804/1949 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva výživy o výkupu chmele ze sklizně 1949 a o odbytu chmele v tuzemsku.

804.
VYHLÁŠKA
ministerstva výživy
ze dne 25. července 1949
o výkupu chmele ze sklizně 1949 a o odbytu chmele v tuzemsku.
Ministerstvo výživy vyhlašuje podle §§ 1 a 6 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství ve znění zákona ze dne 1. prosince 1948, č. 274 Sb., a podle § 3. odst. 1, písm. b) a odst. 2 zákona ze dne 2. prosince 1948, č. 278 Sb., o Ústředí pro hospodaření se zemědělskými výrobky, v dohodě s ministerstvy zemědělství a zahraničního obchodu a nejvyšším úřadem cenovým:

I. Úvodní ustanovení.
§ 1.
(1) Právo vykupovati chmel od pěstitelů přísluší výlučně Ústředí pro hospodaření se zemědělskými výrobky (v dalším Ústředí).
(2) Ústředí pověřuje Družstvo pěstitelů chmele, zapsané společenstvo s r. o. v Žatci (v dalším Družstvo), aby komisionářsky, t. j. vlastním jménem a na účet Ústředí chmel od pěstitelů vykoupilo, skladovalo, upravovalo a prodávalo v tuzemsku.
(3) Poměr Družstva k Ústředí jest upraven smlouvou.
§ 2.
(1) Pěstitelé chmele (v dalším pěstitelé) jsou povinni nabídnouti a prodati veškerý chmel ze sklizně 1949 výhradně Družstvu, a to do 30. listopadu 1949; jakékoliv jiné úplatné nebo bezplatné zcizení nebo dodávky chmele jsou pěstitelům zakázány. Družstvo jest povinno v téže lhůtě chmel od pěstitelů odebrati.
(2) Pivovary, které pěstují chmel a hodlají chmel vypěstovaný ve svých chmelnicích použíti ve svém podniku, podléhají povinnosti podle odstavce 1 jen oním množstvím chmele z vlastní sklizně, které přesahuje jejich nákupní kontingent (§ 18). Tyto pivovary jsou však povinny hlásiti Ústředí nejdéle do 31. října 1949. veškeré množství chmele, které na svých chmelnicích v r. 1949 sklidily.
II. Výkup chmele od pěstitelů.
§ 3.
(1) Družstvo se dohodne s Jednotným zemědělským družstvem (v dalším JZD), nebo není-li v obci JZD, s pěstitelem o jakosti a výkupní ceně chmele, odpovídající cenovým předpisům, a to podle vzorku, jejž Družstvo odebere podle pěstitelova přání a v jeho přítomnosti
a) v závodě pěstitelově nejdéle 7 dní před zahájením jednání o jakosti a výkupní ceně nebo
b) ve skladišti (§ 14) ihned po dodání chmele.
Je-li v obci JZD, může jeho zástupce z pověření Družstva odebrati vzorky v závodě pěstitelově.
(2) Nedojde-li k dohodě o jakosti a výkupní ceně chmele (odstavec 1), rozhodne bonitační komise (§ 11), a to s konečnou platností. Pěstitel může požádati Družstvo, aby bonitační komise určila jakost a výkupní cenu chmele bez předchozího jednání podle odstavce 1.
(3) Družstvo vyhotoví po sjednání dohody podle odstavce 1, pokud se týče po rozhodnutí bonitační komise (odstavec 2) nákupní list ve třech stejnopisech; prvopis vydá ihned pěstiteli, první a druhý průpis si ponechá. Vzor nákupního listu (příloha 1) tvoří součást této vyhlášky.
§ 4.
(1) Pokud jest chmel v závodě pěstitelově, jest tento povinen opatrovati chmel s péčí řádného hospodáře. Zjistí-li pěstitel, že jakost chmele jest ohrožena, jest povinen dáti si tuto skutečnost ověřiti JZD nebo místním sdružením Jednotného svazu českých zemědělců (v dalším JSČZ), podati o tom neprodleně hlášení Družstvu a tomuto ohrožený chmel předati.
(2) Nedohodne-li se Družstvo s pěstitelem neb JZD na jiné lhůtě a nejde-li o případ uvedený v odstavci 1, jest Družstvo povinno převzíti chmel od pěstitele do 7 dnů po sjednání dohody o jakosti a výkupní ceně, pokud se týče do 7 dnů po doručení výměru bonitační komise (§ 11, odst. 4). Přejímacím místem jest pěstitelův závod nebo sběrné místo ve výrobní obci či známkovacím obvodu pěstitelově, které určí Družstvo v dohodě s JZD a tam, kde není, s místním sdružením JSČZ, anebo skladiště (§ 14).
(3) Při převzetí chmele vyhotoví Družstvo přejímací list, jehož prvopis vydá ihned pěstiteli. Vzor přejímacího listu (příloha 2) tvoří součást této vyhlášky.
(4) Družstvo dá vykoupený a pěstitelem usušený chmel sežokovati, postará se o jeho odvážení, přejme vážní listy a zařídí odvoz. Potřebné žoky opatří a zřetelně předepsaným způsobem označí Družstvo.
(5) Družstvo jest povinno zaplatiti pěstiteli sjednanou výkupní cenu při převzetí chmele hotově; za placení v hotovostí se považuje též poukaz k výplatě peněžním ústavem.
(6) Doveze-li pěstitel chmel do skladiště (§ 14), uhradí mu Družstvo dovozné.
III. Bonitační komise.
§ 5.
(1) Bonitační komise se ustanoví pro každou chmelařskou výrobní oblast. Vyžadují-li toho poměry, může býti pro jednu a tutéž výrobní oblast ustanoveno více bonitačních komisí.
(2) Bonitační komise se skládá ze tří členů, z nichž jeden jest pěstitel z řad členů JZD, po případě lidový agronom, pokud jest pěstitelem chmele, jeden zástupce Čsl. společnosti pro vývoz chmele a. s. a jeden odborník. Pro každého člena se jmenuje náhradník z téže skupiny.
(3) Členy a jejich náhradníky jmenuje ministerstvo výživy, a to:
a) členy (náhradníky) z řad pěstitelů chmele na návrh JSČZ,
b) členy (náhradníky) za Čsl. společnost pro vývoz chmele a. s. na návrh ministerstva zahraničního obchodu,
c) členy (náhradníky)-odborníky z kruhů vědeckých neb úředních na návrh ministerstva zemědělství, z řad výkonných sládků pak na návrh ústředního ředitelství Čsl. pivovarů, národní podnik (v dalším ústřední ředitelství). Členové (náhradníci)-odborníci nesmějí býti pěstiteli chmele ani účastni na jeho výkupu a distribuci.
(4) Předsedou bonitační komise je její člen-odborník.
(5) Funkce členů (náhradníků) bonitační komise jest čestná; tito mají pouze nárok na náhradu cestovného a stravného z prostředků Družstva. Členové (náhradníci), kteří jsou veřejnými zaměstnanci v činné službě, mají nárok na náhradu cestovních výloh podle všeobecných předpisů o náhradách cestovních výloh ve veřejné službě.
§ 6.
Bonitační komisi svolává podle potřeby Družstvo. Požádá-li o to pěstitel, musí býti k jednání bonitační komise přizván.
IV. Směrnice pro určení jakosti chmele.
§ 7.
(1) Družstvo odebere za účasti JZD před započetím výkupu chmele potřebný počet vzorků chmele z jednotlivých poloh každé oblasti a předloží je příslušným bonitačním komisím.
(2) Bonitační komise určí na základě předložených vzorků (odstavec 1) pro každou oblast jakostní typové vzorky (výběry, prima-prima, prima, nejlepší-střední, dobré-střední, střední podřadné) a stanoví pro každý jakostní typ základní výkupní cenu, přihlížejíc k platným cenovým předpisům.
§ 8.
(1) K základní výkupní ceně může Družstvo poskytovati pěstitelům jakostní příplatky, vykazuje-li vykupovaný chmel znaky zvyšující jeho jakost v porovnání s příslušným jakostním typovým vzorkem. Za takovéto znaky jest považovati:
a) dokonalou vyzrálost (ne však přezrálost) chmele,
b) dobré stejnoměrné hlávkování,
c) jemnou stavbu hlávky a vřeténka (s ohledem na polohu obce),
d) vysoký obsah lupulinu,
e) zvlášť dobré sušení s přihlédnutím k barvě lupulinu,
f) zvlášť jemnou vůni (s ohledem na polohu obce),
g) zvlášť dobré česání,
h) lepší barvu, než má příslušný jakostní typový vzorek, ne však takovou, jakou má chmel nejblíže vyššího typu.
Poskytnutím jakostního příplatku nesmí býti překročena platná výkupní cena chmele.
(2) Základní výkupní cenu může Družstvo snížiti, vykazuje-li vykupovaný chmel znaky snižující jeho jakost v porovnání s příslušným jakostním typovým vzorkem. Za takového znaky jest považovati:
a) nedokonalou vyzrálost nebo přezrálost,
b) nedokonalé a nestejnoměrné hlávkování,
c) hrubou stavbu hlávky a peckovitost (s ohledem na polohu obce),
d) malý obsah lupulinu,
e) špatný lupulin v důsledku špatného sušení neb ošetřování chmele u pěstitele,
f) horší vůni (s ohledem na polohu obce),
g) špatné česání,
h) slabší barvu, než má příslušný jakostní typový vzorek, ne však takovou, jakou má chmel nejblíže nižšího typu,
ch) rozplevení,
i) vlhkost,
j) strakatost, zašlost, znečištění (sviluškou, perenosporou, mšicí.
Provedenou srážkou nesmí klesnouti výkupní cena chmele pod nejnižší mez, stanovenou platnými cenovými předpisy.
(3) Výši jakostních příplatků a srážek (odstavec 1 a 2) určí bonitační komise, dbajíc platných cenových předpisů.
§ 9.
(1) Při odebírání vzorků pro určení jakosti a ceny vykupovaného chmele (§ 3, odst. 1) jest postupovati takto:
a) Je-li chmel uložen na hromadě, vezmou se menší stejná množství z pěti až deseti míst (podle celkového množství), a to z vrchní, střední a spodní vrstvy.
b) Je-li chmel již nažokován, vezme se z každého žoku menší stejné množství.
c) Odebraná množství chmele se shromáždí na čisté podložce a na této se opatrně promíchají, načež se pořídí průměrný vzorek ve váze asi ¼ kg.
d) Zaměstnanec Družstva vloží vzorek v přítomnosti zástupce JZD nebo, kde není, v přítomnosti pěstitelově do obalu spolu s lístkem, na němž uvede přesnou adresu pěstitelovu, celkové množství chmele, z něhož byl vzorek odebrán a okolnost, zda jde o chmel uložený na hromadě či sežokovaný. K žádosti pěstitelově bude vzorek zaplombován důvěrníkem Veřejné známkovny chmele. Zaměstnanec Družstva doručí pak vzorek Družstvu.
(2) Družstvo posoudí jakost vzorku odebraného u pěstitele podle jakostních typových vzorků (§ 7, odst. 2) a určí výkupní cenu, odpovídající jakosti.
(3) Zjistí-li Družstvo, že jest porušena plomba na obalu vzorku, který byl k žádosti pěstitelově zaplombován důvěrníkem Veřejné známkovny chmele, zpraví o tom pěstitele a pořídí k jeho žádosti nový vzorek.
§ 10.
Pro rozhodování bonitační komise o jakosti a ceně vykupovaného chmele (§ 3, odst. 2) musí býti znovu vzaty vzorky chmele, při čemž se postupuje podle § 9. Družstvo zařídí, aby vzorky byly do rozhodnutí bonitační komise pečlivě uschovány. Zbaviti obal se vzorkem plomby Veřejné známkovny chmele smí jedině bonitační komise.
§ 11.
(1) Bonitační komise rozhodne v případech, které jí byly předloženy o jakosti chmele a o tom, za jakou cenu má býti vykoupen; přitom dbá platných cenových předpisů.
(2) Nedojde-li k jednomyslné dohodě, provede každý člen bonitační komise samostatně obchodní posudek bodovací. Podle počtu přiznaných bodů určí pak bonitační komise výkupní cenu chmele, řídíc se platnými cenovými předpisy.
(3) O jednání bonitační komise se sepíše protokol, jejž podepíší všichni přítomní členové (náhradníci).
(4) Bonitační komise zpraví o svém rozhodnutí do tří dnů pěstitele, Ústředí a Družstvo výměrem, v němž zároveň vyčíslí náklady řízení a uvede, která ze stran (pěstitel či Družstvo) má tyto zaplatiti. Družstvo připojí výměr k nákupnímu listu (§ 3, odst. 3).
§ 12
Nabídne-li pěstitel neb JZD v zastoupení pěstitelů Družstvu chmel přímo, jest povinen předati mu současně s nabídkou průměrný vzorek ve váze asi ¼ kg; ustanovení § 9 platí tu obdobně se změnou, že všechny úkony — s výjimkou zaplombování — provádí pěstitel neb JZD v zastoupení pěstitele.
§ 13.
Nebude-li chmel pěstitelem Družstvu ve stanovené lhůtě prodán neb aspoň zasláním vzorku nabídnut, zařídí Družstvo bezodkladně provedení vhodného zajišťovacího opatření. V tomto případě určí jakost a výkupní cenu chmele bonitační komise po jeho převzetí ve skladišti. Výlohy spojené s převzetím a dopravou chmele a s určením jeho jakosti hradí pěstitel.
V. Skladování a úprava chmele.
§ 14.
(1) Držitelé chmelových skladišť (v dalším držitelé) jsou povinni pronajmouti Družstvu na požádání a za podmínek odpovídajících platným cenovým předpisům skladní místnosti a v nich uložiti Družstvem vykoupený chmel; přitom odpovídají za vhodnost, způsobilost a únosnost skladních místností.
(2) Držitelé jsou povinni pojistiti pronajatá skladiště proti požáru a poškození vodou.
(3) V případě ohrožení jakosti skladovaného chmele zahřátím provede potřebnou úpravu Družstvo za účasti JZD a tam, kde není, za účasti zástupce JSČZ; výlohy a ztráty s tím spojené uhradí strana, která je zavinila, do 14 dnů po doručení vyúčtování.
(4) Odepře-li strana uhraditi výlohy a ztráty podle odstavce 3 z toho důvodu, že je nezavinila, vyvolá Družstvo rozhodnutí ministerstva výživy; toto rozhodne po slyšení bonitační komise o zavinění s konečnou platností a zpraví o svém rozhodnutí písemně zúčastněné strany.
§ 15.
Držitelé balíren chmele jsou povinni pronajmouti Družstvu za podmínek odpovídajících platným cenovým předpisům objekty, zařízené na úpravu chmele s veškerými k tomu příslušnými budovami a strojním i jiným zařízením včetně všech skladních místností v budovách balírny se nacházejících.
VI. Odbyt chmele.
§ 16.
Ministerstvo výživy určí v dohodě s ministerstvem zahraničního obchodu, jaké množství chmele z celkové sklizně jest vyhraditi ke krytí tuzemské potřeby.
§ 17.
Odbyt chmele v tuzemsku a pro vývoz provede z pověření Ústředí Družstvo jako komisionář.
§ 18.
Ústřední ředitelství určí každému pivovaru písemným rozhodnutím, jaké množství chmele smí pivovar z běžné sklizně koupiti (nákupní kontingent) a zpraví o svém rozhodnutí Ústředí.
§ 19.
(1) Družstvo smí prodati pivovaru chmel jen v množství určeném ústředním ředitelstvím (§ 18). Bližší podmínky sjedná Družstvo s ústředním ředitelstvím.
(2) Družstvo vyhotoví o prodeji chmele v den uzavření smlouvy prodejní list ve čtyřech vyhotoveních. Prvopis vydá kupujícímu a zašle do tří dnů první průpis ústřednímu ředitelství a druhý průpis Ústředí; třetí průpis, podepsaný pivovarem, si Družstvo ponechá. Vzor prodejního listu (příloha 3) tvoří součást vyhlášky.
§ 20.
Vývoz chmele upraví ministerstvo zahraničního obchodu.
VII. Závěrečná ustanovení.
§ 21.
Ustanovení zákona ze dne 4. května 1934, č. 89 Sb., o povinném známkování chmele a o úpravě rozsahu pěstování chmele zůstávají nedotčena.
§ 22.
(1) Tiskopisy nákupních listů (§ 3), přejímacích listů (§ 4) a prodejních listů (§ 19) vydá Ústředí.
(2) Veškeré písemné doklady jest uschovati k účelům kontrolním po dobu 5 let.
(3) Při provádění vyhlášky a při obchodech s chmelem jest se říditi platnými cenovými předpisy.
§ 23.
Krajské, okresní a místní národní výbory, jakož i JZD a lidoví agronomové pečují o to, aby ustanovení této vyhlášky byla správně prováděna a řádně plněna.
§ 24.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle ustanovení §§ 8 a 9 dekretu č. 118/1945 Sb., ve znění zák. č. 274/1948 Sb.
§ 25.
Tato vyhláška nabývá účinnosti 7. dnem po vyhlášení.

Za ministryni:
Václavů v. r.


Příloha 1.
Ústředí pro hospodaření se zemědělskými výrobky, Praha.

(Rub nákupního listu.)
Přejímací podmínky.
1. Rozhodnou jest váha chmele, kterou při přejímání chmele ve výrobní obci nebo známkovacím obvodu pěstitele zjistil a ve vážním listě uvedl důvěrník Veřejné známkovny chmele. Vyjde-li po dovezení chmele do skladiště najevo, že při neporušených závěrech na obalech a neporušeném obalu jest mezi skutečnou váhou žoku a váhou uvedenou ve vážním listě rozdíl větší než 1%, jest rozhodnou váha, kterou zjistí Veřejná známkovna chmele do 14 dnů po označení chmele ve výrobní obci v přítomnosti zástupce oblastní organisace pěstitelů chmele (pokud možno z řad členů JZD nebo z řad lidových agronomů) při převážení chmele ve skladišti. Rozdíl ve váze větší než 5% nutno zjistiti do 14 dnů po dovezení do skladiště. Rozdíl ve váze jest uplatniti do 8 dnů ode dne zjištění Veřejnou známkovnou chmele.
2. Přejímá-li se chmel již nažokovaný, uhradí Družstvo pěstiteli náklady žokování podle platných předpisů.
3. Pomocníka k žokování chmele opatří na svůj náklad pěstitel.
4. Zjistí-li se nejdéle do 7 dnů po dovezení chmele do skladiště, že chmel neodpovídá vzorku, zpraví o tom Družstvo JZD nebo pěstitele a za přítomnosti zástupce příslušného JZD, a kde není, příslušné zájmové organisace pěstitelů chmele (JSČZ) vezme z dodaného chmele vzorky a předloží je bonitační komisi k určení jakosti a ceny. Případný rozdíl v ceně jest pěstitel povinen zaplatiti Družstvu do 3 dnů po doručení písemného výměru bonitační komise.
5. Zjistí-li se po dovezení chmele do skladiště, že chmel obsahuje větší než normální vlhkost (12%), dá si Družstvo tuto skutečnost ověřiti zástupcem příslušného JZD nebo, kde není, zástupcem příslušné zájmové organisace pěstitelů chmele (JSČZ-okresní sdružení) a chemickým rozborem Státní výzkumné stanice chmelařské v Žatci, zpraví o tom pěstitele a zařídí vysušení, síření a přebalení chmele; pěstitel jest povinen uhraditi Družstvu vzniklý váhový rozdíl i s výlohami za vysušení, síření a přebalování včetně dozoru známkovny do tří dnů po doručení vyúčtování. Není-li chmel pěstiteli zaplacen, má Družstvo právo si sraziti tuto náhradu z výkupní ceny.
6. Za skryté vady chmele ručí pěstitel až do doby, kdy vyjdou najevo při přebalování. Jinak ručí pěstitel za vady podle ustanovení §§ 922 až 933 všeobec. obč. zákona s tou výjimkou, že lhůta podle § 933 se prodlužuje až do doby, kdy skryté vady vyjdou najevo při přebalování chmele.

Příloha 2.
Ústředí pro hospodaření se zemědělskými výrobky v Praze.

Příloha 3.
Ústředí pro hospodaření se zemědělskými výrobky, Praha.

(Rub prodejního listu.)
Platební a dodací podmínky pro území ČSR.
1. Rozhodnou jest váha chmele uvedená v ověřovací listině Veřejné známkovny chmele.
2. Sjednanou prodejní cenou rozumí se cena za 50 kg chmele franko nakládací stanice prodávajícího.
3. Dodaný chmel jest zaplatiti beze srážky do 14 dnů po odeslání účtu; po této lhůtě se účtují úroky z prodlení.
4. Kupující jest povinen dodati na svůj náklad čisté a způsobilé obaly k balení chmele. Je-li dodáván balotovaný chmel v plechových krabicích, účtuje se za krabice půjčovné; rovněž se účtuje půjčovné ze zapůjčených obalů (žoků, balotů). Ustanovení vyhlášky bývalého Svazu pro chmel, slad a pivo ze dne 15. července 1940, č. 185 Ú. l. I, o úpravě oběhu chmelových žoků zůstávají nedotčena.
5. Prodávající jest povinen dodati chmel z výrobních oblastí, které byly při uzavření koupě sjednány. Průkazem o původu chmele jest ověřovací listina, vydaná Veřejnou známkovnou chmele.
6. Námitky proti jakosti dodaného chmele musí kupující uplatniti nejdéle do 8 dnů po jeho obdržení.
7. Není-li sjednána dodací lhůta, jde o promptní dodávku.
8. Proti škodám při dopravě pojistí prodávající chmel jen na příkaz kupujícího. Pojistné jde na účet kupujícího.
9. Ujednání, jež nejsou obsažena v prodejním listě, jsou právně neúčinná.
10. Pro spory z dodávek chmele a ze zprostředkovacích obchodů s chmelem platí zvyklosti Pražské plodinové bursy; zúčastněné strany se podrobují jejímu rozhodčímu soudu.