61/2000 Sb.
Zákon o námořní plavbě

61
ZÁKON
ze dne 24. února 2000
o námořní plavbě
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
ZÁKLADNÍ USTANOVENÍ
§ 1
Předmět úpravy
(1) Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie1), zároveň navazuje na přímo použitelný předpis Evropské unie39) a upravuje
a) podmínky provozování námořní plavby námořními plavidly pod státní vlajkou České republiky a práva a povinnosti právnických a fyzických osob s tím spojené,
b) výkon státní správy ve věcech námořní plavby.
(2) Zákon se nevztahuje na námořní plavbu válečných lodí, vodních skútrů, nafukovacích člunů a dále na námořní plavbu malých plavidel, pokud jsou provozována podle právních předpisů o vnitrozemské plavbě.1a)
§ 2
Základní pojmy
(1) Námořní plavbou se rozumí provozování námořních plavidel na volném moři,2) ve výlučné ekonomické zóně2) a v souostrovních vodách,2) v pobřežním moři2) a na úsecích vnitrozemských vodních cest s pobřežním mořem spojených až po poslední přístav, který plní funkci přístavu pro námořní lodě a pobyt námořních plavidel v přístavech.2)
(2) Námořní plavidlo je námořní obchodní loď a námořní jachta.
(3) Kabotážní plavbou se rozumí provozování námořních plavidel výlučně v pobřežním moři mezi přístavy pobřežního státu nebo pobřežních států.
(4) Námořní obchodní loď je námořní plavidlo s vlastním pohonem určené k námořní plavbě za účelem přepravy nákladů nebo cestujících nebo přepravy nákladu a cestujících (dále jen „loď“).
(5) Námořní jachta je námořní plavidlo, jehož délka trupu přesahuje 2,5 metru a nepřesahuje 24 metrů, vybavené plachtami nebo motorem nebo obojím.
(6) Trajektová loď je loď určená k přepravě silničních a kolejových vozidel, vjíždějících na loď a vyjíždějících z lodě po vlastní ose, a cestujících na pravidelné trase jako mořský přívoz.
(7) Loď typu Ro/Ro je loď s odklopnou přídí, boky nebo zádí, určená výhradně k přepravě vozidel a jiných nákladů na podvozcích nebo podvalnících.
(8) Osobní loď je námořní plavidlo určené k přepravě více než 12 cestujících. Za cestujícího se považuje každá přepravovaná osoba s výjimkou velitele lodi, ostatních členů posádky lodi a dítěte mladšího 1 roku.
(9) Uznaná klasifikační společnost je klasifikační společnost uznaná Evropskou komisí (dále jen „Komise“) podle přímo použitelného předpisu Evropské unie28).
(10) Mezinárodní osvědčení je osvědčení, které dokládá, že námořní plavidlo, jeho konstrukce, vybavení, systém bezpečného řízení provozu na něm nebo podmínky pro práci členů posádky plavidla splňují požadavky stanovené mezinárodní smlouvou, která je součástí právního řádu a upravuje oblast námořní plavby (dále jen „námořní úmluva“)3).
(11) Repatriací se rozumí doprava člena posádky lodě po jeho vylodění do místa jeho pobytu nebo do jiného sjednaného místa.
§ 3
Námořní úřad
Státní správu a státní dozor ve věcech námořní plavby vykonává Ministerstvo dopravy. Ministerstvo dopravy plní funkci Námořního úřadu (dále jen „Úřad“) ve vztahu k mezinárodním smlouvám, kterými je Česká republika vázána.
ČÁST DRUHÁ
PRÁVO VLAJKY A NÁMOŘNÍ REJSTŘÍK
Právo vlajky
§ 4
(1) Právo a povinnost plout pod státní vlajkou České republiky vzniká zápisem námořního plavidla do námořního rejstříku České republiky (dále jen „námořní rejstřík“) nebo na základě rozhodnutí Úřadu o prozatímním povolení k plavbě pod státní vlajkou České republiky (dále jen „prozatímní povolení k plavbě“).
(2) Na námořním plavidle plujícím pod státní vlajkou České republiky platí právní řád České republiky. V pobřežním moři nebo na vnitrozemských vodních cestách s pobřežním mořem spojených a v přístavu platí na námořním plavidle plujícím pod státní vlajkou České republiky právní řád České republiky, pokud pobřežní stát neuplatní svoje právo v souladu s mezinárodním právem.
(3) Zápisem námořního plavidla do námořního rejstříku získává námořní plavidlo státní příslušnost České republiky. Vlastník námořního plavidla je povinen uhradit poplatek za právo plout pod státní vlajkou České republiky.
(4) Výše poplatku se stanoví v závislosti na době trvání práva plout pod státní vlajkou České republiky, druhu námořního plavidla, jeho velikosti a oblasti námořní plavby. Výši poplatku a způsob placení a prokazování zaplacení poplatku stanoví vláda nařízením.
§ 5
(1) Pod státní vlajkou České republiky lze provozovat námořní plavbu s výjimkou námořní plavby za účelem provozování
a) rybolovu,
b) trajektové lodě nebo lodě typu Ro/Ro,
c) osobní lodě, nebo
d) lodě s jaderným pohonem.
(2) Kabotážní plavbu lze provozovat pod státní vlajkou České republiky pouze se souhlasem pobřežních států, v jejichž pobřežním moři se kabotážní plavba provozuje.
§ 6
(1) Vlastníkem námořního plavidla je právnická nebo fyzická osoba, která při zápisu námořního plavidla do námořního rejstříku prokáže právní titul k vlastnictví námořního plavidla.
(2) Provozovatelem námořního plavidla je osoba, která vlastním jménem provozuje námořní plavbu pod státní vlajkou České republiky a je současně vlastníkem námořního plavidla anebo je vlastníkem námořního plavidla zmocněna k provozování námořního plavidla vlastním jménem a na vlastní odpovědnost.
(3) Osoba zmocněná k provozování námořního plavidla podle odstavce 2 nesmí zmocnit k provozování tohoto plavidla další osobu bez předchozího souhlasu vlastníka námořního plavidla.
Námořní rejstřík
§ 7
(1) Námořní rejstřík je veřejný seznam, do kterého se zapisují údaje o námořních plavidlech, jejich vlastnících a jejich provozovatelích. Námořní rejstřík vede Úřad.
(2) Námořní plavidlo lze zapsat do námořního rejstříku pouze na základě rozhodnutí Úřadu o zápisu námořního plavidla. Dnem zápisu vzniká právo plout pod státní vlajkou České republiky.
(3) V námořním rejstříku jsou vedeny odděleně evidence lodí, evidence jachet a evidence rozestavěných lodí.
(4) Do námořního rejstříku může každý nahlížet a pořizovat si z něho výpisy a opisy.
(5) Za úkony spojené s vedením rejstříku se platí správní poplatek.4)
§ 8
(1) Do námořního rejstříku se zapisují tyto údaje:
a) jméno námořního plavidla;
b) identifikační číslo lodě přidělené Mezinárodní námořní organizací,5) nebo identifikační číslo trupu námořní jachty přidělené výrobcem nebo uznanou klasifikační společností;
c) účel, pro který je námořní plavidlo určeno;
d) volací značka, případně další rádiové identifikační označení lodě přidělené a používané podle jiného právního předpisu29),
e) vlastník námořního plavidla
1. u fyzické osoby se zapisují tyto údaje: jméno, příjmení, datum narození a adresa místa trvalého pobytu nebo bydliště,
2. u právnické osoby se zapisují tyto údaje: obchodní jméno, sídlo, právní forma, popřípadě místo podnikání, jméno statutárního zástupce;
f) provozovatel námořního plavidla v případě, že se jedná o odlišný subjekt (pro zápis údajů platí jejich rozsah shodně jako u vlastníka námořního plavidla);
g) základní technické údaje o námořním plavidlu;
h) zástavní práva a práva zadržovací váznoucí na námořním plavidle a další skutečnosti omezující nakládání s námořním plavidlem;
i) souběžná registrace lodě;
j) rozhodnutí o pozastavení registrace námořního plavidla;
k) důvod a datum výmazu námořního plavidla z námořního rejstříku;
l) datum provedení zápisu námořního plavidla do námořního rejstříku a podpis zapisovatele.
(2) Proti tomu, kdo jedná v důvěře v zápis do námořního rejstříku, nemůže ten, jehož se zápis týká, namítat, že zápis neodpovídá skutečnosti.
(3) Způsob vedení evidence námořních plavidel, základní technické údaje o námořních plavidlech a ostatní technické údaje, které se zapisují do námořního rejstříku, stanoví prováděcí předpis.
§ 9
Rozhodnutí o zápisu námořního plavidla
(1) Úřad rozhodne o zápisu námořního plavidla do námořního rejstříku na základě písemné žádosti za těchto podmínek:
a) provozovatelem
1. námořní jachty je fyzická osoba, která je občanem členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor, dosáhla věku 21 let a je plně svéprávná a bezúhonná, nebo právnická osoba se sídlem nebo organizační složkou na území členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor, jejíž členové statutárního orgánu dosáhli věku 21 let a jsou plně svéprávní a bezúhonní, nebo
2. lodi je fyzická osoba, která je občanem členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor, dosáhla věku 21 let a je plně svéprávná a bezúhonná, nebo právnická osoba se sídlem nebo odštěpným závodem na území České republiky, jejíž členové statutárního orgánu dosáhli věku 21 let a jsou plně svéprávní a bezúhonní,
b) provozovatel lodi splňuje požadavky stanovené Mezinárodní úmluvou o bezpečnosti lidského života na moři30) (dále jen „Mezinárodní úmluva SOLAS“) na zavedení systému bezpečného řízení provozu na lodi,
c) námořní plavidlo má technickou způsobilost k plavbě,
d) námořní plavidlo není zapsáno v námořním rejstříku jiného státu nebo v jiném plavebním rejstříku s výjimkou případu, kdy registrace lodě v námořním rejstříku jiného státu nebo jiného plavebního rejstříku je pozastavena z důvodu souběžné registrace, a
e) ke dni podání žádosti o zápis lodi do námořního rejstříku neuplynulo od započetí stavby lodě položením kýlu více než 10 let; to neplatí, byl-li předchozí námořní rejstřík, v němž byla loď zapsána, námořním rejstříkem členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor.
(2) Pokud Úřad rozhodne o zápisu námořního plavidla do námořního rejstříku, umožní bezprostředně po vydání tohoto rozhodnutí provozovateli námořního plavidla přístup v nezbytném rozsahu do systému pro výměnu informací na moři podle předpisu Evropské unie31).
(3) Zápisem námořního plavidla do námořního rejstříku získává námořní plavidlo státní příslušnost České republiky. Zápis námořního plavidla do námořního rejstříku osvědčuje vlastnictví k námořnímu plavidlu.
(4) Zápis námořního plavidla do námořního rejstříku osvědčí Úřad vystavením rejstříkového listu. Rejstříkový list lodě se vystavuje na dobu neurčitou. Rejstříkový list námořní jachty se vystavuje na dobu platnosti technické způsobilosti námořní jachty k námořní plavbě.
§ 10
Bezúhonnost provozovatele námořního plavidla
Za bezúhonného se pro účely tohoto zákona považuje ten, kdo nebyl pravomocně odsouzen pro trestný čin, jehož skutková podstata souvisí s námořní plavbou, nebo ten, kdo nebyl pravomocně odsouzen pro jiný trestný čin spáchaný úmyslně, pokud se na něj nehledí, jako by nebyl odsouzen.
§ 10a
Za účelem zjištění, zda provozovatel námořního plavidla splňuje podmínku bezúhonnosti, si Úřad vyžádá podle zvláštního právního předpisu5a) výpis z evidence Rejstříku trestů. Žádost o vydání výpisu z evidence Rejstříku trestů a výpis z evidence Rejstříku trestů se předávají v elektronické podobě, a to způsobem umožňujícím dálkový přístup.
§ 11
Řízení o zápis námořního plavidla do námořního rejstříku
(1) Žádost o zápis námořního plavidla do námořního rejstříku podává vlastník námořního plavidla.
(2) Žádost o zápis do námořního rejstříku musí obsahovat
a) obchodní jméno a sídlo nebo název, sídlo a právní formu právnické osoby, která je vlastníkem námořního plavidla, nebo jméno, příjmení, místo trvalého pobytu nebo bydliště a datum narození fyzické osoby, která je vlastníkem námořního plavidla,
b) obchodní jméno a sídlo nebo název, sídlo a právní formu právnické osoby, která je vlastníkem námořního plavidla oprávněna provozovat námořní plavidlo vlastním jménem a na vlastní odpovědnost, není-li vlastník současně provozovatelem námořního plavidla, nebo jméno, příjmení, místo trvalého pobytu nebo bydliště a datum narození fyzické osoby, která je vlastníkem námořního plavidla oprávněna provozovat námořní plavidlo vlastním jménem a na vlastní odpovědnost, není-li vlastník námořního plavidla současně jeho provozovatelem,
c) základní technické údaje o námořním plavidle, které jsou předmětem zápisu podle § 8 odst. 1.
(3) Žádost o zápis do námořního rejstříku musí být doložena
a) dokladem ne starším 3 měsíců prokazujícím splnění podmínky bezúhonnosti provozovatele námořního plavidla, je-li občanem jiného státu, nebo člena statutárního orgánu provozovatele námořního plavidla, je-li občanem jiného státu, vydaným státem, jehož je tato osoba občanem, nebo čestným prohlášením, pokud tento stát takový doklad nevydává; u občana jiného členského státu Evropské unie může být tento doklad nahrazen výpisem z Rejstříku trestů s přílohou obsahující informace zapsané v evidenci trestů jiného členského státu Evropské unie,
b) dokladem osvědčujícím vlastnictví k námořnímu plavidlu,
c) dokladem osvědčujícím právní vztah provozovatele námořního plavidla k námořnímu plavidlu,
d) doklady osvědčujícími technickou způsobilost námořního plavidla k plavbě,
e) dokladem o výmazu námořního plavidla z předchozího námořního rejstříku jiného státu nebo dokladem o pozastavení registrace v předchozím námořním rejstříku jiného státu, jedná-li se o souběžnou registraci lodě, nebo, jedná-li se o novostavbu lodě, čestným prohlášením, že loď není zapsána v námořním rejstříku jiného státu,
f) ověřeným stejnopisem dokladu o zástavním právu nebo zadržovacím právu váznoucím na námořním plavidlu, bylo-li zřízeno, nebo o další skutečnosti omezující nakládání s námořním plavidlem,
g) dokladem osvědčujícím identifikační číslo lodě přidělené Mezinárodní námořní organizací3) nebo identifikační číslo trupu námořní jachty přidělené výrobcem nebo uznanou klasifikační společností,
h) doklady osvědčujícími splnění ostatních podmínek podle § 9 odst. 1 písm. a) a b).
(4) Na zápis námořního plavidla do námořního rejstříku je právní nárok.
(5) Náležitosti a vzor žádosti o zápis námořního plavidla do námořního rejstříku a podrobnosti o dokladech, kterými musí být žádost o zápis námořního plavidla do námořního rejstříku doložena, stanoví prováděcí předpis.
§ 11a
Poskytování údajů o námořních plavidlech
(1) Úřad neprodleně poskytne na žádost příslušného orgánu členského státu Evropské unie nebo smluvního státu námořní úmluvy údaje týkající se námořního plavidla, které je nebo bylo zapsáno v námořním rejstříku, za účelem ověření jeho technické způsobilosti, a to údaje
a) o prohlídkách námořních plavidel zapsaných v námořním rejstříku provedených v rámci státního dozoru,
b) o uznaných klasifikačních společnostech, které vydávají osvědčení o klasifikační třídě a mezinárodní osvědčení podle tohoto zákona,
c) o námořních nehodách týkajících se námořních plavidel zapsaných v námořním rejstříku a
d) o námořních plavidlech, u kterých došlo v posledních 12 měsících k výmazu z námořního rejstříku.
(2) Za účelem poskytování údajů Úřad uchovává údaje stanovené v odstavci 1.
§ 12
Způsobilost lodě k plavbě
Loď je způsobilá k plavbě, pokud byla projektována, postavena a je udržována a provozována v souladu s požadavky kladenými na ni
a) námořními úmluvami,
b) předpisy uznané klasifikační společnosti a
c) přímo použitelným předpisem Evropské unie upravujícím recyklaci lodí40).
§ 12a
Soulad s požadavky předpisů uznané klasifikační společnosti ověřuje tato společnost podle svých předpisů udělením klasifikační třídy lodi.
§ 12b
(1) Soulad s požadavky námořních úmluv schvaluje Úřad na žádost.
(2) Účastníkem řízení je pouze žadatel.
(3) Úřad schválí soulad lodi s požadavky námořních úmluv, pokud
a) loď, její konstrukce, vybavení, systém bezpečného řízení provozu na lodi a podmínky pro práci členů posádky lodě odpovídají požadavkům námořních úmluv,
b) lodní výstroj umístěná na palubě lodi splňuje požadavky stanovené v právním předpisu upravujícím technické požadavky na lodní výstroj32) a je opatřena značkou shody, nebo Úřad vydal povolení k umístění lodní výstroje na palubu lodi podle § 12h odst. 2,
c) je loď o hrubé prostornosti přesahující 300 tun vybavena systémem automatické identifikace a sledování lodí na velké vzdálenosti,
d) je loď o hrubé prostornosti přesahující 3000 tun vybavena záznamovým zařízením, které slouží k získání údajů usnadňujících odborné zjišťování příčin námořních nehod nebo mimořádných událostí (dále jen „zařízení pro záznam údajů o plavbě“).
(4) Úřad provede před schválením souladu lodi s požadavky námořních úmluv prohlídky a zkoušky podle těchto námořních úmluv za účelem zjištění, zda jsou splněny podmínky podle odstavce 3. Zkoušky uvedené ve větě první se provedou pouze v rozsahu, ve kterém není splnění podmínek podle odstavce 3 doloženo doklady přiloženými k žádosti. Provozovatel lodi je povinen za účelem provedení prohlídek a zkoušek zajistit potřebnou součinnost, zejména
a) sdělit po dohodě s Úřadem v dostatečném časovém předstihu místo a čas provedení prohlídky lodi,
b) umožnit vstup na loď,
c) zajistit bezpečný přístup k lodi,
d) řídit se pokyny osob pověřených k provedení prohlídek.
(5) Je-li to nezbytné pro schválení souladu s požadavky námořních úmluv, obrátí se Úřad na příslušný orgán členského státu Evropské unie, do jehož registru byla loď zapsána, se žádostí o poskytnutí údajů o prohlídkách a námořních nehodách.
(6) Náklady na provedení prohlídek a zkoušek podle odstavce 4 hradí žadatel.
(7) Pokud Úřad zcela vyhoví žádosti o schválení souladu lodi s požadavky námořních úmluv, vydá místo písemného vyhotovení rozhodnutí mezinárodní osvědčení.
§ 12c
Mezinárodní osvědčení
(1) Mezinárodní osvědčení jsou:
a) osvědčení o bezpečné konstrukci lodi podle Mezinárodní úmluvy SOLAS,
b) osvědčení o záchranném vybavení lodi podle Mezinárodní úmluvy SOLAS,
c) osvědčení o rádiovém vybavení lodi podle Mezinárodní úmluvy SOLAS,
d) osvědčení o výjimce z technických požadavků podle Mezinárodní úmluvy SOLAS,
e) osvědčení o řízení bezpečnosti podle Mezinárodní úmluvy SOLAS,
f) osvědčení o bezpečnosti lodi z hlediska prevence před ropným znečištěním podle Mezinárodní úmluvy o zabránění znečišťování z lodí33) (dále jen „Mezinárodní úmluva MARPOL“),
g) osvědčení o bezpečnosti lodi z hlediska prevence před znečištěním tekutými škodlivými látkami podle Mezinárodní úmluvy MARPOL,
h) osvědčení o bezpečnosti lodi z hlediska prevence před znečištěním odpadními vodami podle Mezinárodní úmluvy MARPOL,
i) osvědčení podle Mezinárodní úmluvy o nákladové značce34) (dále jen „Mezinárodní úmluva Load Line“),
j) osvědčení o výjimce podle Mezinárodní úmluvy Load Line,
k) osvědčení pro práci na moři podle Úmluvy o práci na moři,
l) další mezinárodní osvědčení, která stanoví námořní úmluvy.
(2) Pokud jsou pro to splněny podmínky stanovené Mezinárodní úmluvou SOLAS, Úřad vystaví namísto osvědčení uvedených v odstavci 1 písm. a) až c) osvědčení o bezpečnosti lodi.
(3) Námořní úmluvy stanoví, která mezinárodní osvědčení jsou vyžadovaná pro jednotlivé druhy lodí.
(4) Mezinárodní osvědčení jsou platná po dobu 5 let od jejich vydání.
§ 12d
(1) Úřad na žádost provozovatele lodi udělí v souladu s námořními úmluvami výjimku z požadavků stanovených v § 12b odst. 3, pokud udělením takové výjimky nedojde ke zhoršení technické způsobilosti lodi, ohrožení lidského života nebo mořského prostředí.
(2) Účastníkem řízení o udělení výjimky je pouze žadatel.
(3) Pokud Úřad zcela vyhoví žádosti o udělení výjimky, v souladu s námořními úmluvami
a) vydá místo písemného vyhotovení rozhodnutí o udělení výjimky mezinárodní osvědčení o výjimce, nebo
b) učiní o udělené výjimce záznam na příslušném mezinárodním osvědčení.
(4) Výjimka se uděluje na dobu, po kterou je platné mezinárodní osvědčení, které osvědčuje splnění požadavků, ze kterých je výjimka udělena.
§ 12e
Pravidelné prohlídky
(1) Úřad provádí podle námořních úmluv pravidelné prohlídky lodí, které jsou zapsány v námořním rejstříku a které plují pod vlajkou České republiky. Provozovatel lodi je povinen za účelem provedení prohlídek poskytnout potřebnou součinnost, zejména
a) sdělit po dohodě s Úřadem v dostatečném časovém předstihu místo a čas provedení prohlídky lodi,
b) umožnit vstup na loď,
c) zajistit bezpečný přístup k lodi,
d) řídit se pokyny osob pověřených k provedení prohlídek.
(2) Úřad při pravidelných prohlídkách ověřuje, zda konstrukce lodi, její vybavení a provoz jsou v souladu s požadavky námořních úmluv.
(3) Úřad o provedení pravidelné prohlídky učiní záznam na mezinárodním osvědčení.
(4) Náklady na provedení pravidelných prohlídek hradí provozovatel lodi.
(5) Pokud provozovatel lodi neumožní provedení pravidelné prohlídky ve lhůtě uvedené v námořní úmluvě, pozbývá mezinárodní osvědčení platnosti.
§ 12f
Prodloužení platnosti mezinárodního osvědčení
(1) Pokud Úřad schválí soulad lodi s požadavky námořních úmluv, prodlouží na žádost platnost stávajícího mezinárodního osvědčení, pokud žadatel doloží, že nové mezinárodní osvědčení nelze doručit veliteli lodě dříve, než uplyne doba platnosti stávajícího mezinárodního osvědčení, nejdéle však o 5 měsíců.
(2) Úřad na žádost prodlouží platnost stávajícího mezinárodního osvědčení na dobu nezbytně nutnou k tomu, aby loď dokončila cestu do přístavu, ve kterém může být provedena prohlídka podle § 12b odst. 4, pokud prodloužením platnosti stávajícího mezinárodního osvědčení nedojde k ohrožení bezpečnosti lidského života nebo mořského prostředí.
§ 12g
Odnětí mezinárodního osvědčení
Úřad odejme lodi mezinárodní osvědčení, pokud loď přestane splňovat požadavky námořních úmluv.
§ 12h
(1) Nesplňuje-li lodní výstroj požadavky stanovené v právním předpisu upravujícím technické požadavky na lodní výstroj32) nebo není-li opatřena značkou shody, může být umístěna na palubu lodi na základě povolení Úřadu.
(2) Úřad vydá povolení k umístění lodní výstroje na palubu lodi na žádost provozovatele lodi, jde-li o
a) nově vyvinutou lodní výstroj, která zajišťuje stejnou úroveň bezpečnosti a účinnosti jako lodní výstroj splňující požadavky stanovené v právním předpisu upravujícím technické požadavky na lodní výstroj32),
b) lodní výstroj, která má být umístěna na palubu lodi výlučně pro účely testování a nenahrazuje lodní výstroj, která splňuje požadavky stanovené v právním předpisu upravujícím technické požadavky na lodní výstroj32) a je umístěna na palubě lodi,
c) lodní výstroj, která v míře nezbytné pro ochranu lidského života a mořského prostředí splňuje požadavky stanovené v právním předpisu upravujícím technické požadavky na lodní výstroj32) a nahrazuje lodní výstroj na trhu nedostupnou, která by tyto požadavky splňovala v celém rozsahu, nebo
d) lodní výstroj umístěnou na lodi zapsané v námořním rejstříku státu, který není členským státem Evropské unie nebo státem tvořícím Evropský hospodářský prostor, jejíž provozovatel hodlá tuto loď zapsat do námořního rejstříku, zajišťuje-li tato lodní výstroj stejnou úroveň bezpečnosti a účinnosti jako lodní výstroj splňující požadavky stanovené v právním předpisu upravujícím technické požadavky na lodní výstroj32).
(3) Účastníkem řízení o povolení k umístění lodní výstroje na palubu lodi je pouze žadatel.
(4) Splnění podmínek pro vydání povolení k umístění lodní výstroje na palubu lodi podle odstavce 2 písm. a), c) nebo d) se prokazuje posudkem vydaným uznanou klasifikační společností, který musí být přiložen k žádosti o vydání povolení.
(5) V povolení k umístění lodní výstroje na palubu lodi určí Úřad podmínky použití lodní výstroje zajišťující bezpečnost námořní plavby a ochranu mořského prostředí. V povolení k umístění lodní výstroje na palubu lodi podle odstavce 2 písm. c) uvede Úřad lodní výstroj, která má být nahrazena, požadavky, které lodní výstroj splňuje, a postupy, na základě kterých bylo splnění těchto požadavků ověřeno. Platnost povolení k umístění lodní výstroje na palubu lodi podle odstavce 2 písm. b) nebo c) Úřad omezí na dobu nezbytně nutnou, nejdéle však na 12 měsíců. Povolení k umístění lodní výstroje na palubu lodi podle odstavce 2 písm. d) pozbývá platnosti, pokud provozovatel lodi nepodal ve lhůtě 2 měsíců ode dne nabytí právní moci povolení žádost o zápis lodi do námořního rejstříku nebo této žádosti nebylo vyhověno. Povolení k umístění lodní výstroje na palubu lodi musí být uloženo na palubě lodi po celou dobu umístění lodní výstroje na palubě lodi.
(6) Lodní výstroj, která není opatřena značkou shody, může být výjimečně umístěna na palubu lodi rovněž v případě, že
a) je třeba nahradit lodní výstroj umístěnou na palubě lodi, která se nachází v přístavu mimo Evropskou unii, a
b) umístění lodní výstroje, která je opatřena značkou shody, na palubu lodi by trvalo nepřiměřeně dlouhou dobu nebo bylo spojeno s nepřiměřeně vysokými náklady.
(7) K lodní výstroji umístěné na palubu lodi podle odstavce 6 musí být po celou dobu jejího umístění na palubě lodi uloženy doklady
a) osvědčující její soulad s požadavky Mezinárodní námořní organizace na tuto výstroj a
b) vydané státem, který je členským státem Mezinárodní námořní organizace a smluvní stranou mezinárodních smluv stanovících požadavky na tuto lodní výstroj.
(8) Velitel lodi, na jejíž palubě byla lodní výstroj umístěna podle odstavce 6, neprodleně poskytne Úřadu údaje uvedené v dokladech podle odstavce 7. Tato lodní výstroj musí být bez zbytečného odkladu nahrazena lodní výstrojí, která splňuje požadavky stanovené v právním předpisu upravujícím technické požadavky na lodní výstroj32) a je opatřena značkou shody.
§ 12i
(1) Úřad může veřejnoprávní smlouvou pověřit uznanou klasifikační společnost
a) schvalováním souladu lodě s požadavky námořních úmluv, s výjimkou rozhodování o výjimce podle § 12d, a vydáváním mezinárodních osvědčení,
b) prováděním prohlídek lodí a zkoušek v souvislosti se schvalováním souladu lodi s požadavky námořních úmluv,
c) prováděním pravidelných prohlídek,
d) prodlužováním platnosti mezinárodních osvědčení,
e) odnímáním mezinárodních osvědčení.
(2) Úřad veřejnoprávní smlouvu vypoví, pokud zjistí v činnosti uznané klasifikační společnosti, kterou pověřil podle odstavce 1 (dále jen „pověřená společnost“), závažné nedostatky nebo pokud Komise zrušila pověřené společnosti uznání podle přímo použitelného předpisu Evropské unie28). Výpovědní doba je 6 měsíců.
(3) Ve veřejnoprávní smlouvě lze sjednat i jiné důvody výpovědi, než které jsou uvedené v odstavci 2.
(4) Veřejnoprávní smlouva musí vymezit:
a) rozsah pověření k výkonu státní správy,
b) rozsah spolupráce při přípravě pravidel vztahujících se ke schvalování technické způsobilosti lodí,
c) seznam předpisů vztahujících se na činnost pověřené společnosti,
d) údaje, které jsou si smluvní strany povinny sdělovat včetně postupů a lhůt,
e) povinnost mlčenlivosti,
f) odpovědnost za škodu vzniklou při výkonu činností v rozsahu pověření,
g) postupy při pravidelné kontrole pověřené společnosti ze strany Úřadu,
h) postupy namátkové a podrobné inspekce lodí,
i) postup při změně smlouvy,
j) postup při řešení sporů mezi smluvními stranami,
k) přístup k vnitřním předpisům pověřené společnosti,
l) přístup k dokumentaci vztahující se k lodím plujícím pod vlajkou České republiky,
m) výpovědní dobu a výpovědní důvody.
§ 12j
(1) Úřad kontroluje činnost pověřené společnosti alespoň jednou za 2 roky.
(2) Pověřená společnost je povinna informovat Úřad o
a) klasifikovaných lodích a změnách, pozastaveních a odejmutích klasifikační třídy lodí plujících pod vlajkou České republiky,
b) vydaných a odňatých mezinárodních osvědčeních, výsledcích provedených prohlídek a prodloužení platnosti mezinárodních osvědčení týkajících se lodí plujících pod vlajkou České republiky,
c) vnitřních předpisech týkajících se projektování, konstrukce, vybavení, údržby a prohlídek lodí.
(3) Úřad informuje pověřenou společnost o vydaných povoleních k umístění lodní výstroje na palubu lodi a o povolených výjimkách z požadavků námořních úmluv.
(4) Informace získané podle odstavce 3 nesmí pověřená společnost sdělovat třetím osobám.
§ 12k
(1) Úřad může s pověřenou společností sjednat, že v případě škody způsobené pověřenou společností z nedbalosti bude výše regresní úhrady uplatňované ze strany Úřadu podle zákona upravujícího odpovědnost za škodu způsobenou při výkonu veřejné moci rozhodnutím nebo nesprávným úředním postupem35) omezena. Výše takto smluvně omezené regresní úhrady však nesmí být nižší než
a) 4 miliony EUR, pokud jde o náhradu škody za způsobenou újmu na zdraví nebo smrt,
b) 2 miliony EUR, pokud jde o náhradu škody způsobené na majetku.
(2) Pro účely tohoto ustanovení se pro přepočet částky v EUR uvedené v odstavci 1 na českou měnu použije kurz devizového trhu vyhlášený Českou národní bankou ke dni uplatnění nároku na náhradu škody před příslušným orgánem.
§ 12l
Řízení před pověřenou společností
(1) V řízení před pověřenou společností lze jednat a předkládat písemnosti i v anglickém jazyce.
(2) O odvolání proti rozhodnutí pověřené společnosti rozhoduje Úřad.
§ 12m
(1) Úřad informuje Komisi o veřejnoprávních smlouvách uzavřených podle tohoto zákona, jakož i o veřejnoprávních smlouvách, které vypověděl.
(2) Pokud Úřad zjistí, že loď představuje vážnou hrozbu pro bezpečnost a mořské prostředí v důsledku závažného pochybení pověřené společnosti, informuje o tom Komisi a ostatní členské státy Evropské unie.
(3) Úřad oznámí postup uvedený v odstavci 2 pověřené společnosti bez zbytečného odkladu.
(4) Úřad informuje Komisi a ostatní členské státy Evropské unie o výsledcích pravidelných kontrol pověřených společností vykonávaných podle § 12j odst. 1, a to nejpozději do 31. března roku následujícího po roce, v němž byla kontrola provedena.
§ 12n
Osvědčení pro práci na moři
(1) Přílohou žádosti o schválení souladu lodi s požadavky námořních úmluv je popis opatření, jimiž provozovatel lodě zajistí soulad podmínek pro práci členů posádky lodě s požadavky Úmluvy o práci na moři, části páté tohoto zákona a zákoníku práce, jde-li o loď o hrubé prostornosti
a) přesahující 500 tun, nebo
b) nepřesahující 500 tun, pokud žadatel žádá o schválení souladu podmínek pro práci členů posádky lodě s požadavky Úmluvy o práci na moři.
(2) Úřad posoudí na základě popisu opatření provozovatele lodě rovněž soulad podmínek pro práci členů posádky lodě s požadavky části páté tohoto zákona a zákoníku práce. Za tímto účelem si Úřad vyžádá závazné stanovisko Státního úřadu inspekce práce.
(3) Spolu s osvědčením pro práci na moři vydá Úřad prohlášení o dodržení podmínek práce na moři, jehož součástí je popis opatření provozovatele lodě uvedených v příloze žádosti. V prohlášení o dodržení podmínek práce na moři Úřad zaznamená výjimky z požadavků pro práci členů posádky lodě udělené podle § 12d.
(4) Osvědčení pro práci na moři a prohlášení o dodržení podmínek práce na moři pozbývají platnosti rovněž dnem zápisu nového provozovatele lodě do námořního rejstříku.
(5) Na žádost účastníka řízení o schválení souladu lodě s požadavky námořních úmluv vydá Úřad prozatímní osvědčení pro práci na moři, pokud
a) se schvaluje soulad lodě s požadavky námořních úmluv,
1. není-li zapsána v námořním rejstříku, nebo
2. pozbylo-li předchozí osvědčení pro práci na moři platnosti podle odstavce 4, a
b) s ohledem na provedené prohlídky a zkoušky a posouzení popisu opatření provozovatele lodě lze důvodně předpokládat, že bude schválen soulad lodi s požadavky Úmluvy o práci na moři.
(6) Platnost prozatímního osvědčení pro práci na moři zaniká dnem nabytí právní moci rozhodnutí o schválení souladu lodi s požadavky námořních úmluv nebo rozhodnutí, jímž byla žádost o schválení souladu lodě s požadavky námořních úmluv zamítnuta, nejpozději však uplynutím 6 měsíců ode dne jeho vydání.
(7) Náležitosti popisu opatření, jimiž provozovatel lodě zajistí soulad podmínek pro práci členů posádky lodě, stanoví prováděcí právní předpis.
§ 12o
Recyklace lodí
(1) Úřad vykonává působnost správního orgánu podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího recyklaci lodí40).
(2) Úřad může veřejnoprávní smlouvou pověřit uznanou klasifikační společnost, aby podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího recyklaci lodí40)
a) prováděla počáteční, opakované, dodatečné a závěrečné prohlídky,
b) vydávala, potvrzovala a prodlužovala platnost osvědčení soupisu nebezpečných materiálů, nebo
c) vydávala a prodlužovala platnost osvědčení o připravenosti k recyklaci.
(3) Pro obsah veřejnoprávní smlouvy podle odstavce 2 se použije § 12i odst. 4 obdobně. Pro řízení před uznanou klasifikační společností pověřenou podle odstavce 2 se použije § 12l obdobně.
(4) Uznaná klasifikační společnost pověřená podle odstavce 2 je povinna informovat Úřad o vydaných a potvrzených osvědčeních podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího recyklaci lodí40) a o prodloužení jejich platnosti.
(5) Úřad informuje uznanou klasifikační společnost pověřenou podle odstavce 2 o vydaných povoleních k umístění lodní výstroje na palubu lodi a o udělených výjimkách z požadavků námořních úmluv. Takto získané informace nesmí pověřená společnost sdělit třetím osobám.
(6) Úřad kontroluje činnost uznané klasifikační společnosti pověřené podle odstavce 2 alespoň jednou za 2 roky. Úřad veřejnoprávní smlouvu vypoví, zjistí-li v činnosti uznané klasifikační společnosti pověřené podle odstavce 2 závažné nedostatky nebo zrušila-li Komise této společnosti uznání podle přímo použitelného předpisu Evropské unie28). Výpovědní doba je 6 měsíců. Ve veřejnoprávní smlouvě lze sjednat i jiné důvody výpovědi.
(7) Provozovatel lodě o hrubé prostornosti alespoň 500 tun poskytne za účelem provedení počáteční, opakované, dodatečné nebo závěrečné prohlídky podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího recyklaci lodí40) potřebnou součinnost podle § 12b odst. 4 písm. a) až d). Náklady na provedení těchto prohlídek hradí provozovatel lodě.
(8) Provozovatel lodě o hrubé prostornosti alespoň 500 tun písemně oznámí Úřadu záměr recyklovat loď podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího recyklaci lodí40) nejpozději 6 měsíců před zahájením její recyklace.
§ 13
Technická způsobilost námořní jachty k námořní plavbě
(1) Námořní jachta je technicky způsobilá k námořní plavbě, pokud její konstrukce, technický stav a vybavení zaručuje její schopnost bezpečně plout a neohrožuje bezpečnost a zdraví osob, majetek a mořské prostředí.
(2) Technická způsobilost námořní jachty k námořní plavbě se prokazuje doložením splnění požadavků na vybavení námořní jachty, které zaručuje její bezpečnou plavbu bez ohrožení bezpečnosti a zdraví osob, majetku a mořského prostředí, a
a) označením námořní jachty značkou shody podle zvláštního právního předpisu36),
b) jiným dokladem, ze kterého vyplývá, že námořní jachta z hlediska konstrukce, provedení a z hlediska emisí výfukových plynů a hluku přiměřeně splňuje požadavky stanovené ve zvláštním právním předpisu36), pokud námořní jachta nemusí být označena značkou shody, nebo
c) posudkem uznané klasifikační společnosti podle jejích vnitřních předpisů.
(3) Vybavení námořní jachty, které zaručuje bezpečnou plavbu námořní jachty bez ohrožení zdraví osob, majetku a mořského prostředí a které musí být umístěno na palubě námořní jachty, stanoví prováděcí právní předpis.
§ 13a
(1) Pokud námořní jachta musí splňovat kromě podmínek uvedených v § 13 také požadavky námořních úmluv, jejichž splnění se prokazuje mezinárodním osvědčením uvedeným v § 12c odst. 1 písm. h) nebo l), použijí se pro schválení souladu námořní jachty s požadavky stanovenými těmito úmluvami § 12b až 12g obdobně.
(2) Pokud námořní jachta musí být vybavena podle námořních úmluv lodní výstrojí, musí tato výstroj splňovat požadavky stanovené v právním předpisu upravujícím technické požadavky na lodní výstroj32) a být opatřena značkou shody; § 12h se použije obdobně.
§ 13b
(1) Technickou způsobilost námořní jachty k námořní plavbě schválí Úřad na žádost, jsou-li splněny podmínky uvedené v § 13.
(2) K žádosti musí být přiloženy dokumenty prokazující splnění požadavků uvedených v § 13.
(3) Účastníkem řízení o schválení technické způsobilosti námořní jachty k námořní plavbě je pouze žadatel.
(4) Úřad provede před schválením technické způsobilosti námořní jachty k námořní plavbě prohlídku námořní jachty za účelem zjištění, zda jsou splněny podmínky uvedené v § 13. Provozovatel námořní jachty je povinen za účelem provedení prohlídky námořní jachty zajistit potřebnou součinnost, zejména
a) sdělit po dohodě s Úřadem v dostatečném časovém předstihu místo a čas provedení prohlídky námořní jachty,
b) umožnit vstup na námořní jachtu,
c) zajistit bezpečný přístup k námořní jachtě,
d) řídit se pokyny osob pověřených k provedení prohlídky.
(5) Náklady na provedení prohlídky podle odstavce 4 hradí žadatel.
(6) Pokud vybavení námořní jachty neodpovídá oblasti povolené námořní plavby od pevniny nebo od pobřeží stanovené výrobcem nebo posudkem uznané klasifikační společnosti, nebo pokud povolená oblast námořní plavby od pevniny nebo od pobřeží nebyla vymezena, Úřad současně se schválením technické způsobilosti námořní jachty k námořní plavbě omezí vzdálenost povolené námořní plavby od pevniny nebo od pobřeží tak, aby odpovídala jejímu vybavení. Vymezení oblastí povolené námořní plavby od pevniny nebo od pobřeží stanoví prováděcí právní předpis.
§ 13c
(1) Pokud Úřad zcela vyhoví žádosti o schválení technické způsobilosti námořní jachty k námořní plavbě, vydá místo písemného vyhotovení rozhodnutí osvědčení o způsobilosti námořní jachty k námořní plavbě; toto osvědčení je platné po dobu 5 let od jeho vydání.
(2) Osvědčení o způsobilosti námořní jachty k námořní plavbě musí obsahovat
a) identifikační údaje námořní jachty,
b) technické údaje o námořní jachtě, včetně prohlášení o shodě podle zvláštního právního předpisu36),
c) vymezení oblasti povolené námořní plavby,
d) dobu platnosti osvědčení,
e) seznam lodní výstroje, jíž je námořní jachta vybavena, včetně prohlášení o shodě podle právního předpisu upravujícího technické požadavky na lodní výstroj32).
§ 13d
(1) Úřad může na žádost rozhodnutím pověřit schvalováním technické způsobilosti námořních jachet k námořní plavbě právnickou nebo fyzickou osobu, která je technicky vybavená a odborně způsobilá k posuzování technické způsobilosti námořních jachet k námořní plavbě nebo zajistí tuto činnost prostřednictvím odborně způsobilých osob. Schvalováním souladu námořní jachty s požadavky námořních úmluv podle § 13a odst. 1 může Úřad pověřit pouze uznanou klasifikační společnost.
(2) V rozhodnutí Úřad vymezí bližší podmínky výkonu pověření.
(3) Úřad pověření odejme, jestliže pověřená osoba
a) o odejmutí pověření požádá, nebo
b) pověřená osoba neplní povinnosti stanovené tímto zákonem nebo rozhodnutím o pověření.
(4) Rozhodnutí o pověření, jakož i odejmutí tohoto pověření, zveřejní Úřad na své úřední desce.
(5) O odvolání proti rozhodnutí pověřené osoby rozhoduje Úřad.
§ 13e
Pověřená osoba je povinna
a) informovat Úřad o vnitřních předpisech, které upravují postup při provádění úkonů v rámci schvalování technické způsobilosti námořních jachet k námořní plavbě,
b) vést seznam námořních jachet, jejichž technickou způsobilost k námořní plavbě schválila,
c) zveřejnit způsobem umožňujícím dálkový přístup výši nákladů na úkony prováděné v rámci schvalování technické způsobilosti námořních jachet k námořní plavbě.
§ 14
Zápis rozestavěné lodě do námořního rejstříku
(1) Do námořního rejstříku lze zapsat rozestavěnou loď. Žádost o zápis rozestavěné lodě podává vlastník rozestavěné lodě.
(2) O zápisu rozestavěné lodě do námořního rejstříku rozhoduje na žádost Úřad. Žádost o zápis musí obsahovat obchodní jméno, sídlo nebo název, sídlo, právní formu a identifikační číslo osoby, která je vlastníkem rozestavěné lodě, jde-li o právnickou osobu, nebo jméno, příjmení, místo trvalého pobytu nebo bydliště a datum narození, popřípadě identifikační číslo osoby, která je vlastníkem rozestavěné lodě, jde-li o fyzickou osobu.
(3) Žádost o zápis rozestavěné lodě do námořního rejstříku musí být doložena
a) ověřenou kopií smlouvy nebo listiny o zřízení nebo založení právnické osoby a u právnických osob zapsaných v obchodním rejstříku výpisem z obchodního rejstříku,
b) dokladem osvědčujícím vlastnictví k rozestavěné lodi,
c) dokladem o stavu rozestavěnosti lodě,
d) dokladem prokazujícím splnění podmínek podle § 6 odst. 2,
e) dokladem o zaplacení správního poplatku.
(4) Zápis rozestavěné lodě do námořního rejstříku osvědčí Úřad vydáním potvrzení.
(5) K zápisu novostavby lodě do námořního rejstříku musí být podána nová žádost podle § 11 tohoto zákona.
Souběžná registrace lodě
§ 15
(1) Souběžná registrace lodě je registrace lodě v námořním rejstříku jiného státu za předpokladu, že je původní registrace v námořním rejstříku předchozího státu pozastavena. Souběžnou registraci lze uskutečnit pouze tehdy, jestliže ji umožňují právní řády obou států.
(2) Loď, která je registrována v námořním rejstříku jiného státu a jejíž registrace byla v tomto státě pozastavena, může být souběžně registrována v námořním rejstříku České republiky. Na zápis takové lodě se vztahují ustanovení § 7 až 11.
(3) Úřad rozhodne o zápisu souběžné registrace lodě na základě žádosti jejího vlastníka. Kromě dokladů, které se požadují pro zápis lodě podle § 11 odst. 3, musí žadatel předložit
a) doklad o pozastavení registrace v námořním rejstříku jiného státu,
b) potvrzení příslušného úřadu jiného státu o tom, že se souběžnou registrací souhlasí a že právní řád jiného státu souběžnou registraci umožňuje,
c) nájemní smlouvu mezi vlastníkem a provozovatelem lodě,6)
d) doklad o důvodu souběžné registrace,
e) výpis zástavních práv a jiných právních závad zapsaných v předchozím námořním rejstříku jiného státu,
f) doklad o souhlasu případných věřitelů se souběžnou registrací.
(4) Provozovatel lodě souběžně registrované v námořním rejstříku provozuje loď pod státní vlajkou České republiky a podle právních předpisů České republiky, ale nesmí loď zatížit zástavním právem ani ji nesmí prodat.
(5) Loď lze souběžně zaregistrovat pouze na dobu platnosti nájemní smlouvy mezi jejím vlastníkem a provozovatelem. O skončení souběžné registrace uvědomí Úřad původní námořní rejstřík.
§ 16
(1) Na žádost vlastníka lodě může Úřad rozhodnout o pozastavení registrace lodě v námořním rejstříku za účelem její souběžné registrace v námořním rejstříku jiného státu.
(2) Vlastník lodě musí k žádosti o pozastavení její registrace v námořním rejstříku předložit
a) potvrzení příslušného úřadu jiného státu o tom, že se souběžnou registrací souhlasí a že právní řád jiného státu souběžnou registraci umožňuje,
b) nájemní smlouvu mezi vlastníkem a provozovatelem lodě,6)
c) doklad o důvodu souběžné registrace,
d) doklad o souhlasu případných věřitelů se souběžnou registrací,
e) společné prohlášení vlastníka a provozovatele lodě o tom, že se zavazují ve lhůtě do jednoho měsíce informovat námořní rejstřík jiného státu o všech změnách jména a dalších údajů o lodi po celou dobu souběžné registrace.
(3) Registrace lodě v námořním rejstříku může být pozastavena nejdéle na dobu platnosti nájemní smlouvy6) mezi vlastníkem a provozovatelem lodi.
(4) Rozhodne-li Úřad o pozastavení registrace lodě, musí její vlastník neprodleně vrátit rejstříkový list, který Úřad uschová po celou dobu pozastavení registrace lodě.
(5) Po dobu souběžné registrace lodě je pozastavena registrace v námořním rejstříku s výjimkou zápisů týkajících se převodu vlastnictví lodě a změn, úprav nebo výmazů zástavních práv, které lze provádět.
(6) Během doby, kdy je loď registrována v námořním rejstříku jiného státu, nese vlajku tohoto státu.
§ 17
Oznamovací povinnost
(1) Vlastník námořního plavidla zapsaného v námořním rejstříku je povinen oznámit Úřadu všechny změny týkající se údajů a dokladů, které jsou stanoveny jako náležitosti žádosti o zápis do námořního rejstříku podle § 11 tohoto zákona, a předložit o nich doklady do 10 dnů od vzniku změn. Úřad podle okolností případu provede změnu údajů v námořním rejstříku nebo rozhodne o pozastavení platnosti rejstříkového listu podle § 18 tohoto zákona.
(2) Soudy a správní úřady jsou povinny neprodleně oznamovat Úřadu rozhodnutí, která se vztahují na zápis námořního plavidla v námořním rejstříku.
§ 18
Pozastavení platnosti rejstříkového listu
(1) Úřad může rozhodnout o pozastavení platnosti rejstříkového listu, došlo-li ke změně skutečností, na základě kterých se rozhodovalo o zápisu námořního plavidla do námořního rejstříku. Úřad podle potřeby a povahy změny uloží způsob a lhůtu k odstranění zjištěných nedostatků a jejich příčin.
(2) Pozastaví-li Úřad platnost rejstříkového listu, ztrácí námořní plavidlo po dobu pozastavení registrace právo plout pod státní vlajkou České republiky. Provozovatel námořního plavidla je povinen neprodleně odevzdat Úřadu rejstříkový list. V případě zrušení rozhodnutí o pozastavení platnosti rejstříkového listu Úřad neprodleně vrátí rejstříkový list provozovateli námořního plavidla.
§ 19
Zápis výmazu námořního plavidla z námořního rejstříku
(1) O zápisu výmazu námořního plavidla z námořního rejstříku rozhodne Úřad na žádost vlastníka zapsaného námořního plavidla nebo z vlastního podnětu.
(2) Úřad rozhodne o zápisu výmazu námořního plavidla z námořního rejstříku z vlastního podnětu,
a) zjistí-li, že vlastník námořního plavidla uvedl při zápisu nepravdivé údaje nebo zatajil důležité skutečnosti, které brání tomu, aby námořní plavidlo mohlo plout pod státní vlajkou České republiky,
b) přestal-li provozovatel námořního plavidla splňovat podmínky pro zápis námořního plavidla do námořního rejstříku,
c) neprokáže-li právní nástupce provozovatele námořního plavidla ve lhůtě stanovené Úřadem, že splňuje podmínky stanovené tímto zákonem pro zápis námořního plavidla do námořního rejstříku,
d) dojde-li ke ztrátě námořního plavidla nebo je-li námořní plavidlo trvale nezpůsobilé k plavbě.
(3) O provedeném zápisu výmazu námořního plavidla z námořního rejstříku vyrozumí Úřad zástavního věřitele; provedl-li Úřad zápis výmazu námořního plavidla z vlastního podnětu, vyrozumí také provozovatele námořního plavidla, a není-li jeho provozovatel současně vlastníkem námořního plavidla, i vlastníka námořního plavidla.
(4) Rozhodne-li Úřad o zápisu výmazu námořního plavidla z námořního rejstříku, ztrácí námořní plavidlo právo plout pod státní vlajkou České republiky a provozovatel námořního plavidla je povinen neprodleně vrátit Úřadu rejstříkový list.
§ 20
Prozatímní povolení k plavbě
(1) Do doby, než vlastník námořního plavidla splní všechny podmínky potřebné k zápisu do námořního rejstříku, může námořní plavidlo plout pod státní vlajkou České republiky na základě prozatímního povolení k plavbě, které udělí Úřad námořnímu plavidlu pro tento účel.
(2) Prozatímní povolení k plavbě Úřad udělí, lze-li důvodně předpokládat, že námořní plavidlo vzhledem ke svému technickému stavu splní v době, na kterou se prozatímní povolení k plavbě uděluje, všechny podmínky zápisu námořního plavidla do námořního rejstříku.
(3) Technická způsobilost lodě k plavbě se pro účely udělení prozatímního povolení k plavbě prokazuje
a) osvědčením o klasifikační třídě lodě,
b) mezinárodními osvědčeními.
(4) Technická způsobilost námořní jachty k plavbě se pro účely udělení prozatímního povolení k plavbě prokazuje osvědčením o způsobilosti námořní jachty k plavbě.
(5) Prozatímní povolení k plavbě může být námořnímu plavidlu uděleno pouze jednou na dobu nejdéle šesti měsíců. Tuto lhůtu nelze prodlužovat.
(6) Udělí-li Úřad prozatímní povolení k plavbě, vystaví pro námořní plavidlo prozatímní rejstříkový list. Prozatímní rejstříkový list osvědčuje právo námořního plavidla plout pod státní vlajkou České republiky. Úřad v prozatímním povolení k plavbě námořní jachty vymezí oblast povolené námořní plavby s omezením vzdálenosti námořní plavby do 20 námořních mil od pevniny nebo od pobřeží.
(7) Podrobnosti o udělování prozatímního povolení k plavbě stanoví prováděcí předpis.
§ 21
Užívání státní vlajky České republiky
(1) Provozovatel námořního plavidla je povinen zabezpečit, aby námořní plavidlo neslo státní vlajku České republiky na nejlépe viditelném místě na hlavním stožáru nebo na zádi. Na místě určeném pro státní vlajku České republiky nesmí být vztyčena jiná vlajka nebo znak. Při použití dalších vlajek na námořním plavidle je nutné dbát toho, aby tyto vlajky nebyly větších rozměrů než státní vlajka České republiky, která musí být s nimi současně vztyčena.
(2) Způsob a důvod vyvěšování, umístění a velikost státní vlajky České republiky a jiných vlajek použitých na námořním plavidle stanoví prováděcí předpis.
§ 22
Rejstříkový přístav a označování námořního plavidla
(1) Rejstříkovým (domovským) přístavem námořního plavidla je místo, kde je námořní plavidlo zapsáno do námořního rejstříku.
(2) Námořní plavidlo plující pod státní vlajkou České republiky musí být označeno názvem rejstříkového přístavu „Praha“.
(3) Loď musí být označena jménem. Jméno lodě musí být zřetelně odlišné od jmen ostatních lodí zapsaných v námořním rejstříku. Jméno lodě nesmí poškozovat vážnost České republiky.
(4) Námořní jachta musí být označena rejstříkovým číslem, kterému se předřazují písmena „CZE“.
(5) Jméno lodě a rejstříkové číslo námořní jachty a název rejstříkového přístavu musí být umístěny na zádi. Loď musí být označena jménem též na obou bocích přídě lodě. Označení námořního plavidla musí být provedeno zřetelnými a čitelnými písmeny a čísly.
§ 23
Právo vlastnické a zástavní k námořnímu plavidlu
(1) Pokud z tohoto zákona nevyplývá jinak, platí o vlastnickém a zástavním právu k námořnímu plavidlu ustanovení občanského zákoníku a obchodního zákoníku o vlastnickém a zástavním právu k věcem movitým.
(2) Smlouvy o převodu vlastnického práva k námořnímu plavidlu musí mít písemnou formu. Převod vlastnictví a zřízení zástavního práva k námořnímu plavidlu zapsanému do námořního rejstříku nabývá účinnosti dnem zápisu do námořního rejstříku.
(3) K převodu vlastnictví zastaveného námořního plavidla je zapotřebí souhlasu zástavního věřitele.
(4) Smluvní zástavní právo k námořnímu plavidlu vzniká provedením zápisu této skutečnosti do námořního rejstříku podle pořadí došlých návrhů.
§ 23a
Oznamovací povinnost
(1) Provozovatel nebo velitel lodi o hrubé prostornosti přesahující 300 tun, která směřuje do přístavu členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor, je povinen oznámit orgánu tohoto státu příslušnému podle jeho předpisů
a) identifikační údaje lodi,
b) přístav určení,
c) předpokládanou dobu příjezdu a odjezdu z přístavu určení,
d) celkový počet osob na lodi.
(2) Údaje uvedené v odstavci 1 je provozovatel nebo velitel lodi povinen oznámit alespoň 24 hodin před předpokládaným připlutím do přístavu. Nelze-li tyto údaje oznámit v této lhůtě, oznámí je provozovatel nebo velitel lodi
a) nejpozději v době, kdy loď opouští předchozí přístav, pokud doba plavby trvá méně než 24 hodin, nebo
b) neprodleně po zjištění přístavu určení, není-li znám v okamžiku opuštění předchozího přístavu nebo byl-li přístav určení změněn v průběhu plavby.
(3) Provozovatel nebo velitel lodi o hrubé prostornosti přesahující 300 tun, která směřuje do přístavu členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor, je povinen oznámit orgánu tohoto státu příslušnému podle jeho předpisů prostřednictvím k tomu určeného formuláře údaje o lodi, průběhu plavby, druhu a množství odpadu nacházejícím se na lodi, skladovací kapacitě lodi pro jednotlivé druhy odpadu a o jeho předání přístavnímu zařízení pro příjem odpadu; to neplatí, byla-li příslušným orgánem členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor udělena výjimka z této povinnosti z důvodu přepravy prováděné s pravidelnými a častými zastávkami.
(4) Údaje uvedené v odstavci 3 je provozovatel nebo velitel lodi povinen oznámit
a) alespoň 24 hodin před předpokládaným připlutím do přístavu,
b) nejpozději v době, kdy loď opouští předchozí přístav, pokud doba plavby trvá méně než 24 hodin, nebo
c) neprodleně po zjištění přístavu určení, je-li znám méně než 24 hodin před připlutím do přístavu.
(5) Údaje oznámené podle odstavce 3 je provozovatel nebo velitel lodi povinen uschovat na palubě lodi alespoň do doby vyplutí z přístavu následujícího po přístavu, v němž se nachází přístavní zařízení, jemuž byl odpad předán, a na žádost tyto údaje zpřístupnit příslušnému orgánu členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor. Údaje musí být uschovány v elektronické podobě, nebrání-li tomu okolnosti, které provozovatel nebo velitel lodi nemohl odvrátit.
(6) Provozovatel nebo velitel lodi o hrubé prostornosti přesahující 300 tun je povinen
a) zaznamenat do systému pro výměnu informací na moři údaje obsažené v potvrzení o předání odpadu přístavnímu zařízení pro příjem odpadu nacházejícímu se v členském státu Evropské unie nebo státu tvořícím Evropský hospodářský prostor před vyplutím z přístavu, v němž se nachází přístavní zařízení, jemuž byl odpad předán, nebo neprodleně po vystavení potvrzení provozovatelem tohoto zařízení, a
b) uschovat potvrzení o předání odpadu přístavnímu zařízení pro příjem odpadu na palubě lodi alespoň po dobu 2 let ode dne jeho vystavení a na žádost je zpřístupnit příslušnému orgánu členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor.
(7) Provozovatel nebo velitel lodi přepravující nebezpečné věci uvedené v Mezinárodní úmluvě SOLAS nebo znečišťující látky uvedené v Mezinárodní úmluvě MARPOL, která používá přístav členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor, je povinen oznámit údaje o lodi, průběhu plavby, osobách na lodi, o přepravovaných věcech nebo látkách a jejich umístění na lodi příslušnému orgánu tohoto státu nejpozději v okamžiku odplutí.
(8) Provozovatel nebo velitel lodi přepravující nebezpečné věci nebo znečišťující látky uvedené v odstavci 7 připlouvající z přístavu mimo Evropskou unii nebo Evropský hospodářský prostor a směřující do přístavu členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor je povinen oznámit údaje o lodi, průběhu plavby, osobách na lodi, o přepravovaných věcech nebo látkách a jejich umístění na lodi příslušnému orgánu tohoto státu
a) nejpozději v okamžiku odplutí z přístavu nakládky, nebo
b) jakmile je přístav určení v členském státu Evropské unie nebo státu tvořícím Evropský hospodářský prostor znám, jestliže tyto informace nejsou k dispozici v okamžiku odplutí.
(9) Velitel lodi je povinen neprodleně oznámit příslušnému orgánu členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor, který má pravomoc v dané oblasti, námořní nehodu nebo mimořádnou událost postihující bezpečnost lodi nebo ohrožující bezpečnost plavby nebo jakoukoli situaci, která může vést nebo vedla k znečištění vod nebo pobřeží členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor. V oznámení se uvedou i údaje o lodi, její poloze, průběhu plavby, osobách na lodi a o přepravovaných věcech nebo látkách.
(10) Údaje uvedené v odstavcích 1, 3 a 7 až 9 se oznamují prostřednictvím systému pro výměnu informací na moři.
(11) Vzor formuláře podle odstavce 3 a rozsah údajů předávaných podle odstavců 7 až 9 stanoví prováděcí právní předpis.
§ 24
Povinnosti provozovatele námořního plavidla
(1) Provozovatel námořního plavidla je povinen
a) provozovat námořní plavbu pod státní vlajkou České republiky pouze na základě zápisu do námořního rejstříku nebo rozhodnutí o prozatímním povolení k plavbě,
b) provozovat námořní plavbu podle tohoto zákona,
c) zajistit po celou dobu provozování námořního plavidla jeho způsobilost k plavbě,
d) zajistit bezpečnou plavbu námořního plavidla jmenováním velitele lodě nebo velitele námořní jachty způsobilého ke kvalifikovanému vedení námořního plavidla,
e) zajistit, aby loď byla obsazena kvalifikovanou posádkou v počtu a složení odpovídajícím požadavkům mezinárodní smlouvy, kterou je Česká republika vázána,7)
f) vybavit loď výstrojí schváleného typu včetně dokumentace a označení, průběžně pečovat o tuto výstroj v souladu s požadavky mezinárodní smlouvy, kterou je Česká republika vázána,3)
g) zajistit průběžné zásobování lodi vodou a potravinami,
h) zajistit, aby veškerá zařízení na námořním plavidle byla schváleného typu, měla schválenou dokumentaci a jejich provoz vyhovoval požadavkům bezpečnosti a ochrany zdraví a mořského prostředí v souladu s mezinárodními smlouvami, kterými je Česká republika vázána,8)
i) neprodleně hlásit Úřadu případy narození, úmrtí, nezvěstnosti nebo pádu přes palubu a vážné újmy na zdraví, k nimž došlo na námořním plavidle,
j) neprodleně oznámit Úřadu účast lodi na námořní nehodě nebo mimořádné události a účast námořní jachty na námořní nehodě, při níž došlo ke škodě převyšující 200 000 Kč, a zajistit dokumentaci stavu v době námořní nehody, včetně důkazů a výpovědí svědků,
k) neprodleně oznámit Úřadu událost ovlivňující technickou způsobilost námořního plavidla k plavbě nebo jinak ovlivňující technický stav námořního plavidla,
l) mít po celou dobu provozování lodě uzavřeno pojištění a zaplaceno pojistné v případě
1. pojištění odpovědnosti za škody z provozu lodě,
2. pojištění za škody vzniklé v důsledku smrti člena posádky, jeho pracovního úrazu nebo nemoci z povolání,
3. pojištění pro pokrytí nákladů spojených s repatriací,
4. pojištění pro pokrytí dlužné mzdy a jiného peněžního plnění vyplývajícího ze základního pracovněprávního vztahu za období 4 měsíců a
5. pojištění pro pokrytí nákladů spojených se zajištěním sociálních podmínek členů posádky lodě uvedených v § 66 odst. 1 a paliva nezbytného pro přežití na palubě lodi,
m) zabezpečit, aby při provozování námořní plavby byly na námořním plavidle průkazy způsobilosti, potvrzení o uznání průkazu způsobilosti, byla-li vydána, a osvědčení o zdravotní způsobilosti velitele námořního plavidla a všech členů posádky, a
n) zajistit, aby každý člen posádky obdržel popis způsobu vyřizování stížností v pracovněprávních věcech na lodi včetně kontaktních údajů osob pověřených jejich vyřizováním, osob, které mohou členu posádky poskytnout radu v pracovněprávních záležitostech, a Úřadu.
(2) U lodí o hrubé prostornosti přesahující 300 tun musí být pojištění odpovědnosti z provozu lodi sjednáno ve výši, která musí pokrývat nároky
a) na náhradu škody způsobenou smrtí, újmou na zdraví nebo poškozením, zničením nebo ztrátou věci, pokud k ní došlo na palubě lodi,
b) na náhradu škody vzniklou porušením jiných než smluvních povinností, pokud k nim došlo v přímé souvislosti s provozem lodi nebo záchrannou akcí,
c) na náhradu škody vzniklou zpožděním v přepravě nákladu, cestujících a jejich zavazadel po moři,
d) související s vyzvednutím lodi nebo vyzvednutím, zničením nebo zneškodněním nákladu z lodě.
(3) Minimální výši sjednaného pojištění podle odstavce 2 stanoví prováděcí právní předpis.
(4) Provozovatel lodě v době válečného konfliktu, kterého se Česká republika zúčastní, je dále povinen oznámit denně Úřadu údaje o zeměpisné poloze lodě.
(5) Provozovatel námořního plavidla nesmí pod státní vlajkou České republiky použít námořní plavidlo nebo umožnit jeho použití k neoprávněné přepravě drog, psychotropních látek, zbraní, výbušnin nebo otroků.
(6) Pojištění podle odstavce 1 písm. l) bodů 3 až 5 musí být uzavřeno tak, aby pojistné plnění bylo vypláceno neprodleně po podání žádosti člena posádky odůvodněné tím, že provozovatel lodi neuhradil náklady na jeho repatriaci, nezajistil tomuto členu posádky sociální podmínky uvedené v § 66 odst. 1 nebo palivo nezbytné pro přežití na palubě lodi anebo neuhradil tomuto členu posádky mzdu nebo jiné peněžní plnění vyplývající ze základního pracovněprávního vztahu za období alespoň 2 měsíců.
(7) Pojistitel může pojištění podle odstavce 1 písm. l) bodu 1, 3, 4 nebo 5 vypovědět pouze z důvodů uvedených v ustanoveních občanského zákoníku upravujících pojistnou smlouvu.
Povinné listinné doklady námořního plavidla
§ 25
(1) Provozovatel lodě je povinen zabezpečit, aby při provozování námořní plavby byly na lodi tyto listinné doklady:
a) rejstříkový list,
b) osvědčení o bezpečném obsazení lodě posádkou,
c) povolení lodní stanice,
d) mezinárodní výměrný list,
e) osvědčení o klasifikační třídě,
f) mezinárodní osvědčení,
g) deratizační osvědčení,
h) lodní deník,
i) strojní deník,
j) manévrový deník,
k) zdravotní deník,
l) rádiový deník,
m) radarový deník,
n) kniha záznamů o manipulacích s ropnými látkami,
o) kniha odpadků,
p) kniha nalodění,
r) technická dokumentace lodě,
s) doklad o pojištění
1. odpovědnosti za škody z provozu lodě,
2. odpovědnosti za škody vzniklé v důsledku smrti člena posádky, jeho pracovního úrazu nebo nemoci z povolání a
3. podle § 24 odst. 1 písm. l) bodů 3 až 5,
t) pracovní smlouvy členů posádky lodě,
u) právní předpisy upravující pracovněprávní vztahy členů posádky lodě,
v) kolektivní smlouva, je-li uzavřena, a
w) jiné dokumenty podle námořních úmluv.
(2) Listinné doklady podle písmen h) až p) musí být Úřadem schváleny před prvním zápisem do nich z hlediska jejich pravosti a úplnosti. Schválení vyznačí Úřad na příslušném listinném dokladu.
(3) Rejstříkový list, lodní deník, strojní deník, rádiový deník, kniha nalodění mají povahu veřejné listiny.
(4) Listinné doklady uschovává provozovatel lodě tři roky ode dne posledního zápisu do nich na lodi. Po uplynutí tří let ode dne posledního zápisu do lodního deníku, strojního deníku, rádiového deníku a knihy nalodění zajistí vlastník lodě předání těchto listinných dokladů do úschovy archivu Úřadu.
(5) Kopie listinných dokladů podle odstavce 1 písm. s) bodů 2 a 3 musí být na lodi umístěny na dobře viditelném místě přístupném všem členům posádky lodě. Listinné doklady podle odstavce 1 písm. u) a v) musí být na lodi umístěny na místě přístupném všem členům posádky lodě.
§ 26
(1) Provozovatel námořní jachty je povinen zabezpečit, aby při provozování námořní plavby byly na námořní jachtě tyto listiny a deníky:
a) rejstříkový list,
b) lodní deník,
c) seznam členů posádky námořní jachty,
d) seznam cestujících, pokud námořní jachta přepravuje cestující.
(2) Vlastník námořní jachty zajistí po uplynutí doby platnosti rejstříkového listu jeho předání Úřadu.
(3) Vlastník námořní jachty zajistí úschovu lodního deníku po dobu tří let ode dne posledního zápisu do tohoto deníku.
§ 27
(1) Povinné listinné doklady musí být na námořním plavidle v originále s výjimkou právních předpisů upravujících pracovněprávní vztahy členů posádky lodě; u pracovní smlouvy člena posádky a kolektivní smlouvy může být originál nahrazen stejnopisem.
(2) Není-li doklad o pojištění odpovědnosti za škody z provozu lodě sepsán v anglickém, francouzském nebo španělském jazyce, musí být doplněn o úřední překlad do jednoho z těchto jazyků. Není-li doklad o pojištění podle § 24 odst. 1 písm. l) bodu 2, 3, 4 nebo 5 sepsán v anglickém jazyce, musí být doplněn o úřední překlad do tohoto jazyka. Není-li pracovní smlouva člena posádky lodě nebo kolektivní smlouva sepsána v anglickém jazyce, musí být doplněna o překlad do tohoto jazyka.
(3) Náležitosti listinných dokladů a údaje v nich vedené stanoví prováděcí právní předpis.
ČÁST TŘETÍ
POSÁDKA NÁMOŘNÍHO PLAVIDLA
Posádka lodě
§ 28
(1) Fyzické osoby, které jsou zapsány do knihy nalodění a vykonávají činnosti k zajištění bezpečného provozu lodě, jsou posádkou lodě. Posádku lodě tvoří velitel lodě (kapitán), důstojníci a lodní mužstvo. Lodní mužstvo tvoří členové strážní služby a pomocný personál.
(2) Důstojníci jsou ti členové posádky lodě, kteří byli naloděni do důstojnické funkce. Důstojnickými funkcemi jsou
a) první palubní důstojník,
b) palubní důstojník strážní služby,
c) první strojní důstojník,
d) druhý strojní důstojník,
e) strojní důstojník strážní služby,
f) radiodůstojník,
g) elektrodůstojník.
(3) Posádka lodě se pro účely zajištění strážní služby člení na tyto úrovně:
a) velitelskou úroveň, do níž patří velitel lodě, první palubní důstojník, první strojní důstojník a druhý strojní důstojník,
b) provozní úroveň, do níž patří palubní důstojník strážní služby, strojní důstojník strážní služby, radiodůstojník a elektrodůstojník,
c) pomocnou úroveň, do níž patří členové strážní služby.
(4) Provozovatel lodě je povinen zajistit, aby velitelem lodě byl občan České republiky nebo občan členského státu Evropské unie, který má znalosti českého jazyka dostatečné k výkonu jeho činností uvedených v § 34, 35, 39 a 40. Znalost českého jazyka se prokáže dokladem o ukončení základního, středního, vyššího nebo vysokoškolského vzdělání v českém jazyce, nebo složením zkoušky u Úřadu nebo u osoby Úřadem pověřené, nebo jiným dokladem osvědčujícím dostatečnou znalost českého jazyka.
(5) Na žádost provozovatele lodě může Úřad v mimořádných situacích, které mají nebo mohou mít bezprostřední vliv na bezpečnost plavby lodě, povolit jinou státní příslušnost velitele lodě, nebo upustit od prokázání dostatečné znalosti českého jazyka.
(6) Důstojníci a ostatní členové posádky lodě jsou do jednotlivých funkcí naloďováni na základě pracovní smlouvy s provozovatelem lodě.
§ 29
(1) Posádka lodě musí z hlediska jejího počtu a složení zajišťovat bezpečnou námořní plavbu.
(2) Nejmenší počet členů posádky lodě a její složení stanoví pro každou loď Úřad s přihlédnutím k druhu, typu, vybavení a velikosti lodě a plavební oblasti při zápisu lodě do námořního rejstříku a v souladu s mezinárodní smlouvou, kterou je Česká republika vázána.7) Úřad vydá osvědčení o bezpečném obsazení lodě posádkou.
§ 30
Posádka námořní jachty a osoby na námořní jachtě
(1) Posádku námořní jachty tvoří velitel námořní jachty a členové mužstva námořní jachty. Nejmenší počet a složení členů mužstva námořní jachty z hlediska bezpečného provozování námořní jachty stanoví Úřad při zápisu námořní jachty do námořního rejstříku podle velikosti, typu a strojního vybavení námořní jachty.
(2) Největší počet osob na námořní jachtě, které se mohou účastnit námořní plavby, stanoví Úřad při zápisu námořní jachty do námořního rejstříku podle velikosti a typu námořní jachty.
(3) Úřad zapíše bezpečné obsazení námořní jachty posádkou a největší počet osob, které se mohou na námořní jachtě účastnit námořní plavby do rejstříkového listu.
§ 31
Zaměstnávání cizinců a osob bez státní příslušnosti
K zaměstnávání cizinců nebo osob, které nejsou občany České republiky, jako členů posádky námořního plavidla se nevyžaduje povolení k pobytu na území České republiky10) a povolení k zaměstnání11) podle zvláštních právních předpisů.
§ 32
Velitel lodě a velitel námořní jachty
(1) Velitel lodě a velitel námořní jachty (dále jen „velitel námořního plavidla“) je oprávněn a povinen vykonávat velitelskou pravomoc na námořním plavidle. Velitele námořního plavidla do funkce jmenuje a z ní odvolává provozovatel námořního plavidla.
(2) Velitele lodě, který nemůže z jakýchkoliv důvodů vykonávat svoji funkci, zastupuje první palubní důstojník.
(3) Velitel lodě a první palubní důstojník jsou povinni složit před Úřadem kapitánský slib.
(4) Text kapitánského slibu stanoví prováděcí předpis.
§ 33
Základní povinnosti velitele námořního plavidla
(1) Velitel lodě je povinen
a) řídit loď a zajistit bezpečné nautické vedení lodě; k tomu je oprávněn použít všech opatření nutných k bezpečnému průběhu plavby, k udržení pořádku na lodi a k zajištění způsobilosti lodě k plavbě, včetně způsobilosti posádky, v souladu s právním řádem České republiky, ustanoveními mezinárodních smluv, kterými je Česká republika vázána,12) a předpisy pobřežního státu,
b) při vedení lodě dodržovat mezinárodní právo a zvyklosti všeobecně přijaté a uznávané v námořní plavbě,
c) zajistit bezpečnost přepravovaných osob a posádky včetně pravidelného organizování nácviku cvičných poplachů a praktického cvičení nouzových situací v souladu s mezinárodní smlouvou, kterou je Česká republika vázána;3) podrobnosti o poplachové činnosti na lodi stanoví prováděcí předpis,
d) zajistit řádnou péči o svěřený náklad,
e) zajistit, aby na lodi byly povinné listinné doklady stanovené tímto zákonem a námořními úmluvami doklady předepsané tímto zákonem pro členy posádky a příslušné doklady vztahující se k nákladu,
f) provést veškerá opatření nutná k odvrácení škody hrozící osobám, lodi a nákladu,
g) informovat vlastníka a provozovatele lodě o účasti lodě na námořní nehodě nebo mimořádné události,
h) zabránit znečištění mořského prostředí,
i) poskytnout pomoc osobě, lodi nebo letadlu v nouzi, může-li tak učinit bez vážného nebezpečí pro svou loď, její posádku a přepravované osoby,
j) při srážce lodí oznámit jméno a název rejstříkového přístavu jeho lodě a názvy míst, odkud a kam jeho loď pluje, veliteli lodě, s níž došlo ke srážce,
k) přijímat stížnosti členů posádky lodě a přepravovaných osob, sepsat o stížnosti zápis, zapsat o této skutečnosti stručnou informaci do lodního deníku a provést potřebná opatření,
l) zajistit, aby se nakládalo se zvířaty na lodi přepravovanými jako náklad v souladu se zvláštními právními předpisy,13)
m) vylodit člena posádky lodě, kterému skončila platnost dokladů o odborné nebo zdravotní způsobilosti nebo u kterého došlo ke ztrátě zdravotní způsobilosti, a
n) zaznamenat v lodním deníku čas a místo přechodu provozu lodě na jiný druh paliva,
o) zajistit, aby systém automatické identifikace lodí byl neustále v provozu,
p) nepřevzít na loď k přepravě nebezpečnou věc nebo znečišťující látku, ke které nebyly veliteli lodě předány údaje o této věci nebo látce a o kontaktní osobě stanovené v prováděcím právním předpise a mít tyto údaje na lodi po celou dobu přepravy,
q) informovat provozovatele lodi o opatřeních přijatých příslušnými orgány pobřežního členského státu Evropské unie v případě mimořádně špatného počasí,
r) informovat příslušný orgán pobřežního členského státu Evropské unie o svém rozhodnutí nerespektovat doporučení přijatá tímto orgánem v případě mimořádně špatného počasí.
(2) Velitel námořní jachty je povinen plnit povinnosti uvedené v odstavci 1 přiměřeně k provozu námořní jachty.
§ 33a
Zajištění předávání odpadu velitelem námořního plavidla
Velitel námořního plavidla je povinen před opuštěním přístavu členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor zajistit předání odpadu nacházejícího se na palubě námořního plavidla přístavnímu zařízení pro příjem odpadu v souladu s Mezinárodní úmluvou MARPOL; to neplatí,
a) byla-li z této povinnosti příslušným orgánem tohoto státu udělena výjimka z důvodu přepravy prováděné s pravidelnými a častými zastávkami a na námořním plavidle je dostatečná skladovací kapacita pro veškerý odpad, který vznikl a vznikne během plavby do následujícího přístavu určení, nebo
b) je-li znám následující přístav určení, v tomto přístavu je odpovídající přístavní zařízení pro příjem odpadu a
1. z údajů oznámených provozovatelem nebo velitelem lodi o hrubé prostornosti přesahující 300 tun podle § 23a odst. 3 a z údajů obsažených v potvrzení o předání odpadu přístavnímu zařízení pro příjem odpadu nebo, jde-li o jiné námořní plavidlo, z údajů dostupných na jeho palubě vyplývá, že na námořním plavidle je dostatečná skladovací kapacita pro veškerý odpad, který vznikl a vznikne během plavby do tohoto přístavu, nebo
2. námořní plavidlo připlulo do přístavu za nepříznivých povětrnostních podmínek nebo se v něm zdrží po dobu kratší než 24 hodin.
§ 34
Oprávnění velitele námořního plavidla k osobám na námořním plavidle
(1) Všechny osoby na námořním plavidle jsou povinny řídit se příkazy velitele námořního plavidla vydanými v mezích jeho pravomoci.
(2) Velitel námořního plavidla použije nezbytná opatření proti osobě na námořním plavidle, která nesplnila jeho příkaz. Ohrožuje-li taková osoba bezpečnost námořního plavidla, osob nebo nákladu a nelze-li toto nebezpečí odvrátit jinak, je velitel námořního plavidla oprávněn umístit tuto osobu na nezbytně nutnou dobu ve zvláštním prostoru, nejdéle však po dobu plavby do nejbližšího přístavu.
(3) O tomto opatření je velitel námořního plavidla povinen sepsat zápis do lodního deníku a bezodkladně informovat zastupitelský úřad České republiky, který je nejblíže přístavu, do kterého loď nebo námořní jachta připluje. Jde-li o cizího státního příslušníka, velitel námořního plavidla rovněž informuje nejbližší policejní úřad. Dále je velitel námořního plavidla povinen dohodnout se zastupitelským úřadem České republiky další postup podle povahy věci.
§ 35
Ověření podpisu nebo opisu listiny velitelem lodě
(1) Velitel lodě je oprávněn, vyžaduje-li to naléhavý zájem vlastníka lodě, provozovatele lodě, není-li vlastníkem lodě, člena posádky lodě nebo jiné osoby na lodi, provést úřední ověření pravosti podpisu nebo shody opisu nebo kopie s listinou.
(2) Podmínky a způsob ověřování stanoví prováděcí předpis.
§ 36
Námořní protest
(1) Došlo-li nebo mohlo-li v souvislosti s provozem lodě dojít k poškození lodě, nákladu nebo zdraví osob na lodi, velitel lodě podává o této skutečnosti písemnou zprávu (dále jen „námořní protest“).
(2) Námořní protest musí obsahovat úplné a přesné vylíčení všech závažných okolností, v souvislosti s nimiž došlo nebo mohlo dojít k poškození lodě, nákladu nebo zdraví osob na lodi, a opatření, jichž bylo použito k odvrácení nebo zmenšení škody. Přílohou námořního protestu je výpis z lodního deníku a výpis ze seznamu posádky.
(3) Velitel lodě podává námořní protest v nejbližším přístavu, do kterého loď připluje, zastupitelskému úřadu České republiky nebo notářství nebo námořnímu úřadu nebo soudu státu, do jehož přístavu loď připlula.
(4) Velitel lodě je povinen podat námořní protest do 24 hodin po připlutí lodě do přístavu.
(5) Došlo-li k události, o které se podává námořní protest, v přístavu, je velitel lodě povinen podat námořní protest do 24 hodin od této události.
§ 38
Opatření při neodvratné zkáze námořního plavidla
(1) Jestliže podle velitele námořního plavidla hrozí námořnímu plavidlu neodvratná zkáza, musí velitel námořního plavidla zajistit, aby byla učiněna všechna opatření k záchraně přepravovaných osob, posádky a k záchraně povinných listinných dokladů, cenností, map a pokladní hotovosti.
(2) Velitel námořního plavidla je povinen opustit námořní plavidlo poslední.
§ 39
Opatření při spáchání trestného činu na námořním plavidle
(1) Má-li velitel námořního plavidla důvodné podezření, že na námořním plavidle byl při námořní plavbě spáchán trestný čin, je povinen
a) učinit neprodleně taková opatření, jež by zabránila pokračovat v trestné činnosti nebo vyhnout se odpovědnosti,
b) vyslechnout osoby a provést další úkony, jichž je třeba k zajištění důkazů,
c) o každém výslechu a jiném provedeném úkonu sepsat protokol, který spolu s ním podepíše osoba, jíž se příslušný úkon týká.
(2) Protokoly uvedené v odstavci 1 písm. c) odevzdá velitel námořního plavidla spolu s předměty majícími vztah k trestnému činu zastupitelskému úřadu České republiky, který je nejblíže přístavu, do kterého námořní plavidlo připluje. Současně velitel námořního plavidla dohodne se zastupitelským úřadem České republiky způsob úředního předání pachatele.
(3) Nestanoví-li tento zákon jinak, postupuje velitel námořního plavidla při provádění úkonů uvedených v odstavcích 1 a 2 a v dalším řízení podle trestního řádu.14)
§ 40
Opatření při narození a úmrtí na námořním plavidle, nezvěstnosti a pádu přes palubu
(1) O každém narození nebo úmrtí na námořním plavidle je velitel námořního plavidla povinen sepsat zápis za účasti dvou členů posádky lodě, jedná-li se o narození nebo úmrtí na lodi, nebo za účasti dvou osob přítomných na námořní jachtě a informovat o této skutečnosti zastupitelský úřad České republiky, který je nejblíže přístavu, do kterého námořní plavidlo připluje, a provozovatele námořního plavidla. Při úmrtí na námořním plavidle se nepostupuje podle zvláštních právních předpisů.15)
(2) Došlo-li k úmrtí na námořním plavidle, provádí prohlídku mrtvého lékař, pokud je členem posádky lodě nebo členem posádky námořní jachty, nebo jiný lékař přítomný na námořním plavidle nebo lékař, který byl k tomuto účelu prostřednictvím rádia nebo družice na námořní plavidlo přivolán. Účelem prohlídky mrtvého je zjistit úmrtí a jeho příčiny.
(3) Velitel námořního plavidla na základě dohody s lékařem přítomným na námořním plavidle rozhodne o převozu mrtvého do nejbližšího přístavu; ve výjimečných případech, kdy hrozí nebezpečí infekce přepravovaných osob, rozhodne velitel námořního plavidla po dohodě s lékařem o pohřbení mrtvého do moře. Velitel námořního plavidla je vždy povinen zajistit převoz mrtvého do nejbližšího přístavu, není-li na námořním plavidle přítomen lékař.
(4) Velitel námořního plavidla provede soupis veškerého majetku, který měl zemřelý na námořním plavidle, a učiní opatření pro úschovu tohoto majetku až do splnění úředního rozhodnutí o jeho vydání určené osobě nebo určenému orgánu nebo do odevzdání podle odstavce 5. Do lodního deníku provede zápis o této události.
(5) Zápis o narození a zápis o úmrtí na námořním plavidle spolu s majetkem zemřelého a případnou závětí zemřelého odevzdá velitel námořního plavidla zastupitelskému úřadu České republiky, který je nejblíže přístavu, do kterého námořní plavidlo připluje.
(6) O každém případu nezvěstnosti nebo pádu přes palubu je velitel námořního plavidla povinen provést podrobný zápis do lodního deníku a podat zprávu provozovateli námořního plavidla.
§ 41
Použití lodivoda
(1) Velitel lodě je oprávněn najmout na loď lodivoda i pro ty oblasti, kde použití lodivoda není povinné, pokládá-li to za nutné pro bezpečnost plavby.
(2) Odpovědnost velitele lodě za řízení lodě v případě najmutí lodivoda zůstává nedotčena s výjimkou oblastí, v nichž podle místních předpisů lodivod přebírá odpovědnost za řízení lodě.
§ 42
Způsobilost členů posádky lodě
(1) Jako člena posádky lodě lze nalodit pouze toho, kdo je zdravotně způsobilý a je držitelem oprávnění pro výkon
a) zvláštní činnosti, jejíž výkon je nezbytný pro zajištění bezpečnosti a ochrany členů posádky lodě nebo námořní plavby na určitých typech lodí a pro zvládání mimořádných situací (dále jen „zvláštní činnost“), a
b) práce spojené s příslušnou funkcí člena posádky lodě, stanoví-li tak mezinárodní smlouva upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu.
(2) Pokud je loď vybavena družicovým spojovacím zařízením podle mezinárodní smlouvy, kterou je Česká republika vázána,7) musí mít její velitel lodě a nejméně dva palubní důstojníci osvědčení palubního operátora GMDSS vydané podle mezinárodní smlouvy, kterou je Česká republika vázána.7)
(3) Pokud není na lodi lodní lékař, musí mít nejméně jeden člen posádky lodě platný průkaz způsobilosti zdravotníka vydaný úřadem členského státu Mezinárodní námořní organizace (IMO) podle mezinárodní smlouvy, kterou je Česká republika vázána.7)
(4) Aniž je dotčeno ustanovení odstavce 1, lze jako člena posádky do funkce lodní kuchař nalodit toho, kdo
a) ukončil střední vzdělání s maturitní zkouškou nebo výučním listem v oboru souvisejícím s gastronomií a hotelnictvím, a
b) absolvoval praxi v oblasti gastronomie a hotelnictví v trvání alespoň 24 měsíců.
(5) Člen posádky lodě nesmí vykonávat práci nebo činnosti, pro něž nemá oprávnění, k jejichž výkonu není zdravotně způsobilý nebo k jejichž výkonu nesplňuje požadavky stanovené v odstavci 4.
(6) Výčet a charakteristiku zvláštních činností stanoví prováděcí právní předpis.
§ 43
Oprávnění pro výkon funkce člena posádky lodě
(1) Oprávnění pro výkon zvláštní činnosti udělí na žádost Úřad, pokud žadatel
a) je držitelem osvědčení o zdravotní způsobilosti a
b) splňuje požadavky mezinárodní smlouvy upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu, na
1. minimální věk a
2. odbornou způsobilost, která zahrnuje praxi člena posádky lodě, absolvování výuky a výcviku a prokázání odborných znalostí a dovedností.
(2) Oprávnění pro výkon práce spojené s příslušnou funkcí člena posádky lodě udělí na žádost Úřad, pokud žadatel
a) je držitelem oprávnění pro výkon zvláštní činnosti a
b) splňuje požadavky mezinárodní smlouvy upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu, na
1. minimální věk a
2. odbornou způsobilost, která zahrnuje praxi člena posádky lodě, absolvování výuky a výcviku a prokázání odborných znalostí a dovedností.
(3) Oprávnění pro výkon zvláštní činnosti a oprávnění pro výkon práce spojené s funkcí člena posádky lodě na velitelské a provozní úrovni se uděluje na dobu 5 let. Oprávnění pro výkon práce spojené s funkcí člena posádky lodě na pomocné úrovni se uděluje na dobu neurčitou.
(4) Vyhoví-li Úřad žádosti o udělení oprávnění, vydá místo písemného vyhotovení rozhodnutí průkaz způsobilosti. Pro každou funkci člena posádky lodě a pro každou zvláštní činnost vydá Úřad samostatný průkaz způsobilosti, nestanoví-li jinak mezinárodní smlouva upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu. Průkaz způsobilosti je veřejnou listinou.
(5) Požádá-li držitel průkazu způsobilosti vydaného Úřadem nejdříve 6 měsíců a nejpozději 90 dní před uplynutím doby platnosti průkazu způsobilosti o její prodloužení, Úřad prodlouží dobu jeho platnosti na dalších 5 let,
a) jsou-li splněny podmínky mezinárodní smlouvy upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu,
b) je-li žadatel držitelem osvědčení o zdravotní způsobilosti.
(6) Dozví-li se Úřad o skutečnostech vzbuzujících důvodné pochybnosti o odborné způsobilosti držitele jím vydaného průkazu způsobilosti, nařídí mu podrobit se přezkoumání odborných znalostí a dovedností ve stanoveném termínu. Je-li ohrožena bezpečnost námořní plavby, pozastaví Úřad platnost uděleného oprávnění do doby provedení přezkoumání. Rozhodnutí o pozastavení platnosti oprávnění je prvním úkonem v řízení a odvolání proti tomuto rozhodnutí nemá odkladný účinek.
(7) Úřad jím udělené oprávnění odejme, pokud
a) jeho držitel porušil povinnost stanovenou tímto zákonem nebo mezinárodní smlouvou, která je součástí právního řádu, a toto porušení mělo nebo mohlo mít za následek závažné dopady na život a zdraví lidí, životní prostředí nebo bezpečnost plavby,
b) jeho držitel přestal splňovat podmínku odborné způsobilosti,
c) nepodrobil-li se držitel průkazu způsobilosti přezkoumání odborných znalostí a dovedností podle odstavce 6 ve stanoveném termínu, nebo
d) osvědčení o zdravotní způsobilosti pozbylo platnosti.
(8) Průkaz způsobilosti pozbývá platnosti
a) uplynutím doby, na kterou bylo oprávnění uděleno, nebo
b) dnem nabytí právní moci rozhodnutí o odnětí oprávnění.
(9) Držitel průkazu způsobilosti vydaného Úřadem je povinen odevzdat průkaz způsobilosti Úřadu do 5 pracovních dnů ode dne pozbytí jeho platnosti nebo ode dne, kdy rozhodnutí o pozastavení jeho platnosti nabylo právní moci.
(10) Oprávnění pro výkon zvláštní činnosti a oprávnění pro výkon práce spojené s funkcí člena posádky lodě osvědčuje rovněž platný průkaz způsobilosti vydaný jiným členským státem Evropské unie nebo státem tvořícím Evropský hospodářský prostor; jde-li o průkaz způsobilosti pro člena posádky lodě na velitelské nebo provozní úrovni, musí být tento průkaz způsobilosti uznán Úřadem.
(11) Vzory průkazů způsobilosti stanoví prováděcí právní předpis.
§ 44
Prokázání odborných znalostí a dovedností
(1) Odborné znalosti a dovednosti, jejichž oblasti stanoví mezinárodní smlouva upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu, a znalosti právních předpisů České republiky v oblasti námořní plavby se prokazují složením zkoušky před Úřadem. O výsledku zkoušky vydá Úřad osvědčení.
(2) Zkouška je neveřejná a skládá se v českém nebo anglickém jazyce. Písemná část zkoušky se provádí k ověření znalosti anglického jazyka požadované pro výkon funkcí provozní a velitelské úrovně. Praktická část zkoušky se provádí k ověření odborných znalostí a dovedností požadovaných pro výkon funkcí v pomocné úrovni. Ověření ostatních znalostí se provádí ústně. Na průběh zkoušky dohlíží a její výsledek vyhodnocuje nejméně tříčlenná zkušební komise jmenovaná Úřadem, který určí rovněž jejího předsedu.
(3) O průběhu a výsledku zkoušky vyhotoví předseda zkušební komise do 7 dnů ode dne konání zkoušky protokol. Předseda zkušební komise neprodleně po vyhotovení protokolu o průběhu a výsledku zkoušky písemně sdělí zkoušenému výsledek zkoušky. Neuspěl-li zkoušený u zkoušky, může ji opakovat po uplynutí 2 měsíců od jejího neúspěšného vykonání. Neuspěl-li zkoušený u zkoušky
a) pouze z jediné oblasti znalostí a dovedností, může ji nejpozději do 18 měsíců od jejího neúspěšného vykonání opakovat pouze z tohoto předmětu,
b) z více oblastí znalostí a dovedností, musí ji opakovat v plném rozsahu.
(4) Postup při skládání zkoušky, způsob jejího hodnocení a obsah protokolu o průběhu a výsledku zkoušky stanoví prováděcí právní předpis.
§ 45
Poskytování výuky a výcviku
(1) Výuku a výcvik potřebné pro udělení oprávnění podle § 43 může poskytovat
a) právnická osoba, které Úřad udělil akreditaci k provozování této činnosti, nebo
b) právnická osoba, které udělil akreditaci nebo obdobné povolení k poskytování výuky a výcviku příslušný orgán jiného členského státu Evropské unie.
(2) Úřad udělí na žádost akreditaci, pokud žadatel doloží, že
a) má vytvořen plán pro zajištění výuky a výcviku, ve kterém vymezí organizaci, rozsah a způsob provádění výuky a výcviku, způsob hodnocení a evidence výuky a výcviku,
b) výuku a výcvik budou provádět osoby odborně způsobilé podle mezinárodní smlouvy upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu,
c) má k dispozici prostory a vybavení potřebné k provádění výuky a výcviku podle mezinárodní smlouvy o výcviku, kvalifikaci a strážní službě námořníků, která je součástí právního řádu, a
d) má zaveden vnitřní systém řízení kvality pro výuku a výcvik, jímž zajistí řádné poskytování výuky a výcviku včetně včasného zjištění nedostatků a jejich nápravy; tento požadavek se považuje za splněný, pokud systém řízení kvality splňuje požadavky harmonizované české technické normy upravující řízení kvality38).
(3) V žádosti o udělení akreditace žadatel uvede druh výuky a výcviku, který hodlá poskytovat. Přílohou žádosti je
a) plán pro zajištění výuky a výcviku,
b) seznam osob, které budou provádět výuku a výcvik, obsahující jejich jméno, případně jména, a příjmení, datum narození a adresu trvalého nebo obdobného pobytu a
c) doklady prokazující splnění podmínek podle odstavce 2 písm. b) až d).
(4) V rozhodnutí o udělení akreditace Úřad uvede druh výuky a výcviku, pro které akreditaci udělil. Akreditace se uděluje na dobu 5 let.
(5) Držitel akreditace je povinen
a) poskytovat výuku a výcvik v souladu s udělenou akreditací a vytvořeným plánem výuky a výcviku,
b) oznámit veškeré změny plánu výuky a výcviku a seznamu osob provádějících výuku a výcvik Úřadu do 5 pracovních dnů ode dne, kdy změna nastala.
(6) Úřad udělenou akreditaci odejme, pokud její držitel
a) přestal splňovat podmínky pro udělení akreditace,
b) opakovaně nebo závažným způsobem porušil povinnost stanovenou tímto zákonem nebo mezinárodní smlouvou upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu, nebo
c) o odnětí akreditace požádal.
(7) Prováděcí právní předpis stanoví náležitosti plánu výuky a výcviku a náležitosti osvědčení o absolvování výuky a výcviku.
§ 46
Uznání rovnocennosti vzdělání
(1) Fyzická osoba, která žádá o udělení oprávnění podle § 43, může Úřad požádat o uznání rovnocennosti absolvovaného vzdělání s výukou a výcvikem, pokud se jedná o
a) bakalářský, magisterský nebo doktorský studijní program v oblasti technických věd a technologií, nebo
b) vyšší odborné vzdělání nebo střední vzdělání s maturitní zkouškou v technických oborech.
(2) Úřad rovnocennost uzná, pokud absolvované vzdělání odpovídá požadavkům na výuku a výcvik podle mezinárodní smlouvy upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu.
§ 47
Uznání průkazu způsobilosti
(1) Na žádost držitele platného průkazu způsobilosti, vydaného jiným členským státem Evropské unie nebo státem tvořícím Evropský hospodářský prostor pro člena posádky lodě na velitelské nebo provozní úrovni, uzná Úřad tento průkaz, prokáže-li žadatel znalosti právních předpisů České republiky v oblasti námořní plavby, včetně souvisejících ustanovení trestního, občanského a obchodního práva, osvědčené dokladem osvědčujícím znalost právních předpisů České republiky v oblasti námořní plavby, nebo zkouškou vykonanou u Úřadu nebo u osoby Úřadem pověřené. Obsah zkoušky a jiné doklady osvědčující znalost právních předpisů České republiky v oblasti námořní plavby stanoví prováděcí právní předpis.
(2) Platný průkaz způsobilosti, vydaný členským státem Mezinárodní námořní organizace (IMO) podle mezinárodní smlouvy, která je součástí právního řádu České republiky, nejedná-li se o stát uvedený v odstavci 1, uzná Úřad na žádost jeho držitele. Jedná-li se o držitele platného průkazu způsobilosti, opravňujícího k výkonu funkce na velitelské úrovni, uzná Úřad tento průkaz, prokáže-li žadatel, že má znalosti právních předpisů České republiky v oblasti námořní plavby, včetně souvisejících ustanovení trestního, občanského a obchodního práva, osvědčené dokladem osvědčujícím znalost právních předpisů České republiky v oblasti námořní plavby, nebo zkouškou vykonanou u Úřadu nebo u osoby Úřadem pověřené. Obsah zkoušky a jiné doklady osvědčující znalost právních předpisů České republiky v oblasti námořní plavby stanoví prováděcí právní předpis.
(3) Platný průkaz způsobilosti, vydaný státem uvedeným v odstavci 2, jehož držitel je oprávněn k výkonu funkce na velitelské nebo provozní úrovni nebo funkce radisty, uzná Úřad pouze v případě, že tento stát byl uznán Komisí. Podmínky uvedené v odstavci 2 tím nejsou dotčeny.
(4) V případě uznání průkazu způsobilosti vydá Úřad po ověření jeho platnosti potvrzení o uznání průkazu způsobilosti. Doba platnosti potvrzení o uznání průkazu způsobilosti se shoduje s dobou platnosti tohoto průkazu, činí však nejdéle 5 let.
(5) Je-li to nezbytné pro provoz lodi, lze jako člena posádky lodě na velitelské nebo provozní úrovni nalodit po dobu nejvýše 3 měsíců ode dne podání žádosti o uznání průkazu způsobilosti rovněž držitele platného průkazu způsobilosti vydaného jiným členským státem Evropské unie nebo státem tvořícím Evropský hospodářský prostor, jehož průkaz způsobilosti dosud nebyl Úřadem uznán. Provozovatel a velitel lodi jsou povinni zajistit, aby doklad o podání žádosti byl na palubě lodi.
(6) Úřad odejme potvrzení o uznání průkazu způsobilosti, jestliže jeho držitel
a) při výkonu funkce ohrozil zdraví nebo život člena posádky lodě nebo přepravovaných osob,
b) při výkonu funkce ohrozil bezpečnost námořní plavby,
c) při výkonu funkce opakovaně nebo hrubým způsobem porušil povinnosti stanovené tímto zákonem, přímo použitelnými předpisy Evropských společenství nebo mezinárodní smlouvou, kterou je Česká republika vázána,
d) neprokáže na výzvu Úřadu, že jeho odborná způsobilost k výkonu funkce na lodi trvá,
e) pozbyl zdravotní způsobilost,
f) byl omezen ve svéprávnosti, nebo
g) byl pravomocně odsouzen pro trestný čin spáchaný úmyslně, pokud se na něj nehledí, jako by nebyl odsouzen.
(7) Vzor žádosti o uznání průkazu způsobilosti a vzor potvrzení o uznání průkazu způsobilosti stanoví prováděcí právní předpis.
§ 47a
Zasílání informací o vydaných nebo uznaných průkazech způsobilosti
Úřad zasílá každoročně do 31. ledna Komisi v anonymizované podobě informace týkající se průkazů způsobilosti pro člena posádky na velitelské nebo provozní úrovni, které vydal nebo uznal za předchozí kalendářní rok.
§ 48
Zdravotní způsobilost
(1) Zdravotní způsobilost osvědčuje na žádost Úřad na základě lékařského posudku, který ke dni podání žádosti není starší než 3 měsíce. Osvědčení o zdravotní způsobilosti se vydává na dobu 2 let. Zdravotní způsobilost osvědčuje rovněž platné osvědčení o zdravotní způsobilosti vydané jiným členským státem Evropské unie nebo státem tvořícím Evropský hospodářský prostor.
(2) Zdravotní způsobilost zjišťuje a lékařský posudek vydává na základě výsledku lékařské prohlídky a dalších potřebných vyšetření posuzované osoby posuzující lékař pověřený Úřadem po dohodě s Ministerstvem zdravotnictví podle mezinárodní smlouvy upravující výcvik, kvalifikaci a strážní službu námořníků, která je součástí právního řádu. Úřad zveřejní seznam pověřených lékařů ve Věstníku dopravy.
(3) Zjistí-li posuzující lékař u držitele osvědčení o zdravotní způsobilosti vydaného Úřadem v době jeho platnosti takovou změnu zdravotního stavu, která má za následek změnu jeho zdravotní způsobilosti, je povinen vydat nový lékařský posudek a neprodleně jej zaslat Úřadu.
(4) Nesouhlasí-li posuzovaná osoba se závěrem lékařského posudku, může do 10 pracovních dnů od jeho prokazatelného předání podat návrh na jeho přezkoumání Úřadu. Úřad určí do 10 pracovních dnů od doručení návrhu na přezkoumání komisi složenou nejméně ze tří lékařů pověřených podle odstavce 2, která nově posoudí zdravotní způsobilost posuzované osoby. Nastanou-li právní účinky nového lékařského posudku, pozbývá platnost předchozí lékařský posudek. Proti posudku vydanému touto komisí nelze podat návrh na jeho přezkoumání. Při osvědčování zdravotní způsobilosti Úřad vychází z tohoto nového lékařského posudku.
(5) Uplyne-li doba platnosti osvědčení o zdravotní způsobilosti v průběhu plavby, zůstává toto osvědčení v platnosti do doby vylodění jeho držitele v místě, kde je možné provést posouzení zdravotní způsobilosti, nejdéle však po dobu 3 měsíců.
(6) Pokud se Úřad dozví o skutečnostech vzbuzujících důvodné pochybnosti o zdravotní způsobilosti, nařídí držiteli osvědčení o zdravotní způsobilosti vydaného Úřadem podrobit se novému posouzení zdravotní způsobilosti ve stanoveném termínu, a je-li ohrožena bezpečnost námořní plavby, pozastaví platnost osvědčení do doby provedení nového posouzení zdravotní způsobilosti. Rozhodnutí o pozastavení platnosti osvědčení o zdravotní způsobilosti je prvním úkonem v řízení a odvolání proti tomuto rozhodnutí nemá odkladný účinek.
(7) Osvědčení o zdravotní způsobilosti pozbývá platnosti, pokud
a) uplyne doba, na kterou bylo osvědčení vydáno,
b) marně uplyne lhůta stanovená pro podání návrhu na přezkoumání lékařského posudku obsahujícího závěr, že držitel osvědčení není zdravotně způsobilý,
c) nastanou právní účinky nového lékařského posudku vydaného komisí podle odstavce 4 obsahujícího závěr, že držitel osvědčení není zdravotně způsobilý, nebo
d) se držitel osvědčení nepodrobil novému posouzení zdravotní způsobilosti podle odstavce 6 ve stanoveném termínu.
(8) Držitel osvědčení o zdravotní způsobilosti vydaného Úřadem je povinen osvědčení odevzdat Úřadu do 5 pracovních dnů ode dne pozbytí jeho platnosti nebo ode dne, kdy rozhodnutí o pozastavení jeho platnosti nabylo právní moci.
(9) Prováděcí právní předpis stanoví podmínky zdravotní způsobilosti, rozsah, obsah a způsob provedení lékařské prohlídky, nemoci, vady nebo stavy, které vylučují nebo podmiňují zdravotní způsobilost, způsob hodnocení zdravotní způsobilosti, náležitosti lékařského posudku a vzor osvědčení o zdravotní způsobilosti.
§ 49
Průkaz způsobilosti velitele námořní jachty
(1) Námořní jachtu smí vést při provozování námořní plavby pouze osoba, která je starší 18 let a je držitelem průkazu způsobilosti k vedení námořní jachty.
(2) Úřad vydá průkaz způsobilosti k vedení námořní jachty, prokáže-li žadatel zdravotní a odbornou způsobilost k vedení námořní jachty. Průkaz způsobilosti se vydává na dobu určitou.
(3) Odbornou způsobilost k vedení námořní jachty v oblasti povolené námořní plavby prokáže žadatel doložením předepsané praxe a složením zkoušky před komisí složenou ze zkušebních komisařů jmenovaných Úřadem.
(4) Zdravotní způsobilost velitele námořní jachty zjišťuje a osvědčení o zdravotní způsobilosti vydává na základě výsledku lékařské prohlídky a dalších potřebných vyšetření posuzované osoby posuzující lékař pověřený Úřadem podle § 48 odst. 2. Osvědčení o zdravotní způsobilosti nesmí být v době podání žádosti o vydání průkazu způsobilosti nebo v době před vyplutím námořní jachty na moře starší než tři měsíce.
(5) Podrobnosti o výcviku, způsobu prokazování praxe, zkušební komisi a provádění zkoušek, požadavky na znalosti žadatele, druhy, vzory, platnost, rozsah oprávnění průkazů způsobilosti a podmínky jejich vydávání, jakož i platnost dříve vydávaných průkazů způsobilosti stanoví prováděcí předpis.
§ 50
Zadržení průkazu způsobilosti
(1) Úřad zadrží průkaz způsobilosti a nařídí ověření odborné způsobilosti nebo přezkoumání zdravotní způsobilosti velitele námořní jachty v případě, že velitel při výkonu činnosti, k níž ho opravňuje průkaz způsobilosti, ohrozil bezpečnost námořní plavby nebo vykazuje nedostatky, které mohou ohrozit bezpečnost námořní plavby nebo jeho zdraví.
(2) Podle výsledku ověření odborné způsobilosti nebo přezkoumání zdravotní způsobilosti posouzením zdravotního stavu může Úřad činnost, k níž je velitel námořní jachty oprávněn, omezit nebo zakázat.
(3) V případě zákazu činnosti Úřad průkaz způsobilosti odejme.
(4) Podrobnosti o důvodech zadržení nebo odnětí průkazu způsobilosti stanoví prováděcí předpis.
§ 50a
Vydávat listiny, které mohou být s ohledem na jejich vzhled a obsah zaměněny s průkazem způsobilosti, je zakázáno.
§ 51
Kniha nalodění
(1) Každá osoba, která se účastní námořní plavby na lodi, musí být zapsána do knihy nalodění.
(2) Zápis členů posádky lodě do knihy nalodění osvědčuje nástup služby na lodi (dále jen „nalodění“) a výpis členů posádky lodě z knihy nalodění osvědčuje skončení služby na lodi (dále jen „vylodění“).
(3) Zápis cestujících do knihy nalodění osvědčuje začátek jejich pobytu na lodi a výpis cestujících z knihy nalodění osvědčuje ukončení jejich pobytu na lodi.
(4) Zápisy do knihy nalodění provede velitel lodě bezprostředně po nalodění. Při nalodění člena posádky lodě nebo při jeho vylodění učiní velitel lodě o těchto skutečnostech zápis do námořnické knížky člena posádky lodě.
§ 52
(1) Každá osoba, která se účastní námořní plavby na námořní jachtě, musí být zapsána do lodního deníku.
(2) Zápis osob do lodního deníku provede velitel námořní jachty před vyplutím námořní jachty z přístavu. Velitel námořní jachty před vyplutím námořní jachty z přístavu vyhotoví také seznam osob na námořní jachtě a seznam cestujících, pokud námořní jachta přepravuje cestující.
§ 53
Člen posádky lodě je povinen prokázat se platnými průkazy způsobilosti a osvědčením o zdravotní způsobilosti před každým naloděním. Průkazy způsobilosti a osvědčení o zdravotní způsobilosti musí být platné po celou předpokládanou dobu trvání služby na lodi.
Námořnické knížky
§ 54
(1) Každý člen posádky lodě musí mít osobní doklad námořníka.17) Osobním dokladem námořníka se rozumí námořnická knížka. Bez námořnické knížky nemůže být námořník naloděn.
(2) Na žádost občana České republiky, který předloží doklad o tom, že se stane členem posádky lodě nebo že byl členem posádky lodě, Úřad rozhodne o vydání námořnické knížky. Na rozhodnutí, kterým se vydává námořnická knížka, se nevztahuje § 47 správního řádu,18) vyhoví-li se žádosti v plném rozsahu.
(3) Úřad může vydat námořnickou knížku občanovi České republiky nejdéle na dobu deseti let.
(4) Člen posádky lodě, který není občanem České republiky, musí mít námořnickou knížku jiného státu.
(5) Námořnická knížka, která je v držení člena posádky lodě, je dokladem o jeho totožnosti, kvalifikaci a délce jeho nalodění.
(6) Údaje zapisované do námořnické knížky a vzor námořnické knížky stanoví prováděcí předpis.
§ 55
(1) Úřad může na žádost fyzické osoby, která není občanem České republiky, rozhodnout o vydání námořnické knížky podle § 54 odst. 2 tohoto zákona, pokud žadatel předloží Úřadu povolení k trvalému pobytu v České republice,10) od jehož vydání uplynula doba delší než pět let, a pokud žadatel prokáže, že konal službu na lodi.
(2) Úřad může vydat námořnickou knížku fyzické osobě, která není občanem České republiky, po splnění podmínek podle odstavce 1 nejdéle na dobu pěti let.
Zjišťování příčin námořních nehod a mimořádných událostí
§ 55a
(1) Námořní nehodou se pro účely tohoto zákona rozumí událost, k níž došlo při námořní plavbě a jejímž následkem je
a) smrt, vážné zranění nebo nezvěstnost osoby související s provozem lodi,
b) ztráta nebo opuštění lodi,
c) poškození konstrukce lodi nebo jejího vybavení,
d) srážka lodi s jiným námořním plavidlem nebo jiným pevným předmětem,
e) znečištění mořského prostředí,
f) požár na lodi, nebo
g) najetí na mělčinu nebo břeh.
(2) Vážnou námořní nehodou se rozumí námořní nehoda, jejímž následkem je
a) poškození konstrukce lodi nebo jejího vybavení, které má za následek technickou nezpůsobilost lodi k plavbě,
b) znečištění mořského prostředí, nebo
c) poškození lodi vyžadující pomoc pobřežní nebo námořní záchranné služby.
(3) Velmi vážnou námořní nehodou se rozumí námořní nehoda, jejímž následkem je úplné zničení lodi, smrt osob nebo vážné znečištění mořského prostředí.
(4) Mimořádnou událostí se rozumí ohrožení lodi nebo osob v souvislosti s provozem lodi.
§ 55b
(1) Úřad provádí odborné zjišťování příčin námořních nehod nebo mimořádných událostí, které se týkají lodí plujících pod vlajkou České republiky nebo které mají za následek smrt nebo vážnou újmu na zdraví občanů České republiky.
(2) Úřad provede vždy zjištění příčin velmi vážné námořní nehody. V ostatních případech námořních nehod nebo mimořádných událostí provede Úřad zjištění jejich příčin pouze tehdy, dojde-li k závěru, že výsledky tohoto zjištění mohou být využity k jejich předcházení. V případě vážné námořní nehody Úřad provede pro tyto účely předběžné šetření.
(3) Úřad zahájí zjišťování příčin námořní nehody nebo mimořádné události bez zbytečného odkladu, nejpozději však do 2 měsíců poté, co k námořní nehodě nebo mimořádné události došlo.
(4) Zjišťování příčin námořních nehod a mimořádných událostí, jeho závěry a bezpečnostní doporučení se nesmějí zabývat hodnocením či posuzováním viny nebo odpovědnosti.
(5) Úřad neprovede zjišťování příčin námořní nehody nebo mimořádné události, pokud jej v souladu s právem Evropské unie nebo v souladu s námořní úmluvou již provádí příslušný orgán jiného státu.
§ 55c
(1) Velitel a provozovatel lodi plující pod vlajkou České republiky je povinen
a) zajistit zachování všech informací z námořních map, lodních deníků, elektronických a magnetických záznamů a videozáznamů včetně informací ze záznamníků cestovních údajů a dalších elektronických zařízení, které se vztahují k období před, během i po námořní nehodě či mimořádné události, a zajistit veškeré jiné důkazy a informace důležité pro zjištění jejích příčin,
b) zabránit přepisu či jinému zásahu do záznamů uvedených pod písmenem a),
c) spolupracovat s Úřadem a příslušnými orgány pobřežního státu s cílem zmírnit následky námořní nehody nebo mimořádné události, zejména poskytnutím informací týkajících se nebezpečných věcí nebo znečišťujících látek.
(2) Povinnost uvedená v odstavci 1 písm. c) se vztahuje i na vlastníka nebezpečné věci nebo znečišťující látky, která je v době námořní nehody nebo mimořádné události na palubě lodi.
§ 55d
(1) Zaměstnanec Úřadu pověřený zjišťováním příčin námořní nehody nebo mimořádné události je oprávněn
a) vstupovat na loď a přistupovat k jejímu vybavení, vraku nebo troskám,
b) provádět nebo si vyžádat analýzy nebo zkoumání jednotlivých důkazů,
c) využít informace získané z námořních map, lodních deníků, elektronických a magnetických záznamů a videozáznamů včetně informací ze záznamníků cestovních údajů a dalších elektronických zařízení a veškeré další dostupné důkazy důležité pro zjištění příčin námořní nehody či mimořádné události,
d) využít údaje z výsledků ohledání těl obětí nebo zkoušek provedených na vzorcích odebraných z těl obětí,
e) využít údaje z výsledků vyšetření osob na lodi včetně výsledků zkoušek provedených na vzorcích těmto osobám odebraným,
f) využít záznamy výslechu svědků námořní nehody nebo mimořádné události,
g) požadovat podání vysvětlení od svědků námořní nehody nebo mimořádné události.
(2) Technické postupy při zjišťování příčin námořních nehod a mimořádných událostí stanoví Společná metodika vyšetřování námořních nehod přijatá podle přímo použitelného předpisu Evropské unie37).
§ 55e
Informace získané v souvislosti se zjišťováním příčin námořní nehody nebo mimořádné události lze použít jen pro účely zpracování zpráv podle § 55g.
§ 55f
Úřad spolupracuje při odborném zjišťování příčin námořních nehod a mimořádných událostí s příslušnými orgány členských států Evropské unie a s příslušnými orgány jiných států podle mezinárodní smlouvy.
§ 55g
(1) Úřad vyhotoví a zveřejní zprávu o výsledcích zjištění příčin námořní nehody nebo mimořádné události do 1 roku ode dne námořní nehody nebo mimořádné události. Zpráva obsahuje bezpečností doporučení, pokud lze výsledky zjištění příčin námořní nehody nebo mimořádné události využít pro jejich předcházení.
(2) Nelze-li ve lhůtě stanovené v odstavci 1 vydat zprávu o zjištění příčin námořní nehody nebo mimořádné události, vydá Úřad v této lhůtě prozatímní zprávu.
(3) Úřad zašle kopii zprávy nebo prozatímní zprávy o zjištění příčin námořní nehody nebo mimořádné události Komisi.
(4) Zpráva a prozatímní zpráva obsahuje
a) údaje o lodi a plavbě,
b) údaje o skutkových okolnostech námořní nehody nebo mimořádné události,
c) údaje o přijatých opatřeních,
d) údaje o událostech souvisejících s námořní nehodou nebo mimořádnou událostí,
e) závěry a pořízené důkazy.
(5) Rozsah údajů uvedených v odstavci 4 stanoví prováděcí právní předpis.
§ 55h
(1) Úřad oznámí Komisi údaje o námořních nehodách a mimořádných událostech, které mu byly oznámeny.
(2) Pokud Úřad neprovede zjištění příčin vážné námořní nehody, námořní nehody nebo mimořádné události, zdůvodní svůj postup v oznámení učiněném podle odstavce 1.
(3) Zjistí-li Úřad v souvislosti se zjišťováním příčin námořní nehody nebo mimořádné události, že je nutné v zájmu odvrácení nebezpečí dalších nehod učinit opatření na úrovni Evropské unie, bezodkladně o tom informuje Komisi.
(4) Oznámení podle odstavce 1 obsahuje
a) označení státu odpovědného za provedení vyšetřování, státu vedoucího zjištění příčin námořní nehody nebo mimořádné události, dotčeného pobřežního státu a státu s významným zájmem,
b) údaje o oznámení námořní nehody nebo mimořádné události,
c) údaje o lodi a plavbě,
d) údaje o námořní nehodě nebo mimořádné události a jejich následcích,
e) popis důvodu pro neprovedení zjišťování příčin námořní nehody nebo mimořádné události.
(5) Rozsah údajů uvedených v odstavci 4 stanoví prováděcí právní předpis.
ČÁST PÁTÁ
SLUŽBA NA LODI A PRACOVNĚPRÁVNÍ VZTAHY ČLENŮ LODNÍCH POSÁDEK
§ 59
Služba na lodi
(1) Službu na lodi koná člen posádky lodě nepřetržitě od okamžiku nalodění do okamžiku vylodění, není-li výkonu služby na lodi zproštěn.
(2) Délka nepřetržité služby na lodi nesmí přesáhnout dvanáct měsíců.
(3) Služba na lodi v době, kdy člen posádky lodě nevykonává práci, se s výjimkou vycházky na pevninu považuje pro účely náhrady škody za činnost v přímé souvislosti s plněním pracovních úkolů.
(4) Vycházkou na pevninu se rozumí doba od okamžiku vstupu člena lodní posádky na pevnou zem do okamžiku opuštění pevné země. Za vycházku se nepovažuje opuštění lodě za účelem plnění služebních povinností nebo ošetření poskytovatelem zdravotních služeb.
§ 60
Strážní služba
Strážní služba je plnění povinností ve stanoveném čase, kterými vybraný člen posádky lodě zajišťuje bezpečný provoz lodě a ochranu mořského prostředí. Strážní služba se vykonává jako služba palubní a služba strojní. Palubní strážní služba se vykonává na můstku lodě, na hlavní palubě lodě a v radiostanici lodě. Strojní strážní služba se vykonává ve strojovně.
§ 61
Služební povinnosti člena posádky lodě
(1) Člen posádky lodě je po dobu služby na lodi povinen
a) plnit příkazy velitele lodě a služebně nadřízených členů posádky lodě a zachovávat vůči veliteli lodě a služebně nadřízeným členům posádky lodě úctu a zdvořilost,
b) ve vztahu k ostatním členům posádky lodě a přepravovaným osobám dodržovat pravidla slušnosti a občanského soužití,
c) zachovávat námořní zvyklosti a zásady dobré námořní praxe,
d) poskytnout pomoc při záchraně osob, lodě, nákladu nebo jiného majetku,
e) podrobit se vyšetření za účelem zjištění, zda není pod vlivem alkoholu nebo jiných omamných a psychotropních látek, jestliže toto vyšetření nařídil velitel lodě, a to i v době, kdy člen lodní posádky nevykonává práci, pokud je to potřebné ke zjištění, zda nebude pod vlivem těchto látek při nástupu do práce nebo při strážní službě; obdobně je povinen podrobit se tomuto vyšetření, došlo-li na lodi k pracovnímu úrazu nebo je-li podezření, že člen posádky lodě vykonával práci pod vlivem alkoholu nebo jiných omamných a psychotropních látek.
(2) Během služby na lodi nesmí člen posádky lodě přechovávat na lodi žádné omamné nebo psychotropní látky, střelné zbraně, střelivo nebo výbušniny a chráněná zvířata ani nesmí v takové činnosti pomáhat jinému. Přechovávání vlastních domácích zvířat členů posádky lodě na lodi schvaluje velitel lodě.
§ 62
Pracovní poměr členů lodní posádky
(1) Službu na lodi může člen posádky vykonávat pouze na základě pracovní smlouvy uzavřené s provozovatelem lodě. Pracovní smlouva musí vedle náležitostí stanovených zákoníkem práce obsahovat
a) jméno, popřípadě jména, a příjmení člena posádky, datum a místo jeho narození,
b) údaje o provozovateli lodě, kterými jsou
1. obchodní firma nebo jméno, popřípadě jména, a příjmení, popřípadě odlišující dodatek, adresa sídla a identifikační číslo osoby, pokud bylo přiděleno, jedná-li se o podnikající fyzickou osobu, a
2. obchodní firma nebo název, adresa sídla a identifikační číslo osoby, pokud bylo přiděleno, jedná-li se o právnickou osobu,
c) identifikační údaje o lodi, na níž má být služba vykonávána,
d) výši mzdy nebo způsob jejího určení,
e) výměru dovolené v kalendářním roce nebo způsob jejího určení,
f) ujednání o repatriaci,
g) údaj o kolektivních smlouvách, které upravují pracovní podmínky člena posádky, a označení smluvních stran těchto kolektivních smluv,
h) informace o úpravě rozvázání a skončení pracovního poměru, platbách pojistného na veřejné zdravotní pojištění a pojistného na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti a
i) datum a místo uzavření pracovní smlouvy.
(2) Provozovatel lodě je povinen zajistit, aby členem posádky lodě nebyla osoba, která v den nalodění nedosáhla věku 18 let.
(3) V pracovní smlouvě nelze sjednat zkušební dobu.
(4) Člen posádky lodě nemůže současně vykonávat závislou práci v dalším základním pracovněprávním vztahu.
(5) Člen posádky lodě může být převeden na jinou práci také v případě, rozhodl-li velitel lodě, že je ohrožena bezpečnost osob, lodě nebo nákladu.
§ 63
Obecná ustanovení o pracovní době a době odpočinku
Pro účely pracovní doby a doby odpočinku člena posádky lodě se rozumí
a) pracovní dobou doba, v níž je člen posádky povinen vykonávat práci pro provozovatele lodi,
b) dobou odpočinku doba, která není pracovní dobou,
c) směnou část týdenní pracovní doby bez práce přesčas, kterou je člen posádky lodě povinen na základě předem stanoveného rozvrhu pracovní doby odpracovat,
d) pracovní pohotovostí doba, v níž je člen posádky lodě připraven k případnému výkonu práce podle pracovní smlouvy, která musí být v případě naléhavé potřeby vykonána nad rámec jeho rozvrhu směn,
e) prací přesčas práce konaná členem posádky lodě na příkaz provozovatele lodi nebo s jeho souhlasem mimo rámec rozvrhu směn a nad týdenní a denní pracovní dobu stanovenou v § 63a odst. 1; o práci přesčas se nejedná, napracovává-li člen posádky lodě prací nad rámec svého rozvrhu směn pracovní volno, které mu provozovatel lodi poskytl na jeho žádost.
§ 63a
Délka týdenní pracovní doby a její rozvržení
(1) Délka týdenní pracovní doby člena posádky lodě je 40 hodin a délka denní pracovní doby je 8 hodin. Kratší pracovní dobu s členem posádky lodě nelze sjednat.
(2) Týdenní pracovní dobu člena posádky lodě rozvrhuje provozovatel lodě a určuje začátek a konec směn. Při jejím rozvržení přihlédne k zajištění bezpečné námořní plavby a zajištění bezpečného a zdraví neohrožujícího výkonu práce.
(3) Člen posádky lodě musí být na začátku směny připraven na svém pracovišti k výkonu práce a odcházet z něho až po skončení směny.
(4) Provozovatel lodě vypracuje písemný rozvrh pracovní doby a seznámí s ním nebo s jeho změnou člena posádky lodě nejpozději 3 dny před začátkem období, na něž je pracovní doba rozvržena, jehož délka musí činit alespoň jeden týden.
(5) Provozovatel lodě zajistí, aby byl rozvrh pracovní doby všech členů posádky lodě a jeho změny vyvěšeny na přístupném místě na palubě lodě stejně jako informace o minimální délce nepřetržitého odpočinku mezi směnami a v týdnu člena posádky lodě stanovené právním předpisem nebo kolektivní smlouvou vztahující se na provozovatele lodě, a to nejpozději 3 dny před obdobím, na něž je pracovní doba rozvržena. Nejsou-li rozvrh směn a informace o minimální délce nepřetržitého odpočinku mezi směnami a v týdnu sepsány v anglickém jazyce, musí být doplněny o překlad do tohoto jazyka.
§ 63b
Přestávky v práci
(1) Provozovatel lodě poskytne členu posádky lodě nejdéle po 6 hodinách nepřetržité práce přestávku v práci na jídlo a oddech v trvání nejméně 30 minut. Nelze-li výkon práce přerušit, zajistí se členu posádky lodě i bez přerušení práce přiměřená doba na oddech a jídlo; tato doba se započítává do pracovní doby.
(2) Přestávky v práci na jídlo a oddech se neposkytují na začátku a konci směny. Přestávku v práci na jídlo a oddech lze rozdělit na více částí; alespoň jedna část rozdělené přestávky nesmí být kratší než 15 minut.
(3) Poskytnuté přestávky na jídlo a oddech se nezapočítávají do pracovní doby.
§ 63c
Doba odpočinku
(1) Provozovatel lodě rozvrhne pracovní dobu tak, aby člen posádky lodě měl mezi koncem jedné směny a začátkem směny následující nepřetržitý odpočinek po dobu alespoň 10 hodin během 24 hodin po sobě jdoucích.
(2) Odpočinek mezi dvěma směnami může být rozdělen do dvou částí, z nichž jedna nesmí být kratší než 6 hodin.
(3) Provozovatel lodě rozvrhne pracovní dobu tak, aby člen posádky lodě měl nepřetržitý odpočinek v týdnu během každého období 7 kalendářních dnů v trvání alespoň 27 hodin a aby měl nepřetržitý odpočinek i ve svátek. Jde-li o práce, které jsou nevyhnutelné pro zajištění bezpečného a plynulého provozu na lodi, může provozovatel lodi rozvrhnout pracovní dobu tak, aby součet délek jednotlivých nepřetržitých odpočinků mezi směnami člena posádky lodě poskytnutých podle odstavců 1 a 2 za každé období 7 kalendářních dnů činil celkem alespoň 77 hodin.
(4) Nepřetržitý odpočinek mezi směnami a v týdnu může být členu posádky lodě zkrácen pod rozsah uvedený v odstavcích 1 a 3 jen, jde-li o práci přesčas, o výkon naléhavých opravných prací, prací při odvracení nebezpečí pro život a zdraví osob na lodi nebo odvracení nebezpečí škody na nákladu na lodi, prací při živelních událostech nebo v jiných obdobných mimořádných situacích nebo nácviku činností při těchto situacích, za podmínky, že mu provozovatel lodě poskytne nevyčerpanou dobu nepřetržitého odpočinku mezi směnami a v týdnu bezodkladně po zajištění bezpečného provozu lodě.
(5) Nařídí-li provozovatel lodi provedení nácviku činností při odvracení nebezpečí pro život a zdraví osob na lodi nebo odvracení nebezpečí škody na nákladu na lodi, činností při živelních událostech nebo jiných obdobných mimořádných situacích, dbá na to, aby byl co nejméně narušen nepřetržitý odpočinek mezi dvěma směnami a nepřetržitý odpočinek v týdnu.
§ 63d
Práce přesčas a pracovní pohotovost
(1) Práci přesčas může provozovatel lodě členu posádky lodě nařídit jen výjimečně z vážných důvodů spojených se zajištěním bezprostřední bezpečnosti lodě, osob na palubě nebo přepravovaného nákladu nebo s poskytnutím pomoci jinému námořnímu plavidlu nebo osobám v nouzi, a to i na dobu nepřetržitého odpočinku mezi směnami nebo nepřetržitého odpočinku v týdnu.
(2) Pracovní pohotovost může provozovatel lodě členu posádky lodě nařídit jen z vážných provozních důvodů. Za dobu pracovní pohotovosti náleží členu posádky odměna podle zákoníku práce.
(3) Za výkon práce v době pracovní pohotovosti přísluší členu posádky lodě mzda; odměna podle odstavce 2 za tuto dobu nepřísluší. Pracovní pohotovost, při které k výkonu práce nedojde, se do pracovní doby nezapočítává.
§ 63e
Evidence pracovní doby
(1) Provozovatel lodě vede u jednotlivých členů posádky lodě evidenci s vyznačením začátku a konce odpracované směny, práce přesčas, pracovní pohotovosti a odpracované doby v době pracovní pohotovosti.
(2) Provozovatel lodě zajistí, aby člen posádky lodě obdržel stejnopis evidence pracovní doby za každý měsíc služby na lodi. Na žádost člena posádky lodě mu provozovatel lodě umožní kdykoliv nahlédnout do jeho evidence pracovní doby a pořizovat z ní výpisy nebo stejnopisy na náklady provozovatele lodi.
(3) Vzor evidence pracovní doby člena posádky lodě stanoví prováděcí právní předpis.
§ 63f
Dovolená za kalendářní rok
Každý člen posádky lodě má nárok na dovolenou za kalendářní rok ve výši nejméně 2,5 kalendářních dnů na měsíc zaměstnání a její poměrnou část za nedokončený měsíc. Dovolenou za kalendářní rok je provozovatel lodě povinen členu posádky lodě poskytnout tak, aby ji mohl čerpat na pevnině.
§ 64
Odstupné
Skončí-li pracovní poměr v souvislosti se ztroskotáním, ztrátou lodě nebo pro její nezpůsobilost k plavbě, náleží členům posádky lodě vedle odstupného podle zákoníku práce další odstupné ve výši dvojnásobku průměrného měsíčního výdělku.
§ 65
Repatriace členů posádky lodě
(1) Člen posádky lodě má právo na repatriaci v těchto případech:
a) v souvislosti se zánikem práva lodě plout pod státní vlajkou České republiky,
b) v případě ztroskotání lodě,
c) po skončení pracovního poměru,
d) jestliže pro výkon práce na lodi pozbyl zdravotní způsobilost,
e) jestliže provozovatel lodě není schopen dostát svým finančním závazkům vůči členům posádky lodě.
(2) Velitel lodě může nařídit repatriaci člena posádky lodě v případě závažného porušení povinností vyplývajících z právních předpisů vztahujících se k práci vykonávané členem posádky, nebo je-li člen posádky lodě podezřelý ze spáchání trestného činu.
(3) Náklady na repatriaci hradí provozovatel lodě s výjimkou repatriace podle odstavce 2, kdy hradí náklady na repatriaci člen posádky lodě, prokáže-li se odůvodněnost nařízení jeho repatriace. Náklady na repatriaci jsou zejména náklady na přepravu člena posádky a jeho osobních zavazadel a dále náklady na jeho stravu a ubytování po dobu repatriace. Přepravu člena posádky zajistí provozovatel lodě letecky. Jiný způsob přepravy může provozovatel lodě zvolit, pokud doba přepravy není nepřiměřeně dlouhá nebo pokud se na něm se členem posádky dohodne.
(4) Člen posádky lodě se může dohodnout s provozovatelem lodě na prodloužení pracovního poměru.
(5) Pro účely poskytování cestovních náhrad a zdravotních služeb se za dobu repatriace považuje doba od vylodění do příjezdu do místa pobytu nebo do jiného sjednaného místa mimo doby, po kterou člen lodní posádky repatriaci bez vážného důvodu přerušil.
(6) Pokud provozovatel lodě nesplní svou povinnost repatriace člena posádky, zajistí provedení repatriace Úřad a po provedení repatriace uloží provozovateli povinnost uhradit náklady, které na ni vynaložil.
§ 66
Sociální podmínky a náhrady poskytované členům posádky lodě po dobu služby na lodi
(1) Provozovatel lodě je povinen poskytovat členům posádky lodě po dobu služby na lodi bezplatně ubytování, stravování, pitnou a užitkovou vodu, ochranné pracovní pomůcky, předměty základní osobní hygieny, úhradu neodkladné zdravotní péče, nemůže-li být poskytnuta lodním lékařem nebo zdravotníkem podle § 67, a další sociální zařízení v souladu s mezinárodní smlouvou, kterou je Česká republika vázána.20)
(2) Loď musí být vybavena vhodnými ubytovacími, provozními, kancelářskými a stravovacími prostory, prostory a zařízením pro skladování a chlazení potravin a pro přípravu jídel a nápojů, prostory s vybavením pro odpočinek a volný čas, hygienickým a sanitárním zařízením, popřípadě zvláštními prostory pro nemocné. Tyto prostory musí být na lodi v dostatečném počtu a velikosti, vhodně vybaveny s ohledem na svůj účel a musí být dostatečně větrány, vytápěny, osvětleny a izolovány a musí být udržovány čisté. Sociální zařízení a poskytované služby na lodi musí být přístupné všem členům posádky lodě, mimo těch, které jsou určeny výhradně cestujícím. Prováděcí právní předpis stanoví požadavky na umístění prostor podle věty první, jejich počet, rozměry, použité materiály a vybavení.
(3) Loď musí být zásobena pitnou vodou a potravinami v množství odpovídajícím počtu členů posádky lodě, délce a povaze námořní plavby a v dostatečné výživové hodnotě a různorodosti; potraviny musí zejména zajišťovat vyvážený poměr karbohydrátů, proteinů, tuků, vlákniny, minerálů a vitamínů. Pitná voda a potraviny musí být uskladněny tak, aby po celou dobu plavby zůstala zachována jejich zdravotní nezávadnost a výživová hodnota. Při zásobování potravinami provozovatel lodě zohlední náboženské a kulturní zvyklosti členů posádky lodě.
(4) Velitel lodě nebo jím pověřený důstojník je povinen pravidelně kontrolovat plnění podmínek uvedených v odstavcích 1 až 3 a přijímat nápravná opatření k odstranění zjištěných nedostatků. O průběhu a výsledku kontroly a o přijatých opatřeních musí být učiněn zápis.
(5) Provozovatel lodě a velitel lodě jsou povinni zabezpečit členům posádky lodě bezplatně běžné poštovní služby, umožnit jim a jejich rodinným příslušníkům za úhradu vzniklých nákladů v odůvodněných případech využívání komunikačních prostředků, a nebrání-li tomu vážné provozní důvody, umožnit členům posádky lodě setkání s jejich rodinnými příslušníky v přístavech, popřípadě návštěvu rodinných příslušníků na palubě lodě.
(6) Provozovatel lodě je povinen na písemnou žádost člena posádky při výplatě mzdy na svůj náklad a nebezpečí částku určenou členem posádky nejpozději v pravidelném termínu výplaty mzdy
a) zaplatit na platební účet určený členem posádky; člen posádky může určit nejvýše 2 platební účty, nedohodne-li se s provozovatelem lodě jinak, nebo
b) zaslat osobě určené členem posádky.
§ 67
Zdravotní služby poskytované členům posádky lodě
(1) Provozovatel lodě je povinen zajistit
a) aby loď odpovídala podmínkám poskytování zdravotních služeb a hygienickým požadavkům v souladu s mezinárodní smlouvou, kterou je Česká republika vázána,21)
b) vybavení lodě zdravotnickým materiálem, výstrojí, léky a prostředky zdravotnické techniky v lodní lékárničce, které stanoví prováděcí předpis, a jejich pravidelné doplňování,
c) členům posádky lodě návštěvu lékaře v přístavech, které loď najíždí, za účelem nutného ošetření.
(2) Není-li na lodi lékař, je provozovatel lodě dále povinen zajistit, aby jeden člen posádky lodě byl držitelem průkazu způsobilosti zdravotníka k poskytování rozšířené první pomoci nad rámec obecné povinnosti občanů22) (dále jen „průkaz způsobilosti zdravotníka“) a tuto rozšířenou první pomoc na lodi po dobu plavby poskytoval. Pro účely poskytování nezbytné rozšířené první pomoci je provozovatel lodě povinen umožnit držiteli průkazu způsobilosti zdravotníka po dobu plavby porady s lékařem prostřednictvím rádia nebo družice v kteroukoliv hodinu. Držitel průkazu způsobilosti zdravotníka je oprávněn vydat léky a prostředky zdravotnické techniky z lodní lékárničky, které stanoví prováděcí předpis, pouze na základě rozhodnutí konzultujícího lékaře.
(3) Lodní lékař nebo držitel průkazu způsobilosti zdravotníka je povinen vést evidenci ošetřených osob po dobu plavby. Lékař sepisuje a vydává zdravotní zprávu o zdravotním stavu ošetřované osoby. Držitel průkazu způsobilosti zdravotníka vyhotovuje záznam o zdravotním stavu ošetřené osoby.
(4) Prováděcí předpis stanoví způsob udržování léků a prostředků zdravotnické techniky v lodní lékárničce, hospodaření s léky a prostředky zdravotnické techniky a systém jejich kontroly, obsah kurzu rozšířené první pomoci, obsah evidence ošetřených osob po dobu plavby.
§ 67a
Povinnosti provozovatele lodě a velitele lodě při dodržování bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
(1) Provozovatel lodě je povinen zajistit, aby loď, včetně jejího zařízení a vybavení, byla udržována ve stavu, který zaručuje bezpečnost a ochranu zdraví při práci a usnadní zvládání havarijních situací.
(2) Velitel lodě je povinen
a) zajistit a kontrolovat dodržování zásad a postupů bezpečnosti práce,
b) pravidelně, nejméně každé 2 roky, ověřovat znalosti zásad a postupů bezpečnosti práce členů posádky lodě a zajistit školení a výcvik členů posádky,
c) zajistit, aby na námořním plavidle bylo nejméně 5 výtisků zásad a postupů bezpečnosti práce, a umožnit členům posádky lodě přístup k těmto výtiskům,
d) zajistit, aby přepravovaná osoba byla v rozsahu odpovídajícím její účasti na námořní plavbě na lodi seznámena se zásadami a postupy bezpečnosti práce před vyplutím lodě z přístavu nebo před započetím prací na lodi,
e) vést seznam osob způsobilých k obsluze nebo řízení vozidel a zvedacích zařízení.
(3) Podmínky bezpečného stavu lodě, jejího zařízení a vybavení z hlediska ochrany zdraví při práci a obsah, rozsah a způsob provádění výcviku a školení členů posádky a místa uložení výtisků zásad a postupů bezpečnosti práce na lodi stanoví prováděcí právní přepis.
§ 67b
Rizikové faktory pracovních podmínek
(1) Velitel lodě je povinen zajistit průběžné zjišťování a hodnocení rizikových faktorů pracovních podmínek na lodi a přijímat opatření k ochraně zdraví.
(2) Vyhodnocení rizikových faktorů musí být prováděno s přihlédnutím ke druhu a možnému škodlivému účinku rizikového faktoru, pravděpodobnosti ohrožení a počtu přepravovaných osob a členů posádky lodě, které mohou přijít s rizikovými faktory do kontaktu. Rizika musí být zvažována zvlášť pro každé místo na lodi a každé riziko musí být vyhodnoceno individuálně.
§ 67c
Povinnosti člena posádky lodě v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
(1) Člen posádky lodě je povinen dodržovat zásady a postupy bezpečnosti a ochrany zdraví při práci tvořící pravidla pro
a) ochranu zdraví a dodržování hygieny,
b) snížení rizika vzniku požáru,
c) používání ochranných pracovních prostředků,
d) bezpečný vstup na loď a bezpečný pohyb na palubě lodi,
e) bezpečný vstup do uzavřených nebo jiných nebezpečných prostor,
f) bezpečné ruční zvedání břemen a bezpečnou práci s nářadím a materiály,
g) bezpečné vykonávání svářečských prací,
h) bezpečné provádění natěračských prací, bezpečnou práci ve výškách, za bokem lodě a se čluny a vory,
i) bezpečné vykonávání kotevních a uvazovacích úkonů a bezpečné vlečení lodě,
j) bezpečné vykonávání prací se zvedacím zařízením, s kryty a v nákladových prostorech lodě,
k) bezpečné vykonávání prací ve strojních prostorech,
l) bezpečnou obsluhu rádiového a elektronického zařízení,
m) bezpečný výkon prací v kuchyni a bezpečnou manipulaci s potravinami,
n) bezpečný výkon prací v lodní prádelně,
o) bezpečný výkon prací na lodích pro kusový náklad a přepravy kontejnerů.
(2) Podrobnosti zásad a postupů pro zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v jednotlivých oblastech pravidel uvedených v odstavci 1 stanoví prováděcí právní předpis.
§ 67d
Lodní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci
Na lodi, jejíž posádka má alespoň 5 členů, musí být zřízen lodní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci. Lodní výbor spolupracuje s velitelem lodě při plnění povinností v oblastech týkajících se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci na lodi a prevence nehod.
§ 67e
Vyřizování stížností v pracovněprávních věcech na lodi
(1) Stížnosti v pracovněprávních věcech člen posádky lodě podává osobě pověřené vyřizováním těchto stížností na lodi nebo přímo veliteli lodě. Provozovatel lodě je povinen pověřit jednoho nebo více členů posádky lodě s výjimkou velitele lodě vyřizováním stížností podle věty prvé.
(2) Osoba pověřená vyřizováním stížností v pracovněprávních věcech na lodi nebo velitel lodě prošetří bez zbytečného odkladu skutečnosti namítané ve stížnosti. Shledá-li osoba pověřená vyřizováním stížností stížnost jako zcela nebo částečně opodstatněnou, navrhne veliteli provedení nápravného opatření, v opačném případě stížnost odmítne. Shledá-li velitel stížnost jako zcela nebo částečně opodstatněnou, zajistí provedení nápravného opatření, v opačném případě stížnost odmítne.
(3) O způsobu vyřízení stížnosti pořídí osoba pověřená vyřizováním stížností v pracovněprávních věcech nebo velitel písemný záznam obsahující i odůvodnění způsobu vyřízení stížnosti a informaci o možnosti žádat o přezkoumání způsobu vyřízení stížnosti velitele lodě nebo, vyřizoval-li stížnost velitel, provozovatele lodě; kopii záznamu o způsobu vyřízení stížnosti osoba pověřená vyřizováním stížností v pracovněprávních věcech nebo velitel předá členovi posádky lodě, který stížnost podal.
§ 68
Pracovněprávní vztahy členů posádek námořních lodí se řídí tímto zákonem, zákoníkem práce, s výjimkou jeho části čtvrté, a občanským zákoníkem.
§ 68a
Pracovněprávní vztahy členů posádek námořní jachty
Jsou-li členové posádky námořní jachty v základním pracovněprávním vztahu k provozovateli námořní jachty, použijí se § 24 odst. 1 písm. l) body 2 až 5, § 24 odst. 1 písm. n), § 24 odst. 6, § 25 odst. 1 písm. s) body 2 a 3, § 25 odst. 1 písm. t) až v), § 25 odst. 5, § 27 a § 62 až 68 na poměry členů posádky a provozovatele námořní jachty obdobně.
ČÁST ŠESTÁ
SPOLEČNÁ HAVÁRIE A ZÁCHRANA MAJETKU
§ 69
Společná havárie
(1) Jsou-li loď a náklad ve společném námořním nebezpečí, může velitel lodě při přednostním zajištění bezpečnosti přepravovaných osob rozhodnout o účelném a úmyslném způsobení škody menší, aby se zabránilo vzniku škody větší. Společnou havárií se rozumějí škody, které vzniknou úmyslným a účelným způsobením škody pro záchranu majetkových hodnot ze společného námořního nebezpečí.
(2) Společná havárie se rozvrhuje mezi loď, přepravné a náklad poměrně podle jejich hodnoty na vrub provozovatele lodě a vlastníka nákladu, kteří jsou povinni nést poměrnou část škody ze společné havárie.
(3) Pokud ustanovení tohoto zákona o společné havárii nestanoví jinak, vztahují se na společnou havárii podle povahy věci předpisy práva občanského nebo předpisy práva obchodního o náhradě škody. Nelze-li ji řešit ani podle těchto ustanovení, posoudí se podle obchodních zvyklostí.
(4) Všechny škody, které utrpí loď nebo náklad a které nejsou společnou havárií, jsou havárií zvláštní a vztahují se na ně podle povahy věci předpisy práva občanského nebo předpisy práva obchodního o náhradě škody.
§ 70
(1) K zajištění nároků ze společné havárie má provozovatel lodě zástavní právo k nákladu, který je lodí přepravován.
(2) Velitel lodě nesmí vydat náklad, na kterém vázne poměrná část škody ze společné havárie, dokud není poměrná část škody zaplacena nebo dokud není provozovateli poskytnuta odpovídající jistota složením přiměřené finanční částky, nedohodnou-li se strany jinak.
(3) Provozovatel lodě je povinen na žádost ostatních osob, na jejichž vrub se rozvrhuje společná havárie, poskytnout jistotu za poměrnou část škody ze společné havárie, která připadá na loď, a to před odplutím lodě z přístavu, v němž skončila plavba, při níž došlo ke společné havárii.
§ 71
Řízení o společné havárii
(1) Jedná-li se o společnou havárii, provozovatel lodě
a) vyhlásí společnou havárii a seznámí s ní vlastníka nákladu a další zúčastněné osoby,
b) učiní nutná opatření k vypracování rozvrhu společné havárie (dále jen „dispaš“),
c) pověří dispašéra vyhotovením dispaše.
(2) Stanovení náhrad a rozvrh poměrných částí škody ze společné havárie se provede v rejstříkovém přístavu lodě nebo v přístavu, v němž skončila plavba po společné havárii, pokud není účastníky dohodnuto jinak.
(3) Dispašér vyhotoví dispaš písemně, podepíše ji a opatří svým razítkem. Oznámení o provedeném vyhotovení dispaše uveřejní dispašér v Obchodním věstníku.23)
(4) Nepodá-li žádný z účastníků společné havárie do tří měsíců ode dne uveřejnění oznámení žalobu na zrušení dispaše proti jinému účastníku společné havárie, nabývá dispaš uplynutím této lhůty účinku pravomocného soudního rozhodnutí a je soudně vykonatelná.
(5) Zruší-li soud dispaš, je dispašér povinen vyhotovit novou dispaš, při vyhotovení nové dispaše je dispašér vázán právním názorem soudu.
(6) Zamítne-li soud žalobu na zrušení dispaše, stává se dispaš vykonatelná dnem, kdy rozsudek nabyl právní moci.
(7) Ustanovení o společné havárii s výjimkou řízení o společné havárii se nepoužijí, pokud se účastníci společné havárie dohodli o použití mezinárodních zvyklostí týkajících se společné havárie.
§ 72
(1) Dispašéra jmenuje a odvolává Hospodářská komora České republiky.24) Podmínkou jmenování dispašéra je složení zkoušky ze znalostí právních předpisů týkajících se společné havárie a ze znalostí příslušných mezinárodních zvyklostí.
(2) Osoba, která složila zkoušku, obdrží vysvědčení. Dispašér užívá razítka s nápisem „Dispašér Hospodářské komory České republiky“.
§ 73
Záchrana majetku
(1) Podmínky provádění záchrany lodě a dalších hodnot na lodi a způsob vypořádání mezi zachráncem a zachraňovaným se řídí mezinárodními zvyklostmi.
(2) Za provedenou záchranu lodě a dalších hodnot na lodi se poskytuje zachránci odměna přiměřená stupni ohrožení zachraňovaných hodnot, ohrožení zachránce, jeho úsilí a úspěšnosti záchrany.
(3) Odměnu poskytuje provozovatel lodě, jíž byla poskytnuta pomoc. Provozovatel této lodě má nárok na poskytnutí podílu náhrady od vlastníků dalších hodnot na lodi, kteří měli užitek z úspěšné záchrany.
§ 74
Námořní zástavní právo
Na zajištění odměny za záchranu lodě a dalších hodnot na lodi a vynaložených nákladů vzniklých v souvislosti se záchranou lodě a dalších hodnot na lodi nebo s poskytnutím pomoci lodi, letadlu nebo jinému majetku při námořní plavbě má ten, kdo zachránil loď a další hodnoty na lodi nebo poskytl pomoc lodi, letadlu nebo jinému majetku, zákonné námořní zástavní právo k lodi, letadlu nebo jinému majetku, který byl zachráněn nebo kterému byla pomoc poskytnuta. Toto zákonné námořní zástavní právo má přednost před jinými zástavními právy.
ČÁST SEDMÁ
STÁTNÍ SPRÁVA A STÁTNÍ DOZOR V OBLASTI NÁMOŘNÍ PLAVBY
§ 75
Úřad je oprávněn vydávat příkazy provozovatelům námořních plavidel a ostatním osobám zúčastněným na námořní plavbě k zajištění bezpečnosti námořní plavby.
§ 76
Státní dozor
(1) Státní dozor v námořní plavbě vykonává Úřad. Pověření k výkonu státního dozoru v námořní plavbě ve formě průkazu vydává Ministerstvo dopravy. Náležitosti průkazu a jeho vzor stanoví prováděcí právní předpis.
(2) Kontrolovaná osoba je povinna umožnit kontrolujícímu použití telefonního a rádiového zařízení námořního plavidla.
(3) Stejnopis protokolu o kontrole na lodi spolu s jeho překladem do anglického jazyka doručí Úřad rovněž veliteli lodě. Velitel je povinen zajistit, aby byl na palubě lodi na přístupném místě vyvěšen stejnopis protokolu o kontrole a jeho překlad do anglického jazyka, a na vyžádání poskytne členu posádky jeho kopii.
(4) Je-li bezprostředně ohrožen život nebo zdraví osob na námořním plavidle, bezpečnost námořní plavby nebo hrozí vážná majetková újma na přepravovaném nákladu, je osoba pověřená výkonem státního dozoru v námořní plavbě oprávněna v řízení na místě vydávat příkazy nebo zákazy směřující k odstranění ohrožení včetně zákazu výkonu určité činnosti a zadržení dokladů k ní se vztahujících.
§ 77
Zajištění bezpečnosti námořní plavby
Provozovatel námořního plavidla a ostatní fyzické a právnické osoby zúčastněné na provozování námořní plavby podle tohoto zákona jsou povinni dodržovat rozhodnutí Úřadu vydané k zajištění bezpečnosti námořní plavby a rezoluce a doporučení Mezinárodní námořní organizace o provozu lodí na moři, o vybavení a technické způsobilosti lodí a ochraně mořského prostředí, vydané podle mezinárodních smluv, kterými je Česká republika vázána,3) ve znění přijatém Českou republikou zastoupenou Úřadem. Rezoluce a doporučení jsou k dispozici na Úřadu a rezoluce a doporučení, které Česká republika přijala, jsou uváděny ve znění uveřejněném ve Věstníku dopravy.
ČÁST OSMÁ
PŘESTUPKY
§ 78
Přestupky fyzických osob
(1) Fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 34 odst. 1 se na námořním plavidle neřídí příkazy velitele námořního plavidla,
b) jako držitel průkazu způsobilosti v rozporu s § 43 odst. 9 neodevzdá průkaz způsobilosti, který pozbyl platnosti nebo jehož platnost byla pozastavena,
c) jako držitel osvědčení o zdravotní způsobilosti v rozporu s § 48 odst. 8 neodevzdá osvědčení o zdravotní způsobilosti, které pozbylo platnosti nebo jehož platnost byla pozastavena,
d) v rozporu s § 49 odst. 1 vede námořní jachtu bez průkazu způsobilosti, nebo
e) v rozporu s § 50a vydává listiny, které mohou být s ohledem na jejich vzhled a obsah zaměněny s průkazem způsobilosti.
(2) Fyzická osoba se jako provozovatel námořního plavidla dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 18 odst. 2 neprodleně neodevzdá Úřadu rejstříkový list,
b) v rozporu s § 19 odst. 4 neprodleně nevrátí Úřadu rejstříkový list,
c) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. a) provozuje námořní plavbu pod státní vlajkou České republiky bez zápisu námořního plavidla do námořního rejstříku nebo bez rozhodnutí o prozatímním povolení k plavbě,
d) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. c) nezajistí po celou dobu provozování námořního plavidla jeho způsobilost k plavbě,
e) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. d) nejmenuje velitele lodě nebo velitele námořní jachty způsobilého ke kvalifikovanému vedení námořního plavidla,
f) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. h) nezajistí, aby veškerá zařízení na námořním plavidle byla schváleného typu, měla schválenou dokumentaci a jejich provoz vyhovoval požadavkům bezpečnosti a ochrany zdraví a mořského prostředí,
g) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. i) nenahlásí Úřadu případy narození, úmrtí, nezvěstnosti nebo pádu přes palubu a vážné újmy na zdraví, k nimž došlo na námořním plavidle,
h) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. j) neoznámí Úřadu účast lodi na námořní nehodě nebo mimořádné události, nebo účast námořní jachty na námořní nehodě, při níž došlo ke škodě převyšující 200 000 Kč, nebo, nezajistí dokumentaci stavu v době námořní nehody,
i) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. k) neoznámí Úřadu událost ovlivňující technickou způsobilost námořního plavidla k plavbě nebo jinak ovlivňující technický stav námořního plavidla,
j) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. l) bodem 2, 3, 4 nebo 5 anebo § 24 odst. 6 nemá po celou dobu provozování námořního plavidla uzavřeno příslušné pojištění splňující stanovené podmínky nebo nemá zaplaceno pojistné,
k) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. m) nezabezpečí, aby při provozování námořní plavby byly na námořním plavidle průkazy způsobilosti, potvrzení o uznání průkazu způsobilosti a osvědčení o zdravotní způsobilosti velitele námořního plavidla a všech členů posádky,
l) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. n) nezajistí, aby každý člen posádky obdržel popis způsobu vyřizování stížností v pracovněprávních věcech včetně kontaktních údajů osob pověřených jejich vyřizováním, osob, které mohou členu posádky poskytnout radu v pracovněprávních záležitostech, a Úřadu,
m) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. e) nezajistí, aby loď byla obsazena kvalifikovanou posádkou v odpovídajícím počtu a složení,
n) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. f) nevybaví loď výstrojí schváleného typu včetně dokumentace a označení, nebo o ni průběžně nepečuje,
o) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. g) nezajistí průběžné zásobování lodi vodou a potravinami,
p) v rozporu s § 24 odst. 5 použije námořní plavidlo nebo umožní jeho použití k neoprávněné přepravě drog, psychotropních látek, zbraní, výbušnin nebo otroků,
q) v rozporu s § 62 odst. 2 nezajistí, aby členem posádky námořního plavidla nebyla osoba, která v den nalodění nedosáhla věku 18 let,
r) v rozporu s § 63a odst. 5 nezajistí, aby byl na palubě námořního plavidla na přístupném místě vyvěšen rozvrh pracovní doby členů posádky nebo informace o minimální délce nepřetržitého odpočinku,
s) v rozporu s § 63e odst. 2 nezajistí, aby člen posádky námořního plavidla obdržel stejnopis evidence pracovní doby za každý měsíc služby na námořním plavidle,
t) v rozporu s § 65 odst. 1 nezajistí repatriaci člena posádky,
u) v rozporu s § 66 odst. 2 provozuje námořní plavidlo, které není vybaveno vhodnými prostorami,
v) v rozporu s § 66 odst. 3 nezajistí zásobování námořního plavidla pitnou vodou nebo potravinami,
w) v rozporu s § 67a odst. 1 nezajistí, aby námořní plavidlo, včetně jeho zařízení a vybavení, bylo udržováno ve stavu zaručujícím bezpečnost a ochranu zdraví při práci a zvládání havarijních situací, nebo
x) v rozporu s § 67e odst. 1 nepověří žádného člena posádky vyřizováním stížností v pracovněprávních věcech.
(3) Fyzická osoba se jako provozovatel lodě dopustí přestupku tím, že
a) neoznámí nebo nezaznamená údaje podle § 23a,
b) nemá po celou dobu provozování lodě sjednané pojištění odpovědnosti za škodu z provozu lodě nebo zaplacené pojistné podle § 24 odst. 1 písm. l) bodu 1, nebo toto pojištění nemá sjednáno ve výši podle § 24 odst. 2 a 3,
c) v rozporu s § 24 odst. 4 neoznámí v době válečného konfliktu údaje o zeměpisné poloze lodě,
d) v rozporu s § 25 odst. 1 nezabezpečí, aby při provozování námořní plavby na lodi byly povinné listinné doklady,
e) v rozporu s § 25 odst. 4 neuschová listinné doklady po dni posledního zápisu do nich na lodi,
f) v rozporu s § 28 odst. 4 nezajistí, aby velitelem lodě byl občan České republiky nebo občan členského státu Evropské unie,
g) v rozporu s § 28 odst. 4 nezajistí, aby velitel lodě měl znalosti českého jazyka doložené dokladem o dosaženém vzdělání v českém jazyce nebo složením zkoušky nebo jiným osvědčujícím dokladem,
h) v rozporu s § 47 odst. 5 nezajistí, aby byl na palubě lodi doklad o podání žádosti o uznání průkazu způsobilosti,
i) v rozporu s § 55c odst. 1 písm. a) nezajistí zachování všech informací z námořních map, lodních deníků, elektronických a magnetických záznamů a videozáznamů včetně informací ze záznamníků cestovních údajů a dalších elektronických zařízení, které se vztahují k období před, během i po námořní nehodě či mimořádné události, nebo nezajistí veškeré jiné důkazy a informace důležité pro zjištění jejích příčin,
j) v rozporu s § 55c odst. 1 písm. b) nezabrání přepisu či jinému zásahu do záznamů uvedených v § 55c odst. 1 písm. a),
k) nespolupracuje s Úřadem nebo příslušnými orgány pobřežního státu s cílem zmírnit následky námořní nehody nebo mimořádné události podle § 55c odst. 1 písm. c),
l) v rozporu s § 67 odst. 1 nezajistí, aby loď odpovídala podmínkám zdravotní péče a hygienickým požadavkům,
m) v rozporu s § 67 odst. 1 nezajistí vybavení lodě zdravotnickým materiálem, výstrojí, léky a prostředky zdravotnické techniky v lodní lékárničce a jejich doplňování,
n) v rozporu s § 67 odst. 2 nezajistí, aby jeden člen posádky lodě byl držitelem průkazu způsobilosti zdravotníka,
o) v rozporu s přímo použitelným předpisem Evropské unie upravujícím recyklaci lodí40) nezajistí, aby
1. na palubě lodi byl umístěn soupis nebezpečných materiálů nebo tento soupis byl veden ve stanoveném rozsahu a stanoveným způsobem,
2. na palubě lodi bylo platné osvědčení soupisu nebezpečných materiálů nebo platné osvědčení o připravenosti k recyklaci, nebo
3. byla loď recyklována v zařízení na recyklaci lodí uvedeném na evropském seznamu zařízení na recyklaci lodí, nebo
p) v rozporu s přímo použitelným předpisem Evropské unie upravujícím recyklaci lodí40) neprovozuje nebo nepřipraví loď určenou k recyklaci stanoveným způsobem, neopatří ji osvědčením o připravenosti lodi k recyklaci nebo kopii tohoto osvědčení neposkytne provozovateli zařízení na recyklaci lodí.
(4) Fyzická osoba se jako vlastník námořního plavidla dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 4 odst. 3 neuhradí poplatek za právo plout pod státní vlajkou České republiky, nebo
b) v rozporu s § 17 odst. 1 neoznámí Úřadu změny týkající se údajů a dokladů, které jsou stanoveny jako náležitosti žádosti o zápis do námořního rejstříku, nebo o nich nepředloží doklady.
(5) Fyzická osoba se jako vlastník lodě dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 16 odst. 4 nevrátí rejstříkový list, nebo
b) v rozporu s § 25 odst. 4 nezajistí předání listinných dokladů do úschovy archivu Úřadu.
(6) Fyzická osoba se jako vlastník námořní jachty dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 26 odst. 2 nezajistí předání rejstříkového listu Úřadu, nebo
b) v rozporu s § 26 odst. 3 nezajistí úschovu lodního deníku.
(7) Velitel námořního plavidla se dopustí přestupku tím, že
a) neoznámí nebo nezaznamená údaje podle § 23a,
b) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. a) neřídí loď a nezajistí bezpečné nautické vedení lodě,
c) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. c) nezajištěním nácviku cvičných poplachů a praktického cvičení nouzových situací ohrozí bezpečnost přepravovaných osob a posádky,
d) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. d) nezajištěním řádné péče o svěřený náklad ohrozí bezpečnost cestujících nebo způsobí škodu na nákladu,
e) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. e) nezajistí, aby na lodi byly povinné listinné doklady, doklady členů posádky a doklady vztahující se k nákladu,
f) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. f) neprovede opatření nutná k odvrácení škody hrozící osobám, lodi a nákladu,
g) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. h) nezabrání znečištění mořského prostředí námořním plavidlem,
h) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. i) neposkytne pomoc osobě, lodi nebo letadlu v nouzi,
i) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. n) nezaznamená v lodním deníku čas a místo přechodu lodě na jiný druh paliva,
j) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. o) nezajistí, aby systém automatické identifikace lodi byl neustále v provozu,
k) v rozporu s § 33 odst. 1 písm. p) převezme na loď k přepravě nebezpečnou věc nebo znečišťující látku, ke které nebyly veliteli lodě předány příslušné údaje, nebo nemá tyto údaje na lodi po celou dobu přepravy takové věci nebo látky,
l) v rozporu s § 33a nezajistí předání odpadu přístavnímu zařízení pro příjem odpadu,
m) v rozporu s § 38 odst. 1 nezajistí, aby byla učiněna všechna opatření k záchraně přepravovaných osob, posádky a k záchraně povinných listinných dokladů, cenností, map a pokladní hotovosti,
n) v rozporu s § 39 odst. 1 neučiní opatření k zabránění pokračování v trestné činnosti na námořním plavidle nebo vyhnutí se odpovědnosti, nebo nevyslechne osoby, neprovede další úkony nezbytné k zajištění důkazů, nebo o nich nesepíše protokol,
o) v rozporu s § 40 odst. 1 nesepíše zápis o narození nebo úmrtí na námořním plavidle, nebo neinformuje o této skutečnosti zastupitelský úřad České republiky,
p) v rozporu s § 47 odst. 5 nezajistí, aby byl na palubě lodi doklad o podání žádosti o uznání průkazu způsobilosti,
q) v rozporu s § 55c odst. 1 písm. a) nezajistí zachování všech informací z námořních map, lodních deníků, elektronických a magnetických záznamů a videozáznamů včetně informací ze záznamníků cestovních údajů a dalších elektronických zařízení, které se vztahují k období před, během i po námořní nehodě či mimořádné události, nebo nezajistí veškeré jiné důkazy a informace důležité pro zjištění jejích příčin,
r) v rozporu s § 55c odst. 1 písm. b) nezabrání přepisu či jinému zásahu do záznamů uvedených v § 55c odst. 1 písm. a),
s) nespolupracuje s Úřadem nebo příslušnými orgány pobřežního státu s cílem zmírnit následky námořní nehody nebo mimořádné události podle § 55c odst. 1 písm. c), nebo
t) v rozporu s přímo použitelným předpisem Evropské unie upravujícím recyklaci lodí40) nezajistí, aby na palubě lodi
1. byl umístěn soupis nebezpečných materiálů nebo tento soupis byl veden ve stanoveném rozsahu a stanoveným způsobem, nebo
2. bylo platné osvědčení soupisu nebezpečných materiálů nebo platné osvědčení o připravenosti k recyklaci.
(8) Člen posádky lodě se dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 42 odst. 5 vykonává na lodi práci nebo činnosti, pro něž nemá oprávnění, k jejichž výkonu není zdravotně způsobilý nebo k jejichž výkonu nesplňuje stanovené požadavky,
b) v rozporu s § 53 se před naloděním neprokáže platnými průkazy způsobilosti a osvědčením o zdravotní způsobilosti,
c) v rozporu s § 61 odst. 1 se nepodrobí vyšetření za účelem zjištění, zda není pod vlivem alkoholu nebo jiných omamných a psychotropních látek, nebo
d) v rozporu s § 61 odst. 2 přechovává na lodi omamné nebo psychotropní látky, střelné zbraně, střelivo nebo výbušniny nebo chráněná zvířata, nebo v takové činnosti pomáhá jinému.
(9) Za přestupek lze uložit pokutu
a) do 2 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. e), odstavce 2 písm. c), d) nebo p) nebo odstavce 3 písm. o) bodu 3,
b) do 1 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 2 písm. e), h), i), j), k), m), t), u), v) nebo w), odstavce 3 písm. b), c), d), f), g), h), i), j), k), písm. o) bodu 1 nebo 2 nebo písm. p), odstavce 4 písm. a) nebo odstavce 7 písm. g), h), p), q), r) nebo s),
c) do 500 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 2 písm. f), n), q) nebo x), odstavce 3 písm. e), odstavce 4 písm. b), odstavce 5 písm. a), odstavce 7 písm. b), c), e), f), j), k), m), n) nebo t) nebo odstavce 8 písm. d),
d) do 200 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. d), odstavce 2 písm. a), b) nebo g), odstavce 3 písm. a), l), m) nebo n), odstavce 5 písm. b), odstavce 6 písm. a), odstavce 7 písm. a), i), l) nebo o) nebo odstavce 8 písm. a),
e) do 100 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. a), b) nebo c), odstavce 2 písm. l), o), r) nebo s), odstavce 6 písm. b), odstavce 7 písm. d) nebo odstavce 8 písm. b) nebo c).
§ 79
Přestupky právnických a podnikajících fyzických osob
(1) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že
a) jako držitel akreditace v rozporu s § 45 odst. 5 písm. a) neposkytuje výuku a výcvik v souladu s udělenou akreditací nebo vytvořeným plánem výuky a výcviku,
b) jako držitel akreditace v rozporu s § 45 odst. 5 písm. b) neoznámí ve stanovené lhůtě Úřadu změny plánu výuky a výcviku nebo seznamu osob provádějících výuku a výcvik,
c) v rozporu s § 50a vydává listiny, které mohou být s ohledem na jejich vzhled a obsah zaměněny s průkazem způsobilosti, nebo
d) jako vlastník nebezpečné věci nebo znečišťující látky, která je v době námořní nehody nebo mimořádné události na palubě lodi, nespolupracuje s Úřadem nebo příslušnými orgány pobřežního státu s cílem zmírnit následky námořní nehody nebo mimořádné události podle § 55c odst. 2.
(2) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako provozovatel námořního plavidla dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 18 odst. 2 neprodleně neodevzdá Úřadu rejstříkový list,
b) v rozporu s § 19 odst. 4 neprodleně nevrátí Úřadu rejstříkový list,
c) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. a) provozuje námořní plavbu pod státní vlajkou České republiky bez zápisu námořního plavidla do námořního rejstříku nebo bez rozhodnutí o prozatímním povolení k plavbě,
d) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. c) nezajistí po celou dobu provozování námořního plavidla jeho způsobilost k plavbě,
e) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. d) nejmenuje velitele lodě nebo velitele námořní jachty způsobilého ke kvalifikovanému vedení námořního plavidla,
f) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. h) nezajistí, aby veškerá zařízení na námořním plavidle byla schváleného typu, měla schválenou dokumentaci a jejich provoz vyhovoval požadavkům bezpečnosti a ochrany zdraví a mořského prostředí,
g) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. i) nenahlásí Úřadu případy narození, úmrtí, nezvěstnosti nebo pádu přes palubu a vážné újmy na zdraví, k nimž došlo na námořním plavidle,
h) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. j) neoznámí Úřadu účast lodi na námořní nehodě nebo mimořádné události, nebo účast námořní jachty na námořní nehodě, při níž došlo ke škodě převyšující 200 000 Kč, nebo, nezajistí dokumentaci stavu v době námořní nehody,
i) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. k) neoznámí Úřadu událost ovlivňující technickou způsobilost námořního plavidla k plavbě nebo jinak ovlivňující technický stav námořního plavidla,
j) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. l) bodem 2, 3, 4 nebo 5 anebo § 24 odst. 6 nemá po celou dobu provozování námořního plavidla uzavřeno příslušné pojištění splňující stanovené podmínky nebo nemá zaplaceno pojistné,
k) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. m) nezabezpečí, aby při provozování námořní plavby byly na námořním plavidle průkazy způsobilosti, potvrzení o uznání průkazu způsobilosti a osvědčení o zdravotní způsobilosti velitele námořního plavidla a všech členů posádky,
l) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. n) nezajistí, aby každý člen posádky obdržel popis způsobu vyřizování stížností v pracovněprávních věcech včetně kontaktních údajů osob pověřených jejich vyřizováním, osob, které mohou členu posádky poskytnout radu v pracovněprávních záležitostech, a Úřadu,
m) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. e) nezajistí, aby loď byla obsazena kvalifikovanou posádkou v odpovídajícím počtu a složení,
n) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. f) nevybaví loď výstrojí schváleného typu včetně dokumentace a označení, nebo o ni průběžně nepečuje,
o) v rozporu s § 24 odst. 1 písm. g) nezajistí průběžné zásobování lodi vodou a potravinami,
p) v rozporu s § 24 odst. 5 použije námořní plavidlo nebo umožní jeho použití k neoprávněné přepravě drog, psychotropních látek, zbraní, výbušnin nebo otroků,
q) v rozporu s § 62 odst. 2 nezajistí, aby členem posádky námořního plavidla nebyla osoba, která v den nalodění nedosáhla věku 18 let,
r) v rozporu s § 63a odst. 5 nezajistí, aby byl na palubě námořního plavidla na přístupném místě vyvěšen rozvrh pracovní doby členů posádky nebo informace o minimální délce nepřetržitého odpočinku,
s) v rozporu s § 63e odst. 2 nezajistí, aby člen posádky námořního plavidla obdržel stejnopis evidence pracovní doby za každý měsíc služby na námořním plavidle,
t) v rozporu s § 65 odst. 1 nezajistí repatriaci člena posádky,
u) v rozporu s § 66 odst. 2 provozuje námořní plavidlo, které není vybaveno vhodnými prostorami,
v) v rozporu s § 66 odst. 3 nezajistí zásobování námořního plavidla pitnou vodou nebo potravinami,
w) v rozporu s § 67a odst. 1 nezajistí, aby námořní plavidlo, včetně jeho zařízení a vybavení, bylo udržováno ve stavu zaručujícím bezpečnost a ochranu zdraví při práci a zvládání havarijních situací, nebo
x) v rozporu s § 67e odst. 1 nepověří žádného člena posádky vyřizováním stížností v pracovněprávních věcech.
(3) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako provozovatel lodě dopustí přestupku tím, že
a) neoznámí nebo nezaznamená údaje podle § 23a,
b) nemá po celou dobu provozování lodě sjednané pojištění odpovědnosti za škodu z provozu lodě nebo zaplacené pojistné podle § 24 odst. 1 písm. l) bodu 1, nebo toto pojištění nemá sjednáno ve výši podle § 24 odst. 2 a 3,
c) v rozporu s § 24 odst. 4 neoznámí v době válečného konfliktu údaje o zeměpisné poloze lodě,
d) v rozporu s § 25 odst. 1 nezabezpečí, aby při provozování námořní plavby na lodi byly povinné listinné doklady,
e) v rozporu s § 25 odst. 4 neuschová listinné doklady po dni posledního zápisu do nich na lodi,
f) v rozporu s § 28 odst. 4 nezajistí, aby velitelem lodě byl občan České republiky nebo občan členského státu Evropské unie,
g) v rozporu s § 28 odst. 4 nezajistí, aby velitel lodě měl znalosti českého jazyka doložené dokladem o dosaženém vzdělání v českém jazyce nebo složením zkoušky nebo jiným osvědčujícím dokladem,
h) v rozporu s § 47 odst. 5 nezajistí, aby byl na palubě lodi doklad o podání žádosti o uznání průkazu způsobilosti,
i) v rozporu s § 55c odst. 1 písm. a) nezajistí zachování všech informací z námořních map, lodních deníků, elektronických a magnetických záznamů a videozáznamů včetně informací ze záznamníků cestovních údajů a dalších elektronických zařízení, které se vztahují k období před, během i po námořní nehodě či mimořádné události, nebo nezajistí veškeré jiné důkazy a informace důležité pro zjištění jejích příčin,
j) v rozporu s § 55c odst. 1 písm. b) nezabrání přepisu či jinému zásahu do záznamů uvedených v § 55c odst. 1 písm. a),
k) nespolupracuje s Úřadem nebo příslušnými orgány pobřežního státu s cílem zmírnit následky námořní nehody nebo mimořádné události podle § 55c odst. 1 písm. c),
l) v rozporu s § 67 odst. 1 nezajistí, aby loď odpovídala podmínkám zdravotní péče a hygienickým požadavkům,
m) v rozporu s § 67 odst. 1 nezajistí vybavení lodě zdravotnickým materiálem, výstrojí, léky a prostředky zdravotnické techniky v lodní lékárničce a jejich doplňování,
n) v rozporu s § 67 odst. 2 nezajistí, aby jeden člen posádky lodě byl držitelem průkazu způsobilosti zdravotníka,
o) v rozporu s přímo použitelným předpisem Evropské unie upravujícím recyklaci lodí40) nezajistí, aby
1. na palubě lodi byl umístěn soupis nebezpečných materiálů nebo tento soupis byl veden ve stanoveném rozsahu a stanoveným způsobem,
2. na palubě lodi bylo platné osvědčení soupisu nebezpečných materiálů nebo platné osvědčení o připravenosti k recyklaci, nebo
3. byla loď recyklována v zařízení na recyklaci lodí uvedeném na evropském seznamu zařízení na recyklaci lodí, nebo
p) v rozporu s přímo použitelným předpisem Evropské unie upravujícím recyklaci lodí40) neprovozuje nebo nepřipraví loď určenou k recyklaci stanoveným způsobem, neopatří ji osvědčením o připravenosti lodi k recyklaci nebo kopii tohoto osvědčení neposkytne provozovateli zařízení na recyklaci lodí.
(4) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako vlastník námořního plavidla dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 4 odst. 3 neuhradí poplatek za právo plout pod státní vlajkou České republiky, nebo
b) v rozporu s § 17 odst. 1 neoznámí Úřadu změny týkající se údajů a dokladů, které jsou stanoveny jako náležitosti žádosti o zápis do námořního rejstříku, nebo o nich nepředloží doklady.
(5) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako vlastník lodě dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 16 odst. 4 nevrátí rejstříkový list, nebo
b) v rozporu s § 25 odst. 4 nezajistí předání listinných dokladů do úschovy archivu Úřadu.
(6) Právnická nebo podnikající fyzická osoba se jako vlastník námořní jachty dopustí přestupku tím, že
a) v rozporu s § 26 odst. 2 nezajistí předání rejstříkového listu Úřadu, nebo
b) v rozporu s § 26 odst. 3 nezajistí úschovu lodního deníku.
(7) Za přestupek lze uložit pokutu
a) do 2 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. c), odstavce 2 písm. c), d) nebo p) nebo odstavce 3 písm. o) bodu 3,
b) do 1 000 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. d), odstavce 2 písm. e), h), i), j), k), m), t), u), v) nebo w), odstavce 3 písm. b), c), d), f), g), h), i), j), k), písm. o) bodu 1 nebo 2 nebo písm. p) nebo odstavce 4 písm. a),
c) do 500 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. a), odstavce 2 písm. f), n), q) nebo x), odstavce 3 písm. e), odstavce 4 písm. b) nebo odstavce 5 písm. a),
d) do 200 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 2 písm. a), b) nebo g), odstavce 3 písm. a), l), m) nebo n), odstavce 5 písm. b) nebo odstavce 6 písm. a),
e) do 100 000 Kč, jde-li o přestupek podle odstavce 1 písm. b), odstavce 2 písm. l), o), r) nebo s) nebo odstavce 6 písm. b).
§ 79a
K projednávání přestupků a vybírání pokut podle tohoto zákona je příslušný Úřad.

ČÁST DEVÁTÁ
SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
§ 80
V řízení ve věcech upravených tímto zákonem se postupuje podle obecných právních předpisů o správním řízení, pokud tento zákon nestanoví jinak.
§ 80b
V řízení o vydání průkazu způsobilosti k vedení námořní jachty si Úřad pro účely vydání tohoto průkazu opatří digitalizovanou fotografii žadatele nebo digitální zpracování jeho podoby nebo fotografie a digitalizovaný vlastnoruční podpis žadatele. Nelze-li některý z těchto údajů získat z agendového informačního systému evidence občanských průkazů, agendového informačního systému evidence cestovních dokladů nebo agendového informačního systému cizinců, pořídí jej Úřad; obdobně postupuje Úřad, došlo-li k podstatné změně podoby žadatele.
§ 81
Pro plovoucí stroj nebo plovoucí zařízení určené pro průzkum a využívání přírodního bohatství v moři, na a pod mořským dnem platí přiměřeně ustanovení části druhé tohoto zákona.
§ 82
(1) Ustanovení tohoto zákona se použijí, jen pokud mezinárodní smlouva, kterou je Česká republika vázána, nebo obecně uznávaná pravidla mezinárodního práva nestanoví jinak.
(2) Pokud mezinárodní smlouva, kterou je Česká republika vázána,27) nestanoví jinak, použije se ve věcech námořní přepravy ustanovení občanského zákoníku a obchodního zákoníku o přepravě.
§ 83
Přechodná ustanovení
(1) Pokud není uvedeno jinak, řídí se tímto zákonem i právní vztahy a práva vzniklá podle právních předpisů platných do dne nabytí účinnosti tohoto zákona.
(2) Pokuty podle tohoto zákona lze uložit pouze za protiprávní jednání, k němuž došlo po účinnosti tohoto zákona.
(3) Vlastníci námořních plavidel, která plují pod státní vlajkou České republiky, jsou povinni do jednoho roku od účinnosti tohoto zákona požádat Úřad o zápis námořního plavidla do námořního rejstříku. Do doby rozhodnutí Úřadu se provozovatelé námořních plavidel plujících pod státní vlajkou České republiky považují za osoby oprávněné plout pod státní vlajkou České republiky.
§ 84
Podpora státu
(1) Ministerstvo dopravy může poskytnout na žádost vlastníku lodě státní podporu k provozování námořní plavby.
(2) Občanu České republiky, který studuje námořnické povolání v zahraničí v zařízení uznaném Ministerstvem dopravy, může Ministerstvo dopravy na jeho žádost poskytnout pro tento účel finanční příspěvek.
(3) Podmínky a výši poskytování státní podpory k provozování námořní plavby a podmínky poskytování finančního příspěvku ke studiu námořnického povolání v zahraničí stanoví prováděcí předpis.
§ 85
(1) Ministerstvo dopravy vydá vyhlášku k provedení § 8 odst. 3, § 11 odst. 5, § 12n odst. 7, § 13 odst. 3, § 13b odst. 6, § 20 odst. 7, § 21 odst. 2, § 23a odst. 11, § 24 odst. 3, § 27 odst. 3, § 32 odst. 4, § 33 odst. 1 písm. c) a p), § 35 odst. 2, § 42 odst. 6, § 43 odst. 11, § 44 odst. 4, § 45 odst. 7, § 47 odst. 1, 2 a 7, § 48 odst. 9, § 49 odst. 5, § 50 odst. 4, § 54 odst. 6, § 55g odst. 5, § 55h odst. 5, § 63e odst. 3, § 66 odst. 2, § 67 odst. 1 písm. b), § 67 odst. 2 a 4, § 67a odst. 3, § 67c odst. 2, § 76 odst. 1 a § 84 odst. 3.
(2) Vláda vydá nařízení k provedení § 4 odst. 4.
§ 86
Zrušují se
1. zákon č. 61/1952 Sb., o námořní plavbě, ve znění zákona č. 42/1980 Sb.,
2. nařízení ministra dopravy č. 75/1953 Sb., kterým se provádějí některá ustanovení zákona o námořní plavbě,
3. nařízení ministra dopravy č. 39/1955 Sb., o omezení odpovědnosti provozovatele námořní lodě, ve znění zákona č. 513/1991 Sb.,
4. vyhláška Ministerstva dopravy č. 86/1955 Ú. l., o společné havárii v námořní dopravě,
5. vyhláška Ministerstva dopravy č. 160/1956 Ú. l., o podmínkách přepravy nákladů po moři, ve znění zákona č. 513/1991 Sb.,
6. vyhláška Ministerstva dopravy č. 65/1967 Sb., o plaveckých a námořnických knížkách,
7. vyhláška Federálního ministerstva dopravy č. 89/1985 Sb., o úpravě některých práv a povinností vyplývajících z pracovněprávních vztahů posádek československých námořních lodí,
8. výnos Federálního ministerstva dopravy č. 7210/75-25 o poplachové činnosti na československých námořních lodích, registrovaný v částce 11/1975 Sb.,
9. výnos Federálního ministerstva dopravy č. 328/1990 Sb., o odborné způsobilosti a oprávnění k výkonu funkce členů lodních posádek československých námořních lodí, registrovaný v částce 52/1990 Sb.,
10. výnos Federálního ministerstva dopravy a spojů č. 19 404/1988-0320 o odměňování posádek československých námořních lodí, registrovaný v částce 14/1989 Sb.,
11. výnos Federálního ministerstva dopravy č. 562/1990 Sb., kterým se mění výnos o odměňování posádek československých námořních lodí, registrovaný v částce 90/1990 Sb.,
12. výnos Federálního ministerstva dopravy č. 343/1990 Sb., o tonážní značce na československých námořních lodích, registrovaný v částce 54/1990 Sb.,
13. směrnice č. 49/1967 Věstníku MZ ČSR o posuzování zdravotní způsobilosti k práci, ve znění směrnice č. 17/1970 Věstníku MZ ČSR a vyhlášky č. 31/1993 Sb., v § 14 odst. 2 a příloze č. 3, týkající se členů posádek námořní lodě.
§ 87
Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. července 2000.

Klaus v. r.
Havel v. r.
Zeman v. r.

1) Směrnice Rady 1999/63/ES ze dne 21. června 1999 o dohodě o úpravě pracovní doby námořníků uzavřené mezi Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Federací odborů pracovníků v dopravě v Evropské unii (FST). Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel a kterou se zrušuje směrnice Rady 93/75/EHS. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/33/ES ze dne 6. července 2005, kterou se mění směrnice 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků. Směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a kterou se mění směrnice 1999/63/ES. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/17/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou se mění směrnice Rady 1999/35/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/20/ES ze dne 23. dubna 2009 o pojištění majitelů lodí pro námořní nároky. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/21/ES ze dne 23. dubna 2009 o souladu s požadavky na stát vlajky. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/35/EU ze dne 21. listopadu 2012, kterou se mění směrnice 2008/106/ES o minimální úrovni výcviku námořníků. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/54/EU ze dne 20. listopadu 2013 o některých povinnostech státu vlajky ohledně souladu s Úmluvou o práci na moři z roku 2006 a jejího prosazování. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/90/EU ze dne 23. července 2014 o lodní výstroji a o zrušení směrnice Rady 96/98/ES. Směrnice Rady (EU) 2018/131 ze dne 23. ledna 2018, kterou se provádí dohoda uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) za účelem změny směrnice 2009/13/ES v souladu se změnami Úmluvy o práci na moři z roku 2006 přijatými v roce 2014, které Mezinárodní konference práce schválila dne 11. června 2014. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/883 ze dne 17. dubna 2019 o přístavních zařízeních pro příjem odpadu z lodí, kterou se mění směrnice 2010/65/EU a zrušuje směrnice 2000/59/ES. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1159 ze dne 20. června 2019, kterou se mění směrnice 2008/106/ES o minimální úrovni výcviku námořníků a zrušuje směrnice 2005/45/ES o vzájemném uznávání průkazů způsobilosti námořníků vydaných členskými státy.
1a) Zákon č. 114/1995 Sb., o vnitrozemské plavbě, ve znění zákona č. 358/1999 Sb.
2) Úmluva Organizace spojených národů o mořském právu, uveřejněná pod č. 240/1996 Sb.
3) Například Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS), 1974, oznámená pod č. 52/1995 Sb., Protokol 1978 k Mezinárodní úmluvě o bezpečnosti lidského života na moři, 1974, oznámený pod č. 52/1995 Sb.
4a) § 46 odst. 1 písm. a) body 2 a 3 živnostenského zákona.
5) Úmluva o Mezinárodní námořní organizaci (IMO), 1948, oznámená pod č. 105/1996 Sb.Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS), 1974, oznámená pod č. 52/1995 Sb.
5a) Zákon č. 269/1994 Sb., o Rejstříku trestů, ve znění pozdějších předpisů.
6) Úmluva OSN o podmínkách registrace námořních lodí.
7) Mezinárodní úmluva o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků (STCW), 1978, oznámená pod č. 53/1995 Sb.
8) Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS), 1974, oznámená pod č. 52/1995 Sb. Protokol 1978 k Mezinárodní úmluvě o bezpečnosti lidského života na moři, 1974, oznámený pod č. 52/1995 Sb. Protokol 1978 k Mezinárodní úmluvě o zabránění znečišťování z lodí (MARPOL), 1973, oznámený pod č. 71/1995 Sb.
10) Zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů.
11) Zákon č. 1/1991 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů.
12) Například Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS), 1974, oznámená pod č. 52/1995 Sb. Protokol 1978 k Mezinárodní úmluvě o bezpečnosti lidského života na moři, 1974, oznámený pod č. 52/1995 Sb. Mezinárodní úmluva o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků (STCW), 1978, oznámená pod č. 53/1995 Sb. Úmluva o mezinárodních Pravidlech pro zabránění srážkám na moři (COLREG), 1972, oznámená pod č. 263/1995 Sb.
13) Zákon č. 246/1992 Sb., na ochranu zvířat proti týrání, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 166/1999 Sb., o veterinární péči a o změně některých souvisejících zákonů (veterinární zákon).
14) § 161 odst. 2 zákona č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním (trestní řád), ve znění pozdějších předpisů.
15) Vyhláška č. 19/1988 Sb., o postupu při úmrtí a pohřebnictví.
16) § 21 a 77 zákona č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu, ve znění pozdějších předpisů.
17) Úmluva o dokladech totožnosti námořníků, 1958, oznámená pod č. 232/1998 Sb. Mezinárodní úmluva o normách výcviku, kvalifikace a strážní služby námořníků (STCW), 1978, oznámená pod č. 53/1995 Sb.
18) Zákon č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád), ve znění zákona č. 29/2000 Sb.
20) Úmluva o sociální péči o námořníky na moři a v přístavech, oznámená pod č. 432/1991 Sb.
21) Úmluva o ochraně zdraví a lékařské péči pro námořníky, oznámená pod č. 445/1991 Sb.
22) § 9 odst. 4 písm. c) zákona č. 20/1966 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
23) Nařízení vlády č. 63/1992 Sb., o Obchodním věstníku.
24) Zákon č. 301/1992 Sb., o Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky, ve znění pozdějších předpisů.
26) Zákon č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů.
26a) Zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel), ve znění pozdějších předpisů.
26b) § 1 zákona č. 133/2000 Sb., ve znění zákona č. 53/2004 Sb.
26c) Zákon č. 40/1993 Sb., o nabývání a pozbývání státního občanství České republiky, ve znění pozdějších předpisů.
27) Například Úmluva Organizace spojených národů o námořní přepravě zboží, 1978, oznámená pod č. 193/1996 Sb.
28) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí.
29) § 16 odst. 4 zákona č. 127/2005 Sb., o elektronických komunikacích a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o elektronických komunikacích). Vyhláška č. 155/2005 Sb., o způsobu tvorby volacích značek, identifikačních čísel a kódů, jejich používání a o druzích radiokomunikačních služeb, pro které jsou vyžadovány.
30) Mezinárodní úmluva o bezpečnosti lidského života na moři (SOLAS), 1974, oznámená pod č. 52/1995 Sb.
31) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/17/ES.
32) Zákon č. 90/2016 Sb., o posuzování shody stanovených výrobků při jejich dodávání na trh, ve znění pozdějších předpisů. Nařízení vlády č. 345/2016 Sb., o lodní výstroji.
33) Protokol 1978 k Mezinárodní úmluvě o zabránění znečišťování z lodí (MARPOL), 1973, oznámený pod č. 71/1995 Sb.
34) Mezinárodní úmluva o nákladové značce, 1966, oznámená pod č. 129/1969 Sb.
35) Zákon č. 82/1998 Sb., o odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu veřejné moci rozhodnutím nebo nesprávným úředním postupem a o změně zákona České národní rady č. 358/1992 Sb., o notářích a jejich činnosti (notářský řád), ve znění pozdějších předpisů.
36) Nařízení vlády č. 174/2005 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na rekreační plavidla, na částečně zhotovená rekreační plavidla a na jejich vybrané části, na vodní skútry a pohonné motory rekreačních plavidel a vodních skútrů.
37) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost.
38) ČSN EN ISO 9001 Systémy managementu jakosti – Požadavky.
39) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1257/2013 ze dne 20. listopadu 2013 o recyklaci lodí a o změně nařízení (ES) č. 1013/2006 a směrnice 2009/16/ES, v platném znění.
40) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1257/2013, v platném znění.