492/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra ochrany práce a sociální péče o úpravě mzdových a pracovních podmínek dělnictva zaměstnaného při zpracování umělých (plastických) a přírodních řezbářských hmot.

492.
Vyhláška
ministra ochrany práce a sociální péče
ze dne 15. února 1946
o úpravě mzdových a pracovních podmínek dělnictva zaměstnaného při zpracování umělých (plastických) a přírodních řezbářských hmot.
Podle předpisů o provádění mzdové politiky stanovím tuto úpravu mzdových a pracovních podmínek dělnictva zaměstnaného při zpracování umělých (plastických) a přírodních řezbářských hmot.

§ 1.
Působnost.
Tato vyhláška se vztahuje:
a) místně:
na země Českou a Moravskoslezskou,
b) věcně:
na veškeré závody, které se zabývají zpracováním umělých (plastických) hmot všeho druhu, přírodních řezbářských hmot, jako rohů, paznechtů, kostí, kamenáčových a jiných ořechů, želvoviny, slonoviny, jantaru, mořské pěny a perleti.
c) osobně:
na všechny zaměstnance podléhající zákonu č. 221/ 1924 Sb., o nemocenském, invalidním a starobním pojištění, ve znění předpisů jej pozměňujících a doplňujících.
Vyhláška se nevztahuje na oddělení závodů, které vyrábějí polotovary výlučně pro vlastní potřebu. U závodů, které sdružují 2 nebo více druhů výroby spadajících pod různé mzdové vyhlášky, rozhodne na žádost závodu ministerstvo ochrany práce a sociální péče, do které ze mzdových vyhlášek má býti závod zařaděn.
§ 2.
Pracovní doba.
Pracovní doba se řídí zákonem ze dne 19. prosince 1918, čís. 91 Sb. a jeho prováděcími nařízeními v platném znění. Rozdělení pracovní doby a to jak denní, tak týdenní ponechává se dohodě správy závodu se závodní radou nebo závodním důvěrníkem.
§ 3.
Dny pracovního klidu.
Neděle, svátky a památné dny státem uznané jsou zásadně dny pracovního klidu. Den pracovního klidu počíná v 6 hodin a končí v 6 hodin příštího dne.
Na Štědrý den — nepřipadne-li na neděli nebo státem uznaný svátek nebo památný den — se pracuje do 12 hodin, při čemž se mzda zaplatí za tolik pracovních hodin, kolik by jich na tento den jinak připadlo.
§ 4.
Práce přes čas, v noci, práce ve dnech pracovního klidu.
1. Za práci v časové mzdě i v úkolu se platí příplatky v těchto případech:
a)za práci přes čas, t. j. přes 48 hodin týdně Tento příplatek nepřísluší za přípravné, a pomocné práce (§ 7 zák. č. 91/1918 Sb.), za které se platí normální mzda. Kočí, řidiči a závozníci dostanou za pracovní dobu až do 54 hodin, vrátní a hlídači za pracovní dobu až do 60 hodin (čítaje v to případné práce přes čas a pomocné práce) týdenní mzdu stanovenou v § 11, bez příplatku za práci přes čas.25%.b)za noční práci, t. j. od 22. hodin do 5 hodin, nejde-li o pravidelnou pracovní směnu50%.c)Za práci ve dnech pracovního klidu (§ 3)50%.d)Za práci o placených svátcích a památných dnech státem uznaných podle předpisů o tom vydaných.
2. Přijde-li v úvahu několik výše uvedených příplatků, zaplatí se pouze příplatek nejvyšší.
3. Příplatky za práci noční a práci ve dnech pracovního klidu nenáležejí vrátným a hlídačům.
4. Za ošetřování koní a práci ve stáji ve dnech pracovního klidu, jakož i za odpolední krmení koní v tyto dny nepřísluší příplatek za práci ve dnech pracovního klidu, jestliže toto zaměstnání nepřesahuje denně 2 hodiny.
5. Hodiny, které odpadly pro svátek, pro nemoc, nebo pro zákonnou dovolenou, platí pro výpočet příplatků za práci přes čas jako odpracované.
Totéž platí pro případy, v nichž se náhrada mzdy platí dle § 1154 b) odst. 1 a násl. všeob. obč. zák.
6. Připouští se, aby práce přes čas spojená s provozem závodu, jako obsluha topenišť a strojů, čištění, úklid a pod., převyšující zákonnou dobu pracovní, byla placena přiměřený paušálem.
Pro výši tohoto paušálu jest vzíti za základ očekávanou průměrnou délku doby práce přes čas a práce pomocné.
7. Dělnictvo je povinno vykonávati práce přes čas, práci noční a práci ve dnech pracovního klidu, požaduje-li to správa závodu po dohodě se závodní radou, resp. závodním důvěrníkem v rámci zákonných předpisů.
§ 5.
Výpočet příplatků.
1. Základem pro výpočet příplatků jest:
a) u dělníků zaměstnaných v hodinové mzdě, jejich hodinová mzda, stanovená touto vyhláškou,
b) u dělníků zaměstnaných v prémiové soustavě, jejich hodinová mzda stanovená touto vyhláškou i s prémiemi, nejvýše však směrná úkolová sazba,
c) u dělníků zaměstnaných v úkolu, směrná úkolová sazba, vyplývající z ustanovení této vyhlášky,
d) u dělníků na týdenní mzdu s pravidelnou 54 hod., příp. 60 hod. pracovní dobou ⅟₅₄, příp. ⅟₆₀ týdenní mzdy.
2. Při výpočtu příplatků se nepřihlíží k naturálním požitkům.
§ 6.
Dovolená.
O placené dovolené platí všeobecná ustanovení.
§ 7.
Rozvázání pracovního poměru.
Není-li jinak ujednáno, platí oboustranně 14-denní výpovědní lhůta.
§ 8.
Zameškaná práce.
Při zameškání práce platí ustanovení §§ 1154 b a násl. všeob. obč. zák.
§ 9.
Mzdové oblasti.
Mzdová oblast I.:
Statutární města: Praha, Brno, Plzeň, Moravská Ostrava a Liberec.
Správní okresy: Praha-venkov-sever, Praha-venkov-jih, Brno-venkov a Jablonec n. N.
Města: České Budějovice, Pardubice, Zlín.
Mzdová oblast II.:
Všechna ostatní místa.
§ 10.
Mzdové skupiny.
Dělníci se zařaďují do těchto mzdových skupin:
A. Dělníci s hodinovou mzdou:
Mzdová skupina 1.
Skupináři, vzorkaři a nástrojaři.
Mzdová skupina 2.
a) Odborní dělníci(-ice), t. j. všichni vyučení soustružníci, řezbáři a ostatní vyučení řemeslní dělníci, pokud konají práci svého řemesla, jakož i seřizovači strojů, zkoušení strojníci a zkoušení topiči u parních kotlů a strojů.
b) Samostatní dělníci(-ice), kteří prokazatelně byli zaměstnáni samostatně déle než 3 roky na řemeslných pracích svého oboru.
Mzdová skupina 3.
Zaučení dělníci(-ice), kteří nespadají pod mzdové skupiny 1 a 2 a jsou samostatně zaměstnáni na jednom nebo více strojích a jsou zodpovědni za kvalitu jejich výkonu, nebo na odborných pracích déle než 1 rok.
Mzdová skupina 4.
Pomocní dělníci(-ice) v podniku zaměstnaní, kteří
a) nevyhovují podmínkám stanoveným pro mzdové skupiny 1, 2 a 3 nebo jsou toliko jako pomocníci přidělení k dělníkům zařaděným do skupiny 1, 2 a 3; dále
b) dělníci(-ice) trvale zaměstnaní lehčími pracemi, nevyžadujícími tělesné námahy jako na př. čištění místností, úklid, posílky, zatápění v kamnech, obstarávání jídla a pod.
B. Dělníci s týdenní mzdou:
Mzdová skupina 5.
Řidiči vyučení kovodělnému řemeslu.
Mzdová skupina 6.
Řidiči nevyučení kovodělnému řemeslu.
Mzdová skupina 7.
Závozníci.
Mzdová skupina 8.
Kočí.
Mzdová skupina 9.
Vrátní a hlídači.
§ 11.
Mzdový sazebník.
1. Mzdy dělníků pro jednotlivé mzdové skupiny (§ 10) se stanoví takto:
Mzdová oblastIIIza hod.KčsKčsMzdová skupina 1.11.7511.25Mzdová skupina 2.Odborní dělníci (-ice):v 1.—2. roce povolání po vyučení9.408.95v 3.—4. roce povolání po vyučení10.—9.60po 4. roce povolání po vyučení11.—10.60Mzdová skupina 3.Zaučení dělníci (-ice):do 18 let věku8.257.75do 20 let věku8.558.25do 21 let věku9.258.85starší 21 let9.809.40Mzdová skupina 4.a) pomocní dělníci (-ice) (§ 10, 4 a):do 16 let věku6.906.60do 18 let věku7.307.—do 20 let věku8.308.—do 21 let věku8.808.50starší 21 let9.409.10b) pomocní dělníci (-ice) při lehčích pracích (§ 10, 4 b):do 16 let věku6.506.20do 18 let věku7.—6.70do 20 let věku7.307.—do 21 let věku7.807.50starší 21 let8.207.90Mzdová oblastIIItýdněKčsKčsMzdová skupina 5.Řidiči motorových vozidel, vyučení kovodělnému řemeslu570.—555.—Mzdová skupina 6.Řidiči motorových vozidel nevyučení kovodělnému řemeslu540.—525.—Mzdová skupina 7.Závozníci500.—485.—Mzdová skupina 8.Kočí500.—485.—Mzdová skupina 9.Vrátní a hlídači500.—485.—
§ 12.
Práce úkolová.
1. Pracuje-li se v úkolu, musí býti úkolové sazby tak stanoveny, aby v úkolu zaměstnaní dělníci při průměrném výkonu a za pracovních podmínek v závodě obvyklých, vydělali 20% nad svou mzdu stanovenou v § 11 této vyhlášky (úkolová směrná sazba). Směrná úkolová sazba platí za předpokladu průměrného výkonu jen jako směrnice pro stanovení sazeb úkolových. Jde-li o dělníky, kteří mají podprůměrné nebo nadprůměrné výkony, pohybují se jejich výdělky pod nebo nad výdělkem průměrně pracujícího dělníka.
2. Snížení úkolových sazeb jest (mimo případ očividně nesprávně propočtených úkolových sazeb) přípustno jen tehdy, je-li to odůvodněno změnou pracovního postupu, druhem a jakostí materiálu, technickým zlepšením a pod.
3. Výdělek jednotlivého v úkolu zaměstnaného dělníka nesmí klesnouti pod hodinovou mzdu, pokud příčiny nižšího výdělku nejsou prokazatelně v osobě dělníkově.
§ 13.
Zvláštní příplatky.
1. Dělníci, vyjmenovaní ve mzdových skupinách 1 a 2a), kteří z technických důvodů nemohou pracovati v úkole vůbec, nebo jen zřídka, ač práce v úkolu je v závodě zavedena, obdrží ke svým mzdám, stanoveným v § 11 této vyhlášky úkolový vyrovnávací příplatek ve výši 20%.
2. Zvláště kvalifikovaní dělníci, kteří provádějí zcela samostatně mimořádně obtížné nebo zodpovědné práce, spadající do rámce jejich mzdové skupiny, dostanou ke svým mzdám stanoveným v § 11, příplatek ve výši 10%.
V pochybnostech rozhodne okresní úřad ochrany práce, komu zmíněný příplatek přísluší.
Ministerstvo ochrany práce a sociální péče může na žádost povoliti pro jednotlivé závody poskytnutí úkolového vyrovnávacího příplatku, dalším v odst. 1 nejmenovaným vysoce kvalifikovaným skupinám povolání, nebo za namáhavé a zdraví ohrožující úkony v případech, kdy nelze v úkolové mzdě pracovati.
§ 14.
Výkonnostní příplatky.
Ke mzdám stanoveným touto vyhláškou mohou se poskytovati dělníkům, kteří pracují v časové mzdě, výkonnostní příplatky za nadprůměrné výkony a to až do výše 25% jejich časové mzdy. Souhrn těchto výkonnostních příplatků nesmí překročiti 15% úhrnu časových mezd v závodě.
§ 15.
Stravné a nocležné.
1. Dělníci, řidiči aut, závozníci a kočí dostanou při jízdách ven, t. j. mimo obec sídla závodu, pokud jejich nepřítomnost v závodě trvá 8 hodin denně a nemohou se stravovati v místě svého závodu nebo ve svém bydlišti, náhradu za zvýšené vydání, jež činí za den; na oběd 20 Kčs, jestliže nemohou obědvati v obci sídla závodu, nebo ve svém bydlišti v době od 12. do 14. hodiny; na večeři 15 Kčs, vrátí-li se do závodu teprve po 19. hodině; na nocleh a snídani 40 Kčs, jsou-li nuceni přenocovati mimo obec sídla závodu, nebo mimo své bydliště.
2. Prokáže-li zaměstnanec účtenkami odůvodněné vyšší výdaje za nocleh, budou mu plně hraženy. Náhrada za nocleh odpadá, pokud závod zaměstnancům opatří vyhovující nocleh na svůj náklad.
§ 16.
Naturální požitky.
Pokud se poskytují naturální požitky, započítávají se do mzdy. Hodnota naturálních požitků se oceňuje podle norem, platných pro nemocenské pojištění.
§ 17.
Zmenšená pracovní výkonnost.
1. Dělníkům, jejichž pracovní výkon neodpovídá požadavkům kladeným na dělníka s normálním pracovním výkonem, určí správa závodu po dohodě se závodní radou (závodním důvěrníkem) mzdu podle stupně zmenšeného výkonu.
2. Stanovení snížené mzdy je třeba ihned písemně sděliti příslušnému okresnímu úřadu ochrany práce, jakož i dotyčnému dělníku.
3. Snížení mzdy je právně účinné, jestliže s ním okresní úřad ochrany práce neprojeví nesouhlas do 30 dnů po tom, co mu oznámení došlo.
§ 18.
Výplata mzdy.
1. Není-li nic jiného ujednáno, vyplácí se mzda týdně. O jiném súčtování dohodne se správa závodu se závodní radou (závodním důvěrníkem).
2. Výplata budiž prováděna před skončením pracovní doby s přesným vyznačením srážek a konečné mzdy. Omyly ve vyplacených částkách buďtež hlášeny ještě při výplatě.
§ 19.
Závěrečná ustanovení.
1. Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. února 1946.
2. Zároveň pozbývá účinnosti vyhláška ze dne 6. května 1942, běž. č. 428 o mzdových a pracovních podmínkách dílenského dělnictva zaměstnaného při zpracování řezbářských hmot (mimo dřevo a perleť) (Ú. l. č. 107/42), jakož i vyhláška ze dne 21. února 1940, o mzdách dělnictva zaměstnaného v průmyslu zpracujícím řezbářské hmoty (mimo dřevo) (Ú. l. č. 44/1940), platná pro zpracování perleti ve znění vyhlášky z 10. prosince 1945, č. 594 o zvýšení mezd a platů (Ú. l. č. 155/1945).
3. Zaměstnavatel je povinen tuto vyhlášku v podniku veřejně vyvěsiti.

Ministr:
Dr. Šoltész v. r.