31/1988 Sb.
Zásady a postup přestavby organizačních struktur výrobně technické, vědeckovýzkumné a oběhové základny národního hospodářství na státní podniky schválené usnesením vlády Československé socialistické republiky ze dne 11. února 1988 č. 40

31
ZÁSADY A POSTUP
přestavby organizačních struktur výrobně technické, vědeckovýzkumné a oběhové základny národního hospodářství na státní podniky schválené usnesením vlády Československé socialistické republiky ze dne 11. února 1988 č. 40
Cílem přestavby v oblasti organizace výrobně technické, vědeckovýzkumné a oběhové základny (dále jen „výrobní základna“) je vytvářet v souladu s postupným uplatňováním prvků a nástrojů nového ekonomického mechanismu organizační podmínky pro jejich zavádění a fungování a vzájemné ovlivňování ekonomického mechanismu a organizačních struktur. Znamená to současně zrušit dosavadní oborové a územní mezičlánky oslabující a rozmělňující účinnost centrálního řízení a zatěžující řízení nepřiměřenými náklady. Změnou struktur odstranit negativní důsledky dosavadního jednostranného uplatňování odvětvového, oborového nebo územního principu organizace. Dále zabránit úzce resortním přístupům bránícím dynamickému rozvoji organizačních struktur. Vytvořit tím podmínky pro vznik pružné základny velikostně a technologicky diferencovaných hospodářských organizací územně rozmístěných v souladu s potřebami ekonomického a sociálního rozvoje společnosti, jakož i podmínky pro rozvoj iniciativy pracujících.
Nové státní podniky a další hospodářské organizace vybavené hmotnými a pracovními zdroji musí být v rámci zákonem vymezených pravidel a podmínek schopné samofinancování, konkurovat na zahraničních trzích a samostatně vytvářet a realizovat koncepce rozvoje při co nejefektivnějším uspokojování potřeb společnosti, na svěřeném úseku podnikání zabezpečovat svůj dlouhodobý rozvoj, nést plnou chozrasčotní odpovědnost za svou činnost, a to v souladu s celospolečenskými plány a požadavky.
Základním opatřením zajišťujícím splnění cílů přestavby výrobní základny je zrušení výrobních hospodářských jednotek a generálních ředitelství VHJ (OHJ) jako orgánů středního článku řízení. Podobně je třeba zrušit i ostatní odvětvové, oborové nebo územní řídící mezičlánky ve všech odvětvích národního hospodářství (včetně zemědělství, obchodu, služeb, zdravotnictví apod.) a vytvořit tak podmínky pro důsledné uplatnění principu dvoustupňového řízení národního hospodářství.
Přestavba výrobní základny se týká rovněž hospodářských organizací zapojených do Komplexního experimentu zvýšení samostatnosti a odpovědnosti hospodářských organizací. Zapojení do Komplexního experimentu nepředurčilo těmto organizacím organizační strukturu v podmínkách přestavby. Pokud hospodářské organizace (popř. VHJ) budou převáděny na organizačně právní formu státního podniku ve stejné struktuře, v jaké vstoupily do Komplexního experimentu, není tím dotčeno usnesení vlády ČSSR o jejich zařazení do Komplexního experimentu, ani pro něj stanovená Pravidla a v experimentu pokračují. Pokud však v souvislosti s přestavbou organizačních struktur výrobní základny dojde i ke změnám struktury jednotlivých experimentujících organizací (zrušení VHJ, sloučení s jinou hospodářskou organizací, osamostatnění organizace, spojení s jiným státním podnikem apod.), musí vládě ČSSR příslušný ministr předložit za experimentující hospodářské organizace, dotčené organizačními změnami, návrh podmínek pro jejich další pokračování v experimentu, popř. návrh na jeho zrušení.
Přestavba struktur výrobní základny národního hospodářství bude spočívat ve sloučení, splynutí, rozdělení a zrušení dosavadních státních hospodářských organizací a v založení nových státních podniků. V souvislosti s tímto procesem bude nutné zabezpečit delimitaci úkolů 8. 5LP, majetku a závazků z dosavadních na nové hospodářské organizace. Dále bude nutné uzavřít hospodaření rušených organizací, zabezpečit kontinuitu statistického zjišťování o sociálně ekonomickém vývoji národního hospodářství a umístit a hmotně zabezpečit pracovníky uvolňované v souvislosti s prováděnými organizačními změnami.
Přestavba organizačních struktur výrobní základny národního hospodářství je součástí komplexního programu přechodu od dosavadního systému řízení k novému hospodářskému mechanismu a týká se všech odvětví národního hospodářství na federální i národní úrovni včetně výrobní základny řízené národními výbory.

1. ZÁSADY PŘESTAVBY ORGANIZAČNÍCH STRUKTUR
1.1 Organizační struktury
(1) Státní podniky se budou zakládat především z dosavadních národních podniků, oborových podniků a dalších státních hospodářských organizací výrobní základny, které dosud samostatně realizují výsledky své hospodářské činnosti, hospodaří podle zásad podnikového chozrasčotu, vystupují v hospodářských vztazích svým jménem, nesou majetkovou odpovědnost z těchto vztahů a jsou takto zapsány v podnikovém rejstříku.
(2) V případě dosavadních koncernů se mohou státní podniky zakládat z jejich organizačních jednotek (koncernových podniků a koncernových účelových organizací), případně koncernu jako celku.
(3) V případech vyžadovaných celospolečenským zájmem mohou být zakládány státní podniky z odštěpných nebo místně odloučených závodů dosavadních podniků.
(4) V případech vyžadovaných celospolečenským zájmem mohou vznikat státní podniky spojováním (to je slučováním a splýváním) dnešních závodů, podniků, případně dalších organizací nebo jejich částí (organizací nebo částí organizací vnitřního a zahraničního obchodu v souladu s obecně závaznými předpisy a ostatních organizací oběhové základny, organizací výzkumně vývojových, projekčních, inženýrských apod.). Strukturní jednotky takto vzniklých státních podniků ztrácejí svou dosavadní právní subjektivitu. Rozsah jejich kompetencí (např. jménem podniku vstupovat do hospodářských závazků, disponovat vydělenou částí majetku, uzavírat úvěrové vztahy s bankou, tvořit fondy apod.) určí ve své pravomoci řídící orgány nově vytvořeného státního podniku.
(5) Nové státní podniky je třeba zakládat s ohledem na cíle perspektivního rozvoje výrob, které jsou nositeli intenzifikace a modernizace čs. ekonomiky. To ve svých důsledcích na druhé straně znamená organizačně řešit také útlum neperspektivních a neefektivních výrob. Perspektivnost nového státního podniku z národohospodářského hlediska bude hlavním kritériem při rozhodování o vyrovnávání rozdílů mezi podniky v odepsanosti jejich základních fondů a ve vybavenosti obratovým fondem.
Státní podniky se budou zakládat tak, aby při uspokojování společenských potřeb na určeném úseku činnosti dosahovaly nejvyšší efektivnosti a byly schopny realizovat koncepce svého dlouhodobého rozvoje v podmínkách úplného chozrasčotu a samofinancování a v případě zapojení do mezinárodní dělby práce konkurovat na zahraničních trzích. Těmto požadavkům na uplatnění principu efektivnosti a chozrasčotu musí být organizační struktury a formy podřízeny. Působnost nově vznikajících státních podniků a rozmístění jejich strukturních jednotek nelze omezovat pouze na území některé z republik nebo některých krajů či okresů.
(6) Spojováním dosavadních závodů, podniků a organizací budou státní podniky vznikat:
a) z dosavadních VHJ (zpravidla koncernů), pokud jejich podniky mají vysoký podíl vzájemných technologických vazeb; nebudou spojovány ty podniky, organizace, popř. závody, které nejsou do vnitřních technologických vazeb v dosavadní VHJ výrazně zapojeny a které svou produkcí uspokojují širší okruh odběratelů mimo rámec dosavadní VHJ;
b) z dosavadních VHJ nebo obdobně postavených organizací zabezpečujících provoz a rozvoj rozsáhlých, jednotně řízených technických soustav (např. energetických či dopravních sítí), jejichž chozrasčot lze uzavřít pouze na úrovni celé soustavy, nebo pokud tyto dosavadní VHJ vyžadují vyšší stupeň celospolečenské kontroly (např. obrana); nebudou spojovány podniky, účelové organizace, popř. závody, které zabezpečují provoz a rozvoj technicky nebo ekonomicky oddělitelných částí nebo specializovaných činností těchto soustav, popř. na jejichž činnosti provoz nebo rozvoj těchto soustav bezprostředně nezávisí;
c) spojením dosavadních podniků a organizací, resp. jejich složek do nového, komplexně vybaveného státního podniku, včetně útvarů zahraničního obchodu, výzkumu, projekce, inženýrských činností apod., vytvořeného zpravidla na základě kombinátního principu organizace výroby s cílem dosáhnout vysokého stupně koncentrace a specializace výroby v souvislosti s vnitřními potřebami národního hospodářství nebo se zapojením do mezinárodní dělby práce.
(7) Spojováním budou státní podniky vytvářeny pouze na základě organicky propojených výrobních a vědeckovýzkumných programů a nikoliv na základě mechanického uplatnění oborového principu organizace.
Na státní podniky nelze proto mechanicky jako celek převádět zejména
– odvětvově a oborově organizované koncerny, trusty podniků a kombináty, jejichž rozčlenění je nezbytné pro rozvoj iniciativy podniků a odstranění neodůvodněného monopolu zvláště ve výrobě spotřebního zboží,
– VHJ typu oborových podniků s územně rozptýlenými, organicky nepropojenými velkými nebo výrobkově specializovanými organizačními jednotkami,
– všechny druhy VHJ vytvořené neorganicky z podniků s rozdílným výrobním programem,
– podniky služeb a ostatní podniky řízené národními výbory, administrativně soustřeďující v daném obvodu (okresu, místě) různorodé služby nebo činnosti, u nichž přichází v úvahu osamostatnění zejména velkých závodů jako autoopraven, průmyslových závodů, čistíren apod. na jedné straně a zabezpečení některých služeb, zejména ztrátových, formou ekonomického pronájmu nebo individuálního zapojení na straně druhé,
– hospodářské jednotky administrativně centralizující řízení velkých organizací na úrovni federace, republik nebo krajů, zejména v potravinářském průmyslu, obchodu a službách.
(8) Dosavadní generální ředitelství trustů jako státní hospodářské organizace budou zrušena zároveň se zánikem trustů jako VHJ.
(9) Organizační druhy státního podniku nebudou obligatorně stanoveny. Státním podnikem mohou být výrobní podniky, organizace vnitřního a zahraničního obchodu (s výjimkou podniků zahraničního obchodu a organizací zahraničního obchodu typu akciových společností), vědeckovýzkumné ústavy a jiné organizace nebo jednotky vědeckovýzkumné základny, inženýrské a projektové organizace, výrobní a vědeckovýrobní sdružení, koncerny apod. Strukturní jednotky státních podniků druhu sdružení, koncernu, kombinátu apod., mohou mít název sdružený podnik, koncernový podnik apod., avšak nebudou mít postavení státního podniku s vlastní právní subjektivitou. Státní podnik má bez ohledu na svou velikost a vnitřní organizační uspořádání postavení druhého stupně řízení. Mezi ním a jednotným národohospodářským centrem, které představuje první stupeň řízení, nemůže stát žádný další řídící mezičlánek.
(10) Nově vznikající státní podniky mohou na základě dobrovolnosti účelově sdružovat své prostředky nebo činnosti s jinými organizacemi. Tím se nemění jejich právní subjektivita ani jejich přímý vztah ke státnímu plánu, státním rozpočtům a rozpočtům národních výborů.
(11) Organizace vědeckovýzkumné základny a jiné účelové organizace (pro projekci, výpočetní služby, investorskou, obchodní a poradenskou činnost, technický rozvoj apod.) sloužící většímu počtu podniků mohou být buďto převedeny na státní podniky, nebo budou jednotkami vzniklými různými formami dobrovolného sdružování, včetně vytváření akciových společností.
(12) Zrušení dosavadních státních hospodářských organizací a založení nových státních podniků provede příslušný státní orgán v souladu s dosavadními právními předpisy a ustanoveními zákona o státním podniku, který nabude účinnosti k 1. 7. 1988.
1.2 Delimitace plánů
(1) Delimitace plánů se musí provést tak, aby u nově vzniklých státních podniků byly zachovány závazné úkoly hospodářského plánu nejméně ve stejné výši a rozsahu jako u zanikajících organizací a aby nebyly překročeny závazné limity stanovené zanikajícím organizacím. To je třeba prokázat porovnáním úhrnu rozsahu závazných úkolů 8.5LP před reorganizací i po ní a případné rozdíly zdůvodnit. Za správnost a úplnost delimitace plánu odpovídá příslušný nadřízený ústřední orgán, který předloží SPK a podle příslušnosti plánovacím komisím republik ke dni reorganizace souhrnnou zprávu za resort o převodu úkolů za 8.5LP a prováděcí plány na r. 1988 a 1989 na novou organizaci.
(2) Delimitace plánu roku, v němž dochází k organizačním změnám, a plánů dalších let 8.5LP z dosavadních zanikajících státních hospodářských organizací na nově zakládané státní podniky se provede včetně delimitace rezerv dosavadních VHJ.
(3) Delimitace plánu roku, v němž dochází k organizační změně, se provede jako celoroční zpětně k 1. lednu příslušného roku. Součástí delimitace je delimitace závazných ukazatelů plánu, ukazatelů pro hodnocení vedoucích pracovníků organizací, delimitace ukazatelů mzdové regulace, hmotných bilancí, závazků ve vztahu k zahraničí a dalších závazných ukazatelů v rozsahu hospodářských plánů organizací. Jako základ delimitace slouží čtvrtletní rozpis hospodářských plánů. Přitom se musí posoudit rovnoměrnost rozložení úkolů do čtvrtletí příslušného roku vzhledem k tomu, že k delimitaci dochází v pololetí.
(4) Přerozdělování zdrojů a prostředků mezi podniky v rámci výrobních hospodářských jednotek a mezi výrobními hospodářskými jednotkami, stanovené v plánu na 8. pětiletku (na léta 1989 - 1990), se promítne v plánu nově vzniklých státních podniků jako přerozdělování mezi státními podniky na úrovni příslušného odvětvového ústředního orgánu.
(5) Cenoví gestoři při stávajících VHJ dokončí při provádění reorganizací úkoly komplexní přestavby velkoobchodních cen k 1. 1. 1989 podle usnesení vlády ČSSR č. 138/87 ve stanovených termínech; k tomu je nutné v novém organizačním uspořádání vytvořit podmínky.
1.3 Delimitace majetku a závazků a uzavírání hospodaření
(1) Při přechodu majetku a závazků v souvislosti s vytvářením nových státních podniků z dosavadních státních hospodářských organizací se postupuje podle právních předpisů platných ke dni organizační změny. Do delimitace majetku a závazků se musí zahrnout veškerá aktiva a pasiva organizací.
Do této delimitace se zahrnou také zdroje a prostředky centralizované ve výrobních hospodářských jednotkách a dále nerozdělený zisk a překročení rozdělení hospodářského výsledku (i z minulých let).
(2) Při zániku dosavadních výrobních hospodářských jednotek a v případě rozdělení nebo zrušení dosavadních podniků se rozdělí centralizované zdroje a prostředky zbylé po vypořádání všech operací (plánovaných i neplánovaných) ke dni organizační změny mezi jednotlivé vzniklé státní podniky, pokud nedojde mezi nimi k jiné dohodě, takto:
a) zůstatek rezervního fondu poměrně podle upravených vlastních výkonů (u organizací, u nichž upravené vlastní výkony nemají opodstatnění, podle ukazatele podobného druhu) připadajících na jednotlivé státní podniky v plánu na rok, v němž dochází k organizační změně;
b) zůstatek fondu odměn poměrně podle objemu mzdových prostředků připadajících na jednotlivé státní podniky v plánu na rok, v němž dochází k organizační změně;
c) zůstatek fondu kulturních a sociálních potřeb poměrně podle objemu mzdových prostředků připadajících na jednotlivé státní podniky v plánu na rok, v němž dochází k organizační změně, a základních prostředků a jiných předmětů pořízených z FKSP v poměru, který odpovídá počtu pracovníků nových státních podniků, případně podle vzájemné dohody, a to se souhlasem příslušných odborových orgánů (o delimitaci majetku odborů rozhodují příslušné odborové orgány);
d) zůstatek investičního fondu v poměru podle plánované výše jeho čerpání do investičních fondů jednotlivých podniků v druhé polovině roku, v němž dochází k organizační změně; zůstatek fondu rozvoje podle delimitace úkolů technického rozvoje a zbytek v poměru podle plánované výše jeho čerpání do fondů rozvoje jednotlivých podniků v druhé polovině roku, v němž dochází k organizační změně;
e) zůstatek fondu technického rozvoje podle delimitace úkolů plánu technického rozvoje a zbytek v poměru podle plánované výše jeho čerpání do fondů technického rozvoje jednotlivých podniků v druhé polovině roku, v němž dochází k organizační změně;
f) zůstatky jiných fondů poměrně podle základny určené pro tvorbu příslušného fondu připadající na jednotlivé státní podniky v plánu na rok, v němž dochází k organizační změně;
g) u nerozděleného zisku nebo překročeného rozdělení hospodářského výsledku se postupuje při jeho rozdělení jako v bodě 1.3.2 a).
Při rozdělování zůstatků rezervního fondu, fondu technického rozvoje a investičního fondu, popř. fondu rozvoje, zakladatel bude sledovat potřebu odstraňovat výrazné rozdíly mezi podniky v míře odepsanosti a úvěrovém zatížení základních prostředků, resp. jejich morálního opotřebení a ve vybavenosti obratovým fondem.
(3) Likvidace rušených státních hospodářských organizací se provede podle právních předpisů platných ke dni zahájení likvidace.
(4) V souvislosti s přestavbou organizačního uspořádání výrobní základny se provedou mimořádné inventarizace hospodářských prostředků podle vyhlášky č. 155/1971 Sb., o inventarizacích hospodářských prostředků tak, aby inventarizační rozdíly z provedených mimořádných inventarizací byly vypořádány (vyúčtovány) do I. pololetí roku, v němž dochází k organizačním změnám.
(5) Ve spojovaných, rozdělovaných a rušených státních hospodářských organizacích se provede k 30. červnu příslušného roku účetní uzávěrka (v rozsahu roční účetní uzávěrky) v dosavadním organizačním uspořádání podle pokynů pro roční účetní uzávěrku v hospodářských organizacích od roku 1986 (uveřejněných v č. 15/1986 Finančního zpravodaje ve znění změn a doplňků).
(6) Spojované, rozdělované a rušené státní hospodářské organizace provedou za první pololetí roku, v němž dochází k organizační změně, vypořádání odvodů a daní do státního rozpočtu a dotací ze státního rozpočtu způsobem stanoveným v příslušném zákoně o odvodech a daních pro konec roku.
(7) Nově zřízené státní podniky sestaví ke dni vzniku zahajovací rozvahu podle vyhlášky č. 154/1971 Sb., o účetnictví, a to do 3 měsíců ode dne vzniku nového státního podniku.
(8) Ve spojovaných, rozdělovaných a rušených státních hospodářských organizacích se provede hodnocení a uzavření výsledků hospodářské činnosti za 1. pololetí příslušného roku podle Zásad pro hodnocení a uzavírání výsledků hospodářské činnosti státních hospodářských organizací a organizací zahraničního obchodu v 8. pětiletce, schválených usnesením vlády ČSSR č. 64/1986 (uveřejněných v č. 9/1986 Finančního zpravodaje).
Závěrečné řízení musí však být ukončeno nejpozději do 30. září příslušného roku.
(9) Podíly na hospodářských výsledcích vypořádají nové státní podniky až za celý rok. Pracovníci převedení do nich ze zrušených organizací a pracovníci umístění v nich po uvolnění z jiných organizací se považují pro účel přiznání podílů za celoročně zaměstnané (výše podílů se stanoví v závislosti na ročním výdělku, tzn. na výdělku ve zrušené a nové organizaci, nebo se určí základ pro výpočet podílů jiným způsobem, který je postaví na roveň pracovníků zaměstnaných po celý rok).
(10) Roční odměny vedoucích pracovníků se vypořádají podle ustanovení výnosu federálního ministerstva práce a sociálních věcí ze dne 4. listopadu 1985 čj. 513-21258-5131, a to v poměrné části za dobu výkonu funkce podle hodnocení a uzavření výsledků hospodářské činnosti za I. pololetí roku (zrušené organizace) a za celý rok (nově zřízené státní podniky).
(11) Všechny činnosti související s delimitací majetku a závazků a s uzavřením hospodaření zaniklých VHJ a státních hospodářských organizací zabezpečí pověřené nové státní podniky, popř. likvidátor.
(12) Nedojde-li u organizace převáděné na státní podnik ke změně organizační struktury, může ředitel nově vzniklého státního podniku zjednodušit postup uvedený v bodech 4, 5 a 8.
1.4 Sociálně ekonomické informace
(1) Je nutno zabezpečit úplnou a včasnou statistickou registraci všech organizačních změn a provedení přepočtů údajů o sociálně ekonomických skutečnostech a plánu ve státním statistickém výkaznictví.
(2) Zakladatel je povinen při přípravě zakládací listiny zabezpečit identifikační číslo organizace (případně jejích strukturních jednotek) jako součást zakládací listiny. Přidělení, obnovu, potvrzení nebo zrušení identifikačního čísla organizace projedná zakladatel s příslušným orgánem státní statistiky. Po schválení organizační změny bude organizace zařazena do registru organizací vedeného statistickými orgány a přidělené identifikační číslo organizace bude nezbytnou podmínkou zápisu do podnikového rejstříku a podmínkou k otevření účtu státního podniku u banky.
Pravidla přidělování identifikačního čísla organizace stanoví FSÚ do 30. 4. 1988.
(3) Součástí protokolů o delimitaci plánů při vzniku, zrušení, spojení nebo rozdělení organizací bude přehled o plánovaných úkolech hospodářských organizací pro období 8. pětiletky před a po organizační změně a o skutečnostech odpovídajících plánu r. 1986, 1987, popř. 1988 a první pololetí 1988, popř. 1989. Závazný vzor přehledu a metodický pokyn pro jeho vyplnění vydá FSÚ ve spolupráci s SPK, FMF a SBČS do 30. 3. 1988.
(4) Spojované, rozdělované a rušené státní hospodářské organizace budou předkládat všechny státní statistické a účetní výkazy, u nichž platí v daném období výkaznická povinnost až do okamžiku účinnosti organizační změny, tj. do 30. června daného roku v dosavadním organizačním uspořádání, v rozsahu, způsobem a adresátům podle platných směrnic a pokynů státní statistiky, resp. podle pokynů ministerstva financí pro předkládání účetních a souhrnných účetních výkazů hospodářských organizací ústředně řízených od roku 1986 „M 25a“ (uveřejněných v č. 5/1986 Finančního zpravodaje) a podle pokynů pro předkládání účetních a souhrnných účetních výkazů hospodářských organizací řízených národními výbory od r. 1986 „M 25b“ (uveřejněných v č. 6/1986 Finančního zpravodaje), a to v rozsahu ročních účetních výkazů.
Lhůty předložení účetních výkazů k 30. červnu se prodlužují o 14 kalendářních dnů.
(5) Nově vzniklé státní podniky budou předkládat všechny státní statistické výkazy v rozsahu, způsobem a adresátům podle platných směrnic a pokynů orgánů státní statistiky počínaje údaji za měsíc červenec daného roku, vč. kumulací od počátku roku, a to v nové organizační struktuře. Podle nové organizační struktury přepočtou se i údaje uváděné na státních statistických výkazech za stejné období minulého roku. Společně s předložením ročních výkazů poprvé v nové organizační struktuře předloží v návaznosti na bod 3 nově vzniklé státní podniky také přepočty ročních údajů za předchozí léta od počátku 8. pětiletky, v rozsahu a způsobem stanoveným pokyny, které vydá FSÚ do 31. 10. 1988.
(6) Delimitace hospodářské činnosti organizace v účetnictví a v účetních výkazech se provede podle přílohy č. 1 ke Směrnicím k státním účetním výkazům řady A hospodářských organizací 30 Úč Hosp, vydaným federálním ministerstvem financí pod čj. VII/1-463/1986 ve znění pozdějších změn a doplňků.
(7) Nově zřízené státní podniky předloží účetní výkazy za měsíc červenec ve stanovených termínech, a to s údaji od 1. 7. příslušného roku.
(8) Orgány státní statistiky budou promítat průběžně organizační změny do statistického zjišťování počínaje červencem a 3. čtvrtletím daného roku tak, aby zabezpečily informovanost o vývoji národního hospodářství a plnění státního plánu.
1.5 Umísťování a hmotné zabezpečování uvolňovaných pracovníků
(1) Umísťování uvolňovaných pracovníků vychází ze zásady efektivního využívání pracovních sil, s přihlédnutím ke schopnostem, zdravotnímu stavu a pokud možno ke kvalifikaci těchto pracovníků.
Postupuje se podle zákoníku práce a vyhlášky č. 74/1970 Sb., kterou se upravuje uvolňování, umísťování a hmotné zabezpečení pracovníků v souvislosti s prováděním racionalizačních a organizačních opatření, ve znění vyhlášky č. 4/1979 Sb.
(2) Organizace uvolňující pracovníky účinně napomáhá jejich umístění:
a) v součinnosti s příslušným odborovým orgánem zpracovává plán pracovního uplatnění uvolňovaných pracovníků jako součást přípravy organizačních změn a o těchto záměrech informuje příslušný národní výbor;
b) v součinnosti s příslušným odborovým orgánem zabezpečuje jejich účelné umístění především v rámci svých organizačních jednotek;
c) spolupracuje s národními výbory, ostatními organizacemi a institucemi při obsazování volných pracovních míst a při vytváření vhodných nových pracovních příležitostí;
d) informuje příslušný národní výbor, resp. nadřízený ústřední orgán o neumístěných pracovnících.
(3) Národní výbory sledují, koordinují a zabezpečují umísťování uvolňovaných pracovníků do nového zaměstnání, kteří si je nezabezpečili sami nebo jim je nezabezpečila uvolňující organizace ani její nadřízený orgán. Národní výbory zpracovávají informace o volných pracovních místech a poskytují je uvolňovaným pracovníkům a uvolňujícím organizacím.
(4) Nadřízený ústřední orgán nebo národní výbor, který organizaci ruší nebo provádí přestavbu organizační struktury, zabezpečí umístění uvolněných pracovníků především ve svých podřízených organizacích. Ve spolupráci s příslušnými národními výbory a popř. s ostatními ústředními orgány i účinně napomáhá jejich umístění v jiných organizacích.
Umísťování uvolňovaných pracovníků, kterým se nepodařilo najít nové zaměstnání ani za pomoci ústředních orgánů nebo národních výborů, usměrňují ministerstva práce a sociálních věcí ČSR a SSR v úzké spolupráci s národními výbory, příslušnými resorty a odborovými orgány. Ministerstva práce a sociálních věcí mohou k provedení těchto zásad v případě potřeby vydat podrobnější pokyny. Pro řešení problematiky umísťování uvolňovaných pracovníků mohou být vytvářeny při ministerstvech práce a sociálních věcí zvláštní pracovní komise.
Ministerstva práce a sociálních věcí informují příslušnou vládu o situaci v umísťování uvolňovaných pracovníků; k tomu si mohou vyžádat potřebné informace od statistických, popř. jiných orgánů.
Za účelem zajištění volných pracovních míst pro uvolněné pracovníky zabezpečí ústřední orgány v součinnosti s národními výbory, aby organizace přednostně umísťovaly na pracovní místa, na něž by jinak přijaly pracující důchodce, uvolněné pracovníky v produktivním věku.
(5) Při uvolňování pracovníků jsou organizace v součinnosti s orgány ROH povinny nejméně tři měsíce předtím, než by pracovníkům měla být dána výpověď, seznámit uvolňované pracovníky s důvody připravovaných organizačních změn a se způsoby zabezpečení nového zaměstnání.
(6) Uvolněnému pracovníku, který po skončení pracovního poměru bez zbytečných průtahů nastoupí nové zaměstnání, přísluší mzdové vyrovnání od nástupu nového zaměstnání po dobu tří měsíců ve výši rozdílu mezi průměrným hrubým výdělkem na dosavadním a na novém pracovišti; po dobu nejdéle dalších tří měsíců přísluší mzdové vyrovnání ve výši 80 % z tohoto rozdílu.
Pokud však dochází u uvolňovaného pracovníka ke změně jeho pracovní činnosti, vyžadující podstatnou změnu nebo podstatné rozšíření kvalifikace, přísluší mu mzdové vyrovnání v plné výši rozdílu ve výdělku po celou dobu nezbytnou k rozšíření, resp. k získání nové kvalifikace.
(7) Přechody pracovníků do organizací s těžbou uhlí, radioaktivních surovin, rud a vyhrazených nerostů a na vybrané stavby jmenovitě stanovené státním plánem, do základních provozních činností v železniční dopravě a v metru a do organizací na vybraném území při západní hranici ČSSR, podkrušnohorských pánevních okresů, popř. na jiné vybrané priority pokud to stanoví vláda ČSSR, se považují při dodržení stanovených podmínek za přechody z důvodů společensky nejvýznamnějších strukturálních změn.
Přechody pracovníků do výrobních organizací určených ústředním orgánem při dodržení stanovených podmínek se považují za přechod z důvodů nejvýznamnějších racionalizačních opatření.
(8) Uvolňovanému pracovníkovi, který do dvou roků ode dne uvolnění splní věkovou podmínku nároku na starobní důchod a jemuž národní výbor nemůže zajistit přiměřené zaměstnání, bude přiznán na jeho žádost mimořádný starobní důchod (ve zvláštních případech vláda posoudí odlišné řešení). Jeho výše se určí podle ustanovení o starobním důchodu s tím, že bude přičtena i kalendářní doba do příslušné věkové hranice. Po dobu pobírání mimořádného starobního důchodu nesmí úhrn tohoto důchodu a dalších příjmů překročit průměrný měsíční výdělek, z něhož byl důchod vyměřen. Poživatelům tohoto důchodu zanikne nárok na něj dosažením věkové hranice nároku na starobní důchod. O uplatnění mimořádného starobního důchodu rozhodne vláda ČSSR.
(9) Pracovníkovi, který splnil podmínky nároku na starobní důchod před 1. říjnem 1988 a bude před tímto datem uvolněn, bude na jeho žádost starobní důchod nově vyměřen podle předpisů platných od 1. října 1988.
(10) Jestliže organizace nepovažuje další trvání dosavadního pracovního poměru pracovníka, kterému vznikl nárok na starobní důchod, za účelné, dohodne s pracovníkem jeho rozvázání dohodou, popř. postupuje podle příslušných ustanovení zákoníku práce o rozvázání pracovního poměru výpovědí.
(11) Umožnit organizacím poskytovat náhrady cestovních výdajů uvolněným svobodným pracovníkům za podmínek stanovených právním předpisem pro ženaté pracovníky, pokud je organizace přijmou do pracovního poměru na dobu neurčitou s místem výkonu práce v obci mimo obec pobytu a obec předchozího pravidelného pracoviště, a to nejdéle po dobu dvou let.
(12) Nemůže-li pracovník přes pomoc uvolňující organizace a národního výboru nastoupit vhodné zaměstnání přiměřené jeho schopnostem, zdravotnímu stavu a pokud možno kvalifikaci, přísluší mu bezprostředně po skončení dosavadního pracovního poměru při splnění podmínek příspěvek před nástupem do nového zaměstnání. Tento příspěvek se poskytuje pracovníkovi ve výši jeho dosavadního průměrného čistého měsíčního výdělku do dne nástupu nového zaměstnání, nejdéle po dobu tří měsíců. Po této době se poskytuje pracovníkovi, jemuž nebylo zabezpečeno vhodné zaměstnání, příspěvek ve výši 60 % dosavadního průměrného měsíčního čistého výdělku, nejvýše v částce 2400 Kčs měsíčně, nejdéle však po dobu dalších tří měsíců.
Příspěvek před nástupem nového zaměstnání nepřísluší v případech, kdy uvolňovaný pracovník splňuje podmínky pro nárok na starobní důchod nebo na mimořádný starobní důchod. Tento příspěvek poskytuje pracovníkovi příslušný národní výbor.
Program a návrh předpisů na umísťování pracovníků, uvolňovaných v souvislosti se změnami v organizacích výrobní základny, bude ve spolupráci s Ústřední radou odborů připraven k 31. 5. 1988.
2. POSTUP PŘESTAVBY ORGANIZAČNÍCH STRUKTUR
(1) Proces přestavby organizační struktury výrobní základny národního hospodářství na státní podniky koordinují a kontrolují Vládní výbory ČSSR, ČSR a SSR pro otázky plánovitého řízení národního hospodářství (dále jen „Vládní výbory“) s využitím specializovaných skupin expertů ze sféry řídící praxe i teorie.
(2) Odpovědnost za řízení přípravy a realizaci přestavby uspořádání výrobní základny v rámci svých resortů nesou ministři, vedoucí ostatních ústředních orgánů, rady KNV, Národního výboru hl. m. Prahy (dále jen „NVP“) a Národního výboru hl. m. SSR Bratislavy (dále jen „NVB“).
Stanovit odpovědnost za řízení přípravy a realizaci přestavby organizačního uspořádání výrobní základny řízené národními výbory je v kompetenci národních vlád.
(3) Individuální návrhy na založení státního podniku mohou samostatně předkládat ústřední státní orgány, národní výbory, generální ředitelství VHJ, podniky a jejich strukturní jednotky (závody) a další organizace (včetně rozpočtových a příspěvkových).
(4) Kolektivní návrhy za dosavadní VHJ budou předkládat komise složené z ředitelů podniků a účelových organizací (u oborových podniků a jiných obdobně uspořádaných podniků ředitelů závodů) a generálního ředitele dané VHJ a vedené zástupcem ministerstva nebo jiného ústředního orgánu. U VHJ v podřízenosti národních ministerstev nebo jiného národního ústředního orgánu, avšak s působností po celé ČSSR, bude komise vedená zástupcem toho orgánu, v jehož podřízenosti daná VHJ je. Tyto komise zpracují návrh na nové uspořádání a postavení všech organizačních jednotek dosavadní VHJ.
Kolektivní návrh komise ředitelů dané VHJ neomezuje právo podniků, závodů a účelových organizací této VHJ předkládat vlastní individuální návrhy.
(5) Návrhy na zřízení státního podniku musí dokládat schopnost nově navrhovaného státního podniku samostatně hospodařit na základě úplného chozrasčotu a samofinancování, způsob zabezpečení úkolů 8. pětiletého plánu a schopnost zabezpečení povinností vůči státnímu rozpočtu a úvěrové soustavě a splnění dříve uzavřených hospodářských smluv. Návrh musí obsahovat:
a) charakteristiku změn organizační struktury související se vznikem nového státního podniku (včetně požadavků na organizační přesuny mezi organizacemi);
b) vymezení předmětu podnikání a struktury produkce (služeb, prací) s její kvantifikací včetně porovnání se současnou strukturou produkce v členění podle skupin výrobků;
c) vymezení majetku a pracovních sil v novém uspořádání;
d) soupis uložených úkolů 8. pětiletého plánu a způsob jejich zabezpečení;
e) stručný rozbor tvorby zdrojů a jejich použití včetně zabezpečení úkolů 8. 5LP v podmínkách úplného chozrasčotu a samofinancování na období nejméně 3–5 let;
f) hlavní směry dlouhodobého komplexního rozvoje nově navrhovaného státního podniku (technický rozvoj, výrobkový rozvoj, investiční rozvoj, rozvoj pracovních sil, zapojení do přímých zahraničních vztahů apod.).
Při tom nedostatečná dosavadní vybavenost podniků (nebo i závodů) výrobními fondy nesmí být důvodem k odmítání jejich osamostatnění a převedení na státní podnik, neboť se počítá s opatřeními k určitému vyrovnání rozdílných výchozích podmínek organizací v odepsanosti základních prostředků (případně s částečným doplněním obratových fondů). Kromě toho budou podnikům stanoveny jednotné odvody, daně a normativy a na efektivní akce bude poskytován úvěr; to vše bude směřovat k vyrovnání výchozích podmínek pro hospodaření nově vznikajících státních podniků.
Návrh na zřízení státního podniku bude projednán se stranickou a odborovou organizací navrhovatele a o návrzích bude navrhovatel informovat příslušné územní stranické orgány.
(6) Návrhy předkládají navrhovatelé spolu se stanovisky svých stranických i odborových organizací přímo příslušnému ministru, vedoucímu ústředního orgánu, nebo radě KNV (NVP, NVB) a současně Úřadu předsednictva vlády ČSSR nebo Úřadu vlády ČSR a SSR.
(7) Příslušná ministerstva, ústřední orgány a KNV (NVP, NVB) zpracují na základě všech podaných návrhů a vlastních koncepcí rozvoje odvětví projekty přestavby organizačního uspořádání jimi dosud řízených organizací výrobní základny. Součástí projektů zpracovaných KNV (NVP, NVB) budou projednané návrhy ONV (ObNV, MěNV apod.) na organizační uspořádání výrobní základny v jejich řídící působnosti. ONV (ObNV, MěNV apod.) projednají své návrhy s KNV (NVP, NVB) tak, aby se mohly stát součástí projektů KNV (NVP, NVB). Možnost samostatně předkládat individuálně návrhy všemi stupni národních výborů, jim podřízenými podniky (a jejich jednotkami) a event. dalšími organizacemi není tímto postupem omezována. Projekt musí obsahovat:
a) srovnání dosavadní a nové organizační struktury výrobní základny resortu nebo KNV (NVP, NVB) v členění na úrovni dosavadních hospodářských organizací (podnik, VHJ) a nově zakládaných státních podniků;
b) seznam neakceptovaných návrhů na organizační změny (včetně zdůvodnění, proč nebyly akceptovány);
c) způsob zajištění úkolů 8. 5LP v resortu, a to v objemech i sortimentu (kvantifikace musí obsahovat i odpočet realizované části úkolů 5LP);
d) nevyřešené požadavky kladené v souvislosti s přestavbou organizačních struktur na ostatní resorty, nebo národní výbory;
e) časový harmonogram přestavby organizačních struktur výrobní základny v resortu dle dále uvedených etap realizace.
(8) Projekt musí postihovat celou výrobní základnu resortu včetně příspěvkových a rozpočtových organizací (u národních výborů jde jen o organizace hospodářské). Příslušní ministři a vedoucí ústředních orgánů a rady KNV (NVP, NVB) předloží projekty organizační přestavby svých resortů do 30. 4. 1988 příslušným vládám, příslušným plánovacím komisím a statistickým úřadům a SBČS. U podniků významných pro obranný průmysl se podle potřeby k projektům vyjádří Vládní výbor pro obranný průmysl. V zájmu koordinace přestavby struktur výrobní základny v odvětvích v působnosti federálních a národních orgánů předloží místopředsedové vlády ČSSR a předsedové národních vlád projekty zpracované národními orgány vládě ČSSR do 31. 5. 1988. Vláda projedná postupně do 15. 6. 1988 projekty a rozhodne o jejich realizaci.
(9) Realizace přestavby organizačních struktur proběhne ve dvou etapách podle připravenosti jednotlivých případů:
I. etapa– k 1. 7. 1988II. etapa– k 1. 7. 1989.
Vedle těchto základních termínů vláda ČSSR nebo vlády ČSR a SSR mohou rozhodnout o převodu dosavadních hospodářských organizací na státní podniky k 1. 1. 1989 a k 1. 4. 1989 v případech, kdy to nenaruší přípravu plánu na rok 1989, přípravu 9. pětiletého plánu a bilancování důsledků komplexní přestavby velkoobchodních a nákupních cen.
Nové státní podniky zakládají ministři, vedoucí ostatních ústředních orgánů a rady KNV, NVP a NVB.
Nově vzniklé státní podniky musí být zapsány do podnikového rejstříku.
(10) Přechod majetku a závazků zanikajících organizací na nově vznikající státní podniky nebo jiné subjekty ke dni jejich vzniku, vyhodnocení a uzavření hospodářské činnosti zanikajících organizací (závěrečné řízení za I. pololetí příslušného roku) a sestavení a přepočtení vybraných údajů ze statistických a účetních výkazů za uplynulé období 8. 5LP v dosavadní i nové struktuře musí být dokončeny do 3 měsíců ode dne vzniku nového státního podniku.
Likvidace zaniklých organizací (především GŘ dosavadních trustů) musí být provedena do 6 měsíců ode dne jejich zrušení.
(11) Nově vzniklé státní podniky ve své pravomoci rozpracují v souladu se zákonem o státním podniku vnitropodnikové řízení a chozrasčot.
Úloha Vládních výborů pro otázky plánovitého řízení národního hospodářství ČSSR, ČSR a SSR při koordinaci přestavby organizačních struktur
Koordinaci přestavby organizačních struktur výrobně technické, vědeckovýzkumné a oběhové základny národního hospodářství jsou pověřeny Vládní výbory.
Vládní výbory jako koordinační orgány vlád při přestavbě organizačních struktur:
a) koordinují průběh přípravy i realizaci přestavby organizačních struktur,
b) kontrolují věcný a časový průběh prací,
c) posuzují projekty vypracované ministry a vedoucími ústředních orgánů a individuální návrhy z hlediska celospolečenských zájmů a realizace zásad přestavby hospodářského mechanismu,
d) předkládají vládám komplexní stanoviska k přestavbě organizačních struktur včetně návrhů řešení meziresortních přesunů.
Při posuzování projektů a návrhů na přestavbu organizačních struktur využívá Vládní výbor ČSSR již ustavenou svodnou skupinu. Vládní výbory ČSR a SSR ustaví svodné skupiny z náměstků průřezových, odvětvových a dalších centrálních orgánů, ze zástupců teoretické fronty a hospodářské praxe. Svodné skupiny Vládních výborů si vytvářejí skupiny expertů pro jednotlivé odvětvové komplexy.
Na úrovni federace
– pro strojírenství (včetně hutnictví a elektrotechniky),
– pro paliva a energetiku (včetně rudného hornictví a úpravárenství),
– pro dopravu a spoje.
Na úrovni republik
– pro chemii,
– pro lehký průmysl,
– pro stavebnictví a výrobu stavebních hmot,
– pro zemědělství a potravinářský průmysl,
– pro obchod,
– pro hospodářství národních výborů
a případně další.
Pro koordinaci přestavby struktur výrobní základny v odvětvích v působnosti federálních a národních orgánů si Vládní výbor ČSSR vytváří, ve spolupráci s Vládními výbory republik, koordinační skupiny pro odvětvové komplexy
– pro chemii,
– pro spotřební průmysl,
– pro stavebnictví a výrobu stavebních hmot,
– pro zemědělství, potravinářství, lesní a vodní hospodářství,
– pro obchod a služby,
– pro dopravu,
– pro odvětví zdravotnictví, školství, kulturu a další sociální problematiku.
Členy expertních a koordinačních skupin budou pracovníci průřezových a odvětvových ústředních a národních orgánů a pracovníci teoretické fronty a hospodářské sféry. Vládní výbory ČSR a SSR vysílají své pověřence do koordinačních skupin pro odvětvové komplexy vytvářených Vládním výborem ČSSR.
Vládní výbory mají právo vyžadovat od vedoucích centrálních orgánů a jim podřízených organizací na nezbytně nutnou dobu odborníky pro práci v expertních a koordinačních skupinách.
Jsou oprávněny vyžadovat od předkladatelů projektů doplňky a další podklady a vyjádření.
Technické, organizační, hmotné, informační a další podmínky pro koordinaci přestavby organizačních struktur zajišťují sekretariáty Vládních výborů. Sekretariáty Vládních výborů řeší, ve spolupráci s příslušnými orgány, otázky pracovně právního postavení expertů.
Harmonogram přestavby organizačních struktur
ČinnostTermín Zodpovídá 1Předkládání individuálních návrhů orgánů a organizací zpracovatelům projektu, Úřadu předsednictva vlády ČSSR a úřadům vlád ČSR a SSRdo 31. 3. 1988příslušné orgány a organizace2Předkládání kolektivních návrhů komisí ředitelů VHJ zpracovatelům projektu, Úřadu předsednictva vlády ČSSR a úřadům vlád ČSR a SSRdo 31. 3. 1988pověření pracovníci ústředních orgánů3Předání projektů příslušným vládám, plánovacím komisím, statistickým úřadům a Státní bance československédo 30. 4. 1988příslušní ministři a vedoucí federálních ústředních a národních orgánů a rady KNV (NVP, NVB)4Předání projektů zpracovaných národními orgány vládě ČSSRdo 31. 5. 1988místopředsedové vlády ČSSR, předsedové národních vlád5Projednání projektů ve vládě ČSSRdo 15. 6. 1988Vládní výbor pro otázky plánovitého řízení národního hospodářství6Realizace I. etapy přestavby organizačních struktur, včetně zápisů nově založených státních podniků k 1. 7. 1988 do podnikového rejstříku v souladu s rozhodnutím vlády ČSSRk 1. 7. 1988příslušní ministři a vedoucí federálních ústředních a národních orgánů a rady KNV (NVP, NVB)7Projednání postupu realizace II. etapy přestavby organizačních struktur ve vládě ČSSRdo 31. 3. 1989Vládní výbor pro otázky plánovitého řízení národního hospodářství8Realizace II. etapy přestavby organizačních struktur, včetně zápisu nově založených státních podniků k 1. 7. 1989 do podnikového rejstříku v souladu s rozhodnutím vlády ČSSRk 1. 7. 1989příslušní ministři a vedoucí federálních ústředních a národních orgánů a rady KNV (NVP a NVB)9Souhrnná zpráva o realizaci přestavby organizačních struktur31. 3. 1990Vládní výbor pro otázky plánovitého řízení národního hospodářství