 insolvenčního zákona,
f) opakovaně sepsal a za dlužníka podle § 390a odst. 1 písm. a) insolvenčního zákona podal návrh na povolení oddlužení anebo také insolvenční návrh s vadami, pro které byl takový návrh odmítnut nebo zamítnut,
g) při výkonu funkce insolvenčního správce závažným způsobem porušil nebo opakovaně porušuje povinnost stanovenou insolvenčním zákonem, nebo
h) v rozporu s § 36 odst. 4 neposkytne požadovanou součinnost.
(4) Za správní delikt
a) podle odstavce 1 písm. a), d) nebo e) nebo odstavce 3 písm. c) nebo d) se uloží pokuta do 100 000 Kč,
b) podle odstavce 1 písm. c), f) nebo g) nebo odstavce 2 nebo odstavce 3 písm. b) se uloží pokuta do 200 000 Kč,
c) podle odstavce 1 písm. h) se uloží pokuta do 200 000 Kč nebo sankce zrušení provozovny insolvenčního správce,
d) podle odstavce 1 písm. l) nebo odstavce 3 písm. h) se uloží pokuta do 500 000 Kč,
e) podle odstavce 1 písm. i) nebo j) nebo odstavce 3 písm. e) nebo f) se uloží pokuta až do výše 1 000 000 Kč,
f) podle odstavce 1 písm. b) nebo k) nebo odstavce 3 písm. a) nebo g) se uloží pokuta do 5 000 000 Kč nebo sankce zákazu činnosti do 5 let.
(5) Ustanovení § 14 odst. 3 zákona o přestupcích se použije obdobně.“.
31. Za § 39 se vkládá nový § 39a, který včetně nadpisu zní:

„§ 39a
Zmocňovací ustanovení
Ministerstvo stanoví vyhláškou obsah požadavků na personální a materiální vybavení insolvenčního správce a hostujícího insolvenčního správce.“.
Čl. VI
Přechodná ustanovení
1. Insolvenční správce, jemuž vzniklo právo vykonávat činnost insolvenčního správce přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, je povinen přizpůsobit své materiální a personální vybavení požadavkům podle § 13a zákona o insolvenčních správcích, ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, do 1 roku ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona.
2. Hostující insolvenční správce, jenž byl do seznamu hostujících insolvenčních správců zapsán přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, je povinen přizpůsobit své materiální a personální vybavení požadavkům podle § 34a zákona o insolvenčních správcích, ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona, do 1 roku ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona.
ČÁST PÁTÁ
ÚČINNOST
Čl. VII
Tento zákon nabývá účinnosti prvním dnem čtvrtého kalendářního měsíce následujícího po dni jeho vyhlášení.

Hamáček v. r.
Zeman v. r.
Sobotka v. r.