wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
14/1925 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o odsunutí účinnosti výpovědi obchodní dohody mezi Československou republikou a Řeckem, sjednané v Athénách dne 10. ledna 1923.

14.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 2. ledna 1925
o odsunutí účinnosti výpovědi obchodní dohody mezi Československou republikou a Řeckem, sjednané v Athénách dne 10. ledna 1923.

Výměnou not mezi ministerstvem zahraničních věcí a řeckým vyslanectvím v Praze byla účinnost výpovědi obchodní dohody mezi Československou republikou a Řeckem, sjednané v Athénách dne 10. ledna 1923, odsunuta ke dni 1. března 1925.
Tím stává se bezpředmětnou vyhláška ministra zahraničních věcí ze dne 24. října 1924, č. 234 Sb. z. a n.

Dr. Beneš v. r.
22/1925 Sb.
Vyhláška ministra vnitra o vydání úředního seznamu míst v Čechách, na Moravě a ve Slezsku a o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad povolených v roce 1924.

22.
Vyhláška ministra vnitra
ze dne 23. ledna 1925
o vydání úředního seznamu míst v Čechách, na Moravě a ve Slezsku a o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad povolených v roce 1924.
Podle ustanovení §§ 3 a 5 zákona ze dne 14. dubna 1920, č. 266 Sb. z. a n., o názvech měst, obcí, osad a ulic, jakož i označování obcí místními tabulkami a číslování domů, vyhlašuji, že byl vydán tiskem úřední seznam míst v Čechách, na Moravě a ve Slezsku (Statistický lexikon obcí v republice Československé. Díl I. a II.), jenž obsahuje úřední názvy obcí, osad a částí osad podle uvedeného zákona, a že v roce 1924 povoleny byly ministrem vnitra tyto změny úředních názvů míst:

V Čechách:
1. Výnosem ze dne 29. listopadu 1924, č. 62.430, byla k žádosti obce Oselna, pol. okres České Budějovice, povolena změna názvu této obce a osady na Úsilné.
2. Výnosem ze dne 3. prosince 1924, č. 82.212 ai 1923, byla k žádosti obce Řečan, pol. okres Pardubice, povolena změna názvu této obce a osady na Řečany nad Labem.
3. Výnosem ze dne 18. prosince 1924, č. 21.759, byla k žádosti obce Včelné, pol. okres Prachatice, povolena změna názvu této obce a osady na Včelná pod Boubínem.
Ve Slezsku:
Výnosem ze dne 2. června 1924, č. 23.607, bylo ustanoveno k žádosti obce Šunichlu, pol. okres fryštátský, aby název této obce a osady Šunichel, německy Schönichel, polsky Szónychel, byl zrušen a aby nový název zněl Nový Bohumín, německy Neu-Oderberg.

Malypetr v. r.
26/1925 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o „Prohlášení mezi Československem a Maďarském o vzájemném sdělování si dat vyplývajících z periodického sčítání lidu a týkajících se příslušníků jedné země bydlících na území druhé“.

26.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 9. února 1925
o „Prohlášení mezi Československem a Maďarském o vzájemném sdělování si dat vyplývajících z periodického sčítání lidu a týkajících se příslušníků jedné země bydlících na území druhé“.

Vláda Československé republiky schválila toto „Prohlášení“ dne 18. prosince 1924 a jeho znění uveřejněno bylo v „Úředním listě republiky Československé“ dne 27. ledna 1925, č. 21.
Vyhlašuje se s tím, že „Prohlášení“ nabylo platnosti dnem 1. ledna 1924.

Dr. Beneš v. r.
39/1925 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o dalším odsunutí účinnosti výpovědi obchodní dohody mezi Československou republikou a Řeckem, sjednané v Athénách dne 10. ledna 1923.

39.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 9. března 1925
o dalším odsunutí účinnosti výpovědi obchodní dohody mezi Československou republikou a Řeckem, sjednané v Athénách dne 10. ledna 1923.

Výměnou not mezi ministerstvem zahraničních věcí a řeckým vyslanectvím byla účinnost výpovědi obchodní dohody mezi Československou republikou a Řeckem, sjednané v Athénách dne 10. ledna 1923, odsunuta ke dni 1. června 1925.
Tím stává se bezpředmětnou vyhláška ministra zahraničních věcí ze dne 2. ledna 1925, č. 14 Sb. z. a n.

Stříbrný v. r.
za ministra Dr. Beneše.
68/1925 Sb.
Zákon, kterým se ku všeobecné nemocnici v Praze připojuje vojenská nemocnice v Praze-II. a zřizuje Masarykova vojenská nemocnice v Praze.

68.
Zákon ze dne 26. března 1925,
kterým se ku všeobecné nemocnici v Praze připojuje vojenská nemocnice v Praze-II. a zřizuje Masarykova vojenská nemocnice v Praze.
Národní shromáždění republiky Československé usneslo se na tomto zákoně:

§ 1.
Ku všeobecné nemocnici v Praze připojuje se dosavadní vojenská nemocnice v Praze-II., Karlovo náměstí, jako její nerozlučná součást.
§ 2.
Právní poměry podmíněné tímto připojením budou upraveny zvláštním zákonem.
§ 3.
Pro účely vojenské vybudována bude v Praze nová nemocnice s názvem „Masarykova vojenská nemocnice v Praze“.
§ 4.
Zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení; provede jej ministr veřejného zdravotnictví a tělesné výchovy, ministr školství a národní osvěty a ministr národní obrany v dohodě se súčastněnými ministry.

T. G. Masaryk v. r.
Stříbrný v. r.
Šrámek v. r.
Dr. Markovič v. r.
Udržal v. r.
69/1925 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o poskytování vzájemných nejvyšších výhod mezi Československou republikou a Německem.

69.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 27. března 1925
o poskytování vzájemných nejvyšších výhod mezi Československou republikou a Německem.

Výměnou diplomatických not z 15. února 1924 bylo potvrzeno, že Německo bude vzhledem k čl. X, odst. 1., hospodářské dohody československo-německé z 29. června 1920 (čís. 359 Sb z. a n. z roku 1922) poskytovati Československu vzájemně nejvyšší výhody, dokud řečená dohoda zůstane v platnosti.
Příslušný zákon publikován byl v Německu dne 10. března 1925 pod č. 13 II. dílu říšského zákoníka německého.

Dr. Beneš v. r.
76/1925 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí ohledně úpravy obchodních styků mezi republikou Československou a královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců.

76.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 4. dubna 1925
ohledně úpravy obchodních styků mezi republikou Československou a královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců.

Hledíc k čl. 9 smlouvy o prozatímní úpravě obchodních styků mezi republikou Československou a královstvím Srbů, Chorvatů a Slovinců sjednané dne 18. října 1920 v Praze, č. 379 Sb. z. a n., byla ustanovena smíšená komise, jež se ve své schůzi dne 29. května 1924 dohodla o podmínkách, za nichž se na určitá vína pocházející a přicházející z království Srbů, Chorvatů a Slovinců při dovozu do Československé republiky bude používati smluvních sazeb československého celního tarifu, a to: na víno v sudech [ex 109a) celního tarifu] Kč 210·— za 100 kg, na víno v lahvích [ex 109b) celního tarifu] Kč 487·50 za 100 kg.
Vyhlašuje se s tím, že příslušné pokyny pro obor celní byly vydány vynesením ministerstva financí ze dne 17. června 1924, č. 73.420/24-IV B/12 b), uveřejněným ve Věstníku ministerstva financí z roku 1924, odděl. B, č. 40 (str. 191).

Dr. Beneš v. r.
97/1925 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o přístupu republiky Československé k mezinárodní úmluvě o ochraně podmořských kabelů.

97.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 24. dubna 1925
o přístupu republiky Československé k mezinárodní úmluvě o ochraně podmořských kabelů.

Přístupní listinou, podepsanou presidentem republiky dne 10. ledna 1925, přistoupila republika Československá k mezinárodní úmluvě o ochraně podmořských kabelů, sjednané v Paříži dne 14. března 1884, s dodatečným článkem z téhož dne, k ní patřící deklaraci, podepsané v Paříži dne 1. prosince 1886 a za Německo dne 23. března 1887, a jejímu závěrečnému protokolu, danému v Paříži dne 7. července 1887.
Přístupní listina byla podle čl. 14. úmluvy uložena v archivu vlády republiky Francouzské dne 29. ledna 1925.
Vyhlašuje se s tím, že zmíněné mezinárodní akty byly uveřejněny v Říšském zákoníku pro království a země na říšské radě zastoupené pod č. 40 z roku 1888 a jako čl. X. a XI. uherských zákonů z r. 1888. Zmíněnými mezinárodními akty jsou vázány nyní všechny státy signatární mimo Kolumbii a Persii. Přistoupily: Japonsko (12. dubna 1884) a Tunis (25. června 1889). Dodatečnou notifikací byla závaznost úmluvy rozšířena na všechny bývalé kolonie (nynější dominia) britské, vyjmenované v dodatečném článku úmluvy. Totéž stalo se dodatečnou notifikací i pro kolonie holandské.

Dr. Beneš v. r.
100/1925 Sb.
Vládní vyhláška o uvedení v prozatímní platnost provisorní úpravy obchodních styků mezi republikou Československou a republikou Polskou.

100.
Vládní vyhláška
ze dne 12. května 1925
o uvedení v prozatímní platnost provisorní úpravy obchodních styků mezi republikou Československou a republikou Polskou.

Podle dohody, sjednané mezi vládou republiky Československé a republiky Polské, nabude prozatímní úprava obchodních styků mezi republikou Československou a republikou Polskou, sjednaná ve Varšavě dne 7. dubna 1925, která podle vládní vyhlášky ze dne 16. dubna t. r., č. 81 Sb. z. a n., měla vstoupiti v prozatímní účinnost dne 13. května t. r., v prozatímní platnost teprve 16. května 1925.

Švehla v. r.
180/1925 Sb.
Vládní vyhláška, kterou se uvádí v prozatímní platnost prozatímní úprava obchodních styků mezi republikou Československou a republikou Tureckou.

180.
Vládní vyhláška
ze dne 19. srpna 1925,
kterou se uvádí v prozatímní platnost prozatímní úprava obchodních styků mezi republikou Československou a republikou Tureckou.

Se souhlasem presidenta republiky uvádí se na základě usnesení vlády podle § 1 zákona ze dne 4. července 1923, č. 158 Sb. z. a n., v prozatímní platnost dnem 21. srpna 1925 připojená prozatímní úprava obchodních styků mezi republikou Československou a republikou Tureckou, sjednaná výměnou not v Praze dne 6. srpna 1925.

Švehla v. r.


Prozatímní úprava obchodních styků mezi republikou Československou a republikou Tureckou ze dne 6. srpna 1925.
(Překlad.)
Č. 121.200/25.
Pane ministře,
projevuje živé přání, aby obchodní styky mezi oběma našimi zeměmi byly podporovány a se rozvíjely, mám čest potvrditi Vaší Excellenci, že až do sjednání definitivní obchodní smlouvy vláda republiky Československé shodla se s vládou republiky Turecké, aby obchodní styky mezi oběma zeměmi byly upraveny na základě vzájemného použití zásady nejvyšších výhod.
Ustanovení této úpravy nelze však použíti na zvláštní režim platný pro pohraniční styk v pásmu nepřesahujícím průměrně 15 km s obou stran hranice.
Tato úprava vstoupí v platnost 15 dní od data této noty a může býti vypovězena každou z obou vlád tři měsíce předem.
Přijměte, pane ministře, ujištění mé hluboké úcty.
V Praze dne 6. srpna 1925.
DR. EDUARD BENEŠ v. r.
Jeho Excellenci
p. H. Vassif Bey-ovi,
mimořádnému vyslanci a splnomocněnému ministru republiky Turecké
v Praze.

Č. 45/3.
Pane ministře,
projevuje živé přání, aby obchodní styky mezi oběma našimi zeměmi byly podporovány a se rozvíjely, mám čest potvrditi Vaší Excellenci, že až do sjednání definitivní obchodní smlouvy vláda republiky Turecké shodla se s vládou republiky Československé, aby obchodní styky mezi oběma zeměmi byly upraveny na základě vzájemného použití zásady nejvyšších výhod.
Ustanovení této úpravy nelze však použíti na zvláštní režim platný pro pohraniční styk v pásmu nepřesahujícím průměrně 15 km s obou stran hranice.
Tato úprava vstoupí v platnost 15 dní od data této noty a může býti vypovězena každou z obou vlád tři měsíce předem.
Přijměte, pane ministře, ujištění mé hluboké úcty.
V Praze dne 6. srpna 1925.
VASSIF v. r.
Jeho Excellenci
p. Dr. Eduardu Benešovi,
ministru zahraničních věcí Československé republiky
v Praze.
197/1925 Sb.
Vládní vyhláška, kterou se uvádí v prozatímní působnost ujednání o nové výpovědní lhůtě pro československo-švýcarskou obchodní a celní úmluvu.

197.
Vládní vyhláška
ze dne 9. října 1925,
kterou se uvádí v prozatímní působnost ujednání o nové výpovědní lhůtě pro československo-švýcarskou obchodní a celní úmluvu.

Se souhlasem presidenta republiky uvádí se na základě usnesení vlády podle § 1 zákona ze dne 4. července 1923, č. 158 Sb. z. a n., v prozatímní působnost s platností od 15. října 1925 ujednání sjednané výměnou not ze dne 30. září 1925 o změně výpovědní lhůty pro československo-švýcarskou obchodní a celní úmluvu ze dne 6. března 1920.

Švehla v. r.


(Překlad.)
Spolkové národohospodářské departement
Sb. 8. Tsl.—2.
Spolkové národohospodářské departement dovoluje si potvrditi příjem noty československého vyslanectví ze dne 30. září 1925, týkající se výpovědní lhůty obchodní smlouvy platné nyní mezi oběma zeměmi. Bere na vědomí, že tato výpovědní lhůta byla stanovena dle obapolné dohody na jeden měsíc.
Spolkové národohospodářské departement používá této příležitosti, aby znovu ubezpečilo československé vyslanectví svou hlubokou úctou.
V Bernu dne 30. září 1925.
L. S.
Československému vyslanectví
v Bernu.

(Překlad.)
Vyslanectví Československé republiky
v Bernu.
Č. j. 727/25 res.
Odvolávajíc se na rozhovory, jež mělo v posledních dnech se Spolkovým národohospodářským departementem, dovoluje si československé vyslanectví sděliti, že československá vláda přijímá návrh švýcarské vlády, aby výpovědní lhůta obchodní smlouvy platné nyní mezi oběma zeměmi byla zkrácena ze tří měsíců na jeden měsíc.
Československé vyslanectví používá této příležitosti, aby znovu ubezpečilo Spolkové národohospodářské departement svou hlubokou úctou.
V Bernu dne 30. září 1925.
L. S.
Spolkovému národohospodářskému departementu
v Bernu.
244/1925 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o prozatímní obchodní dohodě mezi Československou republikou a republikou Řeckou.

244.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 30. listopadu 1925
o prozatímní obchodní dohodě mezi Československou republikou a republikou Řeckou.

Prozatímní obchodní dohoda mezi Československou republikou a republikou Řeckou, sjednaná v Athénách dne 8. dubna 1925, byla uvedena v prozatímní platnost se souhlasem presidenta republiky vládní vyhláškou ze dne 16. dubna 1925, č. 70 Sb. z. a n., na základě usnesení vlády podle § 1 zákona ze dne 22. prosince 1924, č. 305 Sb. z. a n.
Národní shromáždění dalo k ní svůj souhlas ve schůzích dne 2. a 8. července 1925 a dne 9. a 13. července 1925 a presidentem republiky byla ratifikována dne 15. října 1925.
Ratifikační listiny byly vyměněny v Athénách dne 10. listopadu 1925, čímž nabyla mezinárodní působnosti.

Dr. Beneš v. r.
246/1925 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí, kterou se uveřejňují další změny soudního řádu smíšeného rozhodčího soudu československo-maďarského podle čl. 239 mírové smlouvy Trianonské.

246.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 15. prosince 1925,
kterou se uveřejňují další změny soudního řádu smíšeného rozhodčího soudu československo-maďarského podle čl. 239 mírové smlouvy Trianonské.

(Překlad.)
Československo-maďarský smíšený rozhodčí soud.
Protokol.
Ve své schůzi konané v Haagu, Bazarstraat čís. 36, dne 11. srpna 1925, usnesl se československo-maďarský smíšený rozhodčí soud u přítomnosti vládních zástupců, vykládaje čl. 14 soudního řádu:
že lhůtu jest pokládati za zachovanou, bylo-li v její poslední den podání předáno poštovní dopravě.
Dáno v Haagu dne 11. srpna 1925 v jediném exempláři, jenž se ponechá v archivu soudu a jehož opisy, ověřené předsedou, budou prostřednictvím vládních zástupců předány vládě maďarské a vládě československé.

Podepsáni:
SCHREIBER,
BALÁS,
KADLEC.
Dr. Beneš v. r.
270/1925 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o mezinárodních aktech sjednaných ve Štokholmě dne 28. srpna 1924 na VIII. světovém poštovním kongresu.

270.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 30. prosince 1925
o mezinárodních aktech sjednaných ve Štokholmě dne 28. srpna 1924 na VIII. světovém poštovním kongresu.

Dne 28. srpna 1924 sjednány byly na VIII. světovém kongresu poštovním ve Štokholmě tyto mezinárodní akty:
1. Světová poštovní smlouva se Závěrečným protokolem, Řádem a k němu připojeným Závěrečným protokolem;
2. Úmluva o cenných psaních a cenných krabicích se Závěrečným protokolem a Řádem;
3. Úmluva o poštovních balíčcích se Závěrečným protokolem, Řádem a k němu připojeným Závěrečným protokolem;
4. Úmluva o poštovních poukázkách se Řádem;
5. Úmluva o poštovních peněžních převodech se Závěrečným protokolem a Řádem;
6. Úmluva o poštovních příkazech se Řádem;
7. Úmluva o předplácení novin a časopisů se řádem.
Tyto mezinárodní akty byly ratifikovány presidentem republiky dne 8. října 1925 a ratifikační listiny uloženy v archivu královské švédské vlády dne 2. listopadu 1925. Mezinárodní účinnosti nabyly dnem 1. října 1925.
Vyhlašuje se s tím, že texty uvedených mezinárodních aktů byly uveřejněny jako samostatná část č. 35. Věstníku ministerstva pošt a telegrafů.

Dr. Beneš v. r.
3/1926 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o obchodní a plavební úmluvě mezi republikou Československou a Švédskem.

3.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 31. prosince 1925
o obchodní a plavební úmluvě mezi republikou Československou a Švédskem.

President republiky ratifikoval dne 27. listopadu 1925 po schválení Národním shromážděním obchodní a plavební úmluvu mezi republikou Československou a Švédskem, sjednanou ve Stockholmu dne 18. dubna 1925 a uvedenou v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze dne 12. června 1925, č. 119 Sb. z. a n.
Ratifikační listiny byly vyměněny ve Stockholmu dne 24. prosince 1925, čímž podle článku IX. úmluva nabude dne 8. ledna 1926 mezinárodní platnosti.

Dr. Beneš v. r.
15/1926 Sb.
Vyhláška ministra vnitra o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad povolených v roce 1925.

15.
Vyhláška ministra vnitra
ze dne 26. ledna 1926
o změnách úředních názvů měst, obcí, osad a částí osad povolených v roce 1925.
Podle ustanovení §u 5 zákona ze dne 14. dubna 1920, č. 266 Sb. z. a n., o názvech měst, obcí, osad a ulic, jakož i označování obcí místními tabulkami a číslování domů, vyhlašuji, že v roce 1925 povoleny byly ministrem vnitra tyto změny úředních názvů míst:

V Čechách:
1. Výnosem ze dne 16. ledna 1925, č. 2674 bylo ustanoveno k žádosti osady Prasetic, místní obec Bystřany v pol. okresu teplickošanovském, aby název této osady, Prasetice, německy Prasetitz, změněn byl na Prosetice, německy Prosetitz.
2. Výnosem ze dne 31. ledna 1925, č. 6277 bylo ustanoveno k žádosti místní obce Prasetína v pol. okresu vysokomýtském, aby název této obce změněn byl na Prosetín a názvy osad téže obce Dolní Prasetín a Horní Prasetín aby změněny byly na Dolní Prosetín a Horní Prosetín.
3. Výnosem ze dne 21. března 1925, č. 1536 byla k žádosti obce Volovic, pol. okres Kralupy n. Vltavou, povolena změna názvu této obce a osady na Olovnice (j. č.).
4. Výnosem ze dne 27. března 1925, č. 7668 byla k žádosti obce Svrabova, pol. okres Český Brod, povolena změna názvu této obce a osady na Svatbín.
5. Výnosem ze dne 23. dubna 1925, č. 27.326 bylo ustanoveno k žádosti místní obce Nové Huti v pol. okresu rakovnickém, aby název této obce a její stejnojmenné osady změněn byl na Nová Huť pod Nižborem.
Na Moravě:
Výnosem ze dne 7. května 1925, č. 30.403 bylo ustanoveno, aby název obce a osady Náměště v soudním a politickém okresu olomouckém změněn byl na Náměšť na Hané.

Dr. Nosek v. r.
18/1926 Sb.
Vládní vyhláška, kterou se uvádí v prozatímní platnost úprava obchodních styků mezi republikou Československou a Albanií.

18.
Vládní vyhláška
ze dne 4. února 1926,
kterou se uvádí v prozatímní platnost úprava obchodních styků mezi republikou Československou a Albanií.

Se souhlasem presidenta republiky uvádí se na základě usnesení vlády podle § 1 zákona ze dne 4. července 1923, č. 158 Sb. z. a n., o prozatímní úpravě obchodních styků s cizinou, v prozatímní platnost s účinností od 9. února 1926 připojená úprava obchodních styků mezi republikou Československou a Albanií, sjednaná v Tiraně dne 19. ledna 1926.

Švehla v. r.


(Překlad.)
Albánské ministerstvo zahraničních věcí.
Čís. 280.
V Tiraně dne 19. ledna 1926.
Pane konsule,
vyslovuje živé přání podporovati a rozvíjeti hospodářské styky mezi našemi oběma zeměmi, mám čest, řádně k tomu cíli byv zmocněn, potvrditi Vám, že vláda republiky Albánské se dohodla s vládou Československa, aby obchodní styky mezi oběma zeměmi byly upraveny až do uzavření definitivní obchodní smlouvy na podkladě vzájemného použití zásady nejvyšších výhod.
Ustanovení této úpravy nevztahují se však na zvláštní režim, zavedený pro pohraniční styk, nepřesahující průměrnou šířku 15 km s každé strany hranice.
Je shoda v tom, že v případě potřeby bude sjednána mezi oběma zeměmi zvláštní úprava o provádění dovozních nebo vývozních omezení a zákazů, aby byl usnadněn vzájemný styk i v době, po kterou by byla jedna aneb druhá smluvní strana ještě nucena setrvati při zmíněných zákazech neb omezeních.
Tato úprava vstoupí v platnost za 20 dní počítaje od data této noty a bude moci býti vypovězena každou smluvní stranou 3 měsíce předem.
Račte přijati, pane konsule, výraz mé nejvybranější úcty.
Ministr zahraničních věcí:
H. VRIONI v. r.
Panu
JOSEFU KADLECOVI,
konsulu republiky Československé
Tirana.

(Překlad.)
Konsulát republiky Československé.
V Tiraně dne 19. ledna 1926.
Pane ministře,
vyslovuje živé přání podporovati a rozvíjeti hospodářské styky mezi našemi oběma zeměmi, mám čest, řádně k tomu cíli byv zmocněn, potvrditi Vaší Excelenci, že vláda republiky Československé se dohodla s vládou albánskou, aby obchodní styky mezi oběma zeměmi byly upraveny až do uzavření definitivní obchodní smlouvy na podkladě vzájemného použití zásady nejvyšších výhod.
Ustanovení této úpravy nevztahují se však na zvláštní režim, zavedený pro pohraniční styk, nepřesahující průměrnou šířku 15 km s každé strany hranice.
Je shoda v tom, že v případě potřeby bude sjednána mezi oběma zeměmi zvláštní úprava o provádění dovozních nebo vývozních omezení a zákazů, aby byl usnadněn vzájemný styk i v době, po kterou by byla jedna aneb druhá smluvní strana ještě nucena setrvati při zmíněných zákazech neb omezeních.
Tato úprava vstoupí v platnost za 20 dní počítaje od data této noty a bude moci býti vypovězena každou smluvní stranou 3 měsíce předem.
Račte přijati, pane ministře, ujištění o mé hluboké úctě.
JOS. M. KADLEC v. r.,
konsul
jakožto zplnomocněnec republiky Československé.
Jeho Excelenci
panu HUSSEINU VRIONI,
ministru zahraničních věcí republiky Albánské
v Tiraně.
20/1926 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o dodatkové úmluvě k obchodní dohodě mezi republikou Československou a republikou Rakouskou.

20.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 15. února 1926
o dodatkové úmluvě k obchodní dohodě mezi republikou Československou a republikou Rakouskou.

President republiky ratifikoval dne 18. listopadu 1925 v Praze po schválení Národním shromážděním dodatkovou úmluvu k obchodní dohodě mezi republikou Československou a republikou Rakouskou ze dne 4. května 1921, podepsanou ve Vídni dne 27. listopadu 1924 a uvedenou v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze dne 23. prosince 1924, č. 1 Sb. z. a n. z r. 1925.
Ratifikační listiny byly vyměněny v Praze dne 20. listopadu 1925, čímž podle článku III. úmluva nabyla mezinárodní platnosti.

Dr. Beneš v. r.
27/1926 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o Prozatímní úpravě hospodářských styků mezi republikou Československou a republikou Polskou.

27.
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 17. února 1926
o Prozatímní úpravě hospodářských styků mezi republikou Československou a republikou Polskou.

President republiky ratifikoval dne 27. listopadu 1925 v Praze po schválení Národním shromážděním Prozatímní úpravu hospodářských styků mezi republikou Československou a republikou Polskou podepsanou ve Varšavě dne 7. dubna 1925 a uvedenou v prozatímní platnost vládní vyhláškou ze dne 16. dubna 1925, č. 81 Sb. z. a n., případně ze dne 12. května 1925, č. 100 Sb. z. a n.
Ratifikační listiny byly vyměněny v Praze dne 10. února 1925, čímž podle čl. IV. prozatímní úprava nabyla mezinárodní platnosti.

Dr. Beneš v. r.