21/2005 Sb.
Nařízení vlády, kterým se vymezuje Ptačí oblast Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví

21
NAŘÍZENÍ VLÁDY
ze dne 15. prosince 2004,
kterým se vymezuje Ptačí oblast Bzenecká Doubrava – Strážnické Pomoraví
Vláda nařizuje podle § 45e odst. 1 a 2 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění zákona č. 218/2004 Sb.:

§ 1
Předmět úpravy
(1) Vymezuje se Ptačí oblast Bzenecká Doubrava – Strážnické Pomoraví (dále jen „ptačí oblast“).
(2) Předmětem ochrany ptačí oblasti jsou populace čápa bílého (Ciconia ciconia), motáka pochopa (Circus aeruginosus), lelka lesního (Caprimulgus europaeus), strakapouda prostředního (Dendrocopos medius), strakapouda jižního (Dendrocopos syriacus) a skřivana lesního (Lullula arborea) a jejich biotopy.
(3) Cílem ochrany ptačí oblasti je zachování a obnova ekosystémů významných pro druhy ptáků podle odstavce 2 v jejich přirozeném areálu rozšíření a zajištění podmínek pro zachování populací těchto druhů ve stavu příznivém z hlediska ochrany.
§ 2
Vymezení ptačí oblasti
(1) Ptačí oblast se rozkládá na území Jihomoravského kraje, v katastrálních územích Bzenec, Lidéřovice na Moravě, Milotice u Kyjova, Moravský Písek, Petrov u Hodonína, Ratíškovice, Rohatec, Skoronice, Strážnice na Moravě, Sudoměřice, Vacenovice u Kyjova, Veselí – Předměstí, Veselí nad Moravou, Vnorovy, Vracov a Zarazice.
(2) Územní vymezení a popis hranice ptačí oblasti jsou obsaženy v příloze č. 1 k tomuto nařízení, orientační grafické znázornění ptačí oblasti je obsaženo v příloze č. 2 k tomuto nařízení.
(3) Mapové podklady v měřítku 1 : 25 000, v nichž je zakresleno území ptačí oblasti, jsou uloženy v ústředním seznamu ochrany přírody1) a v elektronické podobě na Ministerstvu životního prostředí, Správě Chráněné krajinné oblasti Bílé Karpaty, Krajském úřadu Jihomoravského kraje a obecních úřadech obcí s rozšířenou působností, v jejichž správním obvodu se ptačí oblast nachází.
§ 3
Činnosti, ke kterým je třeba souhlas orgánu ochrany přírody
(1) Jen s předchozím souhlasem příslušného orgánu ochrany přírody2) lze v ptačí oblasti, mimo současně zastavěné a zastavitelné3) území obcí
a) vstupovat do litorálních porostů rybníků v době od 1. dubna do 31. července, kromě vlastníků a nájemců pozemků a uživatelů honitby za účelem péče o vypuštěné kachny,
b) na pozemcích, které nejsou určeny k plnění funkcí lesa, provádět činnosti, včetně údržby odvodňovacích systémů, vyvolávající změnu výše ustálené hladiny povrchové a podzemní vody, která by mohla způsobit změnu biotopu druhu, pro který je ptačí oblast zřízena,
c) odstraňovat litorální porosty,
d) provádět celoplošnou přípravu půdy, včetně mechanické přípravy půdy v pruzích, shrnováním svrchní humózní vrstvy v období od 1. dubna do 31. července na pozemcích určených k plnění funkcí lesa,
e) měnit druh pozemků a způsoby jejich využití4),
f) provádět leteckou aplikaci biocidů na pozemcích určených k plnění funkcí lesa,
g) vytyčovat nové turistické a cyklistické trasy5),
h) organizovat sportovní soutěže a jiné akce s hromadnou účastí, realizované mimo stálé sportovní areály a vyznačené turistické trasy,
i) zavádět faremní chovy vodní drůbeže.
(2) Předchozí souhlas příslušného orgánu ochrany přírody není třeba
a) k činnostem podle odstavce 1 písm. b), jde-li o postup v souladu s manipulačními řády vodních děl6),
b) k činnostem podle odstavce 1 písm. d), jestliže byly ohlášeny nejméně 15 dnů předem příslušnému orgánu ochrany přírody,
c) k činnostem podle odstavce 1 písm. a) a c) v ochranném pásmu dráhy podle zvláštního právního předpisu7),
d) k činnostem podle odstavce 1 písm. e), pokud tyto činnosti podléhají rozhodnutí podle zvláštního právního předpisu8) a příslušný orgán ochrany přírody k němu vydal stanovisko,
e) k činnostem podle odstavce 1, jestliže se jedná o činnosti prováděné dle zvláštních právních předpisů9) na území stanoveného dobývacího prostoru a výhradních ložisek,
f) při realizaci činností k zajištění provozní způsobilosti pozemní komunikace10).
§ 4
Účinnost
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem jeho vyhlášení.

Předseda vlády:
v z. Ing. Jahn v. r.
místopředseda vlády
Ministr životního prostředí:
RNDr. Ambrozek v. r.


Příloha č. 1 k nařízení vlády č. 21/2005 Sb.
Územní vymezení a popis hranice Ptačí oblasti Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví
Od železničního mostu přes řeku Moravu u obce Rohatec na železniční trati Rohatec – Sudoměřice vede hranice severně po drážním tělese. Před železniční stanicí Rohatec uhýbá v pravém úhlu k severu a podél hranice lesa vede severozápadně po drážním tělese železniční vlečky Rohatec-Ratíškovice. Z drážního tělesa přechází na silnici*) Ratíškovice-Vacenovice a vede po ní severním směrem do Vacenovic. Před obcí Vacenovice protíná vedení elektrovodu (400 kV), 150 metrů za tímto křížením se v pravém úhlu uhýbá vpravo na lesní cestu**) a prochází lesním porostem. U hřiště ve Vacenovicích vychází z lesa, odtud obchází přilehlé bezlesí z jižní strany, přičemž kopíruje hranici lesního porostu, míjí hájovnu Březíčko a severovýchodním směrem po okraji lesního porostu obchází zastavěné pozemky obce Vacenovice. Na východním konci obce se dostává z lesa na polní cestu, po které pokračuje severovýchodním směrem. Po 200 metrech se cesta stáčí v pravém úhlu a pokračuje severozápadním směrem, po dalších 200 metrech, v místě, kde cesta vyúsťuje do okrajové ulice obce přicházející v pravém úhlu zleva, pokračuje hranice rovně severovýchodním směrem po vnější hranici pozemku (p.č. 413, k.ú. Vacenovice u Kyjova), až se dostává na polní cestu. Zde se stáčí vlevo a po této cestě pokračuje jihozápadním směrem. Asi po 60 metrech se stáčí v ostrém úhlu severně a pokračuje po polní cestě až na jihozápadní roh remízu přimykajícího se jihovýchodně k PP Jezero, odtud pokračuje severním směrem po západním okraji remízu. Po 60 metrech přechází na drobnou vodoteč (tvořící hranici PP Jezero) směřující severozápadně. Po hranici PP vede severozápadně a později severně až do místa, kde se hranice PP uhýbá ostře východně. Hranice ptačí oblasti vede západně po severní hranici pozemku p.č. 214 k.ú. Vacenovice u Kyjova. Na jejím konci se stáčí severně a po východní hranici pozemků p.č. 208, 205, 203 a 202 (vše k.ú. Vacenovice u Kyjova) se dostává na silnici Vacenovice-Vracov. Odtud pokračuje po této silnici směrem na Vracov, po 250 metrech, kdy se z levé strany od silnice odděluje oplocení zemědělského areálu, přechází na toto oplocení a areál z východní, severní a částečně západní strany obchází. Na západní straně oplocení přechází 180 metrů jižně od severozápadního rohu v ostrém úhlu na polní cestu vedoucí severozápadně, po 800 metrech se dostává na okraj lesního porostu, kde se stáčí západně na vodoteč zásobující Písečný rybník. Po vodoteči se dostává na hranici PR Písečný rybník, kterou z jihu kopíruje, až se dostává na vodoteč pod hrází rybníka. Po vodoteči hranice pokračuje severozápadním směrem až na hranice oplocení zámku v Miloticích, které kopíruje z východní, jižní a západní strany. V místě, kde se oplocení zámeckého parku odklání od silnice Milotice-Skoronice, pokračuje hranice dále po této silnici cca 150 metrů až k oplocení zemědělského objektu, které kopíruje z jižní a východní strany. V místě, které tvoří severovýchodní roh oplocení zemědělského objektu, přechází hranice na polní cestu, po které vede východním směrem, podchází pod elektrovodem (110 kV) a dostává se na okraj lesa. Odtud kopíruje severní okraj lesního porostu východním směrem až ke hranici k.ú Vlkoš u Kyjova na kterou přechází a pokračuje východním směrem. V místě dalšího křížení hranice k.ú Vlkoš u Kyjova a hranice lesního porostu pokračuje po okraji lesa východně až k zastavěným pozemkům obce Vracov, které obchází po okraji lesa ze západní a jižní strany, kde přechází na drobnou vodoteč, která z jihu vytéká z vodní plochy vzniklé odtěžením a zaplavením rašeliniště na západním okraji obce Vracov (Dobrolesný rybník). Po vodoteči pokračuje hranice ptačí oblasti proti proudu až k silnici Vacenovice-Vracov, na kterou přechází. Po této silnici vede směrem na Vacenovice k okraji lesního porostu, na který přechází. Po hranici lesa pokračuje východním směrem jižně od zastavěného území obce Vracov až na jihovýchodní roh oplocení hřiště na jihovýchodním okraji obce. Zde přechází hranice na toto oplocení a vede severovýchodním směrem až k drobné vodoteči, na kterou přechází. Po vodoteči vede po proudu východním směrem, po soutoku s Vracovským potokem na něj přechází a pokračuje dále východně. Po soutoku Vracovského potoka s potokem Syrovinka přechází na tento tok a vede dále východně až do místa, kde se tok kříží se železnicí Hodonín-Staré Město u Uherského Hradiště. Odtud vede hranice severovýchodně po drážním tělese směrem na Moravský Písek. Za železniční stanicí přechází hranice na silnici č. II/427 Bzenec-Uherské Hradiště, po které vede směrem k Moravskému Písku. V místě, kde po pravé straně začíná oplocení zemědělského areálu, přechází hranice na toto oplocení. Na konci přechází na cestu, po které vede jižně až do místa, kde na východní straně začíná lesní porost (komplex Olšového lesa). Odtud vede hranice po kraji lesa nejdříve severním a poté východním směrem až k drobnému vodnímu toku, který se k lesu přimyká ze severovýchodní strany. Hranice sleduje vodní tok jihovýchodním směrem až do místa, kde se od něj na západní straně odklání lesní porost. Po okraji lesa vede hranice jižním směrem až k Nové Moravě. Po pravém břehu vede hranice jihozápadně. V místě, kde Novou Moravu kříží silnice č. I/54, přechází na tuto silnici a vede jihovýchodně do Veselí nad Moravou. Zde přechází Baťův plavební kanál, západní rameno řeky Moravy a v místě křížení s východním ramenem Moravy na něj přechází. Po levém břehu Moravy vede hranice ve směru toku až k západnímu konci zastavěného území obce Vnorovy přimknutého k vodnímu toku do místa, kde z jihu přitéká drobný tok. Hranice tento tok sleduje jihozápadním směrem. Cca 450 metrů před přemostěním tohoto toku poblíž zemědělského areálu na jihozápadním okraji obce Vnorovy hranice přechází vlevo na polní cestu a pokračuje směrem k zemědělskému areálu, který ze severní, západní a jižní strany obchází. Na jihovýchodním okraji areálu se dostává na červeně turisticky značenou polní cestu, po které vede jihozápadním směrem na Strážnici. Kříží Veličku a pokračuje jižně na oplocení zámeckého parku ve Strážnici, který z východu a jihu obchází, až se dostává na Baťův plavební kanál. Po plavebním kanále vede po směru toku jihozápadně Cca 400 metrů za čtvrtým pravým přítokem přechází v pravém úhlu na polní cestu na levém břehu a vede jihovýchodně, po dalších cca 200 metrech se stáčí v pravém úhlu a pokračuje jihozápadně po polní cestě. Na druhém křížení polních cest pokračuje severnější z nich až na severovýchodní okraj lesního remízu. Odtud vede po jižním okraji lesíku jihozápadně až se dostává na vodní tok, po kterém pokračuje až do soutoku s plavebním kanálem. Po soutoku s Radějovkou pokračuje po proudu Baťova kanálu až k soutoku s Moravou. Proti proudu Moravy vede do výchozího bodu, železničního mostu přes Moravu na trati Rohatec – Sudoměřice.
Vysvětlivky:
*) Je-li v textu přílohy uvedeno, že hranice vede po silnici, je tím vyjádřeno, že vede po hraně silničního pomocného pozemku, a to po hraně směřující dovnitř ptačí oblasti.
**) Je-li v textu přílohy uvedeno, že hranice vede po cestě, je tím vyjádřeno, že vede po okraji cesty, a to okraji směřujícím dovnitř ptačí oblasti.

Příloha č. 2 k nařízení vlády č. 21/2005 Sb.
Orientační grafické znázornění Ptačí oblasti Bzenecká Doubrava – Strážnické Pomoraví

1) § 42 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění zákona č. 218/2004 Sb.
2) § 77a odst. 3 písm. v) a § 78 odst. 2 zákona č. 114/1992 Sb., ve znění zákona č. 218/2004 Sb.
3) § 139a zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění zákona č. 83/1998 Sb.
4) § 32 odst. 1 zákona č. 50/1976 Sb. § 2 odst. 3 a § 6 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění zákona č. 89/1996 Sb. a zákona č. 120/2000 Sb.
5) Například § 3 odst. 4 vyhlášky č. 104/1997 Sb., kterou se provádí zákon o pozemních komunikacích.
6) § 59 odst. 1 písm. a) zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon).
7) § 9 zákona č. 266/1994 Sb., o drahách, ve znění zákona č. 23/2000 Sb.
8) § 39 a násl. zákona č. 50/1976 Sb.
9) Zákon č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o státní báňské správě, ve znění zákona č. 425/1990 Sb., zákona č. 542/1991 Sb., zákona č. 169/1993 Sb., zákona č. 128/1999 Sb., zákona č. 71/2000 Sb., zákona č. 124/2000 Sb., zákona č. 315/2001 Sb., zákona č. 206/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb., zákona č. 226/2003 Sb. a zákona č. 227/2003 Sb. Zákon č. 44/1988 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství (horní zákon), ve znění zákona č. 541/1991 Sb., zákona č. 10/1993 Sb., zákona č. 168/1993 Sb., zákona č. 132/2000 Sb., zákona č. 258/2000 Sb., zákona č. 366/2000 Sb., zákona č. 315/2001 Sb., zákona č. 61/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb. a zákona č. 150/2003 Sb.
10) § 34 zákona č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů.