61/2007 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Smlouvy mezi členskými státy Evropské unie a Bulharskou republikou a Rumunskem o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii

61
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 25. dubna 2005 byla v Lucemburku podepsaná Smlouva mezi Belgickým královstvím, Českou republikou, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Irskem, Italskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Maďarskou republikou, Republikou Malta, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Polskou republikou, Portugalskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou, Finskou republikou, Švédským královstvím, Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska (členskými státy Evropské unie) a Bulharskou republikou a Rumunskem o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii.
Se Smlouvou vyslovil souhlas Parlament České republiky a prezident republiky Smlouvu ratifikoval. Ratifikační listina České republiky byla uložena u vlády Italské republiky, depozitáře Smlouvy, dne 3. března 2006.
Smlouva vstoupila v platnost na základě svého článku 4 odst. 2 dne 1. ledna 2007 a tímto dnem vstoupila v platnost na základě téhož ustanovení i pro Českou republiku.
České znění Smlouvy se vyhlašuje současně.


SMLOUVA O PŘISTOUPENÍ
K EVROPSKÉ UNII 2005
OBSAH
A. Smlouva mezi Belgickým královstvím, Českou republikou, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Irskem, Italskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Maďarskou republikou, Republikou Malta, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Polskou republikou, Portugalskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou, Finskou republikou, Švédským královstvím, Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska (členskými státy Evropské unie) a Bulharskou republikou a Rumunskem o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii.
B. Protokol o podmínkách a pravidlech přijetí Bulharské republiky a Rumunska do Evropské unie
Část první: Zásady
Část druhá: Úpravy Ústavy
Hlava I: Ustanovení o orgánech
Hlava II: Jiné úpravy
Část třetí: Trvalá ustanovení
Hlava I: Úpravy aktů přijatých orgány
Hlava II: Jiná ustanovení
Část čtvrtá: Dočasná ustanovení
Hlava I: Přechodná opatření
Hlava II: Ustanovení o orgánech
Hlava III: Finanční ustanovení
Hlava IV: Jiná ustanovení
Část pátá: Ustanovení k provedení tohoto protokolu
Hlava I: Ustavení orgánů a subjektů
Hlava II: Použitelnost aktů orgánů
Hlava III: Závěrečná ustanovení
Přílohy
Příloha I: Seznam úmluv a protokolů, k nimž Bulharsko a Rumunsko přistupují dnem přistoupení (uvedený v čl. 3 odst. 3 protokolu)
Příloha II: Seznam ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejíchc, které jsou závazná a použitelná v nových členských státech od přistoupení (uvedený v čl. 4 odst. 1 protokolu)
Příloha III: Seznam uvedený v článku 16 protokolu: úpravy aktů přijatých orgány
1. Právo obchodních společností
Práva k průmyslovému vlastnictví
I. Ochranná známka Společenství
II. Dodatková ochranná osvědčení
III. (Průmyslové) vzory Společenství
2. Zemědělství
3. Dopravní politika
4. Daně
Příloha IV: Seznam uvedený v článku 17 protokolu: doplňkové úpravy aktů přijatých orgány
Zemědelství
A. Zemědělské předpisy
B. Veterinární a rostlinolékařské předpisy
Příloha V: Seznam uvedený v článku 18 protokolu: jiná trvalá ustanovení
1. Právo obchodních společností
2. Hospodářská soutěž
3. Zemědělství
4. Celní unie
Dodatek k příloze V
Příloha VI: Seznam uvedený v článku 20 protokolu: přechodná opatření pro Bulharsko
1. Volný pohyb osob
2. Volný pohyb služeb
3. Volný pohyb kapitálu
4. Zemědělství
A. Zemědělské předpisy
B. Veterinární a rostlinolékařské předpisy
5. Dopravní politika
6. Daně
7. Sociální politika a zaměstnanost
8. Energetika
9. Telekomunikace a informační technologie
10. Životní prostředí
A. Kvalita ovzduší
B. Nakládání s odpady
C. Jakost vod
D. Kontrola průmyslového znečištění a řízení rizik
Dodatek k příloze VI
Příloha VII: Seznam uvedený v článku 20 protokolu: přechodná opatření pro Rumunsko
1. Volný pohyb osob
2. Volný pohyb služeb
3. Volný pohyb kapitálu
4. Hospodářská soutěž
A. Daňová podpora
B. Restukturalizace ocelářství
5. Zemědělství
A. Zemědělské předpisy
B. Veterinární a rostlinolékařeské předpisy
I. Veterinární předpisy
II. Rostlinolékařské předpisy
6. Dopravní politika
7. Daně
8. Energetika
9. Životní přostředí
A. Kvalita ovzduší
B. Nakládání s odpady
C. Jakost vod
D. Kontrola průmyslového znečíštění a řízení rizik
Dodatek A k příloze VII
Dodatek B k příloze VII
Příloha VIII: Rozvoj venkova (uvedený v článku 34 protokolu)
Příloha IX: Zvláštní závazky a požadavky přijaté Rumunskem při uzavření jednání o přistoupení dne 14. prosince 2004 (uvedené v článku 39 protokolu)
C. Akt o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie
Část první: Zásady
Část druhá: Úpravy smluv
Hlava I: Ustanovení o orgánech
Hlava II: Jiné úpravy
Část třetí: Trvalá ustanovení
Hlava I: Úpravy aktů přijatých orgány
Hlava II: Jiná ustanovení
Část čtvrtá: Dočasná ustanoení
Hlava I: Přechodná opatření
Hlava II: Ustanovení o orgánech
Hlava III: Finanční ustanovení
Hlava IV: Jiná ustanovení
Část pátá: Ustanovení k provedení tohoto aktu
Hlava I: Ustavení orgánů a subjektů
Hlava II: Použitelnost aktů orgánů
Hlava III: Závěrečná ustanovení
Přílohy
Příloha I: Seznam úmluv a protokolů, k nimž Bulharsko a Rumunsko přistupují dnem přistoupení (uvedený v čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení)
Příloha II: Seznam ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, která jsou závazná a použitelná v nových členských státech od přistoupení (uvedený v čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení)
Příloha III: Seznam uvedený v článku 19 aktu o přistoupení: úpravy aktů přijatých orgány
1. Právo obchodních společností
Práva k průmyslovému vlastnictví
I. Ochranná známka Společenství
II. Dodatková ochranná osvědčení
III. (Průmyslové) vzory Společenství
2. Zemědělství
3. Dopravní politika
4. Daně
Příloha IV: Seznam uvedený v článku 20 aktu o přistoupení: doplňkové úpravy aktů přijatých orgány
Zemědělství
A. Zemědělské předpisy
B. Veterinární a rostlinolékařské předpisy
Příloha V: Seznam uvedený v článku 21 aktu o přistoupení: jiná trvalá ustanovení
1. Právo obchodních společností
2. Hospodářská soutěž
3. Zemědělství
4. Celní unie
Dodatek k příloze V
Příloha VI: Seznam uvedený v článku 23 aktu o přistoupení: přechodná opatření pro Bulharsko
1. Volný pohyb osob
2. Volný pohyb služeb
3. Volný pohyb kapitálu
4. Zemědělství
A. Zemědělské předpisy
B. Veterinární a rostlinolékařské předpisy
5. Dopravní politika
6. Daně
7. Sociální politika a zaměstnanost
8. Energetika
9. Telekomunikace a informační technologie
10. Životní prostředí
A. Kvalita ovzduší
B. Nakládání s odpady
C. Jakost vod
D. Kontrola průmyslového znečištění a řízení rizik
Dodatek k příloze VI
Příloha VII: Seznam uvedený v článku 23 aktu o přistoupení: přechodná opatření pro Rumunsko
1. Volný pohyb osob
2. Volný pohyb služeb
3. Volný pohyb kapitálu
4. Hospodářská soutěž
A. Daňová podpora
B. Restrukturalizace ocelářství
5. Zemědělství
A. Zemědělské předpisy
B. Veterinární a rostlinolékařské předpisy
I. Veterinární předpisy
II. Rostlinolékařské předpisy
6. Dopravní politika
7. Daně
8. Energetika
9. Životní prostředí
A. Kvalita ovzduší
B. Nakládání s odpady
C. Jakost vod
D. Kontrola průmyslového znečištění a řízení rizik
Dodatek A k příloze VII
Dodatek B k příloze VII
Příloha VIII: Rozvoj venkova (uvedený v článku 34 aktu o přistoupení)
Příloha IX: Zvláštní závazky a požadavky přijaté Rumunskem při uzavření jednání o přistoupení dne 14. prosince 2004 (uvedené v článku 39 aktu o přistoupení)
Závěrečný akt
I. Znění závěrečného aktu
II. Prohlášení
A. Společná prohlášení stávajících členských států
1. Společné prohlášení k volnému pohybu pracovníků: Bulharsko
2. Společné prohlášení o luskovinách pěstovaných na zrno: Bulharsko
3. Společné prohlášení k volnému pohybu pracovníků: Rumunsko
4. Společné prohlášení o rozvoji venkova: Bulharsko a Rumunsko
B. Společné prohlášení stávajících členských států a Komise
5. Společné prohlášení k přípravám Bulharska a Rumunska na přistoupení
C. Společné prohlášení různých stávajících členských států
6. Společné prohlášení Spolkové republiky Německo a Rakouské republiky o volném pohybu pracovníků: Bulharsko a Rumunsko
D. Prohlášení Bulharské republiky
7. Prohlášení Bulharské republiky o používání cyrilice v Evropské unii
III. Výměna dopisů mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou a Rumunskem o informačním a konzultačním postupu při přijímání některých rozhodnutí a jiných opatření, která mají být přijata v období před přistoupením

SMLOUVA
MEZI
BELGICKÝM KRÁLOVSTVÍM, ČESKOU REPUBLIKOU,
DÁNSKÝM KRÁLOVSTVÍM, SPOLKOVOU REPUBLIKOU NĚMECKO,
ESTONSKOU REPUBLIKOU, ŘECKOU REPUBLIKOU,
ŠPANĚLSKÝM KRÁLOVSTVÍM, FRANCOUZSKOU REPUBLIKOU, IRSKEM,
ITALSKOU REPUBLIKOU, KYPERSKOU REPUBLIKOU,
LOTYŠSKOU REPUBLIKOU, LITEVSKOU REPUBLIKOU,
LUCEMBURSKÝM VELKOVÉVODSTVÍM, MAĎARSKOU REPUBLIKOU,
REPUBLIKOU MALTA, NIZOZEMSKÝM KRÁLOVSTVÍM,
RAKOUSKOU REPUBLIKOU, POLSKOU REPUBLIKOU,
PORTUGALSKOU REPUBLIKOU, REPUBLIKOU SLOVINSKO,
SLOVENSKOU REPUBLIKOU, FINSKOU REPUBLIKOU,
ŠVÉDSKÝM KRÁLOVSTVÍM,
SPOJENÝM KRÁLOVSTVÍM VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA
(ČLENSKÝMI STÁTY EVROPSKÉ UNIE)
A
BULHARSKOU REPUBLIKOU A RUMUNSKEM,
O PŘISTOUPENÍ BULHARSKÉ REPUBLIKY
A RUMUNSKA K EVROPSKÉ UNII
JEHO VELIČENSTVO KRÁL BELGIČANŮ,
BULHARSKÁ REPUBLIKA,
PREZIDENT ČESKÉ REPUBLIKY,
JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA DÁNSKA,
PREZIDENT SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO,
PREZIDENT ESTONSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENT ŘECKÉ REPUBLIKY,
JEHO VELIČENSTVO KRÁL ŠPANĚLSKA,
PREZIDENT FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTKA IRSKA,
PREZIDENT ITALSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENT KYPERSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTKA LOTYŠSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENT LITEVSKÉ REPUBLIKY,
JEHO KRÁLOVSKÁ VÝSOST VELKOVÉVODA LUCEMBURSKA,
PREZIDENT MAĎARSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENT REPUBLIKY MALTA,
JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA NIZOZEMSKA,
SPOLKOVÝ PREZIDENT RAKOUSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENT POLSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENT PORTUGALSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENT RUMUNSKA,
PREZIDENT REPUBLIKY SLOVINSKO,
PREZIDENT SLOVENSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTKA FINSKÉ REPUBLIKY,
VLÁDA ŠVÉDSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,
JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNA SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
JEDNOTNI ve své vůli pokračovat v dosahování cílů Evropská unie,
ROZHODNUTI vybudovat na již položených základech ještě užší svazek mezi evropskými národy,
VZHLEDEM K TOMU, že článek I-58 Smlouvy o Ústavě pro Evropu, stejně jako článek 49 Smlouvy o Evropské unii, nabízí evropským státům možnost stát se členy Unie,
VZHLEDEM K TOMU, že Bulharská republika a Rumunsko požádaly o členství v Unii,
VZHLEDEM K TOMU, že Rada Evropské unie se po obdržení stanoviska Komise a souhlasu Evropského parlamentu vyslovila pro přijetí těchto států,
VZHLEDEM K TOMU, že v době podpisu této smlouvy byla Smlouva o Ústavě pro Evropu podepsána, ale dosud ne ratifikována všemi členskými státy Unie a že se Bulharská republika a Rumunsko stanou členy Evropské unie v podobě, jakou bude mít dne 1. ledna 2007,
SE DOHODLI na podmínkách a pravidlech přijetí, a za tím účelem byli jmenováni tito zplnomocnění zástupci:
ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁLE BELGIČANŮ,
Karel DE GUCHT
ministr zahraničních věcí
Didier DONFUT
státní tajemník pro evropské záležitosti při ministru zahraničních věcí
ZA BULHARSKOU REPUBLIKU,
Georgi PARVANOV
prezident
Simeon SAXE-COBURG
předseda vlády
Solomon PASSY
ministr zahraničních věcí
Meglena KUNEVA
ministryně pro evropské záležitosti
ZA PREZIDENTA ČESKÉ REPUBLIKY,
Vladimír MÜLLER
náměstek ministra zahraničních věcí ČR pro záležitosti EU
Jan KOHOUT
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce České republiky při Evropské unii
ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU DÁNSKA,
Friis Arne PETERSEN
stálý státní tajemník
Claus GRUBE
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Dánského království při Evropské unii
ZA PREZIDENTA SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO,
Hans Martin BURY
státní ministr pro evropské záležitosti
Wilhelm SCHÖNFELDER
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Spolkové republiky Německo při Evropské unii
ZA PREZIDENTA ESTONSKÉ REPUBLIKY,
Urmas PAET
ministr zahraničních věcí
Väino REINART
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Estonské republiky při Evropské unii
ZA PREZIDENTA ŘECKÉ REPUBLIKY,
Yannis VALINAKIS
náměstek ministra zahraničních věcí
Vassilis KASKARELIS
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Řecké republiky při Evropské unii
ZA JEHO VELIČENSTVO KRÁLE ŠPANĚLSKA,
Miguel Angel MORATINOS CUYAUBÉ
ministr zahraničních věcí a spolupráce
Alberto NAVARRO GONZÁLEZ
státní tajemník pro Evropskou unii
ZA PREZIDENTA FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY,
Claudie HAIGNERÉ
pověřená ministryně pro evropské záležitosti při ministru zahraničních věcí
Pierre SELLAL
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Francouzské republiky při Evropské unii
ZA PREZIDENKU IRSKA,
Dermot AHERN
ministr zahraničních věcí
Noel TREACY
státní ministr pro evropské záležitosti
ZA PREZIDENTA ITALSKÉ REPUBLIKY,
Roberto ANTONIONE
státní podtajemník pro zahraniční věci
Rocco Antonio CANGELOSI
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Italské republiky při Evropské unii
ZA PREZIDENTA KYPERSKÉ REPUBLIKY,
George IACOVOU
ministr zahraničních věcí
Nicholas EMILIOU
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Kyperské republiky při Evropské unii
ZA PREZIDENTKU LOTYŠSKÉ REPUBLIKY,
Artis PABRIKS
ministr zahraničních věcí
Eduards STIPRAIS
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Lotyšské republiky při Evropské unii
ZA PREZIDENTA LITEVSKÉ REPUBLIKY,
Antanas VALIONIS
ministr zahraničních věcí
Albinas JANUSKA
podtajemník ministerstva zahraničních věcí
ZA JEHO KRÁLOVSKOU VÝSOST VELKOVÉVODU LUCEMBURSKA,
Jean-Claude JUNCKER
předseda vlády, státní ministr, ministr financí
Jean ASSELBORN
místopředseda vlády, ministr zahraničních věcí a přistěhovalectví
ZA PREZIDENTA MAĎARSKÉ REPUBLIKY,
Dr. Ferenc SOMOGYI
ministr zahraničních věcí
Dr. Etele BARÁTH
ministr bez portfeje odpovědný za evropské záležitosti
ZA PREZIDENTA REPUBLIKY MALTA,
The Hon Michael FRENDO
ministr zahraničních věcí
Richard CACHIA CARUANA
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Malty při Evropské unii
ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU NIZOZEMSKA,
Dr. B.R. BOT
ministr zahraničních věcí
Atzo NICOLAÏ
ministr pro evropské záležitosti
ZA SPOLKOVÉHO PREZIDENTA RAKOUSKÉ REPUBLIKY,
Hubert GORBACH
vícekancléř
Dr. Ursula PLASSNIKOVÁ
spolková ministryně zahraničních věcí
ZA PREZIDENTA POLSKÉ REPUBLIKY,
Adam Daniel ROTFELD
ministr zahraničních věcí
Jarosław PIETRAS
státní tajemník pro evropské záležitosti
ZA PREZIDENTA PORTUGALSKÉ REPUBLIKY,
Diogo PINTO DE FREITAS DO AMARAL
státní ministr pro zahraniční věci
Fernando Manuel de MENDONÇA D'OLIVEIRA NEVES
státní tajemník pro evropské záležitosti
ZA PREZIDENTA RUMUNSKA,
Traian BĂSESCU
prezident Rumunska
Călin POPESCU - TĂRICEANU
předseda vlády Rumunska
Mihai - Răzvan UNGUREANU
ministr zahraničních věcí
Leonard ORBAN
hlavní vyjednavač s Evropskou unií
ZA PREZIDENTA REPUBLIKY SLOVINSKO,
Božo CERAR
státní tajemník, ministerstvo zahraničních věcí
ZA PREZIDENTA SLOVENSKÉ REPUBLIKY,
Eduard KUKAN
ministr zahraničních věcí
József BERÉNYI
státní tajemník ministerstva zahraničních věcí
ZA PREZIDENTKU FINSKÉ REPUBLIKY,
Eikka KOSONEN
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Finské republiky při Evropské unii
ZA VLÁDU ŠVÉDSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,
Laila FREIVALDSOVÁ
ministryně zahraničních věcí
Sven-Olof PETERSSON
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec,
stálý zástupce Švédského království při Evropské unii
ZA JEJÍ VELIČENSTVO KRÁLOVNU SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
Sir John GRANT KCMG
mimořádný a zplnomocněný velvyslanec, stálý zástupce Spojeného království Velké Británie a Severního Irska při Evropské unii
KTEŘÍ se po výměně svých plných mocí, jež byly shledány v dobré a náležité formě,
DOHODLI NA TĚCHTO USTANOVENÍCH:
ČLÁNEK 1
1. Bulharská republika a Rumunsko se stávají členy Evropské unie.
2. Bulharská republika a Rumunsko se stávají stranami Smlouvy o Ústavě pro Evropu a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, jak byly změněny nebo doplněny.
3. Podmínky a pravidla přijetí jsou stanoveny v protokolu připojeném k této smlouvě. Ustanovení uvedeného protokolu tvoří nedílnou součást této smlouvy.
4. Uvedený protokol, včetně příloh a dodatků, se připojuje ke Smlouvě o Ústavě pro Evropu a ke Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii a jeho ustanovení tvoří nedílnou součást těchto smluv.
ČLÁNEK 2
1. V případě, že Smlouva o Ústavě pro Evropu nebude v den přistoupení v platnosti, stávají se Bulharská republika a Rumunsko smluvními stranami smluv, na nichž je založena Unie, jak byly změněny nebo doplněny.
V tom případě se čl. 1 odst. 2 až 4 použije ode dne vstupu Smlouvy o Ústavě pro Evropu v platnost.
2. Podmínky přijetí a úpravy smluv, na nichž je založena Unie, jež si toto přijetí vyžaduje a které se použijí ode dne přistoupení do dne vstupu Smlouvy o Ústavě pro Evropu v platnost, jsou stanoveny v aktu připojeném k této smlouvě. Ustanovení uvedeného aktu tvoří nedílnou součást této smlouvy.
3. V případě, že Smlouva o Ústavě pro Evropu vstoupí v platnost po dni přistoupení, nahradí protokol uvedený v čl. 1 odst. 3 akt uvedený v čl. 2 odst. 2 ke dni vstupu uvedené smlouvy v platnost. V tom případě se ustanovení uvedeného protokolu nepovažují za ustanovení zakládající nové právní účinky, nýbrž za ustanovení, jež zachovávají, za podmínek stanovených Smlouvou o Ústavě pro Evropu, Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii a uvedeným protokolem, právní účinky založené aktem uvedeným v čl. 2 odst. 2.
Akty přijaté na základě této smlouvy nebo aktu uvedeného v odstavci 2 před vstupem protokolu uvedeného v čl. 1 odst. 3 v platnost zůstávají v platnosti a jejich právní účinky trvají do doby, než budou tyto akty změněny nebo zrušeny.
ČLÁNEK 3
Ustanovení týkající se práv a povinností členských států, jakož i pravomoci a příslušnosti orgánů Unie, stanovená smlouvami, jichž se Bulharská republika a Rumunsko stávají smluvními stranami, se vztahují i na tuto smlouvu.
ČLÁNEK 4
1. Tato smlouva bude ratifikována Vysokými smluvními stranami v souladu s jejich ústavními předpisy. Ratifikační listiny budou uloženy u vlády Italské republiky do 31. prosince 2006.
2. Tato smlouva vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2007 za podmínky, že všechny ratifikační listiny budou uloženy před uvedeným dnem.
Pokud však jeden ze států uvedených v čl. 1 odst. 1 neuloží své ratifikační listiny v požadovaném termínu, vstoupí tato smlouva v platnost pro stát, který své ratifikační listiny uloží. V tom případě Rada neprodleně jednomyslně rozhodne o úpravách, které bude nezbytné provést v článcích 5 a 6 této smlouvy, v článku 10, čl. 11 odst. 2, článku 12, čl. 21 odst. 1, článcích 22, 31, 34 a 46, příloze III bodě 2 odst. 1 písm. b), odst. 2 a odst. 3 a příloze IV oddíle B protokolu uvedeného v čl. 1 odst. 3 a popřípadě v článcích 9 až 11, čl. 14 odst. 3, článku 15, čl. 24 odst. 1, článcích 31, 34, 46 a 47, příloze III bodě 2 odst. 1 písm. b), odst. 2 a odst. 3 a příloze IV oddíle B aktu uvedeného v čl. 2 odst. 2; Rada může rovněž jednomyslným rozhodnutím prohlásit ustanovení výše uvedeného protokolu, včetně jeho příloh a dodatků, a popřípadě uvedeného aktu, včetně jeho příloh a dodatků, týkající se jmenovitě státu, který svou ratifikační listinu neuložil, za neúčinná nebo je upravit.
Bez ohledu na uložení všech nezbytných ratifikačních listin v souladu s odstavcem 1 vstoupí tato smlouva v platnost dnem 1. ledna 2008, pokud Rada přijme rozhodnutí ohledně obou přistupujících státech podle článku 39 protokolu uvedeného v čl. 1 odst. 3 nebo, před vstupem Smlouvy o Ústavě pro Evropu v platnost, podle článku 39 aktu uvedeného v čl. 2 odst. 2.
Bude-li rozhodnutí přijato ohledně jen jednoho z přistupujících států, vstoupí pro tento stát tato smlouva v platnost dnem 1. ledna 2008.
3. Bez ohledu na odstavec 2 mohou před přistoupením orgány Unie přijmout opatření uvedená v čl. 3 odst. 6, čl. 6 odst. 2 druhém pododstavci, odst. 4 druhém pododstavci, odst. 7 druhém a třetím pododstavci, odst. 8 druhém pododstavci a odst. 9 třetím pododstavci, článcích 17 a 19, čl. 27 odst. 1 a 4, čl. 28 odst. 4 a 5, článku 29, čl. 30 odst. 3, čl. 31 odst. 4, čl. 32 odst. 5, čl. 34 odst. 3 a 4, článcích 37 a 38, čl. 39 odst. 4, článcích 41, 42, 55, 56 a 57 a přílohách IV až VIII protokolu uvedeného v čl. 1 odst. 3. Taková opatření budou před vstupem Smlouvy o Ústavě pro Evropu v platnost přijata podle rovnocenných ustanovení článků čl. 3 odst. 6, čl. 6 odst. 2 druhého pododstavce, odst. 4 druhého pododstavce, odst. 7 druhého a třetího pododstavce, odst. 8 druhého pododstavce a odst. 9 třetího pododstavce, článků 20 a 22, čl. 27 odst. 1 a 4, čl. 28 odst. 4 a 5, článku 29, čl. 30 odst. 3, čl. 31 odst. 4, čl. 32 odst. 5, čl. 34 odst. 3 a 4, článků 37 a 38, čl. 39 odst. 4, článků 41, 42, 55, 56 a 57 a příloh IV až VIII aktu uvedeného v čl. 2 odst. 2.
Tato opatření vstoupí v platnost pouze s výhradou a dnem vstupu této smlouvy v platnost.
ČLÁNEK 5
Znění Smlouvy o Ústavě pro Evropu vypracovaná v jazyce bulharském a v jazyce rumunském se připojují k této smlouvě. Tato znění mají stejnou platnost za stejných podmínek jako znění Smlouvy o Ústavě pro Evropu vypracovaná v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, irském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském.
Vláda Italské republiky předá vládám Bulharské republiky a Rumunska ověřené znění Smlouvy o Ústavě pro Evropu ve všech jazycích uvedených v prvním pododstavci.
ČLÁNEK 6
Tato smlouva, sepsaná v jediném vyhotovení v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, irském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění v těchto jazycích mají stejnou platnost, bude uložena v archivu vlády Italské republiky, která předá její ověřený opis všem vládám ostatních signatářských států.

PROTOKOL O PODMÍNKÁCH A PRAVIDLECH PŘIJETÍ BULHARSKÉ REPUBLIKY A RUMUNSKA DO EVROPSKÉ UNIE
VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,
BEROUCE V ÚVAHU, že Bulharská republika a Rumunsko se stávají členy Evropské unie dne 1. ledna 2007,
BEROUCE V ÚVAHU, že článek I-58 Smlouvy o Ústavě pro Evropu stanoví, že podmínky a pravidla přijetí jsou předmětem dohody mezi členskými státy a kandidátským státem,
SE DOHODLY NA těchto ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o ústavě pro Evropu a ke Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii:
ČÁST PRVNÍ
ZÁSADY
ČLÁNEK 1
1. Pro účely tohoto protokolu se:
– „Ústavou“ rozumí Smlouva o Ústavě pro Evropu;
– „Smlouvou o ESAE“ rozumí Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii, ve znění pozdějších smluv nebo jiných aktů, které vstoupily v platnost před přistoupením;
– „stávajícími členskými státy“ rozumějí Belgické království, Česká republika, Dánské království, Spolková republika Německo, Estonská republika, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Irsko, Italská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Maďarská republika, Republika Malta, Nizozemské království, Rakouská republika, Polská republika, Portugalská republika, Republika Slovinsko, Slovenská republika, Finská republika, Švédské království a Spojené království Velké Británie a Severního Irska;
– „novými členskými státy“ rozumějí Bulharská republika a Rumunsko;
– „orgány“ rozumějí orgány zřízené Ústavou.
2. Odkazy na Ústavu a Unii obsažené v tomto protokolu se v případě potřeby považují za odkazy na Smlouvu o ESAE a na Společenství založené Smlouvou o ESAE.
ČLÁNEK 2
Ode dne přistoupení se ustanovení Ústavy, Smlouvy o ESAE a aktů přijatých orgány před přistoupením stávají závaznými pro Bulharsko a Rumunsko a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v Ústavě, ve Smlouvě o ESAE a v tomto protokolu.
ČLÁNEK 3
1. Bulharsko a Rumunsko přistupují k rozhodnutím a dohodám přijatým zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě.
2. Bulharsko a Rumunsko se nacházejí ve stejném postavení jako stávající členské státy, pokud jde o prohlášení, usnesení nebo jiné postoje Evropské rady nebo Rady, jakož i o prohlášení, usnesení nebo jiné postoje, jež se týkají Unie a jež byly přijaty vzájemnou dohodou členských států; proto budou dodržovat z nich vyplývající zásady a obecné směry a přijmou opatření, jež se ukáží jako nezbytná k jejich provedení.
3. Bulharsko a Rumunsko přistupují k úmluvám a protokolům uvedeným v příloze I. Tyto úmluvy a protokoly vstupují pro Bulharsko a Rumunsko v platnost dnem určeným Radou v rozhodnutích podle odstavce 4.
4. Rada na doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně přijme evropská rozhodnutí, kterými provede veškeré úpravy úmluv a protokolů uvedených v odstavci 3, které jsou nezbytné z důvodu přistoupení, a zveřejní upravená znění v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Ve vztahu k úmluvám a protokolům uvedeným v odstavci 3 se Bulharsko a Rumunsko zavazují zavést správní a další mechanismy podobné těm, které ke dni přistoupení už přijaly stávající členské státy nebo Rada, a usnadnit praktickou spolupráci mezi orgány a organizacemi členských států.
6. Rada může na návrh Komise jednomyslně přijmout evropská rozhodnutí, kterými doplní přílohu I o úmluvy, dohody a protokoly, které budou podepsány před dnem přistoupení.
7. Zvláštní nástroje zmíněné v tomto článku zahrnují nástroje uvedené v článku IV-438 Ústavy.
ČLÁNEK 4
1. Ustanovení schengenského acquis, uvedená v protokolu č. 17 k Ústavě o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, uvedená v příloze II, jakož i všech dalších takových aktů přijatých přede dnem přistoupení jsou ode dne přistoupení závazná a použitelná v Bulharsku a Rumunsku.
2. Ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, která nejsou uvedena v odstavci 1, jsou závazná pro Bulharsko a Rumunsko ode dne přistoupení, avšak jsou v každém z nich použitelná pouze na základě evropského rozhodnutí Rady vydaného za tímto účelem poté, co bylo podle platných schengenských postupů pro vyhodnocování ověřeno, že podmínky nezbytné pro uplatnění všech předmětných částí acquis byly v tomto státě splněny. Toto rozhodnutí přijme Rada po konzultaci s Evropským parlamentem na základě jednomyslnosti svých členů zastupujících vlády členských států, vůči nimž již ustanovení uvedená v tomto odstavci nabyla účinku, a zástupce vlády členského státu, vůči němuž tato ustanovení mají nabýt účinku. Členové Rady zastupující vlády Irska a Spojeného království Velké Británie a Severního Irska se na tomto rozhodnutí budou podílet, pokud se týká ustanovení schengenského acquis a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, na nichž se tyto členské státy podílejí.
ČLÁNEK 5
Bulharsko a Rumunsko se účastní hospodářské a měnové unie ode dne přistoupení jako členské státy, na které se vztahuje výjimka, ve smyslu článku III-197 Ústavy.
ČLÁNEK 6
1. Dohody nebo smlouvy uzavřené nebo prozatímně prováděné Unií s jedním nebo více třetími státy, s některou mezinárodní organizací nebo se státním příslušníkem třetího státu zavazují Bulharsko a Rumunsko za podmínek stanovených v Ústavě a v tomto protokolu.
2. Bulharsko a Rumunsko se zavazují přistoupit za podmínek stanovených v tomto protokolu k dohodám nebo smlouvám uzavřeným nebo podepsaným společně Unií a stávajícími členskými státy.
Bulharsko a Rumunsko přistoupí k dohodám nebo smlouvám uzavřeným nebo podepsaným společně Unií a stávajícími členskými státy se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi sjednáním protokolu k těmto dohodám nebo smlouvám mezi Radou, jež jedná jednomyslně jménem členských států, a dotyčnými třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Komise sjedná tyto protokoly jménem členských států na základě směrnic pro jednání schválených Radou jednomyslně po konzultaci s výborem složeným ze zástupců členských států. Komise předloží Radě návrh protokolů k uzavření.
Tímto postupem není dotčen výkon vlastních pravomocí Unie ani rozdělení pravomocí mezi Unií a členské státy při uzavírání takových dohod v budoucnu nebo přijímání jiných změn, které se netýkají přistoupení.
3. Při přistoupení k dohodám a smlouvám uvedeným v odstavci 2 získají Bulharsko a Rumunsko stejná práva a povinnosti podle těchto dohod a smluv jako stávající členské státy.
4. Ode dne přistoupení až do vstupu nezbytných protokolů uvedených v odstavci 2 v platnost budou Bulharsko a Rumunsko uplatňovat ustanovení dohod a smluv uzavřených společně Unií a stávajícími členskými státy před přistoupením, s výjimkou dohody o volném pohybu osob uzavřené se Švýcarskem. Tato povinnost se vztahuje rovněž na dohody nebo smlouvy, které se Unie a stávající členské státy zavázaly uplatňovat prozatímně.
Do vstupu protokolů uvedených v článku 2 v platnost přijmou Unie a členské státy, které případně jednají v rámci svých příslušných pravomocí společně, veškerá vhodná opatření.
5. Bulharsko a Rumunsko přistupují k Dohodě o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé1, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000.
6. Bulharsko a Rumunsko se zavazují přistoupit za podmínek stanovených v tomto protokolu k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru1 podle článku 128 uvedené dohody.
7. Ode dne přistoupení budou Bulharsko a Rumunsko uplatňovat dvoustranné dohody a ujednání o textilu, které Unie uzavřela se třetími zeměmi.
Množstevní omezení uplatňovaná Unií na dovoz textilních a oděvních výrobků budou přizpůsobena s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska k Unii. Za tímto účelem mohou být změny výše uvedených dvoustranných dohod a ujednání sjednány Unií s dotyčnými třetími zeměmi přede dnem přistoupení.
Jestliže změny dvoustranných dohod a ujednání o textilu nevstoupí v platnost přede dnem přistoupení, provede Unie nezbytné úpravy pravidel pro dovoz textilních a oděvních výrobků ze třetích zemí s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska.
8. Množstevní omezení uplatňovaná Unií na dovoz oceli a ocelářských výrobků budou přizpůsobena na základě dovozu ocelářských výrobků pocházejících z dotyčných dodavatelských zemí do Bulharska a Rumunska během posledních let.
Za tímto účelem budou změny dvoustranných dohod a ujednání o oceli sjednány Unií s třetími zeměmi přede dnem přistoupení.
Jestliže změny dvoustranných dohod a ujednání nevstoupí v platnost přede dnem přistoupení, použije se první pododstavec.
9. Dohody o rybolovu uzavřené Bulharskem a Rumunskem se třetími zeměmi před přistoupením jsou spravovány Unií.
Práva a povinnosti vyplývající pro Bulharsko a Rumunsko z těchto dohod nejsou v období, během něhož budou ustanovení těchto dohod přechodně zachována, nijak dotčeny.
Jakmile to bude možné, v každém případě před pozbytím platnosti dohod uvedených v prvním pododstavci, přijme Rada na návrh Komise v jednotlivých případech vhodná rozhodnutí umožňující pokračování rybolovných činností vyplývajících z těchto dohod, včetně možnosti prodloužení platnosti některých dohod o dobu nepřesahující jeden rok.
10. S účinkem ode dne přistoupení odstoupí Bulharsko a Rumunsko od dohod o volném obchodu se třetími zeměmi, včetně Středoevropské dohody o volném obchodu.
Pokud jsou dohody mezi Bulharskem, Rumunskem nebo oběma těmito státy na jedné straně a jednou nebo více třetími zeměmi na straně druhé neslučitelné se závazky vyplývajícími z tohoto protokolu, učiní Bulharsko a Rumunsko veškeré vhodné kroky k odstranění zjištěné neslučitelnosti. Jestliže Bulharsko nebo Rumunsko narazí na obtíže při úpravě dohody uzavřené s jednou nebo více třetími zeměmi před přistoupením, odstoupí od této dohody podle podmínek v ní stanovených.
11. Bulharsko a Rumunsko přistupují za podmínek stanovených v tomto protokolu k vnitřním dohodám uzavřeným stávajícími členskými státy k provedení dohod nebo smluv uvedených v odstavcích 2, 5 a 6.
12. Bulharsko a Rumunsko přijmou vhodná opatření, aby ve vztahu k mezinárodním organizacím a mezinárodním dohodám, jejichž smluvními stranami je také Unie nebo jiné členské státy, případně přizpůsobily své postoje právům a povinnostem vyplývajícím z jejich přistoupení k Unii.
Zejména odstoupí ke dni přistoupení nebo k nejbližšímu možnému datu poté od mezinárodních dohod o rybolovu, jejichž stranou je rovněž Unie, a vystoupí z organizací v oblasti rybolovu, jejichž členem je rovněž Unie, pokud se jejich členství netýká jiných záležitostí než rybolovu.
13. Pokud tento článek odkazuje na smlouvy a dohody uzavřené nebo podepsané Unií, patří mezi ně smlouvy a dohody uvedené v článku IV-438 Ústavy.
ČLÁNEK 7
Evropský zákon Rady může zrušit přechodná ustanovení stanovená v tomto protokolu, pokud již nejsou použitelná. Rada rozhoduje jednomyslně po konzultaci s Evropským parlamentem.
ČLÁNEK 8
1. Akty přijaté orgány, na něž se vztahují přechodná ustanovení tohoto protokolu, si zachovávají svou právní sílu; zejména se na ně nadále vztahují postupy týkající se změn těchto aktů.
2. Ustanovení tohoto protokolu, jejichž účelem nebo účinkem je zrušit nebo změnit nejen na přechodnou dobu akty přijaté orgány, mají stejnou právní sílu jako ustanovení takto zrušená nebo změněná a podléhají stejným pravidlům.
ČLÁNEK 9
Pro uplatňování Ústavy a aktů přijatých orgány platí přechodně odchylná ustanovení tohoto protokolu.
ČÁST DRUHÁ
ÚPRAVY ÚSTAVY
HLAVA I
USTANOVENÍ O ORGÁNECH
ČLÁNEK 10
1. V článku 9 Protokolu č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie, který je připojen k Ústavě a ke Smlouvě o ESAE, se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Částečná obměna, k níž dochází každé tři roky, se střídavě týká čtrnácti a třinácti soudců.".
2. V Protokolu č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie, který je připojen k Ústavě a ke Smlouvě o ESAE, se článek 48 nahrazuje tímto:

„Článek 48
Tribunál se skládá z dvaceti sedmi soudců.“.
ČLÁNEK 11
Protokol č. 5 o statutu Evropské investiční banky, který je připojen k Ústavě, se mění takto:
1) V čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci:
a) se návětí nahrazuje tímto:

„Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 164 795 737 000 EUR, který upíší členské státy v těchto částkách*:
* Částky uvedené pro Bulharsko a Rumunsko jsou orientační a zakládají se na údajích za rok 2003 zveřejněných Eurostatem.“,
b) mezi údaje pro Irsko a Slovensko se vkládá tento údaj:

„Rumunsko846 000 000“,
c) mezi údaje pro Slovinsko a Litvu se vkládá tento údaj:

„Bulharsko296 000 000“.
2) V čl. 9 odst. 2 se první, druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:

„2. Správní rada je složena ze 28 řádných členů a 18 zastupujících členů.
Řádné členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů, přičemž každý členský stát nominuje jednoho řádného člena. Jednoho řádného člena rovněž nominuje Komise.
Zastupující členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů takto:
– dva zastupující členy nominované Spolkovou republikou Německo,
– dva zastupující členy nominované Francouzskou republikou,
– dva zastupující členy nominované Italskou republikou,
– dva zastupující členy nominované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska,
– jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Španělského království a Portugalské republiky,
– jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Belgického království, Lucemburského velkovévodství a Nizozemského království,
– dva zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Dánského království, Řecké republiky, Irska a Rumunska,
– dva zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Estonské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království,
– tři zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Bulharské republiky, České republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky,
– jednoho zastupujícího člena nominovaného Komisí.“
ČLÁNEK 12
V čl. 134 odst. 2 Smlouvy o ESAE se první pododstavec, který se týká složení Výboru pro vědu a techniku, nahrazuje tímto:

„2. Výbor se skládá ze 41 členů, které jmenuje Rada po konzultaci s Komisí.“
HLAVA II
JINÉ ÚPRAVY
ČLÁNEK 13
V čl. III-157 odst. 1 Ústavy se poslední věta nahrazuje tímto:

„S ohledem na omezení existující ve vnitrostátních právních řádech Bulharska, Estonska a Maďarska je odpovídajícím dnem 31. prosinec 1999.“
ČLÁNEK 14
V článku IV-440 Ústavy se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Tato smlouva se vztahuje na Belgické království, Bulharskou republiku, Českou republiku, Dánské království, Spolkovou republiku Německo, Estonskou republiku, Řeckou republiku, Španělské království, Francouzskou republiku, Irsko, Italskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Lucemburské velkovévodství, Maďarskou republiku, Republiku Malta, Nizozemské království, Rakouskou republiku, Polskou republiku, Portugalskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko, Slovenskou republiku, Finskou republiku, Švédské království a Spojené království Velké Británie a Severního Irska.“
ČLÁNEK 15
1. V čl. IV-448 odst. 1 Ústavy se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„V souladu se smlouvou o přistoupení mají rovněž bulharské a rumunské znění této smlouvy stejnou platnost.“
2. V článku 225 Smlouvy o ESAE se druhý odstavec nahrazuje tímto:

„Anglické, bulharské, české, dánské, estonské, finské, irské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské a švédské znění této smlouvy mají rovněž stejnou platnost.“
ČÁST TŘETÍ
TRVALÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
ÚPRAVY AKTŮ PŘIJATÝCH ORGÁNY
ČLÁNEK 16
Akty uvedené v seznamu v příloze III tohoto protokolu se upravují podle této přílohy.
ČLÁNEK 17
Úpravy aktů uvedené v seznamu v příloze IV tohoto protokolu, jež se v důsledku přistoupení stávají nezbytnými, se stanoví v souladu s obecnými směry vymezenými v této příloze.
HLAVA II
JINÁ USTANOVENÍ
ČLÁNEK 18
Opatření uvedená v seznamu v příloze V tohoto protokolu se uplatňují za podmínek stanovených v této příloze.
ČLÁNEK 19
Evropský zákon Rady může provést úpravy ustanovení tohoto protokolu týkajících se společné zemědělské politiky, které se ukáží jako nezbytné v důsledku změny práva Unie. Rada rozhoduje jednomyslně po konzultaci s Evropským parlamentem.
ČÁST ČTVRTÁ
DOČASNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘECHODNÁ OPATŘENÍ
ČLÁNEK 20
Opatření uvedená v přílohách VI a VII tohoto protokolu se uplatňují ve vztahu k Bulharsku a Rumunsku za podmínek stanovených v těchto přílohách.
HLAVA II
USTANOVENÍ O ORGÁNECH
ČLÁNEK 21
1. V čl. 1 odst. 2 Protokolu č. 34 o přechodných ustanoveních týkajících se orgánů a institucí Unie, připojeném k Ústavě a Smlouvě o ESAE, se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Odchylně od maximálního počtu členů Evropského parlamentu stanoveného v čl. I-20 odst. 2 Ústavy se počet členů Evropského parlamentu zvyšuje s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska o následující počet členů z těchto zemí pro období ode dne přistoupení do počátku volebního období Evropského parlamentu 2009-2014:
Bulharsko18Rumunsko35“.
2. Do 31. prosince 2007 uspořádají Bulharsko a Rumunsko všeobecné a přímé volby do Evropského parlamentu, v nichž jejich občané zvolí počet členů stanovený v odstavci 1, v souladu s ustanoveními Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách1.
3. Odchylně od čl. I-20 odst. 3 Ústavy, budou-li se volby konat po dni přistoupení, jsou členové Evropského parlamentu zastupující občany Bulharska a Rumunska jmenováni pro období ode dne přistoupení do voleb uvedených odstavci 2 parlamenty těchto států z jejich řad postupem stanoveným každým z těchto států.
ČLÁNEK 22
1. V čl. 2 odst. 2 druhém pododstavci Protokolu č. 34 o přechodných ustanoveních týkajících se orgánů a institucí Unie, připojeného k Ústavě a Smlouvě o ESAE, se mezi údaje pro Belgii a Českou republiku vkládají tyto údaje:

„Bulharsko 10“
a mezi údaje pro Portugalsko a Slovinsko se vkládají tyto údaje:

„Rumunsko 14“.
2. V čl. 2 odst. 2 Protokolu č. 34 o přechodných ustanoveních týkajících se orgánů a institucí Unie, připojeného k Ústavě a Smlouvě o ESAE, se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Pokud musí být podle Ústavy akty přijaty na návrh Komise, je k jejich přijetí třeba nejméně 255 hlasů vyjadřujících kladné stanovisko většiny členů. V ostatních případech se k přijetí rozhodnutí vyžaduje nejméně 255 hlasů vyjadřujících kladné stanovisko alespoň dvou třetin členů.“
ČLÁNEK 23
V článku 6 Protokolu č. 34 o přechodných ustanoveních týkajících se orgánů a institucí Unie, připojeného k Ústavě a Smlouvě o ESAE, se mezi údaje pro Belgii a Českou republiku vkládají tyto údaje:

„Bulharsko 12“
a mezi údaje pro Portugalsko a Slovinsko se vkládají tyto údaje:

„Rumunsko15“.
ČLÁNEK 24
V článku 7 Protokolu č. 34 o přechodných ustanoveních týkajících se orgánů a institucí Unie, připojeného k Ústavě a Smlouvě o ESAE, se mezi údaje pro Belgii a Českou republiku vkládají tyto údaje:

„Bulharsko 12“
a mezi údaje pro Portugalsko a Slovinsko se vkládají tyto údaje:

„Rumunsko 15“.
HLAVA III
FINANČNÍ USTANOVENÍ
ČLÁNEK 25
1. Ode dne přistoupení uhradí Bulharsko a Rumunsko následující částky odpovídající jejich podílu na upsaném základním kapitálu, jak je vymezen v článku 4 Protokolu č. 5 o statutu Evropské investiční banky, připojeného k Ústavě1:
Bulharsko14 800 000 EURRumunsko42 300 000 EUR.
Tyto příspěvky budou splaceny v osmi stejných splátkách splatných k 31. květnu 2007, 31. květnu 2008, 31. květnu 2009, 30. listopadu 2009, 31. květnu 2010, 30. listopadu 2010, 31. květnu 2011 a 30. listopadu 2011.
2. Bulharsko a Rumunsko přispějí v osmi stejných splátkách splatných ke dnům uvedeným v odstavci 1 do rezervního fondu a do rezerv rovnocenných rezervním fondům, jakož i na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fond a rezervy odpovídající zůstatku na výkazu zisků a ztrát, jak je vykazuje banka ke konci měsíce předcházejícího přistoupení v rozvaze, částkami odpovídajícími následujícím procentním podílům na rezervním fondu a rezervách1:
Bulharsko0,181 %Rumunsko0,517 %.
3. Základní kapitál a splátky uvedené v odstavcích 1 a 2 budou splaceny Bulharskem a Rumunskem v hotovosti v eurech, pokud Rada guvernérů jednomyslně nerozhodne jinak.
ČLÁNEK 26
1. Bulharsko a Rumunsko zaplatí následující částky do Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, uvedeného v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, 2002/234/ESUO ze dne 27. února 2002 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel1:
(miliony EUR, v běžných cenách)Bulharsko11,95Rumunsko29,88.
2. Příspěvky do Výzkumného fondu pro uhlí a ocel budou zaplaceny ve čtyřech splátkách počínaje rokem 2009 a placených následovně, v každém případě první pracovní den prvního měsíce každého roku:
2009: 15 %
2010: 20 %
2011: 30 %
2012: 35 %.
ČLÁNEK 27
1. Nabídková řízení, uzavírání smluv, jejich provádění a platby na předvstupní pomoc v rámci programu Phare1, programu Phare CBC2 a na pomoc v rámci přechodového nástroje uvedeného v článku 31 spravují provádějící agentury v Bulharsku a Rumunsku ode dne přistoupení.
Od kontroly nabídkových řízení a uzavírání smluv prováděné ex ante Komisí se upustí na základě odpovídajícího rozhodnutí Komise poté, co Komise použije akreditační postup a co bude příznivě vyhodnocen rozšířený systém decentralizovaného řízení (EDIS) v souladu s kritérii a podmínkami stanovenými v příloze nařízení Rady (ES) č. 1266/1999 ze dne 21. června 1999 o koordinaci podpory kandidátským zemím v rámci předvstupní strategie a o změně nařízení (EHS) č. 3906/893 a v článku 164 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství4.
Nebude-li rozhodnutí Komise o upuštění od kontroly ex ante přijato přede dnem přistoupení, nejsou žádné smlouvy podepsané mezi dnem přistoupení a dnem, ke kterému bude rozhodnutí Komise přijato, způsobilé pro předvstupní pomoc.
Bude-li však rozhodnutí Komise o upuštění od kontroly ex ante přijato opožděně až po dni přistoupení z důvodů, jež nelze přičítat orgánům Bulharska nebo Rumunska, může Komise výjimečně v řádně odůvodněných případech přiznat nárok na předvstupní pomoc smlouvám podepsaným mezi dnem přistoupení a dnem rozhodnutí Komise a povolit pokračování v provádění předvstupní pomoci po omezenou dobu, s výhradou kontroly nabídkových řízení a uzavírání smluv prováděné ex ante Komisí.
2. Finanční závazky učiněné před přistoupením v rámci předvstupních finančních nástrojů uvedených v odstavci 1 i závazky učiněné po přistoupení v rámci přechodového nástroje uvedeného v článku 31, včetně uzavírání a registrace následných jednotlivých právních závazků a plateb uskutečňovaných po přistoupení, se budou nadále řídit pravidly a nařízeními pro předvstupní finanční nástroje a budou zaznamenávány do odpovídajících kapitol rozpočtu až do ukončení dotyčných programů a projektů. Bez ohledu na to budou postupy zadávání veřejných zakázek zahájené po přistoupení prováděny v souladu s odpovídajícími právními předpisy Unie.
3. Poslední programování předvstupní pomoci uvedené v odstavci 1 se uskuteční v posledním roce před přistoupením. Smlouvy na činnosti v rámci těchto programů budou muset být uzavřeny do dvou následujících let. Prodloužení období pro uzavírání smluv nebudou povolena. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech lze pro plnění smluv povolit omezené prodloužení, pokud jde o jejich trvání.
Bez ohledu na to lze předvstupní prostředky na úhradu správních nákladů podle definice v odstavci 4 použít v prvních dvou letech po přistoupení. V případě nákladů souvisejících s auditem a hodnocením lze předvstupní prostředky použít až do pěti let po přistoupení.
4. K zajištění nezbytného postupného zrušení předvstupních finančních nástrojů uvedených v odstavci 1 a programu ISPA1 může Komise přijmout veškerá vhodná opatření, aby zabezpečila, že budou zachováni nezbytní statutární zaměstnanci v Bulharsku a Rumunsku po dobu nejvýše devatenácti měsíců po přistoupení. Během tohoto období mají úředníci, dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci přidělení na místa v Bulharsku a Rumunsku před přistoupením, po kterých bude požadován, aby zůstali ve službě v těchto státech po dni přistoupení, výjimečně stejné finanční a materiální podmínky, jaké používala Komise před přistoupením v souladu se služebním řádem úředníků Evropských společenství a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanovených v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/682. Správní výdaje, včetně platů pro ostatní nezbytné zaměstnance, budou zaznamenány v okruhu „postupné ukončování předvstupní pomoci novým členským státům“ nebo podobném okruhu v rámci dotyčné oblasti politiky souhrnného rozpočtu Evropské unie, která se týká rozšíření.
ČLÁNEK 28
1. Opatření, na něž se ke dni přistoupení vztahovala rozhodnutí o pomoci na základě nařízení (ES) č. 1267/1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik a jejichž provádění nebylo do uvedeného dne ukončeno, budou považována za schválená Komisí na základě nařízení Rady (ES) č. 1164/94 ze dne 16. května 1994 o zřízení Fondu soudržnosti1. Částky, které ještě zbývá přidělit za účelem provádění těchto opatření, budou přiděleny na základě nařízení o Fondu soudržnosti platného ke dni přistoupení a zařazeny do kapitoly odpovídající uvedenému nařízení v rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie. Není-li v odstavcích 2 až 5 uvedeno jinak, vztahují se na uvedená opatření předpisy upravující provádění opatření schválených podle naposledy zmíněného nařízení.
2. Postup zadávání zakázek týkající se opatření uvedeného v odstavci 1, na něž se ke dni přistoupení již vztahovalo nabídkové řízení vyhlášené v Úředním věstníku Evropské unie, musí být v souladu s pravidly stanovenými v dotyčném nabídkovém řízení. Nepoužije se však článek 165 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství. Postup zadávání zakázek týkající se opatření uvedeného v odstavci 1, na něž se ještě nevztahuje nabídkové řízení vyhlášené v Úředním věstníku Evropské unie, musí být v souladu s ustanoveními Ústavy, s akty přijatými na jejich základě a s politikami Unie, včetně politik týkajících se ochrany životního prostředí, dopravy, transevropských sítí, hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek.
3. Platby prováděné Komisí v rámci opatření uvedeného v odstavci 1 se účtují do nejstaršího otevřeného závazku učiněného nejprve podle nařízení (ES) č. 1267/1999 a poté podle nařízení o Fondu soudržnosti platného v té době.
4. U opatření uvedených v odstavci 1 se nadále použijí pravidla o způsobilosti výdajů podle nařízení (ES) č. 1267/1999, s výjimkou řádně odůvodněných případů, o nichž rozhodně Komise na žádost dotyčného členského státu.
5. Komise může ve výjimečných a řádně odůvodněných případech rozhodnout, že schválí zvláštní výjimky z pravidel použitelných podle nařízení o Fondu soudržnosti platného ke dni přistoupení pro opatření uvedená v odstavci 1.
ČLÁNEK 29
Je-li lhůta pro víceleté závazky učiněné v rámci programu SAPARD1 a týkající se zalesňování zemědělské půdy, podpory vytváření seskupení producentů nebo agroenvironmentálních programů delší, než je konečná přípustná lhůta pro platby v rámci SAPARD, budou nezaplacené závazky uhrazeny v rámci programu pro rozvoj venkova na roky 2007 až 2013. Pokud budou k tomuto účelu nezbytná zvláštní přechodná opatření, budou přijata postupem podle čl. 50 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech2.
ČLÁNEK 30
1. Poté, co v souladu se svými závazky s konečnou platností uzavřelo blok 1 a blok 2 Jaderné elektrárny Kozloduj za účelem jejich následného vyřazení z provozu do roku 2003, se Bulharsko zavazuje ke konečnému uzavření bloku 3 a bloku 4 této jaderné elektrárny do roku 2006 a k následnému vyřazení těchto bloků z provozu.
2. V období 2007-2009 poskytne Společenství Bulharsku finanční pomoc na podporu jeho úsilí při vyřazování bloků 1 až 4 Jaderné elektrárny Kozloduj z provozu a na řešení důsledků jejich uzavření a vyřazení z provozu.
Pomoc bude mimo jiné zahrnovat: opatření na podporu vyřazení bloků 1 až 4 Jaderné elektrárny Kozloduj z provozu; opatření pro zlepšení životního prostředí v souladu s acquis; opatření pro modernizaci odvětví konvenční výroby, přenosu a distribuce energie v Bulharsku; opatření pro zlepšení energetické účinnosti, pro posílení využívání obnovitelných zdrojů energie a zvýšení bezpečnosti dodávky energie.
Pro období 2007-2009 činí tato pomoc částku 210 milionů EUR (v cenách roku 2004) rozpočtových položek závazků, které budou přiděleny v rovných ročních splátkách ve výši 70 milionů EUR (v cenách roku 2004).
Tato pomoc nebo její části smějí být poskytnuty jako příspěvky Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu, spravovaného Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj.
3. Komise může přijmout prováděcí pravidla k pomoci uvedené v odstavci 2. Tato pravidla budou přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi1. Za tímto účelem je Komisi nápomocen výbor. Použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je šest týdnů. Výbor přijme svůj jednací řád.
ČLÁNEK 31
1. Pro první rok přistoupení bude Unie poskytovat dočasnou finanční pomoc (dále jen „přechodový nástroj“) Bulharsku a Rumunsku na rozvoj a posílení jejich správní a soudní kapacity pro provádění a vymáhání práva Unie a na podporu výměny nejlepších postupů mezi odborníky z daných oborů. Z této pomoci budou financovány projekty budování institucí a s nimi související omezené menší investice.
2. Pomoc bude zaměřena na trvalou potřebu posílení institucionální kapacity v některých oblastech prostřednictvím činností, jež nemohou být financovány ze strukturálních fondů nebo z fondů na rozvoj venkova.
3. Pro twinningové projekty mezi orgány veřejné správy pro účely budování institucí se bude nadále uplatňovat postup výzvy k podávání návrhů prostřednictvím sítě kontaktních míst v členských státech, jak byl stanoven v rámcových dohodách s členskými státy pro účely předvstupní pomoci.
Rozpočtové položky závazků pro přechodový nástroj v cenách roku 2004 činí pro Bulharsko a Rumunsko 82 milionů EUR v prvním roce po přistoupení a jsou určeny k řešení vnitrostátních a horizontálních priorit. Rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.
4. Pomoc v rámci přechodového nástroje bude schvalována a prováděna podle nařízení Rady (EHS) č. 3906/1989 o hospodářské pomoci některým zemím střední a východní Evropy.
ČLÁNEK 32
1. Zřizuje se nástroj pro hotovostní toky a schengenské acquis jako dočasný nástroj na pomoc Bulharsku a Rumunsku v období mezi dnem přistoupení a koncem roku 2009 k financování činností na nových vnějších hranicích Unie pro provádění schengenského acquis a kontrol na vnějších hranicích a na pomoc k zlepšení hotovostních toků ve vnitrostátních rozpočtech.
2. Na období 2007-2009 budou Bulharsku a Rumunsku v rámci dočasného nástroje pro hotovostní toky a schengenské acquis zpřístupněny následující částky (v cenách roku 2004)v podobě paušálních příspěvků:
(miliony EUR, v cenách roku 2004)200720082009Bulharsko121,859,158,6Rumunsko297,2131,8130,8
3. Nejméně 50 % prostředků vyčleněných pro každou zemi v rámci dočasného nástroje pro hotovostní toky a schengenské acquis se použije na podporu Bulharska a Rumunska při plnění jejich povinnosti financovat opatření na nových vnějších hranicích Unie k provádění schengenského acquis a kontroly vnějších hranic.
4. První pracovní den každého měsíce příslušného roku je Bulharsku a Rumunsku vyplacena jedna dvanáctina každé roční částky. Paušální částky musí být využity do tří let od první platby. Nejpozději šest měsíců po uplynutí tohoto tříletého období předloží Bulharsko a Rumunsko souhrnnou zprávu o konečném provedení paušálních plateb v rámci schengenské části dočasného nástroje pro hotovostní toky a schengenské acquis spolu s odůvodněním výdajů. Všechny nevyužité nebo neoprávněně použité prostředky musí být vráceny Komisi.
5. Komise může přijmout technické předpisy nezbytné k fungování dočasného nástroje pro hotovostní toky a schengenské acquis.
ČLÁNEK 33
1. Aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí týkající se dané politiky, budou Bulharsku a Rumunsku během tříletého období 2007-2009 poskytnuty tyto celkové rozpočtové položky závazků pro strukturální opatření:
(miliony EUR, v cenách roku 2004)200720082009Bulharsko5397591 002Rumunsko1 3991 9722 603
2. V průběhu tří let 2007 až 2009 se rozsah a povaha zásahů v rámci těchto přídělů určených pro danou zemi stanoví na základě právních předpisů, které se v dané době budou vztahovat na výdaje související se strukturálními opatřeními.
ČLÁNEK 34
1. Kromě nařízení týkajících se rozvoje venkova a platných ke dni přistoupení se v období 2007-2009 na Bulharsko a Rumunsko vztahují oddíly I až III přílohy VIII a v celém programovacím období 2007-2013 se na Bulharsko a Rumunsko vztahují zvláštní finanční ustanovení oddílu IV přílohy VIII.
2. Aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí týkající se dané politiky, budou rozpočtové položky závazků ze záruční sekce EZOZF pro rozvoj venkova v Bulharsku a Rumunsku budou ve tříletém období 2007-2009 představovat částku 3 041 milionů EUR (v cenách roku 2004).
3. Prováděcí pravidla k příloze VIII budou v případě potřeby přijata postupem podle čl. 50 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999.
4. Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem provede nezbytné úpravy přílohy VIII, aby zajistila soudržnost s nařízeními týkajícími se rozvoje venkova.
ČLÁNEK 35
Částky uvedené v článcích 30, 31, 32, 33 a 34 Komise každý rok upraví podle vývoje cen jako součást každoročních technických úprav finančního výhledu.
HLAVA IV
JINÁ USTANOVENÍ
ČLÁNEK 36
1. Jestliže se do konce tříletého období po přistoupení vyskytnou vážné obtíže, jež by mohly přetrvávat v některém odvětví hospodářství nebo by se mohly projevit vážným zhoršením hospodářské situace určitého oblasti, může Bulharsko nebo Rumunsko požádat o povolení přijmout ochranná opatření k nápravě situace a k přizpůsobení dotyčného odvětví hospodářství vnitřního trhu.
Za stejných okolností může každý stávající členský stát požádat o povolení přijmout ochranná opatření vůči Bulharsku, Rumunsku nebo oběma těmto státům.
2. Na žádost dotyčného státu přijme Komise postupem pro naléhavé situace evropská nařízení nebo rozhodnutí o ochranných opatřeních, která považuje za nezbytná, a zároveň upřesní podmínky a způsob provedení těchto opatření.
V případě vážných hospodářských obtíží a na výslovnou žádost dotyčného členského státu rozhodne Komise ve lhůtě pěti pracovních dnů od přijetí žádosti doplněné odpovídajícím odůvodněním. Takto stanovená opatření jsou bezprostředně použitelná, přičemž berou v úvahu zájmy všech zúčastněných stran a nesmějí zahrnovat hraniční kontroly.
3. Opatření povolená podle odstavce 2 se mohou odchylovat od pravidel Ústavy, a zejména tohoto protokolu, v rozsahu a po dobu nezbytně nutnou k dosažení cílů uvedených v odstavci 1. Přednostně je třeba vybrat taková opatření, která nejméně naruší fungování vnitřního trhu.
ČLÁNEK 37
Pokud Bulharsko nebo Rumunsko nesplní závazky přijaté v rámci jednání o přistoupení, a tím způsobí vážné narušení fungování vnitřního trhu, včetně jakýchkoli závazků ve všech odvětvových politikách, které se týkají hospodářských činností s přeshraničním účinkem, nebo bezprostřední riziko takového narušení, může Komise až do konce období tří let po přistoupení na odůvodněnou žádost členského státu nebo z vlastního podnětu přijmout evropská nařízení nebo rozhodnutí o vhodných opatřeních.
Opatření musí být přiměřená s tím, že budou upřednostněna taková, která nejméně naruší fungování vnitřního trhu, a a bude-li to vhodné, budou přednostně uplatňovány stávající odvětvové ochranné mechanismy. Tyto ochranné mechanismy nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. Ochranná doložka může být použita i před přistoupením na základě monitorovacích zjištění a přijatá opatření vstoupí v platnost dnem přistoupení, pokud v nich nebude stanoveno pozdější datum. Opatření nebudou zachována déle, než je nezbytně nutné, a v každém případě budou zrušena po splnění dotyčného závazku. Mohou však být uplatňována i po uplynutí období stanoveného v prvním pododstavci, dokud nebudou dotyčné závazky splněny. Podle pokroku v plnění závazků učiněného novým členským státem může Komise opatření přiměřeně upravit. Komise informuje Radu v potřebném předstihu před zrušením evropských nařízení nebo rozhodnutí o ochranných opatřeních a v tomto ohledu přihlíží k vyjádření Rady.
ČLÁNEK 38
Pokud se v Bulharsku nebo Rumunsku vyskytnou vážné nedostatky nebo bezprostřední riziko nedostatků v provádění, stavu provedení nebo v uplatňování rámcových rozhodnutí nebo jiných dotyčných závazků, nástrojů spolupráce a rozhodnutí týkajících se vzájemného uznávání v oblasti trestního práva podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii a směrnic a nařízení týkajících se vzájemného uznávání v občanských věcech podle hlavy IV Smlouvy o založení Evropského společenství a evropských zákonů a rámcových zákonů přijatých za základě části III hlavy III kapitoly IV oddílů 3 a 4 Ústavy, může Komise až do konce období tří let po přistoupení na odůvodněnou žádost členského státu nebo z vlastního podnětu a po konzultaci s členskými státy přijmout evropská nařízení nebo rozhodnutí o vhodných opatřeních a upřesnit podmínky a způsob provedení těchto opatření.
Tato opatření mohou spočívat v dočasném pozastavení uplatňování dotyčných ustanovení a rozhodnutí ve vztazích mezi Bulharskem nebo Rumunskem a jiným členským státem nebo členskými státy, aniž by tím bylo dotčeno pokračování úzké soudní spolupráce. Tato ochranná doložka může být použita i před přistoupením na základě monitorovacích zjištění a přijatá opatření vstoupí v platnost dnem přistoupení, pokud v nich nebude stanoveno pozdější datum. Opatření nebudou zachována déle, než je nezbytně nutné, a v každém případě budou zrušena po odstranění nedostatků. Mohou však být uplatňována i po uplynutí období stanoveného v prvním pododstavci, dokud budou tyto nedostatky přetrvávat. Podle pokroku v nápravě zjištěných nedostatků učiněném novým členským státem může Komise po konzultaci s členskými státy opatření přiměřeně upravit. Komise informuje Radu v potřebném předstihu před zrušením evropských nařízení nebo rozhodnutí o ochranných opatřeních a v tomto ohledu přihlíží k vyjádření Rady.
ČLÁNEK 39
1. Pokud je na základě trvalé kontroly plnění závazků Bulharska a Rumunska v rámci přístupových jednání, kterou zajišťuje Komise, a zejména na základě kontrolních zpráv Komise zřejmé, že připravenost k přijetí a provádění acquis v Bulharsku nebo Rumunsku je taková, že existuje vážné riziko, že některý z těchto států není zjevně připraven na to, aby ke dni přistoupení 1. ledna 2007 splňoval v řadě významných oblastí podmínky členství, může Rada na doporučení Komise jednomyslně rozhodnout, že přistoupení tohoto státu bude odloženo o jeden rok na 1. ledna 2008.
2. Bez ohledu na odstavec 1 může Rada na doporučení Komise kvalifikovanou většinou přijmout rozhodnutí uvedené v odstavci 1 ohledně Rumunska, pokud byly u Rumunska zjištěny závažné nedostatky v plnění jednoho nebo více závazků a požadavků uvedených v příloze IX bodě I.
3. Bez ohledu na odstavec 1 a aniž je dotčen článek 37, může Rada na doporučení Komise a po podrobném hodnocení, které se uskuteční na podzim roku 2005 a které bude zaměřeno na výsledky dosažené Rumunskem v oblasti politiky hospodářské soutěže, kvalifikovanou většinou přijmout rozhodnutí uvedené v odstavci 1 ohledně Rumunska, pokud budou u Rumunska zjištěny závažné nedostatky v plnění závazků přijatých v evropské dohodě1 nebo jednoho nebo více závazků a požadavků uvedených v příloze IX bodě II.
4. V případě rozhodnutí učiněného podle odstavce 1, 2 nebo 3 Rada neprodleně rozhodne kvalifikovanou většinou o úpravách tohoto protokolu, včetně příloh a dodatků, nezbytných z důvodu rozhodnutí o odložení.
ČLÁNEK 40
Aby nebylo narušeno řádné fungování vnitřního trhu, nesmí uplatňování vnitrostátních předpisů Bulharska a Rumunska v průběhu přechodných období uvedených v přílohách VI a VII zahrnovat hraniční kontroly mezi členskými státy.
ČLÁNEK 41
Budou-li k usnadnění přechodu ze stávajícího režimu v Bulharsku a Rumunsku na režim vyplývající z uplatňování společné zemědělské politiky za podmínek stanovených v tomto protokolu nezbytná přechodná opatření, přijme je Komise postupem podle čl. 25 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami1) nebo podle odpovídajících článků ostatních nařízení o společné organizaci zemědělských trhů nebo evropských zákonů, které je nahradí, anebo odpovídajícím postupem stanoveným příslušným právním předpisem. Přechodná opatření uvedená v tomto článku mohou být přijímána po dobu tří let ode dne přistoupení a jejich uplatňování se omezí na toto období. Evropský zákon Rady může toto období prodloužit. Rada rozhoduje jednomyslně po konzultaci s Evropským parlamentem.
Přechodná opatření týkající se provádění předpisů upravujících společnou zemědělskou politiku neuvedená výslovně v tomto protokolu, která jsou potřebná v důsledku přistoupení, budou stanovena přede dnem přistoupení v evropských nařízeních nebo rozhodnutích přijatých Radou na návrh Komise, nebo pokud se týkají předpisů původně přijatých Komisí, v evropských nařízeních nebo rozhodnutích přijatých Komisí postupem vyžadovaným pro přijímání dotyčných předpisů.
ČLÁNEK 42
Budou-li k usnadnění přechodu ze stávajícího režimu v Bulharsku a Rumunsku na režim vyplývající z uplatňování pravidel Unie ve veterinární a rostlinolékařské oblasti a v oblasti bezpečnosti potravin nezbytná přechodná opatření, přijme je Komise postupem stanoveným příslušným právním předpisem. Tato opatření budou přijímána po dobu tří let ode dne přistoupení a jejich uplatňování se omezí na toto období.
ČÁST PÁTÁ
USTANOVENÍ K PROVEDENÍ TOHOTO PROTOKOLU
HLAVA I
USTAVENÍ ORGÁNŮ A SUBJEKTŮ
ČLÁNEK 43
Evropský parlament provede ve svém jednacím řádu úpravy nezbytné v důsledku přistoupení.
ČLÁNEK 44
Rada provede ve svém jednacím řádu úpravy nezbytné v důsledku přistoupení.
ČLÁNEK 45
Ke dni přistoupení bude jeden státní příslušník každého nového členského státu jmenován členem Komise. Noví členové Komise budou jmenováni Radou po vzájemné dohodě s předsedou Komise, po konzultaci s Evropským parlamentem a v souladu s kritérii stanovenými v čl. I-26 odst. 4 Ústavy.
Funkční období takto jmenovaných členů končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.
ČLÁNEK 46
1. Soudní dvůr se doplní jmenováním dvou nových soudců; stejně se doplní jmenováním dvou nových soudců Tribunál.
2. Funkční období jednoho soudce Soudního dvora jmenovaného podle odstavce 1 končí dnem 6. října 2009. Tento soudce bude vybrán losem. Funkční období druhého soudce končí dnem 6. října 2012.
Funkční období jednoho soudce Tribunálu jmenovaného podle odstavce 1 končí dnem 31. srpna 2007. Tento soudce bude vybrán losem. Funkční období druhého soudce končí dnem 31. srpna 2010.
3. Soudní dvůr provede ve svém jednacím řádu úpravy nezbytné v důsledku přistoupení.
Tribunál provede po dohodě se Soudním dvorem ve svém jednacím řádu úpravy nezbytné v důsledku přistoupení.
Takto upravené jednací řády podléhají schválení Radou.
4. Při rozhodování o věcech projednávaných Soudním dvorem a Tribunálem ke dni přistoupení, jejichž ústní část řízení byla zahájena před tímto dnem, zasedá jejich plénum a senáty ve stejném složení jako před přistoupením, přičemž se použije jednací řád ve znění platném ke dni předcházejícímu dni přistoupení.
ČLÁNEK 47
Ke dni přistoupení se Účetní dvůr doplní jmenováním jednoho státního příslušníka každého nového členského státu na funkční období šesti let.
ČLÁNEK 48
Výbor regionů se doplní jmenováním 27 členů, kteří zastupují regionální a místní orgány v Bulharsku a Rumunsku a kteří byli zvoleni do regionálních nebo místních orgánů nebo jsou volenému orgánu politicky odpovědni. Funkční období takto jmenovaných členů končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.
ČLÁNEK 49
Hospodářský a sociální výbor se doplní jmenováním 27 členů, kteří zastupují různé skupiny hospodářského a sociálního života organizované občanské společnosti v Bulharsku a Rumunsku. Funkční období takto jmenovaných členů končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.
ČLÁNEK 50
Úpravy statutů a jednacích řádů výborů zřízených Ústavou, jež se stávají v důsledku přistoupení nezbytnými, se provedou co nejdříve po přistoupení.
ČLÁNEK 51
1. Noví členové výborů, skupin nebo jiných subjektů zřízených Ústavou nebo aktem orgánů budou jmenováni za podmínek a podle postupů stanovených pro jmenování členů těchto výborů, skupin nebo jiných subjektů. Funkční období nově jmenovaných členů končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.
2. Výbory nebo skupiny zřízené Ústavou nebo aktem orgánů, jejichž počet členů je stanoven nezávisle na počtu členských států, se bezprostředně po přistoupení nově obsazují v plném rozsahu, pokud funkční období stávajících členů neskončí do jednoho roku po přistoupení.
HLAVA II
POUŽITELNOST AKTŮ ORGÁNŮ
ČLÁNEK 52
Evropské rámcové zákony, nařízení a rozhodnutí ve smyslu článku I-33 Ústavy a směrnice a rozhodnutí ve smyslu článku 249 Smlouvy o založení Evropského společenství a článku 161 Smlouvy o ESAE se ode dne přistoupení považují za určené Bulharsku a Rumunsku, pokud byly tyto evropské rámcové zákony, nařízení a rozhodnutí a tyto směrnice a rozhodnutí určeny všem stávajícím členským státům. Tato evropská rozhodnutí, směrnice a rozhodnutí, s výjimkou evropských rozhodnutí vstupujících v platnost podle čl. I-39 odst. 2 Ústavy a s výjimkou směrnic a rozhodnutí, které vstoupily v platnost podle čl. 254 odst. 1 a odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství, se považují za oznámené Bulharsku a Rumunsku v okamžiku přistoupení.
ČLÁNEK 53
1. Bulharsko a Rumunsko uvedou v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu s evropskými rámcovými zákony a těmi evropskými nařízeními, která jsou závazná, pokud jde o výsledek, jehož má být dosaženo, přičemž volba formy a prostředků pro dosažení výsledku se ponechává vnitrostátním orgánům ve smyslu článku I-33 Ústavy, a se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 249 Smlouvy o založení Evropského společenství a článku 161 Smlouvy o ESAE, není-li v tomto protokolu stanovena jiná lhůta. Tato opatření sdělí Komisi nejpozději ke dni přistoupení, případně ve lhůtě stanovené v tomto protokolu.
2. Jestliže změny směrnic ve smyslu článku 249 Smlouvy o založení Evropského společenství a článku 161 Smlouvy o ESAE zavedené tímto protokolem vyžadují změnu právních a správních předpisů stávajících členských států, uvedou stávající členské státy v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se změněnými směrnicemi, není-li v tomto protokolu určena jiná lhůta. Tato opatření sdělí Komisi do dne přistoupení, případně později ve lhůtě stanovené v tomto protokolu.
ČLÁNEK 54
Bulharsko a Rumunsko sdělí Komisi do tří měsíců od přistoupení podle článku 33 Smlouvy o ESAE znění právních a správních předpisů, které mají na jejich území zajistit ochranu zdraví obyvatelstva a pracovníků proti nebezpečí ionizujícího záření.
ČLÁNEK 55
Na základě řádně odůvodněné žádosti Bulharska nebo Rumunska předložené Komisi nejpozději ke dni přistoupení může Rada na návrh Komise nebo Komise, pokud byl původní akt přijat Komisí, přijmout evropská nařízení nebo rozhodnutí zavádějící dočasné odchylky od aktů orgánů přijatých mezi 1. říjnem 2004 a dnem přistoupení. Opatření budou přijata v souladu s pravidly hlasování, kterými se řídí přijetí aktu, od nějž se dočasná odchylka požaduje. Jsou-li tyto odchylky přijaty po přistoupení, mohou být použitelné ode dne přistoupení.
ČLÁNEK 56
Jestliže akty orgánů přijaté před přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto protokolem ani jeho přílohami, přijme akty nezbytné k tomuto účelu Rada na návrh Komise nebo Komise, pokud byl původní akt přijat Komisí. Jsou-li tyto úpravy přijaty po přistoupení, mohou být použitelné ode dne přistoupení.
ČLÁNEK 57
Není-li stanoveno jinak, přijme Rada na návrh Komise evropská nařízení nebo rozhodnutí o opatřeních nezbytných pro provedení ustanovení tohoto protokolu.
ČLÁNEK 58
Znění aktů přijatých orgány před přistoupením, jež byla vypracována Radou, Komisí nebo Evropskou centrální bankou v jazyce bulharském a rumunském, jsou ode dne přistoupení platná za stejných podmínek jako znění vypracovaná ve stávajících úředních jazycích. Zveřejní se v Úředním věstníku Evropské unie, pokud byla takto zveřejněna znění ve stávajících jazycích.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
ČLÁNEK 59
Přílohy I až IX a dodatky k nim, které jsou připojeny k tomuto protokolu, jsou jeho nedílnou součástí.
ČLÁNEK 60
Vláda Italské republiky předá vládám Bulharské republiky a Rumunska ověřený opis Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii a smluv, které ji pozměnily nebo doplnily, v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, irském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském.
Znění uvedené smlouvy vypracovaná v jazyce bulharském a rumunském se připojují k tomuto protokolu. Tato znění mají stejnou platnost jako znění smlouvy uvedená v prvním pododstavci vypracovaná ve stávajících jazycích.
ČLÁNEK 61
Ověřený opis mezinárodních dohod uložených v archivu generálního sekretariátu Rady Evropské unie předá vládám Bulharské republiky a Rumunska generální tajemník.

PŘÍLOHA I
Seznam úmluv a protokolů, k nimž Bulharsko a Rumunsko přistupují dnem přistoupení (uvedený v čl. 3 odst. 3 protokolu)
1. Úmluva ze dne 19. června 1980 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřená k podpisu v Římě dne 19. června 1980 (Úř. věst. L 266, 9. 10. 1980, s. 1)
– Úmluva ze dne 10. dubna 1984 o přistoupení Řecké republiky k Úmluvě o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980 (Úř. věst. L 146, 31. 5. 1984, s. 1)
– První protokol ze dne 19. prosince 1988 o výkladu Úmluvy o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980, Soudním dvorem Evropských společenství (Úř. věst. L 48, 20. 2. 1989, s. 1)
– Druhý protokol ze dne 19. prosince 1988 o přenesení určitých pravomocí ve věcech výkladu Úmluvy o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980, na Soudní dvůr Evropských společenství (Úř. věst. L 48, 20. 2. 1989, s. 17)
– Úmluva ze dne 18. května 1992 o přistoupení Španělského království a Portugalské republiky k Úmluvě o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980 (Úř. věst. L 333, 18. 11. 1992, s. 1)
– Úmluva ze dne 29. listopadu 1996 o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království k Úmluvě o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980, a k prvnímu a druhému protokolu o jejím výkladu Soudním dvorem (Úř. věst. C 15, 15. 1. 1997, s. 10)
2. Úmluva ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. L 225, 20. 8. 1990, s. 10)
– Úmluva ze dne 21. prosince 1995 o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království k Úmluvě o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. C 26, 31. 1. 1996, s. 1)
– Protokol ze dne 25. května 1999, kterým se mění Úmluva ze dne 23. července o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. C 202, 16. 7. 1999, s. 1)
3. Úmluva ze dne 26. července 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 316, 27. 11. 1995, s. 49)
– Protokol ze dne 27. září 1996 k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 313, 23. 10. 1996, s. 2)
– Protokol ze dne 29. listopadu 1996 o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 151, 20. 5. 1997, s. 2)
– Druhý protokol ze dne 19. června 1997 k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 221, 19. 7. 1997, s. 12)
4. Úmluva ze dne 26. července 1995 o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu), založená na článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 316, 27. 11. 1995, s. 2)
– Protokol ze dne 24. července 1996 o výkladu Úmluvy o zřízení Evropského policejního úřadu Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 299, 9. 10. 1996, s. 2)
– Protokol ze dne 19. června 1997 o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitele a zaměstnanců Europolu, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii a čl. 41 odst. 3 Úmluvy o Europolu (Úř. věst. C 221, 19. 7. 1997, s. 2)
– Protokol ze dne 30. listopadu 2000 kterým se mění článek 2 a příloha Úmluvy o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu), vypracovaný na základě čl. 43 odst. 1 uvedené úmluvy (Úř. věst. C 358, 13. 12. 2000, s. 2)
– Protokol ze dne 28. listopadu 2002, kterým se mění Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) a Protokol o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitele a zaměstnanců Europolu (Úř. věst. C 312, 16. 12. 2002, s. 2)
– Protokol ze dne 27. listopadu 2003, kterým se mění Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu), vypracovaný na základě čl. 43 odst. 1 této úmluvy (Úř. věst. C 2, 6. 1. 2004, s. 3)
5. Úmluva ze dne 26. července 1995 o používání informační technologie pro celní účely, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 316, 27. 11. 1995, s. 34)
– Protokol ze dne 29. listopadu 1996 o výkladu Úmluvy o používání informační technologie pro celní účely Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 151, 20. 5. 1997, s. 16)
– Protokol ze dne 12. března 1999 o oblasti působnosti legalizace výnosů v Úmluvě o používání informační technologie pro celní účely a o zahrnutí registrační značky dopravního prostředku do uvedené úmluvy, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 91, 31. 3. 1999, s. 2)
– Protokol ze dne 8. května 2003 o změně Úmluvy o používání informační technologie pro celní účely, pokud jde o vytvoření identifikační databáze celních spisů, vypracovaný na základě článku 34 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 139, 13. 6. 2003, s. 2)
6. Úmluva ze dne 26. května 1997 o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, vypracovaná na základě čl. K.3 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 195, 25. 6. 1997, s. 2)
7. Úmluva ze dne 18. prosince 1997 o vzájemné pomoci a spolupráci mezi celními správami, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 24, 23. 1. 1998, s. 2)
8. Úmluva ze dne 17. června 1998 o zákazu řízení motorových vozidel, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 216, 10. 7. 1998, s. 2)
9. Úmluva ze dne 29. května 2000 o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovaná Radou podle článku 34 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 197, 12. 7. 2000, s. 3)
– Protokol ze dne 16. října 2001 k Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovaný Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 326, 21. 11. 2001, s. 2)

PŘÍLOHA II
Seznam ustanovení schengenského acquis jak bylo začleněno do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, která jsou závazná a použitelná v nových členských státech od přistoupení (uvedený v čl. 4 odst. 1 protokolu)
1. Dohoda mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích ze dne 14. června 19851.
2. Tato ustanovení úmluvy podepsané v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, jejího závěrečného aktu a společných prohlášení1, ve znění některých aktů uvedených níže v odstavci 8:
Článek 1, pokud se týká ustanovení tohoto odstavce; články 3 až 7, kromě čl. 5 bodu 1 písm. d); článek 13; články 26 a 27; článek 39; články 44 až 59; články 61 až 63; články 65 až 69; články 71 až 73; články 75 a 76; článek 82; článek 91; články 126 až 130, pokud se týkají ustanovení tohoto odstavce, a článek 136; společná prohlášení 1 a 3 závěrečného aktu.
3. Tato ustanovení dohod o přistoupení k úmluvě podepsané v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, jejich závěrečných aktů a souvisejících prohlášení, ve znění některých aktů uvedených níže v odstavci 8:
a) dohoda podepsaná dne 27. listopadu 1990 o přistoupení Italské republiky:
– článek 4,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu;
b) dohoda podepsaná dne 25. června 1991 o přistoupení Španělského království:
– článek 4,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu,
– prohlášení 2 v části III závěrečného aktu;
c) dohoda podepsaná dne 25. června 1991 o přistoupení Portugalské republiky:
– články 4, 5 a 6,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu;
d) dohoda podepsaná dne 6. listopadu 1992 o přistoupení Řecké republiky:
– články 3, 4 a 5,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu,
– prohlášení 2 v části III závěrečného aktu;
e) dohoda podepsaná dne 28. dubna 1995 o přistoupení Rakouské republiky:
– článek 4,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu;
f) dohoda podepsaná dne 19. prosince 1996 o přistoupení Dánského království:
– článek 4, čl. 5 odst. 2 a článek 6,
– společná prohlášení 1 a 3 v části II závěrečného aktu;
g) dohoda podepsaná dne 19. prosince 1996 o přistoupení Finské republiky:
– články 4 a 5,
– společná prohlášení 1 a 3 v části II závěrečného aktu,
– prohlášení vlády Finské republiky k Ålandským ostrovům v části III závěrečného aktu;
h) dohoda podepsaná dne 19. prosince 1996 o přistoupení Švédského království:
– články 4 a 5,
– společná prohlášení 1 a 3 v části II závěrečného aktu.
4. Tyto dohody uzavřené Radou podle článku 6 schengenského protokolu:
– dohoda ze dne 18. května 1999 uzavřená mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, včetně příloh, závěrečného aktu, prohlášení a výměn dopisů k ní připojených1, schválená rozhodnutím Rady 1999/439/ES2
– dohoda ze dne 30. června 1999 uzavřená mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o právech a povinnostech mezi Irskem a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně jedné a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé v oblastech schengenského acquis, které se vztahují na tyto státy1, schválená rozhodnutím Rady 2000/29/ES2
– dohoda podepsaná dne 25. října 2004 mezi Radou Evropské unie a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis3.
5. Tato rozhodnutí výkonného výboru zřízeného úmluvou podepsanou v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, ve znění některých aktů uvedených níže v odstavci 8:
SCH/Com-ex (93) 10 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 14. prosince 1993 o prohlášeních ministrů a státních tajemníků
SCH/Com-ex (93) 14 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 14. prosince 1993 o zdokonalení praktické soudní spolupráce při boji proti nedovolenému obchodu s omamnými látkami
SCH/Com-ex (94) 16 rev. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 21. listopadu 1994 o pořizování společných vstupních a výjezdních razítek
SCH/Com-ex (94) 28 rev. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 22. prosince 1994 o osvědčení pro převážení omamných a psychotropních látek podle článku 75
SCH/Com-ex (94) 29 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 22. prosince 1994 o uvedení v platnost prováděcí úmluvy k Schengenské dohodě ze dne 19. června 1990
SCH/Com-ex (95) 21 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 20. prosince 1995 o rychlé výměně statistických informací a konkrétních údajů o případných obtížích na vnějších hranicích mezi státy Schengenu
SCH/Com-ex (98) 1 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 21. dubna 1998 o zprávě o činnosti „task force“, pokud se týká ustanovení uvedených výše v odstavci 2
SCH/Com-ex (98) 26 def. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu
SCH/Com-ex (98) 35 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998 o předání Společné příručky státům ucházejícím se o vstup do EU
SCH/Com-ex (98) 37 def. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 27. října 1998 o přijetí opatření k boji proti nedovolenému přistěhovalectví, pokud se týká ustanovení uvedených výše v odstavci 2
SCH/Com-ex (98) 51 rev. 3 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o přeshraniční policejní spolupráci při předcházení a odhalování trestné činnosti
SCH/Com-ex (98) 52 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o Příručce přeshraniční policejní spolupráce, pokud se týká ustanovení uvedených výše v odstavci 2
SCH/Com-ex (98) 57 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o zavedení jednotného formuláře, kterým se prokazuje pozvání, závazek poskytnutí podpory nebo potvrzení o ubytování
SCH/Com-ex (98) 59 rev. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o koordinovaném nasazení poradců pro doklady
SCH/Com-ex (99) 1 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o drogové situaci
SCH/Com-ex (99) 6 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o schengenském acquis v odvětví telekomunikací
SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o styčných úřednících
SCH/Com-ex (99) 8 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o obecných zásadách odměňování informátorů a agentů
SCH/Com-ex (99) 10 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o nedovoleném obchodu se střelnými zbraněmi
SCH/Com-ex (99) 13 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o konečném znění Společné příručky a Společné konzulární instrukce:
– přílohy 1-3, 7, 8 a 15 Společné konzulární instrukce
– Společná příručka, pokud se týká ustanovení uvedených výše v odstavci 2, včetně příloh 1, 5, 5A, 6, 10, 13
SCH/Com-ex (99) 18 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o zlepšení policejní spolupráce při předcházení trestným činům a při jejich odhalování.
6. Tato prohlášení výkonného výboru zřízeného úmluvou podepsanou v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud se týkají ustanovení uvedených v odstavci 2:
SCH/Com-ex (96) prohl. 6 rev. 2 Prohlášení výkonného výboru ze dne 26. června 1996 o vydávání osob
SCH/Com-ex (97) prohl. 13 rev. 2 Prohlášení výkonného výboru ze dne 9. února 1998 o únosech nezletilých osob.
7. Tato rozhodnutí ústřední skupiny zřízené úmluvou podepsanou v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud se týkají ustanovení uvedených v odstavci 2:
SCH/C (98) 117 Rozhodnutí ústřední skupiny ze dne 27. října 1998 o přijetí opatření k boji proti nedovolenému přistěhovalectví
SCH/C (99) 25 Rozhodnutí ústřední skupiny ze dne 22. března 1999 o obecných zásadách odměňování informátorů a agentů.
8. Tyto akty navazující na schengenské acquis nebo jinak se jej týkající:
Nařízení Rady (ES) č. 1683/95 ze dne 29. května 1995, kterým se stanoví jednotný vzor víz (Úř. věst. L 164, 14. 7. 1995, s. 1)
Rozhodnutí Rady 1999/307/ES ze dne 1. května 1999 o podrobnostech začlenění schengenského sekretariátu do Generálního sekretariátu Rady (Úř. věst. L 119, 7. 5. 1999, s. 49)
Rozhodnutí Rady 1999/435/ES ze dne 20. května 1999 o definici schengenského acquis za účelem určení právního základu všech ustanovení nebo rozhodnutí, jež tvoří acquis, v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. L 176, 10. 7. 1999, s. 1)
Rozhodnutí Rady 1999/436/ES ze dne 20. května 1999, kterým se určuje právní základ všech ustanovení nebo rozhodnutí, jež tvoří schengenské acquis, v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. L 176, 10. 7. 1999, s. 17)
Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10. 7. 1999, s. 31)
Rozhodnutí Rady 1999/848/ES ze dne 13. prosince 1999 o úplném používání schengenského acquis v Řecku (Úř. věst. L 327, 21. 12. 1999, s. 58)
Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1. 6. 2000, s. 43)
Rozhodnutí Rady 2000/586/SVV ze dne 28. září 2000 o postupu, kterým se mění čl. 40 odst. 4 a 5, čl. 41 odst. 7 a čl. 65 odst. 2 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Úř. věst. L 248, 3. 10. 2000, s. 1)
Rozhodnutí Rady 2000/751/ES ze dne 30. listopadu 2000 o odtajnění některých částí Společné příručky, kterou přijal výkonný výbor zřízený prováděcí úmluvou k Schengenské dohodě ze dne 14. června 1985 (Úř. věst. L 303, 2. 12. 2000, s. 29)
Rozhodnutí Rady 2000/777/ES ze dne 1. prosince 2000 o uplatňování schengenského acquis v Dánsku, Finsku a Švédsku, jakož i na Islandu a v Norsku (Úř. věst. L 309, 9. 10. 2000, s. 24)
Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21. 3. 2001, s. 1)
Nařízení Rady (ES) č. 789/2001 ze dne 24. dubna 2001, kterým se Radě vyhrazují prováděcí pravomoci v oblasti určitých podrobných předpisů a praktických postupů týkajících se posuzování žádostí o udělení víza (Úř. věst. L 116, 26. 4. 2001, s. 2)
Nařízení Rady (ES) č. 790/2001 ze dne 24. dubna 2001, kterým se Radě vyhrazují prováděcí pravomoci v oblasti určitých podrobných předpisů a praktických postupů týkajících se hraničních kontrol a ostrahy hranic (Úř. věst. L 116, 26. 4. 2001, s. 5)
Rozhodnutí Rady 2001/329/ES ze dne 24. dubna 2001 o aktualizaci části VI a příloh 3, 6, a 13 Společné konzulární instrukce, jakož i příloh 5a), 6a) a 8 Společné příručky (Úř. věst. L 116, 26. 4. 2001, s. 32), pokud se týká přílohy 3 Společné konzulární instrukce a přílohy 5a) Společné příručky
Směrnice Rady 2001/51/ES ze dne 28. června 2001, kterou se doplňuje článek 26 úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 (Úř. věst. L 187, 10. 7. 2001, s. 45)
Rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 328, 13. 12. 2001, s. 1)
Nařízení Rady (ES) č. 2414/2001 ze dne 7. prosince 2001, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 327, 12. 12. 2001, s. 1)
Nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 328, 13. 12. 2001, s. 4)
Nařízení Rady (ES) č. 333/2002 ze dne 18. února 2002 o jednotném vzoru formulářů pro připojení víza uděleného členskými státy držitelům cestovních dokladů, které nejsou uznávány členským státem, který formulář vydal (Úř. věst. L 53, 23. 2. 2002, s. 4)
Nařízení Rady (ES) č. 334/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1683/95, kterým se stanoví jednotný vzor víz (Úř. věst. L 53, 23. 2. 2002, s. 7)
Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7. 3. 2002, s. 20)
Rozhodnutí Rady 2002/352/ES ze dne 25. dubna 2002 o revizi Společné příručky (Úř. věst. L 123, 9. 5. 2002, s. 47)
Rozhodnutí Rady 2002/353/ES ze dne 25. dubna 2002 o odtajnění části II Společné příručky přijaté výkonným výborem zřízeným Úmluvou k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1995 (Úř. věst. L 123, 9. 5. 2002, s. 49)
Nařízení Rady (ES) č. 1030/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí (Úř. věst. L 157, 15. 6. 2002, s. 1)
Rozhodnutí Rady 2002/587/ES ze dne 12. července 2002 o revizi Společné příručky (Úř. věst. L 187, 16. 7. 2002, s. 50)
Rámcové rozhodnutí Rady 2002/946/SVV ze dne 28. listopadu 2002 o posílení trestního rámce s cílem zabránit napomáhání k nepovolenému vstupu, tranzitu a pobytu (Úř. věst. L 328, 5. 12. 2002, s. 1)
Směrnice Rady 2002/90/ES ze dne 28. listopadu 2002, kterou se definuje napomáhání k nepovolenému vstupu, přechodu a pobytu (Úř. věst. L 328, 5. 12. 2002, s. 17)
Rozhodnutí Rady 2003/170/SVV ze dne 27. února 2003 o společném využívání styčných důstojníků vyslaných do zahraničí donucovacími orgány členských států (Úř. věst. L 67, 12. 3. 2003, s. 27)
Nařízení Rady (ES) č. 453/2003 ze dne 6. března 2003, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 69, 13. 3. 2003, s. 10)
Rozhodnutí Rady 2003/725/SVV ze dne 2. října 2003, kterým se mění ustanovení čl. 40 odst. 1 a 7 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Úř. věst. L 260, 11. 10. 2003, s. 37)
Směrnice Rady 2003/110/ES ze dne 25. listopadu 2003 o pomoci při tranzitu za účelem vyhoštění leteckou cestou (Úř. věst. 321, 6. 12. 2003, s. 26)
Nařízení Rady (ES) č. 377/2004 ze dne 19. února 2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví (Úř. věst. L 64, 2. 3. 2004, s. 1)
Rozhodnutí Rady 2004/466/ES ze dne 29. dubna 2004, kterým se mění Společná příručka s cílem zahrnout ustanovení o cílených kontrolách doprovázených nezletilých osob na hranicích (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 136)
Směrnice Rady 2004/82/ES ze dne 29. dubna 2004 o povinnosti přepravců sdělovat údaje o přepravovaných osobách (Úř. věst. L 261, 6. 8. 2004, s. 24)
Rozhodnutí Rady 2004/573/ES ze dne 29. dubna 2004 o organizaci společných letů z území dvou nebo více členských států k navrácení státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou na území dvou nebo více členských států předmětem opatření k navrácení (Úř. věst. L 261, 6. 8. 2004, s. 28)
Rozhodnutí Rady 2004/574/ES ze dne 29. dubna 2004, kterým se mění Společná příručka (Úř. věst. L 261, 6. 8. 2004, s. 36)
Rozhodnutí Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (Úř. věst. L 213, 15. 6. 2004, s. 5)
Nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004, o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Úř. věst. L 349, 25. 11. 2004, s. 1)
Nařízení Rady (ES) č. 2133/2004 ze dne 13. prosince 2004, kterým se příslušným orgánům členských států ukládá povinnost systematicky opatřovat otiskem razítka cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí při překročení vnějších hranic členských států a kterým se k tomuto účelu mění prováděcí úmluva k Schengenské dohodě a Společná příručka (Úř. věst. L 369, 16. 12. 2004, s. 5)
Nařízení Rady (ES) č. 2252/2004 ze dne 13. prosince 2004 o normách pro bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech vydávaných členskými státy (Úř. věst. L 385, 29. 12. 2004, s. 1).

PŘÍLOHA III
Seznam uvedený v článku 16 protokolu: úpravy aktů přijatých orgány
1. PRÁVO OBCHODNÍCH SPOLEČNOSTÍ
PRÁVA K PRŮMYSLOVÉMU VLASTNICTVÍ
I. OCHRANNÁ ZNÁMKA SPOLEČENSTVÍ
31994 R 0040: Nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství (Úř. věst. L 11, 14. 1. 1994, s. 1), ve znění:

– 31994 R 3288: nařízení Rady (ES) č. 3288/94 ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 349, 31. 12. 1994, s. 83),
– 32003 R 0807: nařízení Rady (ES) č. 807/2003 ze dne 14. 4. 2003 (Úř. věst. L 122, 16. 5. 2003, s. 36),
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 R 1653: nařízení Rady (ES) č. 1653/2003 ze dne 18. 6. 2003 (Úř. věst. L 245, 29. 9. 2003, s. 36),
– 32003 R 1992: nařízení Rady (ES) č. 1992/2003 ze dne 27. 10. 2003 (Úř. věst. L 296, 14. 11. 2003, s. 1),
– 32004 R 0422: nařízení Rady (ES) č. 422/2004 ze dne 19. 2. 2004 (Úř. věst. L 70, 9. 3. 2004, s. 1).
V článku 159a se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Ode dne přistoupení Bulharska, České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska (dále jen „nový(é) členský(é) stát(y)“) se ochranná známka Společenství zapsaná nebo přihlášená podle tohoto nařízení přede dnem přistoupení rozšiřuje na území těchto členských států tak, aby měla stejné účinky v celém Společenství.“
II. DODATKOVÁ OCHRANNÁ OSVĚDČENÍ
1. 31992 R 1768: Nařízení Rady (EHS) č. 1768/92 ze dne 18. června 1992 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro léčivé přípravky (Úř. věst. L 182, 2. 7. 1992, s. 1), ve znění:

– 11994 N: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království (Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21),
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) V článku 19a se doplňují nová písmena, která znějí:

„k) pro léčivé přípravky chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první rozhodnutí o registraci jako léčivý přípravek vydáno po 1. lednu 2000, lze vydat osvědčení v Bulharsku za podmínky, že žádost o osvědčení byla podána do šesti měsíců ode dne přistoupení;
l) pro léčivé přípravky chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první rozhodnutí o registraci jako léčivý přípravek vydáno po 1. lednu 2000, lze vydat osvědčení v Rumunsku. V případech, kdy lhůta podle čl. 7 odst. 1 uplynula, může být žádost o osvědčení podána ve lhůtě šesti měsíců, která začne běžet nejpozději ode dne přistoupení.“
b) V článku 20 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Toto nařízení se vztahuje na dodatková ochranná osvědčení vydaná v souladu s vnitrostátními právními předpisy České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska přede dnem přistoupení.“
2. 31996 R 1610: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1610/96 ze dne 23. července 1996 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro přípravky na ochranu rostlin (Úř. věst. L 198, 8. 8. 1996, s. 30), ve znění:

– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) V článku 19a se doplňují nová písmena, které znějí:

„k) pro přípravky na ochranu rostlin chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první povolení k uvedení na trh jako přípravek na ochranu rostlin vydáno po 1. lednu 2000, lze vydat osvědčení v Bulharsku, za podmínky, že žádost o osvědčení byla podána do šesti měsíců ode dne přistoupení;
l) pro přípravky na ochranu rostlin chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první povolení k uvedení na trh jako přípravek na ochranu rostlin vydáno po 1. lednu 2000, lze vydat osvědčení v Rumunsku. V případech, kdy lhůta podle čl. 7 odst. 1 uplynula, může být žádost o osvědčení podána ve lhůtě šesti měsíců, která začne běžet nejpozději ode dne přistoupení.“
b) V článku 20 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Toto nařízení se vztahuje na dodatková ochranná osvědčení vydaná v souladu s vnitrostátními právními předpisy České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska přede dnem přistoupení.“
III. (PRŮMYSLOVÉ) VZORY SPOLEČENSTVÍ
32002 R 0006: Nařízení Rady (ES) č. 6/2002 ze dne 12. prosince 2001 o (průmyslových) vzorech Společenství (Úř. věst. L 3, 5. 1. 2002, s. 1), ve znění:

– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
V článku 110a se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Ode dne přistoupení Bulharska, České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska (dále jen „nový(é) členský(é) stát(y)“) se (průmyslový) vzor Společenství chráněný nebo přihlášený podle tohoto nařízení přede dnem přistoupení rozšiřuje na území těchto členských států tak, aby měl stejné účinky v celém Společenství.“
2. ZEMĚDĚLSTVÍ
1. 31989 R 1576: Nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 ze dne 29. května 1989, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu lihovin (Úř. věst. L 160, 12. 6. 1989, s. 1), ve znění:

– 31992 R 3280: nařízení Rady (EHS) č. 3280/92 ze dne 9. 11. 1992 (Úř. věst. L 327, 13. 11. 1992, s. 3),
– 31994 R 3378: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 3378/94 ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 366, 31. 12. 1994, s. 1),
– 11994 N: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království (Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21),
– 12003 T: Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
a) V čl. 1 odst. 4 písm. i) se doplňuje nový bod, který zní:

„5) Název „ovocný destilát“ může být nahrazen označením „Pălincă“ pouze v případě lihoviny vyrobené v Rumunsku.“
b) V příloze II se doplňují tato zeměpisná označení:
– v bodě 4: „Vinars Târnave“, „Vinars Vaslui“, „Vinars Murfatlar“, „Vinars Vrancea“, „Vinars Segarcea“;
– v bodě 6: „Сунгурларска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сунгурларе / Sungurlarska grozdova rakiya / Grozdova rakiya from Sungurlare“, „Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сливен) / Slivenska perla (Slivenska grozdova rakiya / Grozdova rakiya from Sliven)“, „Стралджанска мускатова ракия / Мускатова ракия от Стралджа / Straldjanska muscatova rakiya / Muscatova rakiya from Straldja“, „Поморийска гроздова ракия / Гроздова ракия от Поморие / Pomoriyska grozdova rakiya / Grozdova rakiya from Pomorie“, „Русенска бисерна гроздова ракия / Бисерна гроздова ракия от Русе / Rusenska biserna grozdova rakiya / Biserna grozdova rakiya from Ruse“, „Бургаска мускатова ракия / Мускатова ракия от Бургас / Bourgaska muscatova rakiya / Muscatova rakiya from Bourgas“, „Добруджанска мускатова ракия / Мускатова ракия от Добруджа / Dobrudjanska muscatova rakiya / Muscatova rakiya from Dobrudja“, „Сухиндолска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сухиндол / Suhindolska grozdova rakiya / Grozdova rakiya from Suhindol“, „Карловска гроздова ракия / Гроздова ракия от Карлово / Karlovška grozdova rakiya / Grozdova rakiya from Karlovo“;
– v bodě 7: „Троянска сливова ракия / Сливова ракия от Троян / Troyanska slivova rakiya / Slivova rakiya from Troyan“, „Силистренска кайсиева ракия / Кайсиева ракия от Силистра / Silistrenska kaysieva rakiya / Kaysieva rakiya from Silistra“, „Тервелска кайсиева ракия / Кайсиева ракия от Тервел / Tervelska kaysieva rakiya / Kaysieva rakiya from Tervel“, „Ловешка сливова ракия / Сливова ракия от Ловеч / Loveshka slivova rakiya / Slivova rakiya from Lovech“, „Ţuică Zetea de Medieşu Aurit“, „Ţuică de Valea Milcovului“, „Ţuică de Buzău“, „Ţuică de Argeş“, „Ţuică de Zalău“, „Ţuică ardelenească de Bistriţa“, „Horincă de Maramureş“, „Horincă de Cămârzan“, „Horincă de Seini“, „Horincă de Chioar“, „Horincă de Lăpuş“, „Turţ de Oaş“, „Turţ de Maramureş“.
2. 31991 R 1601: Nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (Úř. věst. L 149, 14. 6. 1991, s. 1), ve znění:

– 31992 R 3279: nařízení Rady (EHS) č. 3279/92 ze dne 9. 11. 1992 (Úř. věst. L 327, 13. 11. 1992, s. 1),
– 11994 N: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království (Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21),
– 31994 R 3378: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 3378/94 ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 366, 31. 12. 1994, s. 1),
– 31996 R 2061: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2061/96 ze dne 8. 10. 1996 (Úř. věst. L 277, 30. 10. 1996, s. 1),
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
V čl. 2 odst. 3 se za písmeno h) vkládá nové písmeno, které zní:

„i) Pelin: aromatizovaný vinný nápoj vyrobený z bílého nebo červeného vína, koncentrátu hroznového moštu, hroznové šťávy (nebo řepného cukru) a zvláštního bylinného výtažku, s objemovým obsahem alkoholu nejméně 8,5 % obj., obsahem cukru vyjádřeným jako invertní cukr ve výši 45 - 50 gramů na litr a celkovou kyselostí nejméně 3 gramy na litr vyjádřenou jako kyselina vinná.“
a dosavadní písmeno i) se označuje jako písmeno j).
3. 31992 R 2075: Nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu se surovým tabákem (Úř. věst. L 215, 30. 7. 1992, s. 70), ve znění:

– 11994 N: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království (Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21),
– 31994 R 3290: nařízení Rady (ES) č. 3290/94 ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 349, 31. 12. 1994, s. 105),
– 31995 R 0711: nařízení Rady (ES) č. 711/95 ze dne 27. 3. 1995 (Úř. věst. L 73, 1. 4. 1995, s. 13),
– 31996 R 0415: nařízení Rady (ES) č. 415/96 ze dne 4. 3. 1996 (Úř. věst. L 59, 8. 3. 1996, s. 3),
– 31996 R 2444: nařízení Rady (ES) č. 2444/96 ze dne 17. 12. 1996 (Úř. věst. L 333, 21. 12. 1996, s. 4),
– 31997 R 2595: nařízení Rady (ES) č. 2595/97 ze dne 18. 12. 1997 (Úř. věst. L 351, 23. 12. 1997, s. 11),
– 31998 R 1636: nařízení Rady (ES) č. 1636/98 ze dne 20. 7. 1998 (Úř. věst. L 210, 28. 7. 1998, s. 23),
– 31999 R 0660: nařízení Rady (ES) č. 660/1999 ze dne 22. 3. 1999 (Úř. věst. L 83, 27. 3. 1999, s. 10),
– 32000 R 1336: nařízení Rady (ES) č. 1336/2000 ze dne 19. 6. 2000 (Úř. věst. L 154, 27. 6. 2000, s. 2),
– 32002 R 0546: nařízení Rady (ES) č. 546/2002 ze dne 25. 3. 2002 (Úř. věst. L 84, 28. 3. 2002, s. 4),
– 32003 R 0806: nařízení Rady (ES) č. 806/2003 ze dne 14. 4. 2003 (Úř. věst. L 122, 16. 5. 2003, s. 1),
– 32003 R 2319: nařízení Rady (ES) č. 2319/2003 ze dne 17. 12. 2003 (Úř. věst. L 345, 31. 12. 2003, s. 17),
– 12003 T: Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) V příloze se v bodě V. „Sun-cured“ doplňují slova:

„Molotova
Ghimpaţi
Bărăgan“.
b) V příloze se v bodě VI. „Basmas“ doplňují slova:

„Džebel
Nevrokop
Dupnica
Melnik
Ustina
Charmanli
Krumovgrad
Iztočen Balkan
Topolovgrad
Svilengrad
Srednogorska jaka“.
c) V příloze se v bodě VIII. „Klasický Kaba Kulak“ doplňují slova:

„Severna Bălgaria
Tekne“.
4. 31996 R 2201: Nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s výrobky zpracovanými z ovoce a zeleniny (Úř. věst. L 297, 21. 11. 1996, s. 29), naposledy pozměněné:
– 31997 R 2199: nařízením Rady (ES) č. 2199/97 ze dne 30. 10. 1997 (Úř. věst. L 303, 6. 11. 1997, s. 1),
– 31999 R 2701: nařízením Rady (ES) č. 2701/1999 ze dne 14. 12. 1999 (Úř. věst. L 327, 21. 12. 1999, s. 5),
– 32000 R 2699: nařízením Rady (ES) č. 2699/2000 ze dne 4. 12. 2000 (Úř. věst. L 311, 12. 12. 2000, s. 9),
– 32001 R 1239: nařízením Rady (ES) č. 1239/2001 ze dne 19. 6. 2001 (Úř. věst. L 171, 26. 6. 2001, s. 1),
– 32002 R 0453: nařízením Komise (ES) č. 453/2002 ze dne 13. 3. 2002 (Úř. věst. L 72, 14. 3. 2002, s. 9),
– 12003 T: Aktem o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32004 R 0386: nařízením Komise (ES) č. 386/2004 ze dne 1. 3. 2004 (Úř. věst. L 64, 2. 3. 2004, s. 25).
Příloha III se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA III
Zpracovatelské prahy uvedené v článku 5
Čistá hmotnost čerstvých produktů
 (v tunách) Rajčata Broskve Hrušky Prahy Společenství 8 860 061 560 428 105 659 Vnitrostátní prahy Bulharsko 156 343 17 843 b.p. Česká republika 12 000 1 287 11 Řecko 1 211 241 300 000 5 155 Španělsko 1 238 606 180 794 35 199 Francie 401 608 15 685 17 703 Itálie 4 350 000 42 309 45 708 Kypr 7 944 6 b.p. Lotyšsko b.p. b.p. b.p. Maďarsko 130 790 1 616 1 031 Malta 27 000 b.p. b.p. Nizozemsko b.p. b.p. 243 Rakousko b.p. b.p. 9 Polsko 194 639 b.p. b.p. Portugalsko 1 050 000 218 600 Rumunsko 50 390 523 b.p. Slovensko 29 500 147 b.p.b.p. = bezpředmětné “.
5. 31998 R 2848: Nařízení Komise (ES) č. 2848/98 ze dne 22. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2075/92, pokud jde o režim prémií, produkční kvóty a zvláštní podporu pro seskupení producentů v odvětví surového tabáku (Úř. věst. L 358, 31. 12. 1998, s. 17), ve znění:

– 31999 R 0510: nařízení Komise (ES) č. 510/1999 ze dne 8. 3. 1999 (Úř. věst. L 60, 9. 3. 1999, s. 54),
– 31999 R 0731: nařízení Komise (ES) č. 731/1999 ze dne 7. 4. 1999 (Úř. věst. L 93, 8. 4. 1999, s. 20),
– 31999 R 1373: nařízení Komise (ES) č. 1373/1999 ze dne 25. 6. 1999 (Úř. věst. L 162, 26. 6. 1999, s. 47),
– 31999 R 2162: nařízení Komise (ES) č. 2162/1999 ze dne 12. 10. 1999 (Úř. věst. L 265, 13. 10. 1999, s. 13),
– 31999 R 2637: nařízení Komise (ES) č. 2637/1999 ze dne 14. 12. 1999 (Úř. věst. L 323, 15. 12. 1999, s. 8),
– 32000 R 0531: nařízení Komise (ES) č. 531/2000 ze dne 10. 3. 2000 (Úř. věst. L 64, 11. 3. 2000, s. 13),
– 32000 R 0909: nařízení Komise (ES) č. 909/2000 ze dne 2. 5. 2000 (Úř. věst. L 105, 3. 5. 2000, s. 18),
– 32000 R 1249: nařízení Komise (ES) č. 1249/2000 ze dne 15. 6. 2000 (Úř. věst. L 142, 16. 6. 2000, s. 3),
– 32001 R 0385: nařízení Komise (ES) č. 385/2001 ze dne 26. 2. 2001 (Úř. věst. L 57, 27. 2. 2001, s. 18),
– 32001 R 1441: nařízení Komise (ES) č. 1441/2001 ze dne 16. 7. 2001 (Úř. věst. L 193, 17. 7. 2001, s. 5),
– 32002 R 0486: nařízení Komise (ES) č. 486/2002 ze dne 18. 3. 2002 (Úř. věst. L 76, 19. 3. 2002, s. 9),
– 32002 R 1005: nařízení Komise (ES) č. 1005/2002 ze dne 12. 6. 2002 (Úř. věst. L 153, 13. 6. 2002, s. 3),
– 32002 R 1501: nařízení Komise (ES) č. 1501/2002 ze dne 22. 8. 2002 (Úř. věst. L 227, 23. 8. 2002, s. 16),
– 32002 R 1983: nařízení Komise (ES) č. 1983/2002 ze dne 7. 11. 2002 (Úř. věst. L 306, 8. 11. 2002, s. 8),
– 32004 R 1809: nařízení Komise (ES) č. 1809/2004 ze dne 18. 10. 2004 (Úř. věst. L 318, 19. 10. 2004. 2004, s. 18).
Příloha I se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA I
PROCENTNÍ SAZBY ZARUČENÉHO PRAHOVÉHO MNOŽSTVÍ PRO UZNÁNÍ SESKUPENÍ PRODUCENTŮ PODLE ČLENSKÝCH STÁTŮ NEBO PODLE ZVLÁŠTNÍCH OBLASTÍ
 Členský stát nebo zvláštní oblast, kde je usazeno seskupení producentů Procentní sazba Německo, Španělsko (kromě Kastilie-Leónu, Navarry a oblasti Campezo v Baskicku), Francie (kromě Nord-Pas-de-Calais a Pikardie), Itálie, Portugalsko (kromě autonomní oblasti Azory), Belgie, Rakousko, Rumunsko 2% Řecko (kromě Epiru), autonomní oblast Azory (Portugalsko), Nord-Pas-de-Calais a Pikardie (Francie), Bulharsko (kromě obcí Banite, Zlatograd, Madan a Dospat v oblasti Džebel a obcí Veliki Preslav, Vărbica, Šumen, Smjadovo, Varna, Dălgopol, General Toševo, Dobrič, Kavarna, Krušari, Šabla a Antonovo v oblasti Severní Bulharsko) 1 % Kastilie-León (Španělsko), Navarra (Španělsko), oblast Campezo v Baskicku (Španělsko), Epirus (Řecko), obce Baniţe, Zlatograd, Madan a Dospat v oblasti Džebel a obce Veliki Preslav, Vărbica, Šumen, Smjadovo, Varna, Dălgopol, General Toševo, Dobrič, Kavarna, Krušari, Šabla a Antonovo v oblasti Severní Bulharsko (Bulharsko) 0,3 % “.
6. 31999 R 1493: Nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (Úř. věst. L 179, 14. 7. 1999, s. 1), ve znění:

– 32000 R 1622: nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 ze dne 24. 7. 2000 (Úř. věst. L 194, 31. 7. 2000, s. 1),
– 32000 R 2826: nařízení Rady (ES) č. 2826/2000 ze dne 19. 12. 2000 (Úř. věst. L 328, 23. 12. 2000, s. 2),
– 32001 R 2585: nařízení Rady (ES) č. 2585/2001 ze dne 19. 12. 2001 (Úř. věst. L 345, 29. 12. 2001, s. 10),
– 32003 R 0806: nařízení Rady (ES) č. 806/2003 ze dne 14. 4. 2003 (Úř. věst. L 122, 16. 5. 2003, s. 1),
– 12003 T: Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 R 1795: nařízení Komise (ES) č. 1795/2003 ze dne 13. 10. 2003 (Úř. věst. L 262, 14. 10. 2003, s. 13).
a) V článku 6 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„5. Pro Bulharsko a Rumunsko se nově vytvořená práva na výsadbu přidělují na výrobu jakostních vín s. o. až do 1,5 % celkové obhospodařované plochy vinic, což ke dni přistoupení odpovídá 2302,5 hektarům v Bulharsku a 2830,5 hektarům pro Rumunsko. Tato práva se přidělují do státní rezervy, na niž se vztahuje článek 5.“;
b) V příloze III (Vinařské zóny) se v bodě 2 doplňuje nové písmeno, které zní:

„g) v Rumunsku: oblast Podişul Transilvaniei.“
c) V příloze III (Vinařské zóny) se poslední věta v bodě 3 nahrazuje tímto:

„d) na Slovensku: oblast Tokaj;
e) v Rumunsku: plochy vinic nezahrnuté v bodě 2 písm. g) nebo bodě 5 písm. f).“
d) V příloze III (Vinařské zóny) se v bodě 5 doplňují nová písmena, která znějí:

„e) v Bulharsku: plochy vinic nezahrnuté v těchto oblastech: Dunavska ravnina (Дунавска равнина), Čemomorski rajon (Черноморски район), Rozova dolina (Розова долина);
f) v Rumunsku: plochy vinic nezahrnuté v těchto oblastech: Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului a Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, jižní vinařská oblast včetně písků a jiné příznivé oblasti.“
e) V příloze III (Vinařské zóny) se v bodě 6 doplňuje nová věta, která zní:

„V Bulharsku zahrnuje vinařská oblast C III a) plochy vinic nezahrnuté v bodě 5 písm. e).“
f) V příloze V části D bodě 3 se doplňují slova:

„a v Rumunsku“.
7. 32000 R 1673: Nařízení Rady (ES) č. 1673/2000 ze dne 27. července 2000 o společné organizaci trhu se lnem a konopím pěstovanými na vlákno (Úř. věst. L 193, 29. 7. 2000, s. 16), ve znění:

– 32002 R 0651: nařízení Komise (ES) č. 651/2002 ze dne 16. 4. 2002 (Úř. věst. L 101, 17. 4. 2002, s. 3),
– 12003 T: Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 R 1782: nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 270, 21. 10. 2003, s. 1),
– 32004 R 0393: nařízení Rady (ES) č. 393/2004 ze dne 24. 2. 2004 (Úř. věst. L 65, 3. 3. 2004, s. 4).
а) V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Pro dlouhá lněná vlákna se stanoví maximální zaručené množství ve výši 80 878 tun na hospodářský rok a toto množství se rozdělí členským státům formou národních zaručených množství. Toto maximální zaručené množství se dělí takto:
– 13 800 tun pro Belgii,
– 13 tun pro Bulharsko,
– 1 923 tun pro Českou republiku,
– 300 tun pro Německo,
– 30 tun pro Estonsko,
– 50 tun pro Španělsko,
– 55 800 tun pro Francii,
– 360 tun pro Lotyšsko,
– 2 263 tun pro Litvu,
– 4 800 tun pro Nizozemsko,
– 150 tun pro Rakousko,
– 924 tun pro Polsko,
– 50 tun pro Portugalsko,
– 42 tun pro Rumunsko,
– 73 tun pro Slovensko,
– 200 tun pro Finsko,
– 50 tun pro Švédsko,
– 50 pro Spojené království.“
b) V čl. 3 odst. 2 se úvodní odstavec a písmeno a) nahrazují tímto:

„2. Pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna, pro která může být poskytnuta podpora, se stanoví maximální zaručené množství ve výši 147 265 tun na hospodářský rok. Toto maximální zaručené množství se dělí takto:
a) formou národních zaručených množství těmto členským státům:
– 10 350 tun pro Belgii,
– 48 tun pro Bulharsko,
– 2 866 tun pro Českou republiku,
– 12 800 tun pro Německo,
– 42 tun pro Estonsko,
– 20 000 tun pro Španělsko,
– 61 350 tun pro Francii,
– 1 313 tun pro Lotyšsko,
– 3 463 tun pro Litvu,
– 2 061 tun pro Maďarsko,
– 5 550 tun pro Nizozemsko,
– 2 500 tun pro Rakousko,
– 462 tun pro Polsko,
– 1 750 tun pro Portugalsko,
– 921 tun pro Rumunsko,
– 189 tun pro Slovensko,
– 2 250 tun pro Finsko,
– 2 250 tun pro Švédsko,
– 12 100 pro Spojené království.
Národní zaručené množství stanovené pro Maďarsko se však týká pouze konopných vláken.“
8. 32003 R 1782: Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst. L 270, 21. 10. 2003, s. 1), ve znění:

– 32004 R 0021: nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. 12. 2003 (Úř. věst. L 5, 9. 1. 2004, s. 8),
– 32004 R 0583: nařízení Rady (ES) č. 583/2004 ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 91, 30. 3. 2004, s. 1),
– 32004 D 0281: rozhodnutí Rady 2004/281/ES ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 93, 30. 3. 2004, s. 1),
– 32004 R 0864: nařízení Rady (ES) č. 864/2004 ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 161, 30. 4. 2004, s. 48).
a) V článku 2 se písmeno g) nahrazuje tímto:

„g) „novými členskými státy“ rozumějí Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.“
b) V čl. 5 odst. 2 se v prvním pododstavci doplňuje tato věta:

„Bulharsko a Rumunsko však dbají o to, aby půda využívaná jako stálé pastviny k 1. lednu 2007 zůstala vyčleněna pro toto použití.“
c) V čl. 54 odst. 2 se v prvním pododstavci doplňuje nová věta, která zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko je však datem stanoveným pro žádosti o podporu na plochu 30. červen 2005.“
d) V článku 71g se doplňuje nový odstavec, který zní:

„9. Pro Bulharsko a Rumunsko:
a) tříleté referenční období uvedené v odstavci 2 jsou roky 2002 až 2004;
b) rok uvedený v odst. 3 písm. a) je 2004;
c) v odst. 4 prvním pododstavci se odkazem na rok 2004 nebo 2005 rozumí rok 2005 nebo 2006 a odkazy na rok 2004 se rozumí rok 2005.“
e) V článku 71h se doplňuje nová věta, která zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko se však odkazem na 30. červen 2003 rozumí 30. červen 2005.“
f) V článku 74 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Podpora se poskytuje na vnitrostátní základní plochy v tradičních produkčních oblastech uvedených v příloze X.
Základní plochy se stanovují takto:
Bulharsko21 800 haŘecko617 000 haŠpanělsko594 000 haFrancie208 000 haItálie1 646 000 haKypr6 183 haMaďarsko2 500 haRakousko7 000 haPortugalsko118 000 ha “.
g) V článku 78 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Stanovuje se maximální zaručená plocha 1 648 000 ha, na kterou lze poskytnout podporu.“
h) V článku 80 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Podpora se stanovuje podle výnosů v dotyčných členských státech takto:
 Hospodářský rok 2004/05 a v případě použití článku 71 (EUR/ha) Hospodářský rok 2005/06 a následující roky (EUR/ha) Bulharsko - 345,225 Řecko 1 323,96 561,00 Španělsko 1 123,95 476,25 Francie:– metropolitní území 971,73 411,75– Francouzská Guyana 1 329,27 563,25 Itálie 1 069,08 453,00 Maďarsko 548,70 232,50 Portugalsko 1 070,85 453,75 Rumunsko - 126,075 “.
i) Článek 81 se nahrazuje tímto:

„Článek 81
Plochy
Stanovuje se vnitrostátní základní plocha pro každý producentský stát. Pro Francii se však stanovují dvě základní plochy. Základní plochy se stanovují takto:
Bulharsko4 166 haŘecko20 333 haŠpanělsko104 973 haFrancie:– metropolitní území19 050 ha– Francouzská Guyana4 190 haItálie219 588 haMaďarsko3 222 haPortugalsko24 667 haRumunsko500 ha
Členský stát může svou základní plochu či plochy rozdělit na dílčí základní plochy podle objektivních kritérií.“
j) Článek 84 se nahrazuje tímto:

„Článek 84
Plochy
1. Členský stát poskytne podporu Společenství do výše stropu vypočteného vynásobením počtu hektarů jeho VZP stanovené v odstavci 3 průměrnou částkou 120,75 EUR.
2. Stanovuje se maximální zaručená plocha 829 229 ha.
3. Maximální zaručená plocha uvedená v odstavci 2 se rozdělí na tyto VZP:
 Vnitrostátní zaručené plochy (VZP) Belgie 100 ha Bulharsko 11 984 ha Německo 1 500 ha Řecko 41 100 ha Španělsko 568 200 ha Francie 17 300 ha Itálie 130 100 ha Kypr 5 100 ha Lucembursko 100 ha Maďarsko 2 900 ha Nizozemsko 100 ha Rakousko 100 ha Polsko 4 200 ha Portugalsko 41 300 ha Rumunsko 1 645 ha Slovinsko 300 ha Slovensko 3 100 ha Spojené království 100 ha
4. Členský stát může svou VZP rozdělit na dílčí základní plochy podle objektivních kritérií, zejména na regionální úrovni nebo vzhledem k produkci.“
k) V čl. 95 odst. 4 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

„Pro Bulharsko a Rumunsko jsou celková množství uvedená v prvním pododstavci stanovena v tabulce f) přílohy I nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 a přezkoumána v souladu s čl. 6 odst. 1 šestým pododstavcem nařízení Rady (ES) č. 1788/2003.
Pro Bulharsko a Rumunsko je dvanáctiměsíčním obdobím uvedeným v prvním pododstavci období 2006/2007.“
l) V článku 103 se ve druhém pododstavci doplňuje nová věta, která zní:

„Podmínkou pro použití tohoto odstavce však pro Bulharsko a Rumunsko bude, že se v roce 2007 použije režim jednotné platby na plochu a že se rozhodne o používání článku 66.“
m) V článku 105 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Příplatek k platbě na plochu:
– 291 EUR/ha za hospodářský rok 2005/06,
– 285 EUR/ha za hospodářský rok 2006/07 a následující roky
se vyplácí na plochu pro pšenici tvrdou v tradičních produkčních oblastech uvedených v příloze X při dodržení těchto stropů:
 (v hektarech) Bulharsko 21 800 Řecko 617 000 Španělsko 594 000 Francie 208 000 Itálie 1 646 000 Kypr 6 183 Maďarsko 2 500 Rakousko 7 000 Portugalsko 118 000 “.
n) V článku 108 se v druhém pododstavci doplňuje nová věta, která zní:

„V případě Bulharska a Rumunska nemohou být žádosti o platby předloženy pro půdu, která byla ke dni 30. červnu 2005 využívána jako stálá pastvina, byla osázena trvalými kulturami nebo stromy nebo byla využívána pro nezemědělské účely.“
o) V článku 110c se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Stanovují se tyto vnitrostátní základní plochy:
– Bulharsko: 10 237 ha
– Řecko: 370 000 ha
– Španělsko: 70 000 ha
– Portugalsko: 360 ha.“;
p) V článku 110c se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Částka podpory na způsobilý hektar činí:
– v Bulharsku: 263 EUR
– v Řecku: 594 EUR na 300 000 hektarů a 342,85 EUR na zbývajících 70 000 hektarů
– ve Španělsku: 1 039 EUR
– v Portugalsku: 556 EUR.“
q) V článku 116 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4. Použijí se tyto stropy:
Členský státNároky (× 1000)Belgie70Bulharsko2 058,483Česká republika66,733Dánsko104Německo2 432Estonsko48Řecko11 023Španělsko19 580Francie7 842Irsko4 956Itálie9 575Kypr472,401Lotyšsko18,437Litva17,304Lucembursko4Maďarsko1 146Malta8,485Nizozemsko930Rakousko206Polsko335,88Portugalsko2 690Rumunsko5 880,620Slovinsko84,909Slovensko305,756Finsko80Švédsko180Spojené království19 492Celkem89 607,008 “.
r) V článku 123 se odstavec 8 nahrazuje tímto:

„8. Použijí se tyto regionální stropy:
Belgie235 149Bulharsko90 343Česká republika244 349Dánsko277 110Německo1 782 700Estonsko18 800Řecko143 134Španělsko713 999*Francie1 754 732**Irsko1 077 458Itálie598 746Kypr12 000Lotyšsko70 200Litva150 000Lucembursko18 962Maďarsko94 620Malta3 201Nizozemsko157 932Rakousko373 400Polsko926 000Portugalsko175 075***Rumunsko452 000Slovinsko92 276Slovensko78 348Finsko250 000Švédsko250 000Spojené království1 419 811****
* Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1454/2001.
** Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1452/2001.
*** Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1453/2001.
**** Tento strop se dočasně zvyšuje o 100 000 kusů na 1 519 811 kusů až do doby, než bude možné vyvážet živá zvířata do šesti měsíců věku.“
s) V článku 126 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5. Použijí se tyto vnitrostátní stropy:
Belgie394 253Bulharsko16 019Česká republika90 300Dánsko112 932Německo639 535Estonsko13 416Řecko138 005Španělsko*1 441 539Francie**3 779 866Irsko1 102 620Itálie621 611Kypr500Lotyšsko19 368Litva47 232Lucembursko18 537Maďarsko117 000Malta454Nizozemsko63 236Rakousko375 000Polsko325 581Portugalsko***416 539Rumunsko150 000Slovinsko86 384Slovensko28 080Finsko55 000Švédsko155 000Spojené království1 699 511
* Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1454/2001.
** Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1452/2001.
*** Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1453/2001.“
t) V čl. 130 odst. 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Pro nové členské státy se stanovují vnitrostátní stropy uvedené v této tabulce.
Býci, voli, krávy  a jaloviceTelata od jednoho do osmi  měsíců věku o hmotnosti jatečně upraveného těla do  185 kgBulharsko22 191101 542Česká republika483 38227 380Estonsko107 81330 000Kypr21 000–Lotyšsko124 32053 280Litva367 484244 200Maďarsko141 55994 439Malta6 00217Polsko1 815 430839 518Rumunsko1 148 00085 000Slovinsko161 13735 852Slovensko204 06262 841 “.
u) V článku 143a se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„V případě Bulharska a Rumunska se však přímé platby zavedou v souladu s následujícím plánem zvýšení vyjádřených jako procentní podíl používané úrovně plateb ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004:
– 25 % v roce 2007,
– 30 % v roce 2008,
– 35 % v roce 2009,
– 40 % v roce 2010,
– 50 % v roce 2011,
– 60 % v roce 2012,
– 70 % v roce 2013,
– 80 % v roce 2014,
– 90 % v roce 2015,
– 100 % od roku 2016.“
v) V čl. 143b odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Zemědělskou plochou pro účely režimu jednotné platby na plochu se však pro Bulharsko a Rumunsko rozumí ta část jeho využívané zemědělské plochy, která je uchovávána v dobrém zemědělském stavu, bez ohledu na to, zda byla k tomuto dni využívána k zemědělské produkci, případně upravená v souladu s objektivními kritérii, která Bulharsko a Rumunsko stanoví po schválení Komisí.“
w) V článku 143b se odstavec 9 nahrazuje tímto:

„9. Každý nový členský stát může používat režim jednotné platby na plochu do konce roku 2006 s možností dvojího prodloužení o jeden rok na žádost nového členského státu. Bulharsko a Rumunsko však mohou režim jednotné platby na plochu používat do konce roku 2009 s možností dvojího prodloužení o jeden rok na jejich žádost. Aniž je dotčen odstavec 11, může každý nový členský stát rozhodnout o ukončení používání tohoto režimu na konci prvního nebo druhého roku doby použitelnosti za účelem používání režimu jednotné platby. Nové členské státy oznámí Komisi svůj záměr ukončit používání tohoto režimu do 1. srpna posledního roku použitelnosti.“
x) V čl. 143b odst. 11 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko se do konce pětileté doby využívání režimu jednotné platby na plochu (tj. roku 2011) použijí procentní podíly stanovené v druhém pododstavci článku 143a. Je-li použitelnost režimu jednotné platby na plochu prodloužena přes tento den na základě rozhodnutí přijatého podle písmene b), použije se procentní podíl stanovený v druhém pododstavci článku 143a pro rok 2011 až do konce posledního roku použitelnosti režimu jednotné platby na plochu.“
y) V článku 143c se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Nové členské státy budou mít na základě zmocnění Komise možnost doplňovat všechny přímé podpory:
a) pokud jde o veškeré přímé platby, až do 55 % úrovně přímých plateb ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004 v roce 2004, 60 % v roce 2005 a 65 % v roce 2006 a od roku 2007 až do 30 procentních bodů nad použitelnou úrovní uvedenou v článku 143a v daném roce. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, platí pravidlo: až do 55 % úrovně přímých plateb ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004 v roce 2007, 60 % v roce 2008 a 65 % v roce 2009 a od roku 2010 až do 30 procentních bodů nad použitelnou úrovní uvedenou v druhém pododstavci článku 143a v daném roce. Česká republika však může přímé platby v odvětví bramborového škrobu doplňovat až do 100 % úrovně ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004. Pro přímé platby uvedené v kapitole 7 hlavy IV tohoto nařízení však platí tyto maximální sazby: 85 % v roce 2004, 90 % v roce 2005, 95 % v roce 2006 a 100 % od roku 2007. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, platí tyto maximální sazby: 85 % v roce 2004, 90 % v roce 2008, 95 % v roce 2009 a 100 % od roku 2010;
nebo
b) i) pokud jde o jiné přímé platby, než je režim jednotné platby, až do celkové úrovně přímé podpory na základě produktu, na kterou by měl zemědělec nárok pro daný produkt v daném novém členském státě v kalendářním roce 2003 podle vnitrostátního režimu podobného SZP, zvýšené o 10 procentních bodů. Referenčním rokem pro Litvu však je kalendářní rok 2002. Referenčním rokem pro Bulharsko a Rumunsko je kalendářní rok 2006. V případě Slovinska činí zvýšení 10 procentních bodů v roce 2004, 15 procentních bodů v roce 2005, 20 procentních bodů v roce 2006 a 25 procentních bodů od roku 2007;
ii) pokud jde o režim jednotné platby, celková úroveň doplňkové národní přímé podpory, kterou může nový členský stát pro daný rok poskytnout, je omezena zvláštním finančním rámcem. Tento rámec se rovná rozdílu mezi:
– celkovou částkou přímé podpory v rámci vnitrostátního režimu podobného SZP, která by byla v daném novém členském státě k dispozici pro kalendářní rok 2003, nebo v případě Litvy kalendářní rok 2002, zvýšenou vždy o 10 procentních bodů. Referenčním rokem pro Bulharsko a Rumunsko však je kalendářní rok 2006. V případě Slovinska činí zvýšení 10 procentních bodů v roce 2004, 15 procentních bodů v roce 2005, 20 procentních bodů v roce 2006 a 25 procentních bodů od roku 2007;
а
– vnitrostátním stropem daného nového členského státu uvedeným v příloze VIIIA, upraveným případně podle čl. 64 odst. 2 a čl. 70 odst. 2.
Pro účely výpočtu celkové částky uvedené v první odrážce se započítají vnitrostátní přímé platby nebo její složky odpovídající přímým platbám Společenství nebo jejím složkám, které se braly v úvahu při výpočtu účinného stropu dotyčného nového členského státu podle čl. 64 odst. 2, čl. 70 odst. 2 a článku 71c.
Pro každou dotčenou přímou platbu si nový členský stát může zvolit uvedenou alternativu a) nebo b).
Celková přímá podpora, kterou lze zemědělci poskytnout v nových členských státech po přistoupení v rámci příslušné přímé platby, včetně všech doplňkových vnitrostátních přímých plateb, nesmí přesáhnout úroveň přímé podpory, na kterou by měl zemědělec nárok podle odpovídající přímé platby používané pro členské státy ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004.“
z) V článku 154a se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Opatření uvedená v odstavci 1 mohou být přijata během období od 1. května 2004 do 30. června 2009 a po tomto dni se již nepoužijí. Pro Bulharsko a Rumunsko však toto období začíná dnem 1. ledna 2007 a končí dnem 31. prosince 2011. Rada může na návrh Komise kvalifikovanou většinou rozhodnout o prodloužení těchto období.“
aa) V příloze III se doplňují nové poznámky pod čarou, které znějí:
k názvu bodu A:

„* U Bulharska a Rumunska se odkazem na rok 2005 rozumí odkaz na první rok používání režimu jednotné platby.“;
k názvu bodu B:

„* U Bulharska a Rumunska se odkazem na rok 2006 rozumí odkaz na druhý rok používání režimu jednotné platby.“;
а k názvu bodu C:

„* U Bulharska a Rumunska se odkazem na rok 2007 rozumí odkaz na třetí rok používání režimu jednotné platby.“
ab) Příloha VIIIA se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA VIIIA
Vnitrostátní stropy uvedené v článku 71c
Stropy byly vypočteny s přihlédnutím k rozvrhu zvýšení stanovenému v článku 143a, a proto nevyžadují snížení.
(v milionech EUR) Kalendářní  rok Bulharsko Česká  republika Estonsko Kypr Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Polsko Rumunsko Slovinsko Slovensko 2005 - 228,8 23,4 8,9 33,9 92,0 350,8 0,67 724,6 - 35,8 97,7 2006 - 266,7 27,3 12,5 39,6 107,3 420,2 0,83 881,7 - 41,9 115,4 2007 200,3 343,6 40,4 16,3 55,6 146,9 508,3 1,64 1 140,8 440,0 56,1 146,6 2008 240,4 429,2 50,5 20,4 69,5 183,6 634,9 2,05 1 425,9 527,9 70,1 183,2 2009 281,0 514,9 60,5 24,5 83,4 220,3 761,6 2,46 1 711,0 618,1 84,1 219,7 2010 321,2 600,5 70,6 28,6 97,3 257,0 888,2 2,87 1 996,1 706,4 98,1 256,2 2011 401,4 686,2 80,7 32,7 111,2 293,7 1 014,9 3,28 2 281,1 883,0 112,1 292,8 2012 481,7 771,8 90,8 36,8 125,1 330,4 1 141,5 3,69 2 566,2 1 059,6 126,1 329,3 2013 562,0 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 236,2 140,2 365,9 2014 642,3 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 412,8 140,2 365,9 2015 722,6 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 589,4 140,2 365,9 následující  roky 802,9 857,5 100,9 40,9 139,0 367,1 1 268,2 4,10 2 851,3 1 766,0 140,2 365,9 “.
ас) V příloze X se doplňuje tento text:

„BULHARSKO
Starozagorski
Haskovski
Slivenski
Yambolski
Burgaski
Dobrichki
Plovdivski“.
ad) Příloha XIB se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA XIB
Vnitrostátní základní plochy pro plodiny na orné půdě a referenční výnosy v nových členských státech uvedené v článcích 101 a 103
Základní  plocha  (hektary)Referenční výnosy  (t/ha)Bulharsko2 625 2582,90Česká republika2 253 5984,20Estonsko362 8272,40Kypr79 0042,30Lotyšsko443 5802,50Litva1 146 6332,70Maďarsko3 487 7924,73Malta4 5652,02Polsko9 454 6713,00Rumunsko7 012 6662,65Slovinsko125 1715,27Slovensko1 003 4534,06 “.
9. 32003 R 1788: Nařízení Rady (EHS) č. 1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků (Úř. věst. L 270, 21. 10. 2003, s. 123), ve znění:

– 32004 D 0281: rozhodnutí Rady 2004/281/ES ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 93, 30. 3. 2004, s. 1).
a) V čl. 1 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko bude zřízena zvláštní restrukturalizační rezerva stanovená v tabulce g) přílohy I. Tato rezerva bude uvolňována od 1. dubna 2009 v rozsahu, ve kterém v každé z těchto zemí od roku 2002 klesla spotřeba mléka a mléčných výrobků přímo v hospodářství. Rozhodnutí o uvolnění této rezervy a o jejím rozdělení mezi kvóty dodávek a přímých prodejů přijme Komise postupem podle čl. 23 odst. 2 na základě vyhodnocení zprávy, kterou Bulharsko a Rumunsko Komisi podají do 31. prosince 2008. Tato zpráva podrobně uvede výsledky a tendence současného restrukturalizačního procesu v odvětví mléka a mléčných výrobků dané země, a zejména odklon od produkce pro potřeby vlastního hospodářství k produkci pro trh.“
b) V článku 1 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5. Pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko zahrnují národní referenční kvóty veškeré kravské mléko nebo mléčný ekvivalent dodané kupujícímu nebo prodané přímo ke spotřebě, dle definice v článku 5 tohoto nařízení, bez ohledu na to, zda je produkováno nebo uváděno na trh v rámci přechodného opatření použitelného v těchto zemích.“;
c) V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„6. Pro Bulharsko a Rumunsko se dávka použije od 1. dubna 2007.“
d) V čl. 6 odst. 1 se druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:

„Pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko je základ uvedené individuální kvóty stanoven v tabulce f) přílohy I.
V případě Bulharska, České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska započne dvanáctiměsíční období pro zavedení individuálních referenčních množství: 1. dubna 2001 pro Maďarsko, 1. dubna 2002 pro Maltu a Litvu, 1. dubna 2003 pro Českou republiku, Kypr, Estonsko, Lotyšsko a Slovensko, 1. dubna 2004 pro Polsko a Slovinsko a 1. dubna 2006 pro Bulharsko a Rumunsko.“
e) V čl. 6 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko bude rozdělení celkového množství mezi dodávky a přímé prodeje stanovené v tabulce f) přílohy I přezkoumáno na základě skutečných čísel za rok 2006 pro dodávky a přímé prodeje a v případě potřeby je Komise upraví postupem podle čl. 23 odst. 2.“
f) V čl. 9 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko je referenční obsah tuku uvedený v odstavci 1 stejný jako referenční obsah tuku pro množství přidělená producentům k těmto dnům: 31. března 2002 pro Maďarsko, 31. března 2003 pro Litvu, 31. března 2004 pro Českou republiku, Kypr, Estonsko, Lotyšsko a Slovensko, 31. března 2005 pro Polsko a Slovinsko a 31. března 2007 pro Bulharsko a Rumunsko.“
g) V čl. 9 odst. 5 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro Rumunsko bude referenční obsah tuku stanovený v příloze II přezkoumán na základě skutečných čísel za plný rok 2004 a v případě potřeby je Komise upraví postupem podle čl. 23 odst. 2.“
h) Tabulky d), e), f) a g) v příloze I se nahrazují tímto:

„d) Období 2007/2008
Členský státMnožství v tunáchBelgie3 343 535,000Bulharsko979 000,000Česká republika2 682 143,000Dánsko4 499 900,000Německo28 143 464,000Estonsko624 483,000Řecko820 513,000Španělsko6 116 950,000Francie24 478 156,000Irsko5 395 764,000Itálie10 530 060,000Kypr145 200,000Lotyšsko695 395,000Litva1 646 939,000Lucembursko271 739,000Maďarsko1 947 280,000Malta48 698,000Nizozemsko11 185 440,000Rakousko2 776 895,000Polsko8 964 017,000Portugalsko1 939 187,000Rumunsko3 057 000,000Slovinsko560 424,000Slovensko1 013 316,000Finsko2 431 047,324Švédsko3 336 030,000Spojené království14 755 647,000
e) Období 2008/2009 až 2014/2015
Členský státMnožství v tunáchBelgie3 360 087,000Bulharsko979 000,000Česká republika2 682 143,000Dánsko4 522 176,000Německo28 282 788,000Estonsko624 483,000Řecko820 513,000Španělsko6 116 950,000Francie24 599 335,000Irsko5 395 764,000Itálie10 530 060,000Kypr145 200,000Lotyšsko695 395,000Litva1 646 939,000Lucembursko273 084,000Maďarsko1 947 280,000Malta48 698,000Nizozemsko11 240 814,000Rakousko2 790 642,000Polsko8 964 017,000Portugalsko1 948 550,000Rumunsko3 057 000,000Slovinsko560 424,000Slovensko1 013 316,000Finsko2 443 069,324Švédsko3 352 545,000Spojené království14 828 597,000
f) Referenční množství pro dodávky a přímé prodeje uvedené v čl. 6 odst. 1 druhém pododstavci
Členský státReferenční množství  pro dodávky, v tunáchReferenční množství  pro přímé prodeje, v tunáchBulharsko722 000257 000Česká republika2 613 23968 904Estonsko537 18887 365Kypr141 3373 863Lotyšsko468 943226 452Litva1 256 440390 499Maďarsko1 782 650164 630Malta48 698–Polsko8 500 000464 017Rumunsko1 093 0001 964 000Slovinsko467 06393 361Slovensko990 81022 506
g) Množství zvláštní restrukturalizační rezervy uvedené v čl. 1 odst. 4
Členský státMnožství zvláštní restrukturalizační rezervy, v tunáchBulharsko39 180Česká republika55 788Estonsko21 885Lotyšsko33 253Litva57 900Maďarsko42 780Polsko416 126Rumunsko188 400Slovinsko16 214Slovensko27 472  “.
i) V příloze II se tabulka nahrazuje tímto:

„REFERENČNÍ OBSAH TUKU
Členský státReferenční obsah tuku (g/kg)Belgie36,91Bulharsko39,10Česká republika42,10Dánsko43,68Německo40,11Estonsko43,10Řecko36,10Španělsko36,37Francie39,48Irsko35,81Itálie36,88Kypr34,60Lotyšsko40,70Litva39,90Lucembursko39,17Maďarsko38,50Nizozemsko42,36Rakousko40,30Polsko39,00Portugalsko37,30Rumunsko35,93Slovinsko41,30Slovensko37,10Finsko43,40Švédsko43,40Spojené království39,70 “.
3. DOPRAVNÍ POLITIKA
31996 L 0026: Směrnice Rady 96/26/ES ze dne 29. dubna 1996 o přístupu k povolání provozovatele silniční přepravy zboží a provozovatele silniční přepravy osob, jakož i o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci, s cílem umožnit účinný výkon svobody usazování těchto dopravců v oblasti vnitrostátní a mezinárodní dopravy (Úř. věst. L 124, 23. 5. 1996, s. 1), ve znění:

– 31998 L 0076: směrnice Rady 98/76/ES ze dne 1. 10. 1998 (Úř. věst. L 277, 14. 10. 1998, s. 17),
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32004 L 0066: směrnice Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
а) V článku 10 se doplňují nové odstavce, které zní:

„11. Odchylně od odstavce 3 jsou osvědčení vydaná provozovatelům silniční dopravy v Bulharsku přede dnem přistoupení považována za rovnocenná osvědčením vydaným na základě této směrnice, pouze pokud byla vydána
– provozovatelům mezinárodní silniční přepravy zboží a osob podle výnosu č. 11 ze dne 31. října 2002 o mezinárodní silniční přepravě osob a zboží (Státní věstník č. 108 ze dne 19. listopadu 2002) od 19. listopadu 2002,
– provozovatelům vnitrostátní silniční přepravy zboží a osob podle výnosu č. 33 ze dne 3. listopadu 1999 o veřejné přepravě osob a zboží na území Bulharska, ve znění ze dne 30. října 2002 (Státní věstník č. 108 ze dne 19. listopadu 2002) od 19. listopadu 2002.
12. Odchylně od odstavce 3 jsou osvědčení vydaná provozovatelům silniční dopravy v Rumunsku přede dnem přistoupení považována za rovnocenná osvědčením vydaným na základě této směrnice, pouze pokud byla vydána provozovatelům mezinárodní a vnitrostátní silniční nákladní dopravy a osobní dopravy od 28. ledna 2000 podle vyhlášky ministra dopravy č. 761 ze dne 21. prosince 1999 o jmenování, výcviku a osvědčení odborné způsobilosti osob, které trvale a skutečně koordinují silniční dopravu.“
b) V článku 10b se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Osvědčení o odborné způsobilosti uvedená v čl. 10 odst. 4 až 12 mohou být znovu vydána daným členským státem ve formě osvědčení stanoveného v příloze la.“
4. DANĚ
1. 31977 L 0388: Šestá směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (Úř. věst. L 145, 13. 6.c1977, s. 1), ve znění:

– 11979 H: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Řecké republiky (Úř. věst. L 291, 19. 11. 1979, s. 95),
– 31980 L 0368: směrnice Rady 80/368/EHS ze dne 26. 3. 1980 (Úř. věst. L 90, 3. 4. 1980, s. 41),
– 31984 L 0386: směrnice Rady 84/386/EHS ze dne 31. 7. 1984 (Úř. věst. L 208, 3. 8. 1984, s. 58),
– 11985 I: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Španělského království a Portugalské republiky (Úř. věst. L 302, 15. 11. 1985, s. 167),
– 31989 L 0465: směrnice Rady 89/465/EHS ze dne 18. 7. 1989 (Úř. věst. L 226, 3. 8. 1989, s. 21),
– 31991 L 0680: směrnice Rady 91/680/EHS ze dne 16. 12. 1991 (Úř. věst. L 376, 31. 12. 1991, s. 1),
– 31992 L 0077: směrnice Rady 92/77/EHS ze dne 19. 10. 1992 (Úř. věst. L 316, 31. 10. 1992, s. 1),
– 31992 L 0111: směrnice Rady 92/111/EHS ze dne 14. 12. 1992 (Úř. věst. L 384, 30. 12. 1992, s. 47),
– 31994 L 0004: směrnice Rady 94/4/ES ze dne 14. 2. 1994 (Úř. věst. L 60, 3. 3. 1994, s. 14),
– 31994 L 0005: směrnice Rady 94/5/ES ze dne 14. 2. 1994 (Úř. věst. L 60, 3. 3. 1994, s. 16),
– 31994 L 0076: směrnice Rady 94/76/ES ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 365, 31. 12. 1994, s. 53),
– 31995 L 0007: směrnice Rady 95/7/ES ze dne 10. 4. 1995 (Úř. věst. L 102, 5. 5. 1995, s. 18),
– 31996 L 0042: směrnice Rady 96/42/ES ze dne 25. 6. 1996 (Úř. věst. L 170, 9. 7. 1996, s. 34),
– 31996 L 0095: směrnice Rady 96/95/ES ze dne 20. 12. 1996 (Úř. věst L 338, 28. 12. 1996, s. 89),
– 31998 L 0080: směrnice Rady 98/80/ES ze dne 12. 10. 1998 (Úř. věst. L 281, 17. 10. 1998, s. 31),
– 31999 L 0049: směrnice Rady 1999/49/ES ze dne 25. 5. 1999 (Úř. věst. L 139, 2. 6. 1999, s. 27),
– 31999 L 0059: směrnice Rady 1999/59/ES ze dne 17. 6. 1999 (Úř. věst. L 162, 26. 6. 1999, s. 63),
– 31999 L 0085: směrnice Rady 1999/85/ES ze dne 22. 10. 1999 (Úř. věst. L 277, 28. 10. 1999, s. 34),
– 32000 L 0017: směrnice Rady 2000/17/ES ze dne 30. 3. 2000 (Úř. věst. L 84, 5. 4. 2000, s. 24),
– 32000 L 0065: směrnice Rady 2000/65/ES ze dne 17. 10. 2000 (Úř. věst. L 269, 21. 10. 2000, s. 44),
– 32001 L 0004: směrnice Rady 2001/4/ES ze dne 19. 1. 2001 (Úř. věst. L 22, 24. 1. 2001, s. 17),
– 32001 L 0115: směrnice Rady 2001/115/ES ze dne 20. 12. 2001 (Úř. věst. L 15, 17. 1. 2002, s. 24),
– 32002 L 0038: směrnice Rady 2002/38/ES ze dne 7. 5. 2002 (Úř. věst. L 128, 15. 5. 2002, s. 41),
– 32002 L 0093: směrnice Rady 2002/93/ES ze dne 3. 12. 2002 (Úř. věst. L 331, 7. 12. 2002, s. 27),
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 L 0092: směrnice Rady 2003/92/ES ze dne 7. 10. 2003 (Úř. věst. L 260, 11. 10. 2003, s. 8),
– 32004 L 0007: směrnice Rady 2004/7/ES ze dne 20. 1. 2004 (Úř. věst. L 27, 30. 1. 2004, s. 44),
– 32004 L 0015: směrnice Rady 2004/15/ES ze dne 10. 2. 2004 (Úř. věst. L 52, 21. 2. 2004, s. 61),
– 32004 L 0066: směrnice Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
V článku 24a se před odrážku „– v České republice: 35 000 eur“ vkládá nová odrážka, která zní:

„– v Bulharsku: 25 600 eur,“
a za odrážku „– v Polsku: 10 000 eur“ se vkládá nová odrážka, která zní:

„– v Rumunsku: 35 000 eur,“.
2. 31992 L 0083: Směrnice Rady 92/83/EHS ze dne 19. října 1992 o harmonizaci struktury spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů (Úř. věst. L 316, 31. 10. 1992, s. 21), ve znění:

– 12003 T: aktem o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) V článku 22 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6. Bulharsko a Česká republika mohou uplatňovat sníženou sazbu spotřební daně, která není nižší než 50 % základní vnitrostátní sazby spotřební daně z lihu, pro líh vyrobený pěstitelskými pálenicemi, které ročně vyrábějí více než 10 hektolitrů lihu z ovoce dodaného domácnostmi pěstitelů. Uplatnění snížené sazby se omezuje na 30 litrů ovocných destilátů vyrobených na domácnost pěstitele ročně, určených výhradně pro osobní spotřebu.“
b) V článku 22 se odstavec 7 nahrazuje tímto:

„7. Maďarsko, Rumunsko a Slovensko mohou uplatňovat sníženou sazbu spotřební daně, která není nižší než 50 % základní vnitrostátní sazby spotřební daně z lihu, pro líh vyrobený pěstitelskými pálenicemi, které ročně vyrábějí více než 10 hektolitrů lihu z ovoce dodaného domácnostmi pěstitelů. Uplatnění snížené sazby se omezuje na 50 litrů ovocných destilátů vyrobených na domácnost pěstitele ročně, určených výhradně pro osobní spotřebu. Komise přezkoumá tuto úpravu v roce 2015 a podá Radě zprávu o možných změnách.“

PŘÍLOHA IV
Seznam uvedený v článku 17 protokolu: doplňkové úpravy aktů přijatých orgány
1. ZEMĚDĚLSTVÍ
A. ZEMĚDĚLSKÉ PŘEDPISY
1. Smlouva o Ústavě pro Evropu, část III hlava III kapitola III oddíl 4 Zemědělství a rybolov
Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou změní nařízení, kterým se řídí společná organizace trhů v odvětví cukru, s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska, a podle následující tabulky upraví kvóty pro cukr a isoglukosu a maximální požadavky na zásobování pro dovoz surového cukru, které mohou být upraveny stejným způsobem jako kvóty pro stávající členské státy, aby byl zajištěn soulad se zásadami a cíli společné organizace trhů v odvětví cukru, které budou tehdy v platnosti.
Dohodnutá množství
(v tunách)BulharskoRumunsko Základní množství pro cukr(1)4 752109 164 z toho:A4 32099 240B4329 924 Maximální požadavky na zásobování (vyjádřeno v bílém cukru) pro dovoz surového cukru198 748329 636 Základní množství pro isoglukosu(2)56 0639 981 z toho:A56 0639 790B0191
(1) V tunách bílého cukru.
(2) V tunách sušiny.
Pokud o to Bulharsko v roce 2006 požádá, převedou se uvedená základní množství pro cukr A a B do jeho základních množství pro isoglukosu A a B.
2. 31998 R 2848: Nařízení Komise (ES) č. 2848/98 ze dne 22. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2075/92, pokud jde o režim prémií, produkční kvóty a zvláštní podporu pro seskupení producentů v odvětví surového tabáku (Úř. věst. L 358, 31. 12. 1998, s. 17), ve znění:

– 31999 R 0510: nařízení Komise (ES) č. 510/1999 ze dne 8. 3. 1999 (Úř. věst. L 60, 9. 3. 1999, s. 54),
– 31999 R 0731: nařízení Komise (ES) č. 731/1999 ze dne 7. 4. 1999 (Úř. věst. L 93, 8. 4. 1999, s. 20),
– 31999 R 1373: nařízení Komise (ES) č. 1373/1999 ze dne 25. 6. 1999 (Úř. věst. L 162, 26. 6. 1999, s. 47),
– 31999 R 2162: nařízení Komise (ES) č. 2162/1999 ze dne 12. 10. 1999 (Úř. věst. L 265, 13. 10. 1999, s. 13),
– 31999 R 2637: nařízení Komise (ES) č. 2637/1999 ze dne 14. 12. 1999 (Úř. věst. L 323, 15. 12. 1999, s. 8),
– 32000 R 0531: nařízení Komise (ES) č. 531/2000 ze dne 10. 3. 2000 (Úř. věst. L 64, 11. 3. 2000, s. 13),
– 32000 R 0909: nařízení Komise (ES) č. 909/2000 ze dne 2. 5. 2000 (Úř. věst. L 105, 3. 5. 2000, s. 18),
– 32000 R 1249: nařízení Komise (ES) č. 1249/2000 ze dne 15. 6. 2000 (Úř. věst. L 142, 16. 6. 2000, s. 3),
– 32001 R 0385: nařízení Komise (ES) č. 385/2001 ze dne 26. 2. 2001 (Úř. věst. L 57, 27. 2. 2001, s. 18),
– 32001 R 1441: nařízení Komise (ES) č. 1441/2001 ze dne 16. 7. 2001 (Úř. věst. L 193, 17. 7. 2001, s. 5),
– 32002 R 0486: nařízení Komise (ES) č. 486/2002 ze dne 18. 3. 2002 (Úř. věst. L 76, 19. 3. 2002, s. 9),
– 32002 R 1005: nařízení Komise (ES) č. 1005/2002 ze dne 12. 6. 2002 (Úř. věst. L 153, 13. 6. 2002, s. 3)
– 32002 R 1501: nařízení Komise (ES) č. 1501/2002 ze dne 22. 8. 2002 (Úř. věst. L 227, 23. 8. 2002, s. 16),
– 32002 R 1983: nařízení Komise (ES) č. 1983/2002 ze dne 7. 11. 2002 (Úř. věst. L 306, 8. 11. 2002, s. 8),
– 32004 R 1809: nařízení Komise (ES) č. 1809/2004 ze dne 18. 10. 2004 (Úř. věst. L 318, 19. 10. 2004, s. 18).
V případě potřeby přijme Komise postupem podle článku 23 nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu se surovým tabákem1) před přistoupením nezbytné změny seznamu Společenství obsahujícího uznané pěstitelské oblasti a uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 2848/98, aby se zohlednilo přistoupení Bulharska a Rumunska, zejména s cílem zařadit do tohoto seznamu určené bulharské a rumunské pěstitelské oblasti tabáku.
3. 32003 R 1782: Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst. L 270, 21. 10. 2003, s. 1), ve znění:

– 32004 R 0021: nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. 12. 2003 (Úř. věst. L 5, 9. 1. 2004, s. 8),
– 32004 R 0583: nařízení Rady (ES) č. 583/2004 ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 91, 30. 3. 2004, s. 1),
– 32004 D 0281: rozhodnutí Rady 2004/281/ES ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 93, 30. 3. 2004, s. 1),
– 32004 R 0864: nařízení Rady (ES) č. 864/2004 ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 161, 30. 4. 2004, s. 48).
a) Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou přijme ustanovení pro Bulharsko a Rumunsko nezbytná k tomu, aby byla pomoc pro osiva začleněna do režimů podpor stanovených v hlavě III kapitole 6 a hlavě IVa nařízení (ES) č. 1782/2003.
i) Tato ustanovení budou zahrnovat změnu přílohy XIa „Stropy podpory pro osivo v nových členských státech uvedené v čl. 99 odst. 3“ nařízení (ES) č. 1782/2003, ve znění nařízení (ES) č. 583/2004, takto:

„PŘÍLOHA XIa
Stropy podpory pro osivo v nových členských státech uvedené v čl. 99 odst. 3
 (v milionech EUR)Kalendářní rokBulharskoČeská republikaEstonskoKyprLotyšskoLitvaMaďarskoMaltaPolskoRumunskoSlovinskoSlovensko2005-0,870,040,030,100,100,780,030,56-0,080,042006-1,020,040,030,120,120,900,030,65-0,100,0420070,111,170,050,040,140,141,030,040,740,190,110,0520080,131,460,060,050,170,171,290,050,930,230,140,0620090,151,750,070,060,210,211,550,061,110,260,170,0720100,172,040,080,070,240,241,810,071,300,300,190,0820110,222,330,100,080,280,282,070,081,480,380,220,0920120,262,620,110,090,310,312,330,091,670,450,250,1120130,302,910,120,100,350,352,590,101,850,530,280,1220140,342,910,120,100,350,352,590,101,850,600,280,1220150,392,910,120,100,350,352,590,101,850,680,280,1220160,432,910,120,100,350,352,590,101,850,750,280,12následující roky0,432,910,120,100,350,352,590,101,850,750,280,12 “.
ii) Maximální celostátní množství osiva, na které se vyplácí podpora, jsou rozdělena takto:
Dohodnuté rozdělení maximálních celostátních množství osiva, na které se vyplácí podpora:
(v tunách)BulharskoRumunskoOsivo rýže (Oryza sativa L.)883,2100Osivo jiné než osivo rýže9362 294
b) Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou přijme opatření pro Bulharsko a Rumunsko nezbytná k tomu, aby byla podpora pro tabák začleněna do režimů podpor stanovených v hlavě III kapitole 6 a hlavě IVa nařízení (ES) č. 1782/2003. Dohodnutý příděl zaručených prahových množství tabáku pro jednotlivé státy je tento:
Dohodnutý příděl zaručených prahových množství tabáku pro jednotlivé státy
(v tunách)BulharskoRumunskoCelkem, z toho:47 13712 312I Flue-cured9 0234 647II Light air-cured3 2082 370V Sun-cured5 295VI Basmas31 106VIII Kaba Koulak3 800
B. VETERINÁRNÍ A ROSTLINOLÉKAŘSKÉ PŘEDPISY
31999 L 0105: Směrnice Rady 1999/105/ES ze dne 22. prosince 1999 o uvádění reprodukčního materiálu lesních dřevin na trh (Úř. věst. L 11, 15. 1. 2000, s. 17).
Komise v případě potřeby postupem podle čl. 26 odst. 3 směrnice 1999/105/ES upraví přílohu I uvedené směrnice, pokud jde o tyto druhy lesních dřevin: borovice rumelská (Pinus peuce Griseb.), buk východní (Fagus orientalis Lipsky), dub uherský (Quercus frainetto Ten.) a lípa stříbrná (Tilia tomentosa Moench).

PŘÍLOHA V
Seznam uvedený v článku 18 protokolu: jiná trvalá ustanovení
1. PRÁVO OBCHODNÍCH SPOLEČNOSTÍ
Smlouva o Ústavě pro Evropu, část III hlava III kapitola I oddíl 3 Volný pohyb zboží
SPECIFICKÝ MECHANISMUS
Pokud se jedná o Bulharsko nebo Rumunsko, může majitel nebo oprávněný z patentu nebo dodatkového ochranného osvědčení pro léčivý přípravek přihlášených ve členském státě v době, kdy tato ochrana nemohla být pro takový výrobek ve výše uvedeném novém členském státě získána, uplatňovat práva poskytnutá patentem nebo dodatkovým ochranným osvědčením za účelem zabránit dovozu a uvádění na trh tohoto výrobku ve členském státě nebo státech, kde dotyčný výrobek požívá patentové ochrany nebo dodatkové ochrany, třebaže poprvé byl výrobek uveden na trh v dotyčném novém členském státě přímo jím nebo s jeho souhlasem.
Každý, kdo zamýšlí dovézt nebo uvést na trh výrobek uvedený v předchozím odstavci v členském státě, kde výrobek požívá patentové nebo dodatkové ochrany, musí v žádosti týkající se tohoto dovozu prokázat příslušným orgánům, že majiteli nebo oprávněnému z takové ochrany bylo zasláno oznámení s předstihem jednoho měsíce.
2. HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ
Smlouva o Ústavě pro Evropu, část III hlava III kapitola I oddíl 5 Hospodářská soutěž
1. Následující režimy podpor a individuální podpory, které nabyly účinku v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou stále použitelné i po tomto dni, se považují po přistoupení za existující podpory ve smyslu čl. III-168 odst. 1 Ústavy:
a) podpůrná opatření, která nabyla účinku před 10. prosincem 1994;
b) podpůrná opatření uvedená v dodatku k této příloze;
c) podpůrná opatření, která byla ke dni přistoupení posouzena orgánem nového členského státu pro dohled nad státní podporou, která byla shledána slučitelnými s acquis a v jejichž případě Komise nevznesla námitku na základě vážných pochybností o slučitelnosti opatření se společným trhem postupem uvedeným v odstavci 2.
Všechna opatření stále použitelná po dni přistoupení, která představují státní podporu a nesplňují výše uvedené podmínky, se pro účely čl. III-168 odst. 3 Ústavy po přistoupení považují za nové podpory.
Výše uvedená ustanovení se nevztahují na podpory v odvětví dopravy ani na činnosti spojené s výrobou, zpracováním a uváděním na trh produktů uvedených v příloze I Ústavy, s výjimkou produktů rybolovu a výrobků z nich odvozených.
Výše uvedenými ustanoveními rovněž nejsou dotčena přechodná opatření týkající se hospodářské soutěže, která jsou stanovena v protokolu, a opatření stanovená v příloze VII kapitole 4 oddílu B protokolu.
2. Pokud si nový členský stát přeje, aby Komise postupem podle odst. 1 písm. c) přezkoumala určité podpůrné opatření, bude Komisi pravidelně poskytovat
a) seznam existujících podpůrných opatření, která byla posouzena vnitrostátním orgánem pro dohled nad státní podporou a která byla tímto orgánem shledána slučitelnými s acquis; a
b) jakékoli další informace nezbytné pro posouzení slučitelnosti podpůrného opatření, které má být přezkoumáno,
v souladu s konkrétním formulářem poskytnutým Komisí.
Pokud Komise do tří měsíců od obdržení úplných informací o existujícím podpůrném opatření nebo od obdržení prohlášení nového členského státu, kterým tento stát informuje Komisi, že poskytnuté informace považuje za úplné, neboť požadované dodatečné informace nejsou dostupné nebo již byly poskytnuty, nevznese námitky na základě vážných pochybností o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem, má se za to, že Komise proti němu nemá námitek.
Tento postup se použije na veškerá podpůrná opatření předložená postupem podle odst. 1 písm. c) Komisi přede dnem přistoupení bez ohledu na to, zda se v době zkoumání již daný nový členský stát stal členem Unie.
3. Rozhodnutí Komise vznést námitky vůči podpůrnému opatření ve smyslu odst. 1 písm. c) se považuje za rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES1. Pokud je takové rozhodnutí přijato přede dnem přistoupení, nabývá účinku dnem přistoupení.
4. Aniž jsou dotčeny postupy týkající se existujících podpor uvedených v článku III-168 Ústavy, považují se režimy podpor a individuální podpory poskytované v odvětví dopravy, které nabyly účinku v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou stále použitelné i po tomto dni, za existující podpory ve smyslu čl. III-168 odst. 1 Ústavy za předpokladu, že
– podpůrná opatření budou sdělena Komisi do čtyř měsíců ode dne přistoupení. Toto sdělení musí zahrnovat údaje o právním základu každého opatření. Existující podpůrná opatření a záměry poskytnout nebo upravit podpory, které byly sděleny Komisi přede dnem přistoupení, se považují za sdělené dnem přistoupení.
Tato podpůrná opatření se považují za „existující“ podporu ve smyslu čl. III-168 odst. 1 Ústavy do konce třetího roku ode dne přistoupení.
Nové členské státy tato podpůrná opatření případně upraví tak, aby byla do konce třetího roku po dni přistoupení v souladu s pokyny Komise. Po tomto dni se každá podpora, u níž bude zjištěno, že není slučitelná s uvedenými pokyny, považuje za novou podporu.
5. V případě Rumunska se odst. 1 písm. c) použije pouze na podpůrná opatření posouzená rumunským orgánem pro dohled nad státní podporou po dni, který Komise na základě soustavného sledování závazků přijatých Rumunskem v rámci přístupových jednání označí za den, k němuž dosavadní úsilí Rumunska v oblasti výkonu státní podpory v době před přistoupením dosáhlo uspokojivé úrovně. Uspokojivou úroveň lze považovat za dosaženou, pouze pokud Rumunsko prokáže důsledné vykonávání komplexní a náležité kontroly státní podpory v oblasti všech podpůrných opatření poskytovaných v Rumunsku, včetně toho, že rumunský orgán pro dohled nad státní podporou přijímá a provádí plně a řádně odůvodněná rozhodnutí, v nichž je obsaženo přesné hodnocení každého opatření, zda má povahu státní podpory, a správné použití kritérií slučitelnosti.
Komise může na základě vážných pochybností o slučitelnosti se společným trhem vznést námitky proti jakémukoli podpůrnému opatření poskytnutému v době před přistoupením mezi 1. zářím 2004 a dnem stanoveným ve výše uvedeném rozhodnutí Komise, v němž bylo shledáno, že úsilí o výkon státní podpory dosáhlo uspokojivé úrovně. Takové rozhodnutí Komise vznést námitky proti opatření se považuje za rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení ve smyslu nařízení (ES) č. 659/1999. Pokud je takové rozhodnutí přijato přede dnem přistoupení, nabývá účinku dnem přistoupení.
Pokud Komise po zahájení formálního vyšetřovacího řízení přijme záporné rozhodnutí, rozhodne, že Rumunsko musí přijmout veškerá nezbytná opatření, aby účinně získalo od příjemce podporu zpět. Podpora, která má být vrácena, zahrnuje úrok s náležitou sazbou stanovenou v souladu s nařízením (ES) č. 794/20041, který je splatný týmž dnem.
3. ZEMĚDĚLSTVÍ
a) Smlouva o Ústavě pro Evropu, část III hlava III kapitola III oddíl 4 Zemědělství a rybolov
1. Veřejné zásoby uchovávané novými členskými státy ke dni přistoupení, které vyplývají z jejich politiky podpory trhu, převezme Společenství v hodnotě vyplývající z použití článku 8 nařízení Rady (EHS) č. 1883/78 ze dne 2. srpna 1978 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu1. Tyto zásoby budou převzaty pouze za podmínky, že se veřejné intervence ve Společenství pro daný produkt provádějí a že zásoby splňují požadavky pro intervenci Společenství.
2. Soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu na území nových členských států ke dni přistoupení přesahující množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států.
Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
3. Zásoby uvedené v odstavci 1 se odečtou od množství přesahujícího obvyklý převod zásob.
4. Komise provede a uplatní úpravu vymezenou výše postupem podle článku 13 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky1, nebo případně postupem podle čl. 42 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 30. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru2 nebo odpovídajících článků ostatních nařízení o společné organizaci zemědělských trhů, anebo odpovídajícím postupem projednávání ve výboru stanoveným použitelným právním předpisem.
b) Smlouva o Ústavě pro Evropu, část III hlava III kapitola I oddíl 5 Hospodářská soutěž
Aniž jsou dotčeny postupy týkající se existujících podpor stanovené v článku III-168 Ústavy, považují se režimy podpor a jednotlivé podpory poskytované na činnosti spojené s produkcí, zpracováním nebo uváděním na trh produktů uvedených v příloze I Ústavy, s výjimkou produktů rybolovu a z nich odvozených výrobků, zavedené v některém novém členském státě přede dnem přistoupení a stále použitelné po tomto dni, za existující podpory ve smyslu čl. III-168 odst. 1 Ústavy za této podmínky:
– podpůrná opatření budou sdělena Komisi do čtyř měsíců ode dne přistoupení. Toto sdělení bude zahrnovat údaje o právním základu každého opatření. Existující podpůrná opatření záměry poskytnout nebo upravit podpory, které byly sděleny Komisi přede dnem přistoupení, se považují za sdělené dnem přistoupení. Komise zveřejní seznam těchto podpor.
Tato podpůrná opatření se považují za „existující“ podporu ve smyslu čl. III-168 odst. 1 Ústavy do konce třetího roku ode dne přistoupení.
Nové členské státy tato podpůrná opatření případně upraví tak, aby byla nejpozději do konce třetího roku po dni přistoupení v souladu s pokyny Komise. Po tomto dni se každá podpora, u níž bude zjištěno, že není slučitelná s uvedenými pokyny, považuje za novou podporu.
4. CELNÍ UNIE
Smlouva o Ústavě pro Evropu, část III hlava III kapitola I oddíl 3 Volný pohyb zboží, pododdíl 1 Celní unie
31992 R 2913: Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19. 10. 1992, s. 1), naposledy pozměněné:
– 12003 T: aktem o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
31993 R 2454: Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. 253, 11. 10. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32003 R 2286: nařízením Komise (ES) č. 2286/2003 ze dne 18. 12. 2003 (Úř. věst. L 343, 31. 12. 2003, s. 1).
Nařízení (EHS) č. 2913/92 a nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňují s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
PROKAZOVÁNÍ STATUSU ZBOŽÍ SPOLEČENSTVÍ (OBCHOD V RÁMCI ROZŠÍŘENÉHO SPOLEČENSTVÍ)
1. Odchylně od článku 20 nařízení (EHS) č. 2913/92 nepodléhá zboží, které je ke dni přistoupení dočasně uskladněno nebo se nachází v některém z celně schválených určení a celních režimů uvedených v čl. 4 odst. 15 písm. b) a odst. 16 písm. b) až g) uvedeného nařízení v podmínkách rozšířeného Společenství, nebo zboží, které je přepravováno uvnitř rozšířeného Společenství po ukončení vývozních formalit, clu ani jiným celním opatřením při propouštění do volného oběhu za podmínky, že je předložen jeden z těchto dokladů:
a) doklad o preferenčním původu řádně vydaný přede dnem přistoupení podle jedné z Evropských dohod uvedených níže nebo rovnocenných preferenčních dohod, které mezi sebou uzavřely nové členské státy a které obsahují zákaz navracení cla nebo osvobození od něj u nepůvodních materiálů používaných při výrobě výrobků, pro něž je doklad o původu vydán nebo vystaven (pravidlo „zákazu navracení cla“).
Evropské dohody:
– 21994 A 1231 (24) Bulharsko: Evropská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé – Protokol č. 4 o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce1;
– 21994 A 1231 (20) Rumunsko: Evropská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskou republikou na straně druhé – Protokol č. 4 o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce2;
b) některý z dokladů o statusu zboží Společenství uvedených v čl. 314 písm. c) a článku 315 nařízení (EHS) č. 2454/93;
c) karnet ATA vydaný přede dnem přistoupení ve stávajícím členském státě nebo v novém členském státě.
2. Pro účely vydání dokladu uvedeného v odst. 1 písm. b) s ohledem na stav ke dni přistoupení a nad rámec čl. 4 odst. 7 nařízení (EHS) č. 2913/92 se za „zboží Společenství“ považuje zboží:
– zcela získané na území kteréhokoli z nových členských států za podmínek totožných s podmínkami uvedenými v článku 23 nařízení (EHS) č. 2913/92 a neobsahující zboží dovezené z jiných zemí či území, nebo
– dovezené ze zemí či území jiných než z dotyčné země a propuštěné do volného oběhu v této zemi, nebo
– získané či vyrobené v dotyčné zemi buď pouze ze zboží uvedeného ve druhé odrážce tohoto odstavce, nebo ze zboží uvedeného v první a druhé odrážce tohoto odstavce.
3. Pro účely ověření dokladů uvedených v odst. 1 písm. a) výše se použijí ustanovení o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce odpovídající Evropské dohody nebo rovnocenných preferenčních dohod vzájemně uzavřených mezi novými členskými státy. Žádosti o následné ověření těchto dokladů o původu budou příslušné celní orgány stávajících členských států a nových členských států přijímat po dobu tří let od vydání dotyčného dokladu původu a mohou být těmito orgány vystavovány po dobu tří let od přijetí dokladu o původu jako podkladu pro celní prohlášení pro volný oběh.
PROKAZOVÁNÍ PREFERENČNÍHO PŮVODU (OBCHOD S TŘETÍMI ZEMĚMI VČETNĚ TURECKA V RÁMCI PREFERENČNÍCH DOHOD O ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUKTECH, VÝROBCÍCH Z UHLÍ A VÝROBCÍCH Z OCELI)
4. Aniž je dotčeno uplatňování opatření vyplývajících ze společné obchodní politiky, bude doklad o původu řádně vydaný ve třetích zemích v rámci preferenčních dohod uzavřených novými členskými státy s těmito zeměmi nebo v rámci jednostranných vnitrostátních právních předpisů nových členských států přijímán v dotyčných nových členských státech za podmínky, že
a) získání tohoto původu uděluje preferenční sazební zacházení na základě preferenčních sazebních opatření obsažených v dohodách nebo právních předpisech, které Společenství uzavřelo s třetími zeměmi nebo skupinami zemí nebo ve vztahu k nim přijalo podle čl. 20 odst. 3 písm. d) nebo e) nařízení (EHS) č. 2913/92,
b) doklad o původu a přepravní doklady byly vydány nejpozději jeden den přede dnem přistoupení a
c) doklad o původu je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
Pokud bylo zboží navrženo v celním prohlášení k propuštění do volného oběhu v novém členském státě přede dnem přistoupení, lze v tomto novém členském státě rovněž přijmout doklad o původu vydaný nebo vystavený zpětně podle těchto preferenčních dohod nebo právních předpisů platných v tomto novém členském státě v den propuštění do volného oběhu za podmínky, že je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
5. Bulharsko a Rumunsko si mohou zachovat povolení, jimiž bylo přiznáno postavení „schváleného vývozce“ v rámci dohod uzavřených se třetími zeměmi, za podmínky, že
a) takové ustanovení je též obsaženo v dohodách uzavřených přede dnem přistoupení mezi těmito třetími zeměmi a Společenstvím a
b) schválení vývozci uplatňují pravidla původu stanovená v těchto dohodách.
Tato povolení budou v nových členských státech nejpozději do jednoho roku ode dne přistoupení nahrazena novými povoleními vydanými podle podmínek právních předpisů Společenství.
6. Pro účely ověření dokladů uvedených v odstavci 4 se použijí ustanovení o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce v odpovídajících dohodách nebo právních předpisech. Žádosti o následné ověření těchto dokladů o původu budou příslušné celní orgány stávajících členských států a nových členských států přijímat po dobu tří let od vydání dotyčného dokladu o původu a mohou být těmito orgány vystavovány po dobu tří let od přijetí dokladu o původu jako dokladu pro celní prohlášení pro volný oběh.
7. Aniž je dotčeno uplatňování opatření vyplývajících ze společné obchodní politiky, bude doklad o původu vydaný zpětně ve třetích zemích v rámci preferenčních dohod uzavřených mezi Společenstvím a těmito třetími zeměmi přijat v nových členských státech pro propuštění do volného oběhu zboží, jež je v den přistoupení buď na cestě, nebo dočasně uskladněno, nebo je v celním skladu či ve svobodném pásmu v některé z těchto třetích zemí nebo v tomto novém členském státě, za podmínky, že nový členský stát, ve kterém dojde k propuštění do volného oběhu, nemá žádnou platnou dohodu o volném obchodu s touto třetí zemí na dotyčné výrobky v době vydání přepravních dokladů, a za podmínky, že
a) získání tohoto původu uděluje preferenční sazební zacházení na základě preferenčních sazebních opatření obsažených v dohodách nebo právních předpisech, které Společenství uzavřelo s třetími zeměmi nebo skupinami zemí nebo ve vztahu k nim přijalo podle čl. 20 odst. 3 písm. d) nebo e) nařízení (EHS) č. 2913/92,
b) přepravní doklady byly vydány nejpozději jeden den přede dnem přistoupení a
c) zpětně vydaný doklad o původu je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
8. Pro účely ověření dokladu uvedeného v odstavci 7 se použijí ustanovení o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce v odpovídajících dohodách nebo právních předpisech.
PROKAZOVÁNÍ STATUSU PODLE USTANOVENÍ O VOLNÉM OBĚHU PRŮMYSLOVÝCH VÝROBKŮ V RÁMCI CELNÍ UNIE MEZI ES A TURECKEM
9. Doklady o původu řádně vydané buď Tureckem, nebo novým členským státem v rámci vzájemně uplatňovaných preferenčních obchodních dohod a umožňujících se Společenstvím kumulaci původu na základě shodných pravidel původu a zákaz navracení cla nebo dočasné osvobození od cla u dotyčného zboží budou v těchto zemích přijímány jako doklad o statusu podle ustanovení o volném oběhu průmyslových výrobků obsažených v rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/951 za podmínky, že
a) doklad o původu a přepravní doklady byly vydány nejpozději jeden den přede dnem přistoupení a
b) doklad o původu je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
Pokud bylo v rámci výše uvedených preferenčních obchodních dohod zboží navrženo v celním prohlášení k propuštění do volného oběhu přede dnem přistoupení buď v Turecku, nebo v novém členském státě, lze rovněž přijmout doklad o původu zpětně vydaný na základě těchto dohod za podmínky, že je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
10. Pro účely ověření dokladů uvedených v odstavci 9 se použijí ustanovení o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce v příslušných dohodách nebo právních předpisech. Žádosti o následné ověření těchto dokladů o původu budou příslušné celní orgány stávajících členských států a nových členských států přijímat po dobu tří let od vydání dotyčného dokladu o původu a mohou být těmito orgány vystavovány po dobu tří let od přijetí dokladu o původu jako dokladu pro celní prohlášení pro volný oběh.
11. Aniž je dotčeno uplatňování opatření vyplývajících ze společné obchodní politiky, budou nové členské státy přijímat průvodní osvědčení A.TR vydané podle ustanovení pro volný oběh průmyslových výrobků obsažených ve rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 pro propuštění do volného oběhu zboží, jež je v den přistoupení po ukončení vývozních formalit přepravováno uvnitř Společenství nebo v Turecku nebo je dočasně uskladněno či se nachází v některém celním režimu uvedeném v čl. 4 odst. 16 písm. b) až h) nařízení (EHS) č. 2913/92 v Turecku nebo v tomto novém členském státě, za podmínky, že
a) u dotyčného zboží není předložen žádný doklad o původu uvedený v odstavci 9,
b) zboží splňuje podmínky pro provádění předpisů o volném oběhu průmyslových výrobků,
c) přepravní doklady byly vydány nejpozději jeden den přede dnem přistoupení a
d) průvodní osvědčení A.TR je předloženo celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
12. Pro účely ověření průvodních osvědčení A.TR uvedených výše v odstavci 11 se použijí ustanovení o vydávání průvodních osvědčení A.TR a metodách správní spolupráce obsažená v rozhodnutí Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko č. 1/20011.
CELNÍ REŽIMY
13. Dočasné uskladnění a celní režimy uvedené v čl. 4 odst. 16 písm. b) až h) nařízení (EHS) č. 2913/92, které začaly před přistoupením, skončí nebo budou ukončeny podle podmínek právních předpisů Společenství.
Pokud konec nebo ukončení režimu vede ke vzniku celního dluhu, musí částka dovozního cla k úhradě odpovídat částce platné podle společného celního sazebníku v době vzniku celního dluhu a uhrazená částka se pokládá za vlastní zdroje Společenství.
14. Režim uskladňování v celním skladu stanovený v článcích 84 až 90 a 98 až 113 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 496 až 535 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňuje s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– pokud se částka celního dluhu určuje na základě povahy dováženého zboží, celní hodnoty a množství dováženého zboží v době přijetí celního prohlášení s návrhem na jeho propuštění do režimu uskladňování v celním skladu a toto prohlášení bylo přijato přede dnem přistoupení, vyplývají tyto prvky z právních předpisů použitelných v daném novém členském státě přede dnem přistoupení.
15. Režim aktivního zušlechťovacího styku stanovený v článcích 84 až 90 a 114 až 129 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 496 až 523 a 536 až 550 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňuje s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– pokud se částka celního dluhu určuje na základě povahy dováženého zboží, jeho sazebního zařazení, množství, celní hodnoty a původu dováženého zboží v době propuštění do režimu a pokud celní prohlášení s návrhem na jeho propuštění do režimu bylo přijato přede dnem přistoupení, vyplývají tyto prvky z právních předpisů použitelných v daném novém členském státě přede dnem přistoupení;
– pokud ukončením režimu vzniká celní dluh, je z dovozního cla ode dne přistoupení placen vyrovnávací úrok za podmínek stanovených právními předpisy Společenství, aby se dodržela rovnost mezi držiteli povolení usazenými v současných členských státech a v nových členských státech;
– pokud je prohlášení pro režim aktivního zušlechťovacího styku přijato v systému navracení, uskutečňuje navrácení za podmínek stanovených právními předpisy Společenství nový členský stát na vlastní náklady, jestliže dotyčný celní dluh, u něhož je navrácení požadováno, vznikl přede dnem přistoupení.
16. Režim dočasného použití stanovený v článcích 84 až 90 a 137 až 144 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 496 až 523 a 553 až 584 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňuje s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– pokud se částka celního dluhu určuje na základě povahy dováženého zboží, jeho sazebního zařazení, množství, celní hodnoty a původu dováženého zboží v době propuštění do režimu a pokud celní prohlášení s návrhem na jeho propuštění do režimu bylo přijato přede dnem přistoupení, vyplývají tyto prvky z právních předpisů použitelných v daném novém členském státě přede dnem přistoupení;
– pokud ukončením režimu vzniká celní dluh, je z dovozního cla ode dne přistoupení placen vyrovnávací úrok za podmínek stanovených právními předpisy Společenství, aby se dodržela rovnost mezi držiteli povolení usazenými v současných členských státech a v nových členských státech.
17. Režim pasivního zušlechťovacího styku stanovený v článcích 84 až 90 a 145 až 160 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 496 až 523 a 585 až 592 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňuje s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– ustanovení čl. 591 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2454/93 se použijí obdobně na dočasně vyvezené zboží, které bylo dočasně vyvezeno z nových členských států přede dnem přistoupení.
OSTATNÍ USTANOVENÍ
18. Povolení, která byla udělena přede dnem přistoupení za účelem použití celních režimů uvedených v čl. 4 bodě 16 písm. d), e) a g) nařízení (EHS) č. 2913/92, budou platit do konce jejich platnosti nebo po dobu jednoho roku ode dne přistoupení, podle toho, co uplyne dříve.
19. Postupy upravující vznik celního dluhu, jeho zaúčtování a vybrání po propuštění zboží, jež jsou stanoveny v článcích 201 až 232 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 859 až 876a nařízení (EHS) č. 2454/93, se v případě nových členských států uplatňují s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– výběr je uskutečněn za podmínek stanovených právními předpisy Společenství. Pokud však celní dluh vznikl přede dnem přistoupení, uskutečňuje vybrání dotyčný nový členský stát ve vlastní prospěch za podmínek platných v tomto státě před přistoupením.
20. Postupy pro navrácení a prominutí cla stanovené v článcích 235 až 242 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 877 až 912 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňují s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– navrácení a prominutí cla se uskuteční za podmínek stanovených právními předpisy Společenství. Pokud se však cla, jejichž navrácení nebo prominutí je požadováno, vztahují k celnímu dluhu, který vznikl přede dnem přistoupení, uskutečňuje navracení a prominutí daný nový členský stát na vlastní náklady za podmínek platných v tomto státě před přistoupením.

Dodatek k PŘÍLOZE V
Seznam existujících podpůrných opatření uvedených v bodě 1 písm. b) mechanismu existujících podpor stanoveného v kapitole 2 přílohy V
Poznámka: Podpůrná opatření uvedená v tomto dodatku se považují za existující podpory pro účely uplatňování mechanismu existujících podpor stanoveného v kapitole 2 přílohy V pouze v rozsahu, v němž spadají do oblasti působnosti jeho prvního odstavce.
Č. Název (v původním znění) Datum schválení  vnitrostátním  orgánem pro dohled  nad státními  podporami Doba trvání ČS Č. Rok BG 1 2004 Предоговаряне на задълженията към държавата, възникнали по реда на Закона за уреждане на необслужваните кредити, договорени до 31.12.1990 г. със „Силома“ АД, гр.Силистра, чрез удължаване на срока на изплащане на главницата за срок от 15 години 29. 7. 2004 2004-2018 BG 2 2004 Средства за компенсиране от държавния бюджет на доказания от „Български пощи“ ЕАД дефицит от изпълнението на универсалната пощенска услуга 18. 11. 2004 31. 12. 2010 BG 3 2004 Целево финансиране на дейността на Българската  телеграфна агенция- направление „Информационно обслужване“ 16. 12. 2003 31. 12. 2010
PŘÍLOHA VI
Seznam uvedený v článku 20 protokolu: přechodná opatření pro Bulharsko
1. VOLNÝ POHYB OSOB
Smlouva o Ústavě pro Evropu
31968 R 1612: Nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství (Úř. věst. L 257, 19. 10. 1968, s. 2), naposledy pozměněné:
– 32004 L 0038: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 158, 30. 4. 2004, s. 77);
31996 L 0071: směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (Úř. věst. L 18, 21. 1. 1997, s. 1);
32004 L 0038: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků se volně pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Úř. věst. L 158, 30. 4. 2004, s. 77).
1. Článek III-133 a čl. III-144 první pododstavec Ústavy se ve vztahu k volnému pohybu pracovníků a volnému pohybu služeb, zahrnujícímu dočasný pohyb pracovníků vymezený v článku 1 směrnice 96/71/ES, mezi Bulharskem na jedné straně a všemi stávajícími členskými státy na straně druhé, použijí v plném rozsahu pouze za podmínek přechodných ustanovení uvedených v odstavcích 2 až 14.
2. Odchylně od článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 budou stávající členské státy do konce období dvou let po dni přistoupení uplatňovat vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, upravující přístup bulharských státních příslušníků na jejich trhy práce. Stávající členské státy mohou tato opatření dále uplatňovat do konce období pěti let po dni přistoupení.
Bulharští státní příslušníci, kteří ke dni přistoupení ve stávajícím členském státě legálně pracují a je jim umožněn vstup na trh práce tohoto členského státu na nepřerušenou dobu 12 měsíců nebo delší, mají přístup na trh práce tohoto členského státu, ale ne na trh práce ostatních členských států uplatňujících vnitrostátní opatření.
Stejných práv požívají bulharští státní příslušníci, kterým byl na nepřerušenou dobu 12 měsíců nebo delší umožněn vstup na trh práce stávajícího členského státu až po přistoupení.
Bulharští státní příslušníci uvedení výše v druhém a třetím pododstavci přestanou požívat práv uvedených ve zmíněných pododstavcích, pokud dobrovolně opustí trh práce daného stávajícího členského státu.
Těchto práv nepožívají bulharští státní příslušníci, kteří ve stávajícím členském státě legálně pracují ke dni přistoupení nebo v průběhu období, po které se uplatňují vnitrostátní opatření, a kterým byl umožněn vstup na trh práce tohoto členského státu na dobu kratší než 12 měsíců.
3. Před koncem období dvou let po dni přistoupení přezkoumá Rada na základě zprávy Komise působení přechodných ustanovení uvedených v odstavci 2.
Po dokončení tohoto přezkoumání a nejpozději do konce období dvou let po dni přistoupení oznámí stávající členské státy Komisi, zda budou dále uplatňovat vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, nebo zda budou napříště uplatňovat články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68. Nebude-li takové oznámení učiněno, uplatňují se články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68.
4. Na žádost Bulharska se může uskutečnit ještě jedno přezkoumání. Použije se postup podle odstavce 3, přičemž přezkoumání bude dokončeno do šesti měsíců od doručení žádosti Bulharska.
5. Členský stát, který na konci období pěti let uvedeného v odstavci 2 zachovává vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, může v případě vážných narušení svého trhu práce nebo nebezpečí takových narušení po oznámení Komisi dále uplatňovat tato opatření do konce období sedmi let po dni přistoupení. Nebude-li takové oznámení učiněno, uplatňují se články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68.
6. Členské státy, které během období sedmi let po dni přistoupení vůči státním příslušníkům Bulharska na základě odstavců 3, 4 nebo 5 uplatňují články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 a které během tohoto období vydávají státním příslušníkům Bulharska pro účely evidence povolení k zaměstnání, vydávají tato povolení automaticky.
7. Členské státy, ve kterých se na základě odstavců 3, 4 nebo 5 ve vztahu k bulharským státním příslušníkům uplatňují články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, se mohou do konce období sedmi let po dni přistoupení rozhodnout pro postup stanovený v níže uvedených pododstavcích.
Pokud je ve členském státě uvedeném v prvním pododstavci vážně narušen trh práce nebo se předvídá jeho narušení, které by mohlo vážně ohrozit životní úroveň nebo úroveň zaměstnanosti v dané oblasti nebo povolání, informuje o tom tento členský stát Komisi a ostatní členské státy a současně jim poskytne veškeré náležité údaje. Na základě těchto informací může členský stát požádat Komisi, aby oznámila úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 za účelem obnovení běžného stavu v dané oblasti nebo povolání. Komise rozhodne o pozastavení a délce jeho trvání a rozsahu nejpozději do dvou týdnů od doručení žádosti a oznámí své rozhodnutí Radě. Každý členský stát může do dvou týdnů od vydání rozhodnutí Komise požádat Radu o zrušení nebo změnu rozhodnutí. Rada rozhodne o této žádosti kvalifikovanou většinou do dvou týdnů.
Členský stát uvedený v prvním pododstavci může v naléhavých a výjimečných případech pozastavit uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, a následně zašle odůvodněné oznámení Komisi.
8. Po dobu, kdy je podle výše uvedených odstavců 2 až 5 a 7 uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 pozastaveno, se na státní příslušníky stávajících členských států v Bulharsku a na bulharské státní příslušníky ve stávajících členských státech, pokud jde o právo rodinných příslušníků pracovníků nechat se zaměstnávat, uplatňuje článek 23 směrnice 2004/38/ES za těchto podmínek:
– manžel nebo manželka pracovníka a jejich děti mladší 21 let nebo vyživované, kteří s pracovníkem na území členského státu legálně bydlí ke dni přistoupení, mají po přistoupení okamžitý přístup na trh práce tohoto členského státu. To se nevztahuje na rodinné příslušníky pracovníka, kterému byl legálně umožněn vstup na trh práce členského státu na dobu kratší dvanácti měsíců;
– manžel nebo manželka pracovníka a jejich děti mladší 21 let nebo vyživované, kteří s pracovníkem na území členského státu legálně bydlí ode dne pozdějšího než den přistoupení, ale v době uplatňování výše uvedených přechodných ustanovení, mají přístup na trh práce od okamžiku, kdy v dotyčném členském státě bydlí nejméně po dobu osmnácti měsíců, nebo od třetího roku po dni přistoupení, podle toho, co nastane dříve.
Těmito ustanoveními nejsou dotčena výhodnější vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod.
9. Pokud některá ustanovení směrnice 2004/38/ES, která nahrazují ustanovení směrnice 68/360/EHS1, nemohou být oddělena od těch ustanovení nařízení (EHS) č. 1612/68, jejichž uplatňování je podle odstavců 2 až 5 a 7 a 8 odloženo, mohou se Bulharsko a stávající členské státy od těchto ustanovení odchýlit v rozsahu nezbytném pro uplatňování odstavců 2 až 5 a 7 a 8.
10. V případech, kdy jsou na základě výše uvedených přechodných ustanovení stávajícími členskými státy uplatňována vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, může Bulharsko ponechat v platnosti rovnocenná opatření ve vztahu ke státním příslušníkům daného členského státu nebo členských států.
11. Pokud je některým stávajícím členským státem pozastaveno uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, může se Bulharsko ve vztahu k Rumunsku rozhodnout pro postup stanovený v odstavci 7,. Během takového období se povolení k zaměstnání vydávaná Bulharskem pro účely evidence státním příslušníkům Rumunska vydávají automaticky.
12. Každý stávající členský stát uplatňující vnitrostátní opatření v souladu s odstavci 2 až 5 a 7 až 9 může v rámci vnitrostátního práva zavést větší svobodu pohybu, než je svoboda pohybu ke dni přistoupení, včetně úplného přístupu na trh práce. Od třetího roku po dni přistoupení se každý stávající členský stát uplatňující vnitrostátní opatření může kdykoli rozhodnout uplatňovat místo nich články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68. O tomto rozhodnutí informuje Komisi.
13. S cílem čelit vážným narušením trhu práce nebo nebezpečí takových narušení v určitých citlivých odvětvích služeb, která mohou vzniknout v některých oblastech při nadnárodním poskytování služeb definovaném v článku 1 směrnice 96/71/ES, se mohou Německo a Rakousko po dobu, kdy uplatňují na základě výše uvedených přechodných ustanovení na volný pohyb bulharských pracovníků vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, po oznámení Komisi odchýlit od čl. III-144 prvního pododstavce Ústavy s cílem omezit v rámci poskytování služeb společnostmi usazenými v Bulharsku dočasný pohyb pracovníků, jejichž právo na přístup k zaměstnání v Německu nebo Rakousku podléhá vnitrostátním opatřením.
Seznam odvětví služeb, na která se může vztahovat tato odchylka, je následující:
– v Německu:
 Odvětví Kód NACE*, pokud není uvedeno jinak Stavebnictví včetně souvisejících oborů 45.1 až 4; Činnosti uvedené v příloze směrnice 96/71/ES Průmyslové čištění 74.70 Průmyslové čištění Jiné služby 74.87 Pouze činnosti v oblasti dekorace interiérů
– v Rakousku:
 Odvětví Kód NACE*, pokud není uvedeno jinak Zahradnické činnosti 01.41 Řezání, tvarování a konečná úprava kamenů  pro výtvarné nebo stavební účely 26.7 Výroba kovových konstrukcí a jejich dílů 28.11 Stavebnictví včetně souvisejících oborů 45.1 až 4; Činnosti uvedené v příloze směrnice 96/71/ES Pátrací a bezpečnostní služby 74.60 Průmyslové čištění 74.70 Domácí ošetřovatelství 85.14 Mimoústavní sociální péče 85.32
Bulharsko může po oznámení Komisi a v rozsahu, v jakém se Německo a Rakousko v souladu
Bulharsko může po oznámení Komisi a v rozsahu, v jakém se Německo a Rakousko v souladu s předchozími pododstavci odchýlí od čl. III-144 prvního pododstavce Ústavy, přijmout rovnocenná opatření.
Uplatňování tohoto odstavce nesmí vést ke zpřísnění podmínek dočasného pohybu pracovníků v rámci nadnárodního poskytování služeb mezi Německem nebo Rakouskem a Bulharskem v porovnání s podmínkami ke dni podpisu smlouvy o přistoupení.
14. Uplatňování odstavců 2 až 5 a 7 až 12 nesmí vést ke zpřísnění podmínek přístupu bulharských státních příslušníků na trhy práce stávajících členských států v porovnání s podmínkami ke dni podpisu smlouvy o přistoupení.
Bez ohledu na uplatňování odstavců 1 až 13 budou stávající členské státy během doby uplatňování vnitrostátních opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, upřednostňovat v přístupu na svůj trh práce pracovníky, kteří jsou státními příslušníky členských států, před pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí.
Na bulharské migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v jiném členském státě, nebo na migrující pracovníky z ostatních členských států a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v Bulharsku, se nebudou vztahovat větší omezení než na migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky z třetích zemí, kteří bydlí a pracují v členském státě nebo v Bulharsku. Při uplatňování zásady upřednostňování pracovníků z členských států Společenství se s migrujícími pracovníky z třetích zemí, kteří bydlí a pracují v Bulharsku, nesmí zacházet příznivěji než se státními příslušníky Bulharska.
2. VOLNÝ POHYB SLUŽEB
31997 L 0009: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů (Úř. věst. L 84, 26. 3. 1997, s. 22).
Odchylně od čl. 4 odst. 1 směrnice 97/9/ES se do 31. prosince 2009 v Bulharsku neuplatňuje minimální úroveň odškodnění. Bulharsko zajistí, aby jeho systém pro odškodnění investorů poskytoval krytí od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 nejméně ve výši 12 000 EUR a od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2009 nejméně ve výši 15 000 EUR.
Během přechodného období si ostatní členské státy ponechávají právo zabránit výkonu činnosti pobočky bulharského investičního podniku usazené na jejich území, dokud se tato pobočka nepřipojí k úředně uznanému systému pro odškodnění investorů uvnitř dotyčného členského státu, aby řádně pokryla rozdíl mezi bulharskou úrovní odškodnění a minimální úrovní uvedenou v čl. 4 odst. 1 směrnice 97/9/ES.
3. VOLNÝ POHYB KAPITÁLU
Smlouva o Ústavě pro Evropu
1. Bez ohledu na povinnosti vyplývající ze Smlouvy o Ústavě pro Evropu může Bulharsko po dobu pěti let ode dne přistoupení ponechat v platnosti omezení stanovená právními předpisy Bulharska platnými v okamžiku podpisu Smlouvy o přistoupení a týkajícími se nabývání vlastnictví pozemků pro objekty vedlejšího bydlení státními příslušníky členských států nebo států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, kteří nebydlí na území Bulharska, a právnickými osobami zřízenými podle práva jiného členského státu nebo státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Na státní příslušníky členských států a státní příslušníky států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, kteří legálně bydlí v Bulharsku, se nebude vztahovat předchozí pododstavec ani žádná jiná pravidla nebo postupy než ty, které se vztahují na bulharské státní příslušníky.
2. Bez ohledu na povinnosti vyplývající ze Smlouvy o Ústavě pro Evropu může Bulharsko po dobu sedmi let ode dne přistoupení ponechat v platnosti omezení stanovená právními předpisy Bulharska platnými v okamžiku podpisu Smlouvy o přistoupení a týkajícími se nabývání zemědělských pozemků, lesů a lesních pozemků státními příslušníky jiného členského státu, státními příslušníky států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, a právnickými osobami zřízenými podle práva jiného členského státu nebo státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru. V žádném případě nesmí být v souvislosti s nabýváním zemědělských pozemků, lesů a lesních pozemků se státním příslušníkem členského státu zacházeno méně příznivě než ke dni podpisu smlouvy o přistoupení nebo s většími omezeními než se státním příslušníkem třetí země.
Na samostatně hospodařící zemědělce, kteří jsou státními příslušníky jiného členského státu a kteří se chtějí usadit a legálně bydlet v Bulharsku, se nebude vztahovat předchozí pododstavec ani jiné postupy než ty, které se vztahují na státní příslušníky Bulharska.
Obecné přezkoumání těchto přechodných opatření se uskuteční ve třetím roce po dni přistoupení. K tomuto účelu předloží Komise zprávu Radě. Rada může na návrh Komise jednomyslně rozhodnout o zkrácení nebo ukončení přechodného období uvedeného v prvním pododstavci.
4. ZEMĚDĚLSTVÍ
A. ZEMĚDĚLSKÉ PŘEDPISY
31997 R 2597: Nařízení Rady (ES) č. 2597/97 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví doplňující pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky pro konzumní mléko (Úř. věst. L 351, 23. 12. 1997, s. 13), naposledy pozměněné:
– 31999 R 1602: nařízením Rady (ES) č. 1602/1999 ze dne 19. 7. 1999 (Úř. věst. L 189, 22. 7. 1999, s. 43).
Odchylně od čl. 3 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 2597/97 se požadavky na obsah tuku v mléce neuplatňují na konzumní mléko vyprodukované v Bulharsku do 30. dubna 2009 v tom smyslu, že mléko s obsahem tuku 3 % (m/m) může být na trh uváděno jako plnotučné mléko a mléko s obsahem tuku 2 % (m/m) může být na trh uváděno jako polotučné mléko. Konzumní mléko, které nesplňuje požadavky na obsah tuku, může být pouze uváděno na trh v Bulharsku nebo vyváženo do třetích zemí.
B. VETERINÁRNÍ A ROSTLINOLÉKAŘSKÉ PŘEDPISY
32004 R 0853: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 139, 30. 4. 2004, s. 55).
a) Zařízení na zpracování mléka uvedená v kapitolách I a II dodatku k této příloze smějí do 31. prosince 2009 přijímat dodávky syrového mléka, které nesplňuje požadavky přílohy III oddílu IX kapitoly I podkapitol II a III nařízení (ES) č. 853/2004 nebo s nímž nebylo nakládáno v souladu s těmito požadavky, pokud jsou hospodářství, z nichž je mléko dodáváno, uvedena na seznamu vedeném pro tento účel bulharskými orgány.
b) Dokud se na zařízení zmíněná v písmenu a) vztahuje uvedené písmeno, smějí být produkty pocházející z těchto zařízení uváděny pouze na vnitrostátní trh nebo používány k dalšímu zpracování v zařízeních v Bulharsku, na která se rovněž vztahuje písmeno a), bez ohledu na den uvedení na trh. Tyto produkty musí být označeny identifikační značkou odlišnou od značky stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 853/2004.
c) Zařízení uvedená v kapitole II dodatku k této příloze smějí do 31. prosince 2009 zpracovávat mléko, které je v souladu s podmínkami EU, a mléko, které není v souladu s podmínkami EU, v oddělených výrobních linkách. V této souvislosti se mlékem, které není v souladu s podmínkami EU, rozumí mléko uvedené v písmenu a). Tato zařízení musí být plně v souladu s požadavky EU na zařízení, včetně zavedení principů analýzy a kontroly kritických bodů (HACCP) (uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 852/20041), a musí vykazovat schopnost zcela plnit následující podmínky, včetně určení příslušných výrobních linek:
– přijmout všechna nezbytná opatření, aby byl možné řádně dodržovat vnitropodnikové postupy pro oddělování mléka od sběru až po fázi konečného produktu, včetně tras sběru mléka, oddělené skladování a ošetření mléka, které je v souladu s podmínkami EU, a mléka, které není v souladu s podmínkami EU, zvláštní balení a značení výrobků z mléka nesplňujícího podmínky EU a oddělené skladování těchto výrobků,
– vytvořit postup zajišťující vysledovatelnost surovin, včetně nezbytné písemné evidence pohybu produktů a evidenci produktů, a souvztažnost mezi surovinami splňujícími a nesplňujícími podmínky na jedné straně a kategoriemi vyráběných výrobků na straně druhé,
– provést u veškerého syrového mléka tepelné ošetření při teplotě nejméně 71,7° C po dobu 15 sekund a
– přijmout veškerá vhodná opatření k zajištění toho, aby identifikační označení nebyla užívána podvodně.
Bulharské orgány:
– zajistí, že provozovatel nebo ředitel každého dotyčného zařízení přijme veškerá nezbytná opatření, aby byly řádně dodržovány vnitropodnikové postupy pro oddělování mléka,
– provádějí zkoušky a neohlášené kontroly dodržování povinnosti oddělování mléka a
– provádějí ve schválených laboratořích zkoušky všech surovin a hotových výrobků za účelem ověření, zda splňují požadavky stanovené v příloze III oddíle IX kapitole II nařízení (ES) č. 853/2004, včetně mikrobiologických kritérií pro mléčné výrobky.
Mléko nebo mléčné výrobky pocházející z oddělených výrobních linek na zpracování mléka, které není v souladu s podmínkami EU, v mlékárnách schválených EU smějí být uváděny na trh pouze tehdy, pokud splňují podmínky stanovené v písmenu b). Výrobky vyrobené ze surového mléka, které je v souladu s podmínkami EU, na oddělené výrobní lince v zařízení uvedeném v kapitole II dodatku k této příloze smějí být uváděny na trh jako výrobky splňující podmínky EU, pokud jsou dodrženy všechny podmínky týkající se oddělení výrobních linek.
d) Pro mléko a mléčné výrobky podle písmene c) lze poskytnout podporu podle hlavy I kapitol II a III, kromě článku 11, a hlavy II nařízení (ES) č. 1255/19991 pouze tehdy, pokud jsou opatřeny oválným identifikačním označením uvedeným v příloze II oddíle I nařízení (ES) č. 853/2004.
e) Bulharsko zajistí postupné dosažení souladu s požadavky uvedenými v písmenu a) a bude Komisi podávat roční zprávy o pokroku dosaženém při modernizaci hospodářství produkujících mléko a systému sběru mléka. Bulharsko zajistí, aby tyto požadavky byly v plném rozsahu splněny do 31. prosince 2009.
f) Komise může postupem podle článku 58 nařízení (ES) č. 178/20021 aktualizovat dodatek k této příloze před přistoupením a až do 31. prosince 2009 a při té příležitosti může doplňovat nebo vypouštět určitá zařízení s ohledem na pokrok v nápravě stávajících nedostatků a na výsledky monitorovacího procesu.
Prováděcí pravidla k zajištění řádného fungování výše uvedené přechodné úpravy mohou být přijata postupem podle článku 58 nařízení (ES) č. 178/2002.
5. DOPRAVNÍ POLITIKA
1. 31993 R 3118: Nařízení Rady (EHS) č. 3118/93 ze dne 25. října 1993, kterým se stanoví podmínky, za nichž může dopravce nerezident provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží uvnitř členského státu (Úř. věst. L 279, 12. 11. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32002 R 0484: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 484/2002 ze dne 1. 3. 2002 (Úř. věst. L 76, 19. 3. 2002, s. 1).
a) Odchylně od článku 1 nařízení (EHS) č. 3118/93 jsou do konce třetího roku následujícího po dni přistoupení dopravci usazení v Bulharsku vyloučeni z provozování vnitrostátní silniční přepravy zboží v jiných členských státech a dopravci usazení v jiných členských státech jsou vyloučeni z provozování vnitrostátní silniční přepravy zboží v Bulharsku.
b) Před koncem třetího roku následujícího po dni přistoupení oznámí členské státy Komisi, zda si přejí prodloužit toto období nejvýše o dva roky nebo zda si přejí napříště plně uplatňovat článek 1 uvedeného nařízení. Není-li žádné takové oznámení učiněno, uplatňuje se článek 1 uvedeného nařízení. Pouze dopravci usazení v členských státech, ve kterých se uplatňuje článek 1 uvedeného nařízení, mohou provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží v jiných členských státech, ve kterých se článek 1 také uplatňuje.
c) Členské státy, ve kterých se na základě písmene b) uplatňuje článek 1 uvedeného nařízení, se mohou rozhodnout pro postup stanovený níže do konce pátého roku následujícího po dni přistoupení.
Pokud je v členském státě uvedeném v předchozím pododstavci vážně narušen vnitrostátní trh nebo jeho část z důvodu nebo za přispění kabotáže, například podstatným převisem nabídky nad poptávkou nebo ohrožením finanční stability nebo přežití značného počtu dopravních podniků, informuje o tom tento členský stát Komisi a ostatní členské státy a současně jim poskytne veškeré související informace. Na základě těchto informací může členský stát požádat Komisi o úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článku 1 uvedeného nařízení za účelem znovunastolení běžného stavu.
Komise posoudí situaci na základě informací poskytnutých daným členským státem a rozhodne do jednoho měsíce od obdržení žádosti o potřebě přijmout ochranná opatření. Použije se postup stanovený v čl. 7 odst. 3 druhém, třetím a čtvrtém pododstavci a odst. 4, 5 a 6 uvedeného nařízení. Členský stát uvedený v prvním pododstavci může v naléhavých a výjimečných situacích pozastavit uplatňování článku 1 uvedeného nařízení, a následně zašle odůvodněné oznámení Komisi.
d) Dokud se článek 1 uvedeného nařízení neuplatňuje na základě výše uvedených písmen a) a b), mohou členské státy regulovat přístup k vlastní vnitrostátní silniční přepravě zboží prostřednictvím postupného vzájemného udělování povolení kabotáže na základě dvoustranných dohod. To může zahrnovat i možnost plné liberalizace.
e) Uplatňování písmen a) až c) nesmí vést k většímu omezení přístupu k vnitrostátní silniční přepravě zboží než přede dnem podpisu smlouvy o přistoupení.
2. 31996 L 0026: Směrnice Rady 96/26/ES ze dne 29. dubna 1996 o přístupu k povolání provozovatele silniční přepravy zboží a provozovatele silniční přepravy osob, jakož i o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci, s cílem umožnit účinný výkon svobody usazování těchto dopravců v oblasti vnitrostátní a mezinárodní dopravy (Úř. věst. L 124, 23. 5. 1996, s. 1), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0066: směrnicí Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
Do 31. prosince 2010 se čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 96/26/ES v Bulharsku neuplatňuje na dopravní podniky provozující výlučně vnitrostátní přepravu zboží a cestujících.
Základní kapitál a rezervy těchto podniků postupně dosáhnou minimální výše stanovené v uvedeném článku v souladu s tímto rozvrhem:
– do 1. ledna 2007 musí mít podnik základní kapitál a rezervy ve výši nejméně 5 850 EUR, pokud používá pouze jedno vozidlo, a ve výši nejméně 3 250 EUR na každé další vozidlo;
– do 1. ledna 2008 musí mít podnik základní kapitál a rezervy ve výši nejméně 6 750 EUR, pokud používá pouze jedno vozidlo, a ve výši nejméně 3 750 EUR na každé další vozidlo;
– do 1. ledna 2009 musí mít podnik základní kapitál a rezervy ve výši nejméně 7 650 EUR, pokud používá pouze jedno vozidlo, a ve výši nejméně 4 250 EUR na každé další vozidlo;
– do 1. ledna 2010 musí mít podnik základní kapitál a rezervy ve výši nejméně 8 550 EUR, pokud používá pouze jedno vozidlo, a ve výši nejméně 4 750 EUR na každé další vozidlo.
3. 31996 L 0053: Směrnice Rady 96/53/ES ze dne 25. července 1996, kterou se pro určitá silniční vozidla provozovaná v rámci Společenství stanoví maximální přípustné rozměry pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz (Úř. věst. L 235, 17. 9. 1996, s. 59), naposledy pozměněná:
– 32002 L 0007: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/7/ES ze dne 18. 2. 2002 (Úř. věst. L 67, 9. 3. 2002, s. 47).
Odchylně od čl. 3 odst. 1 směrnice 96/53/ES mohou vozidla, která vyhovují mezním hodnotám kategorií 3.2.1, 3.4.1, 3.4.2 a 3.5.1 stanoveným v příloze I uvedené směrnice, používat do 31. prosince 2013 nemodernizované části bulharské silniční sítě, pouze pokud vyhovují bulharským mezním hodnotám zatížení nápravy.
Ode dne přistoupení nesmějí být pro vozidla, která vyhovují požadavkům směrnice 96/53/ES, zavedena žádná omezení, pokud jde o používání nejdůležitějších dopravních tras uvedených v příloze I rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě1.
Bulharsko dodrží časový plán stanovený v tabulkách níže pro modernizaci své hlavní silniční sítě. Všechny investice do infrastruktury využívající prostředky z rozpočtu Společenství zajistí, aby hlavní dopravní tahy byly budovány nebo modernizovány pro nosnost 11,5 tuny na nápravu.
Souběžně s dokončováním modernizace je bulharská silniční síť, včetně sítě uvedené v příloze I rozhodnutí č. 1692/96/ES, postupně otevírána pro vozidla v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám uvedené směrnice. Používání nemodernizovaných částí vedlejší silniční sítě k nakládce a vykládce je dovoleno během celého přechodného období, je-li to technicky možné.
Ode dne přistoupení se u veškerých vozidel v mezinárodní dopravě, která jsou vybavena pneumatickým zavěšením a vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES, nevybírají žádné dočasné dodatečné poplatky v celé bulharské silniční síti.
Dočasné dodatečné poplatky za používání nemodernizovaných částí sítě v mezinárodní dopravě vozidly, která nejsou vybavena pneumatickým zavěšením a vyhovují mezním hodnotám stanoveným uvedenou směrnicí, musí být ukládány na nediskriminačním základě. Systém poplatků musí být průhledný a placení těchto poplatků nesmí vést k nepřiměřenému správnímu zatížení nebo zdržování uživatelů ani k systematické kontrole mezních hodnot zatížení náprav na hranicích. Uplatňování limitu zatížení nápravy musí být zajišťováno nediskriminačním způsobem na celém území a vztahovat se i na vozidla evidovaná v Bulharsku.
Plán modernizace komunikací (km)
Tabulka 1
 Č.  KOMUNIKACE  ÚSEK  DÉLKA  (KM)  UVEDENÍ  DO  PROVOZU  OPATŘENÍ  1  2  3  4  5  6  1  I-5/E-85/  GABROVO - ŠIPKA  18  2014  NOVÁ VÝSTAVBA  2  I-5/E-85/  KĂRDŽALI - PODKOVA (MAKAZA)  18  2008  NOVÁ VÝSTAVBA  MEZISOUČET  36  3 I-6  SOFIJA - PIRDOP  56  2009  OBNOVA  4  I-7  SILISTRA - ŠUMEN  88  2011  OBNOVA  5  I-7  PRESLAV - E-773  48  2010  REKONSTRUKCE  MEZISOUČET 136  6  I-9 /E-87/  RUMUNSKÁ HRANICE - BALČIK  60  2009  OBNOVA  7  II-12  VIDIN - HRANICE SE SRBSKEM A ČERNOU HOROU  26  2008  REKONSTRUKCE  8 II-14  VIDIN - KULA - HRANICE SE SRBSKEM A ČERNOU HOROU  42  2009  REKONSTRUKCE  9 II-18  OBCHVAT SOFIJE - SEVERNÍ OBLOUK  24  2014  NOVÁ VÝSTAVBA  10 II-19  SIMITLI - GOCE DELČEV - ŘECKÁ HRANICE  91  2008  OBNOVA  11 II-29  DOBRIČ - VARNA  21  2010 OBNOVA 12 II-35  LOVEČ - KĂRNARE  28  2011 REKONSTRUKCE 13 II-53  SLIVEN - JAMBOL  25  2010 OBNOVA 14 II-55  GURKOVO - NOVA ZAGORA  26  2010 OBNOVA 15 II-55  NOVA ZAGORA - SVILENGRAD  81  2012 OBNOVA MEZISOUČET  107  16 II-57  STARA ZAGORA - RADNEVO  42  2010 OBNOVA 17 II-62  KJUSTENDIL - DUPNICA  26  2011 REKONSTRUKCE 18 II-63  PERNÍK - HRANICE SE SRBSKEM A ČERNOU HOROU  20  2010 REKONSTRUKCE 19 II-73  ŠUMEN - KARNOBAT  44  2012 REKONSTRUKCE 20 II7-3  ŠUMEN - KARNOBAT  19  2011 REKONSTRUKCE MEZISOUČET  63  21 II-78  RADNEVO - TOPOLOVGRAD  40  2013  OBNOVA  22 II-86  ASENOVGRAD - SMOLJAN  72  2014  REKONSTRUKCE  23 II-98  BURGAS - MÁLKO TĂRNOVO  64  2014  REKONSTRUKCE  24  III-197  GOCE DELČEV - SMOLJAN  87  2013  REKONSTRUKCE  25  III-198  GOCE DELČEV - HRANICE S BÝVALOU  JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKOU MAKEDONIE  95  2013  REKONSTRUKCE  26  III-534  ELENA - NOVA ZAGORA  52  2012  REKONSTRUKCE  27  III-534  NOVA ZAGORA - SIMEONOVGRAD  53  2014  REKONSTRUKCE  MEZISOUČET  105  28 III-601 KJUSTENDIL - HRANICE S BÝVALOU  JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKOU MAKEDONIE 27 2011 NOVÁ VÝSTAVBA 29 III-622 KJUSTENDIL - HRANICE S BÝVALOU  JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKOU MAKEDONIE 31 2013 NOVÁ VÝSTAVBA 30 III-865 SMOLJAN - MADAN 15 2011 REKONSTRUKCE 31 III-867 SMOLJAN - KĂRDŽALI 69 2014 REKONSTRUKCE 32 III-868 OBCHVAT SMOLJANU 40 2012 NOVÁ VÝSTAVBA 33 IV-410068 SIMITLI - HRANICE S BÝVALOU  JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKOU MAKEDONIE 28 2009 NOVÁ VÝSTAVBA 34 OBCHVAT PLOVDIVU 4 2014 NOVÁ VÝSTAVBA A1 DÁLNICE „TRAKIJA“ - STARA ZAGORA - KARNOBAT 35 ÚSEK 2 33 2010 NOVÁ VÝSTAVBA 36 ÚSEK 3 37 2011 NOVÁ VÝSTAVBA 37 ÚSEK 4 48 2014 NOVÁ VÝSTAVBA MEZISOUČET 118 CELKEM 1598
Tabulka 2
 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 OPATŘENÍ OBNOVA 91 116 114 88 81 40 0 REKONSTRUKCE 26 42 68 88 96 182 258 NOVÁ VÝSTAVBA 18 28 33 64 40 31 94 135 186 215 240 217 253 352 1 598 km
6. DANĚ
1. 31977 L 0388: Šestá směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (Úř. věst. L 145, 13. 6. 1977, s. 1), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0066: směrnicí Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
Pro účely čl. 28 odst. 3 písm. b) směrnice 77/388/EHS může Bulharsko pokračovat v osvobození od daně z přidané hodnoty u mezinárodní přepravy cestujících podle bodu 17 přílohy F směrnice, dokud nebude splněna podmínka stanovená v čl. 28 odst. 4 směrnice nebo dokud je stejné osvobození uplatňováno některým stávajícím členským státem, podle toho, co nastane dříve.
2. 31992 L 0079: Směrnice Rady 92/79/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování daní z cigaret (Úř. věst. L 316, 31. 10. 1992, s. 8), naposledy pozměněná:
– 32003 L 0117: směrnicí Rady 2003/117/ES ze dne 5. 12. 2003 (Úř. věst. L 333, 20. 12. 2003, s. 49).
Odchylně od čl. 2 odst. 1 směrnice 92/79/EHS může Bulharsko odložit uplatňování celkové minimální spotřební daně z ceny pro konečného spotřebitele (včetně všech daní) u cigaret nejžádanější cenové kategorie do 31. prosince 2009 za podmínky, že během tohoto období Bulharsko postupně přiblíží sazby spotřební daně k celkové minimální spotřební dani stanovené směrnicí.
Aniž je dotčen článek 8 směrnice Rady 92/12/EHS ze dne 25. února 1992 o obecné úpravě, držení, pohybu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani1, mohou členské státy po informování Komise zachovat po dobu, po kterou se uplatňuje výše uvedená odchylka, na cigarety, které smějí být dovezeny na jejich území z Bulharska bez dodatečné platby spotřební daně, stejná množstevní omezení jako ta, která se uplatňují na dovoz ze třetích zemí. Členské státy, které využijí této možnosti, mohou provádět nezbytné kontroly za podmínky, že tyto kontroly nemají vliv na řádné fungování vnitřního trhu.
3. 32003 L 0049: Směrnice Rady 2003/49/EHS ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (Úř. věst. L 157, 26. 6. 2003, s. 49), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0076: směrnicí Rady 2004/76/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 106).
Bulharsko nemusí do 31. prosince 2014 uplatňovat článek 1 směrnice 2003/49/ES. Během tohoto přechodného období nesmí sazba daně z úroků nebo licenčních poplatků placených přidružené společnosti v jiném členském státě nebo stálé provozovně, která patří přidružené společnosti jednoho členského státu a nachází se na území jiného členského státu, do 31. prosince 2010 překročit 10 % a v následujících letech až do 31. prosince 2014 nesmí překročit 5 %.
4. 32003 L 0096: Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31. 10. 2003, s. 51), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0075: směrnicí Rady 2004/75/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 100).
a) Odchylně od článku 7 směrnice 2003/96/ES může Bulharsko uplatnit tato přechodná období:
– do 1. ledna 2011 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění bezolovnatého benzinu používaného jako pohonná hmota na minimální úroveň 359 EUR na 1 000 litrů. Od 1. ledna 2008 nesmí být skutečná sazba daně uplatňovaná na bezolovnatý benzin používaný jako pohonná hmota nižší než 323 EUR na 1 000 litrů,
– do 1. ledna 2010 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění plynového oleje a petroleje používaného jako pohonná hmota na minimální úroveň 302 EUR na 1 000 litrů a do 1. ledna 2013 pro dosažení minimální úrovně 330 EUR na 1 000 litrů. Od 1. ledna 2008 nesmí být skutečná sazba daně uplatňovaná na plynový olej a petrolej používaný jako pohonná hmota nižší než 274 EUR na 1 000 litrů.
b) Odchylně od článku 9 směrnice 2003/96/ES může Bulharsko uplatnit tato přechodná období:
– do 1. ledna 2010 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění uhlí a koksu používaného pro účely dálkového vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I,
– do 1. ledna 2009 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění uhlí a koksu používaného pro jiné účely než dálkové vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I.
Od 1. ledna 2007 nesmějí být skutečné sazby daně uplatňované na dotyčné energetické produkty nižší než 50 % odpovídající minimální sazby Společenství.
c) Odchylně od článku 10 směrnice 2003/96/ES může Bulharsko do 1. ledna 2010 uplatnit přechodné období pro úpravu vnitrostátních úrovní zdanění elektřiny na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I. Od 1. ledna 2007 nesmějí být skutečné sazby daně uplatňované na elektřinu nižší než 50 % odpovídající minimální sazby Společenství.
7. SOCIÁLNÍ POLITIKA A ZAMĚSTNANOST
32001 L 0037: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/37/ES ze dne 5. června 2001 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se výroby, obchodní úpravy a prodeje tabákových výrobků (Úř. věst. L 194, 18. 7. 2001, s. 26).
Odchylně od článku 3 směrnice 2001/37/ES se datum uplatňování maximálního obsahu dehtu v cigaretách vyrobených a uvedených na trh na území Bulharska stanoví na 1. ledna 2011.
V přechodném období:
– cigarety vyrobené v Bulharsku s obsahem dehtu vyšším než 10 mg na cigaretu nesmějí být uváděny na trh v ostatních členských státech;
– cigarety vyrobené v Bulharsku s obsahem dehtu vyšším než 13 mg na cigaretu nesmějí být vyváženy do třetích zemí; tento limit se snižuje na 12 mg od 1. ledna 2008 a na 11 mg od 1. ledna 2010;
– Bulharsko poskytne Komisi pravidelně aktualizované informace o harmonogramu a opatřeních přijatých k zajištění souladu s uvedenou směrnicí.
8. ENERGETIKA
31968 L 0414: Směrnice Rady 68/414/EHS ze dne 20. prosince 1968, kterou se členským státům EHS ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů (Úř. věst. L 308, 23. 12. 1968, s. 14), naposledy pozměněná:
– 31998 L 0093: směrnicí Rady 98/93/ES ze dne 14. 12. 1998 (Úř. věst. L 358, 31. 12. 1998, s. 100).
Odchylně od čl. 1 odst. 1 směrnice 68/414/EHS nebude minimální úroveň zásob ropných produktů uplatňována v Bulharsku do 31. prosince 2012. Bulharsko zajistí, aby minimální úroveň zásob ropných produktů pro každou kategorii ropných produktů uvedenou v článku 2 odpovídala následujícím minimálním počtům dnů průměrné denní domácí spotřeby, jak je vymezena v čl. 1 odst. 1:
– 30 dnů k 1. lednu 2007,
– 40 dnů k 31. prosinci 2007,
– 50 dnů k 31. prosinci 2008,
– 60 dnů k 31. prosinci 2009,
– 70 dnů k 31. prosinci 2010,
– 80 dnů k 31. prosinci 2011,
– 90 dnů k 31. prosinci 2012.
9. TELEKOMUNIKACE A INFORMAČNÍ TECHNOLOGIE
32002 L 0022: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (Úř. věst. L 108, 24. 4. 2002, s. 51).
Odchylně od čl. 30 odst. 1 směrnice 2002/22/ES může Bulharsko odložit zavedení přenositelnosti čísla nejpozději do 1. ledna 2009.
10. ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
A. KVALITA OVZDUŠÍ
1. 31994 L 0063: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/63/ES ze dne 20. prosince 1994 o omezování emisí těkavých organických sloučenin (VOC) vznikajících při skladování benzinu a při jeho distribuci od terminálů k čerpacím stanicím (Úř. věst. L 365, 31. 12. 1994, s. 24), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
a) Odchylně od článku 3 a přílohy I směrnice 94/63/ES se v Bulharsku neuplatňují požadavky na stávající skladovací zařízení v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u skladovacích zařízení v 6 terminálech s nákladovou průchodností vyšší než 25 000 tun za rok, ale nejvýše 50 000 tun za rok;
– do 31. prosince 2009 u skladovacích zařízení v 19 terminálech s nákladovou průchodností nejvýše 25 000 tun za rok.
b) Odchylně od článku 4 a přílohy II směrnice 94/63/ES se v Bulharsku neuplatňují požadavky na nakládku a vykládku stávajících mobilních cisteren v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 12 terminálů s průchodností větší než 25 000 tun za rok, ale nejvýše 150 000 tun za rok;
– do 31. prosince 2009 u 29 terminálů s průchodností nejvýše 25 000 tun za rok.
c) Odchylně od článku 5 směrnice 94/63/ES se v Bulharsku neuplatňují požadavky na stávající mobilní cisterny v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 50 silničních cisteren;
– do 31. prosince 2009 u dalších 466 silničních cisteren.
d) Odchylně od článku 6 a přílohy III směrnice 94/63/ES se v Bulharsku neuplatňují požadavky na nakládku do stávajících skladovacích zařízení na čerpacích stanicích:
– do 31. prosince 2007 u 355 čerpacích stanic s průchodností větší než 500 m3 za rok, ale nejvýše 1000 m3 za rok;
– do 31. prosince 2009 u 653 čerpacích stanic s průchodností nejvýše 500 m3 /rok.
2. 31999 L 0032: Směrnice Rady 1999/32/ES ze dne 26. dubna 1999 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech a o změně směrnice 93/12/EHS (Úř. věst. L 121, 11. 5. 1999, s. 13), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
a) Odchylně od čl. 3 odst. 1 směrnice 1999/32/ES se do 31. prosince 2011 v Bulharsku neuplatňují požadavky na síru obsaženou v těžkých topných olejích pro místní použití. Během tohoto přechodného období nesmí být obsah síry vyšší než 3,00 % hmotnostní.
b) Odchylně od čl. 4 odst. 1 směrnice 1999/32/ES se do 31. prosince 2009 v Bulharsku neuplatňují požadavky na síru obsaženou v plynových olejích pro místní použití. Během tohoto přechodného období nesmí být obsah síry vyšší než 0,20 % hmotnostních.
B. NAKLÁDÁNÍ S ODPADY
1. 31993 R 0259: Nařízení Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (Úř. věst. L 30, 6. 2. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32001 R 2557: nařízením Komise (ES) č. 2557/2001 ze dne 28. 12. 2001 (Úř. věst. L 349, 31. 12. 2001, s. 1).
a) Do 31. prosince 2014 se přeprava odpadů k využití uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 259/93 do Bulharska oznamuje příslušným orgánům a tyto odpady se zpracovávají v souladu s články 6, 7 a 8 uvedeného nařízení.
b) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 mohou příslušné bulharské orgány do 31. prosince 2009 vznést námitky proti přepravě následujících odpadů k využití uvedených v příloze III do Bulharska v souladu s důvody námitky stanovenými v čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení. Na tuto přepravu se vztahuje článek 10 uvedeného nařízení.
AA. ODPADY OBSAHUJÍCÍ KOVY
– AA 090 Odpad a zbytky obsahující arzen
– AA 100 Odpad a zbytky obsahující rtuť
– AA 130 Lázně z moření kovů
AB. ODPADY OBSAHUJÍCÍ PŘEVÁŽNĚ ANORGANICKÉ SLOŽKY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT KOVY A ORGANICKÉ LÁTKY
AC. ODPADY OBSAHUJÍCÍ PŘEVÁŽNĚ ORGANICKÉ SLOŽKY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT KOVY A ANORGANICKÉ LÁTKY
– AC 040 Kaly z olovnatého benzinu
– AC 050 Teplonosné kapaliny
– AC 060 Hydraulické kapaliny
– AC 070 Brzdové kapaliny
– AC 080 Nemrznoucí kapaliny
– AC 110 Fenoly a sloučeniny fenolu, včetně chlorovaných fenolů ve formě kapalin nebo kalů
– AC 120 Polychlorované naftaleny
– AC 150 Chlorfluoruhlovodíky
– AC 160 Halony
– AC 190 Odletky – lehká frakce z drcení automobilů
– AC 200 Organické sloučeniny fosforu
– AC 230 Halogenované nebo nehalogenované bezvodé destilační zbytky vzniklé při regeneraci organických rozpouštědel
– AC 240 Odpad z výroby alifatických halogenovaných uhlovodíků (např. chlormethanu, dichlorethanu, vinylchloridu, vinylidenchloridu, allylchloridu a epichlorhydrinu)
– AC 260 Prasečí kejda, fekálie
AD. ODPADY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT ANORGANICKÉ NEBO ORGANICKÉ SLOŽKY
– AD 010 Odpad z výroby a přípravy farmaceutických výrobků
Odpad, které obsahuje níže uvedené látky, sestává z nich nebo je jimi znečištěný:
• AD 040 – anorganické kyanidy, kromě tuhých zbytků obsahujících drahé kovy a stopy anorganických kyanidů
• AD 050 – organické kyanidy
– AD 060 Odpadní směsi olejů a vody, směsi uhlovodíků a vody, emulze
– AD 070 Odpad z výroby, zpracování a používání tiskařských barev, barviv, pigmentů, nátěrových barev, laků a ostatních nátěrů
– AD 150 Přirozeně se vyskytující organické látky používané jako filtrační média (např. biofiltry)
– AD 160 Komunální odpad
Tato doba může být prodloužena nejdéle do 31. prosince 2012 postupem definovaným v článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1, ve znění směrnice Rady 91/156/EHS2.
c) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 mohou příslušné bulharské orgány do 31. prosince 2009 vznést námitky proti přepravě odpadů k využití uvedených v příloze IV uvedeného nařízení a přepravě odpadů k využití neuvedených v přílohách nařízení do Bulharska v souladu s důvody námitky stanovenými v čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení.
d) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 vznesou příslušné bulharské orgány námitky proti přepravě odpadů k využití uvedených v přílohách II, III a IV nařízení a přepravě odpadů k využití neuvedených v těchto přílohách a určených pro zařízení, na které se vztahuje dočasná odchylka od některých ustanovení směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění1 nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení2, během období, po které je dočasná odchylka uplatňována pro zařízení v místě určení.
2. 31994 L 0062: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech (Úř. věst. L 365, 31. 12. 1994, s. 10), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0012: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/12/ES ze dne 11. 2. 2004 (Úř. věst. L 47, 18. 2. 2004, s. 26).
a) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. a) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko celkové míry využití nebo spalování ve spalovnách odpadu s energetickým využitím do 31. prosince 2011 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 35 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 39 % pro rok 2007, 42 % pro rok 2008, 46 % pro rok 2009 a 48 % pro rok 2010.
b) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko celkové míry využití nebo spalování ve spalovnách odpadu s energetickým využitím do 31. prosince 2014 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 50 % hmotnosti pro rok 2011, 53 % pro rok 2012 a 56 % pro rok 2013.
c) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. c) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko cíle recyklace plastů do 31. prosince 2009 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 8 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 12 % pro rok 2007 a 14,5 % pro rok 2008.
d) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. d) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko celkového cíle recyklace do 31. prosince 2014 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 34 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 38 % pro rok 2007, 42 % pro rok 2008, 45 % pro rok 2009, 47 % pro rok 2010, 49 % pro rok 2011, 52 % pro rok 2012 a 54,9 % pro rok 2013.
e) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu i) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko cíle recyklace skla do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 26 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 33% pro rok 2007, 40 % pro rok 2008, 46 % pro rok 2009, 51 % pro rok 2010, 55 % pro rok 2011 a 59,6 % pro rok 2012.
f) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu iv) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko cíle recyklace plastů, přičemž se započítává výhradně materiál, který se recykluje zpět na plasty, do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 17 % hmotnosti pro rok 2009, 19 % pro rok 2010, 20 % pro rok 2011 a 22 % pro rok 2012.
3. 31999 L 0031: Směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16. 7. 1999, s. 1), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od čl. 5 odst. 3 písm. a) a b) a přílohy I bodu 2 druhé odrážky směrnice 1999/31/ES a aniž je dotčen čl. 6 písm. c) bod ii) uvedené směrnice a směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1, se v Bulharsku neuplatňují požadavky na kapalný, žíravý a oxidující odpad a požadavky týkající se zabránění průniku povrchových vod do odpadů uložených na skládkách u těchto 14 stávajících zařízení, a to do 31. prosince 2014:
1. „Polimeri“ kalová nádrž, Varenská oblast, město Devnja;
2. „Solvej Sodi“, „Deven“ a „Agropolichim“ kombinovaná kalová nádrž a odkaliště popele, Varenská oblast, město Devnja, část obce Varna;
3. tepelná elektrárna „Varna“ odkaliště popele, Varenská oblast, město Varna, část obce Beloslav;
4. „Sviloza“ odkaliště popele, Velikotărnovská oblast, město Svištov;
5. tepelná elektrárna v „Zacharni zavodi“ odkaliště popele, Velikotărnovská oblast, Gorna Orjachovica;
6. „Vidachim v likvidacija“ odkaliště popele, Vidinská oblast, město Vidin;
7. „Toplofikacija Ruse“ tepelná elektrárna „Ruse Iztok“ odkaliště popele, Russká oblast, město Ruse;
8. tepelná elektrárna „Republika“, „Toplofikacija Pernik“ a „Kremikovci Rudodobiv“ odkaliště popele, Pernická oblast, město Pernik;
9. „Toplofikacija Pernik“ a „Solidus“ odkaliště popele, Pernická oblast, město Pernik;
10. tepelná elektrárna „Bobov dol“ odkaliště popele, Kjustendilská oblast, město Bobov dol;
11. „Brikel“ odkaliště popele, Starozagorská oblast, město Gălăbovo;
12. „Toplofikacija Sliven“ odkaliště popele, Slivenská oblast, město Sliven;
13. tepelná elektrárna „Marica 3“ odkaliště popele, Chaskovská oblast, město Dimitrovgrad;
14. tepelná elektrárna „Marica 3“ odkaliště popele, Chaskovská oblast, město Dimitrovgrad.
Bulharsko zajistí postupné snižování odpadu uloženého v těchto 14 stávajících zařízeních, která nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a to podle těchto maximálních ročních množství:
– do 31. prosince 2006: 3 020 000 tun;
– do 31. prosince 2007: 3 010 000 tun;
– do 31. prosince 2008: 2 990 000 tun;
– do 31. prosince 2009: 1 978 000 tun;
– do 31. prosince 2010: 1 940 000 tun;
– do 31. prosince 2011: 1 929 000 tun;
– do 31. prosince 2012: 1 919 000 tun;
– do 31. prosince 2013: 1 159 000 tun;
– do 31. prosince 2014: 1 039 000 tun.
4. 32002 L 0096: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (Úř. věst. L 37, 13. 2. 2003, s. 24), ve znění:
– 32003 L 0108: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/108/ES ze dne 8. 12. 2003 (Úř. věst. L 345, 31. 12. 2003, s. 106).
Odchylně od čl. 5 odst. 5 a čl. 7 odst. 2 směrnice 2002/96/ES dosáhne Bulharsko míry odděleného sběru v průměru nejméně čtyř kilogramů OEEZ z domácností na osobu za rok, jakož i stanovené kvóty využití a kvóty opětovného použití a recyklace částí, materiálů a látek do 31. prosince 2008.
C. JAKOST VOD
31991 L 0271: Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30. 5. 1991, s. 40), naposledy pozměněná:
– 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od článků 3 a 4 a čl. 5 odst. 2 směrnice 91/271/EHS se v Bulharsku do 31. prosince 2014 plně neuplatňují požadavky na stokové soustavy a čištění městských odpadních vod v souladu s tímto přechodným cílem:
– do 31. prosince 2010 bude souladu s uvedenou směrnicí dosaženo pro aglomerace s populačním ekvivalentem vyšším než 10 000.
D. KONTROLA PRŮMYSLOVÉHO ZNEČIŠTĚNÍ A ŘÍZENÍ RIZIK
1. 31996 L 0061: Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (Úř. věst. L 257, 10. 10. 1996, s. 26), naposledy pozměněná:
– 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od čl. 5 odst. 1 směrnice 96/61/ES se v Bulharsku požadavky na udělení povolení pro stávající zařízení neuplatňují pro následující zařízení do dne uvedeného pro každé zařízení, pokud jde o povinnost provozovat tato zařízení v souladu s mezními hodnotami emisí, odpovídajícími ukazateli nebo technickými opatřeními založenými na nejlepších dostupných technikách podle čl. 9 odst. 3 a 4:
Do 31. prosince 2008:
– „Jambolen“ – město Jambol (činnost 4.1 h)
– „Verila“ – obec Ravno Pole (činnost 4.1)
– „Lakprom“ – obec Svetovračane (činnost 4.1 b)
– „Orgachim“ – město Ruse (činnost 4.1 j)
– „Neochim“ – město Dimitrovgrad (činnost 4.1 b)
Do 31. prosince 2009:
– „Elisejna“ – Gara Elisejna (činnost 2.5 a)
Do 31. prosince 2011:
– tepelná elektrárna „Ruse Iztok“ – město Ruse (činnost 1.1)
– tepelná elektrárna „Varna“ – město Varna (činnost 1.1)
– tepelná elektrárna „Bobov dol“ – město Bobov dol (činnost 1.1)
– tepelná elektrárna v „Lukojl Neftochim“ – město Burgas (činnost 1.1)
– „Lukojl Neftochim“ – město Burgas (činnost 1.2)
– „Kremikovci“ – město Sofija (činnost 2.2)
– „Radomir Metali“ – město Radomir (činnost 2.3 b)
– „Solidus“ – město Pernik (činnost 2.4)
– „Berg Montana Fitingi“ – město Montana (činnost 2.4)
– „Energoremont“ – město Kresna (činnost 2.4)
– „Čugunoleene“ – město Ichtiman (činnost 2.4)
– „Alkomet“ – město Šumen (činnost 2.5 b)
– „Start“ – město Dobrič (činnost 2.5 b)
– „Alukom“ – město Pleven (činnost 2.5 b)
– „Energija“ – město Tărgovište (činnost 2.5 b)
– „Uspech“ – město Lukovit (činnost 3.5)
– „Keramika“ – město Burgas (činnost 3.5)
– „Strojkeramika“ – město Mezdra (činnost 3.5)
– „Straldža Keramica“ – město Straldža (činnost 3.5)
– „Balkankeramiks“ – město Novi Iskăr (činnost 3.5)
– „Šamot“ – město Elin Pelin (činnost 3.5)
– „Zavod Keramika“ – obec Dragovištica (činnost 3.5)
– „Fajans“ – Kaspičan (činnost 3.5)
– „Solvej Sodi“ – město Devnja (činnost 4.2 d)
– „Polimeri“ – město Devnja (činnost 4.2 c)
– „Agropolichim“ – město Devnja (činnost 4.3)
– „Neochim“ – město Dimitrovgrad (činnost 4.3)
– „Agrija“ – město Plovdiv (činnost 4.4)
– „Balkanfarma“ – město Razgrad (činnost 4.5)
– „Biovet“ – město Peštera (činnost 4.5)
– „Ketčup-frukt“ – město Ajtos (činnost 6.4 b)
– „Bulgarikum“ – město Burgas (činnost 6.4 c)
– „Serdika 90“ – město Dobrič (činnost 6.4 c)
– „Ekarisaž“ – město Varna (činnost 6.5)
– „Ekarisaž Bert“ – město Burgas (činnost 6.5)
Plně koordinovaná povolení pro tato zařízení budou vydána před 30. říjnem 2007 a budou obsahovat individuálně závazné harmonogramy pro dosažení plného souladu. Tato povolení zajistí dodržování obecných zásad pro hlavní povinnosti provozovatelů stanovených v článku 3 uvedené směrnice do 30. října 2007.
2. 32001 L 0080: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení (Úř. věst. L 309, 27. 11. 2001, s. 1), ve znění:
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A příloh III, IV a VII směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro oxid siřičitý a prach v Bulharsku neuplatňují pro tato zařízení do dne uvedeného u každé jednotky:
– tepelná elektrárna „Varna“:
– jednotka 1 do 31. prosince 2009
– jednotka 2 do 31. prosince 2010
– jednotka 3 do 31. prosince 2011
– jednotka 4 do 31. prosince 2012
– jednotka 5 do 31. prosince 2013
– jednotka 6 do 31. prosince 2014
– tepelná elektrárna „Bobov dol“:
– jednotka 2 do 31. prosince 2011
– jednotka 3 do 31. prosince 2014
– tepelná elektrárna „Ruse Iztok“:
– jednotky 3 a 4 do 31. prosince 2009
– jednotky 1 a 2 do 31. prosince 2011
– tepelná elektrárna v „Lukojl Neftochim“ v Burgasu:
– jednotky 2, 7, 8, 9, 10 a 11 do 31. prosince 2011.
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidu siřičitého a prachu ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2008: 179 700 tun SO2 za rok; 8 900 tun prachu za rok;
– do roku 2012: 103 000 tun SO2 za rok; 6 000 tun prachu za rok.
b) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A přílohy VI směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro emise oxidů dusíku v Bulharsku neuplatňují do 31. prosince 2011 pro jednotky 2, 7, 8, 9, 10 a 11 spalovacího zařízení tepelné elektrárny v „Lukojl Neftochim“ v Burgasu.
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidů dusíku ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2008: 42 900 tun za rok;
– do roku 2012: 33 300 tun za rok.
c) Do 1. ledna 2011 předloží Bulharsko Komisi aktualizovaný plán, včetně plánu investičního, pro postupné dosažení souladu u zařízení, jež dosud nejsou v souladu, s jasně vymezenými etapami pro uplatňování acquis. Tyto plány zajistí další snižování emisí na úroveň výrazně nižší, než jsou přechodné cíle uvedené výše v písmenech a) a b), zejména pro emise v období let 2012-2014. Pokud bude Komise, zejména s ohledem na účinky na životní prostředí a na potřebu snížit narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu v důsledku přechodných opatření, tyto plány považovat za nedostatečné k dosažení těchto cílů, uvědomí o tom Bulharsko. Během následujících tří měsíců sdělí Bulharsko opatření, která k dosažení těchto cílů přijalo. Pokud bude následně Komise po konzultaci se členskými státy považovat tato opatření za nedostatečná k dosažení těchto cílů, zahájí řízení o nesplnění povinnosti podle článku III-360 Ústavy.

Dodatek k příloze VI
KAPITOLA I
Seznam zařízení na zpracování mléka zpracovávajících mléko, které není v souladu s podmínkami EU uvedený v kapitole 4 oddíle B písm. a) přílohy VI
 Č.  Vet. č.  Název a adresa zařízení  Umístění dotyčné  provozovny  Blagoevgradská oblast – č. 1  1  BG 0112004  „Matand“ EOOD  gr. Pernik ul. „Lenin“ 111  s. Elešnica  Burgaská oblast – č. 2  2  BG 0212013  ET „Marsi-Minčo Bakalov“ gr. Burgas ž.k. „Văzrajdane“ bl. 1  Burgas ž.k. „Pobeda“  ul. „Bajkal“ 9  3  BG 0212027  DZZD „Mlečen svjat“ gr. Burgas  ž.k. „Izgrev“  ul. „Malčika“ 3  s. Debelt  ul. „Indže vojvoda“ 5  obl. Burgaska  4  BG 0212028  „Vester“ OOD gr. Burgas  ul. „Fotinov“ 36  s. Sigmen  5  BG 0212047  „Komplektstroj“ EOOD  gr. Burgas  ul. „Aleksandăr Stambolijski“ 17  s. Veselie  Vidinská oblast – č. 5  6  BG 0512025  „El Bi Bulgarikum“ EAD  gr. Vidin  gr. Vidin  Južna promišlena zona  Vracká oblast – č. 6  7  BG 0612010  „Chadžijski i familija“ EOOD  s. Gradešnica  s. Gradešnica  8  BG 0612027  „Mlečen raj 99“ EOOD gr. Vraca  ž.k. „Dabnika“ bl. 48 ap. 3  gr. Vraca  kb. Bistrec  Stopanski dvor  9  BG 0612035  ET „Nivego“  s. Čiren  s. Čiren  Gabrovská oblast – č. 7  10  BG 0712001  „Ben Invest“ OOD  s. Kostenkovci obšt. Gabrovo  s. Kostenkovci  obšt. Gabrovo  11  BG 0712002  „Šipka 97“ AD  gr. Gabrovo  ul. „V. Levski“ 2  gr. Gabrovo  ul. „V. Levski“ 2  12  BG 0712003  „Elvi“ OOD  s. Velkovci  obšt. Gabrovo  s. Velkovci  obšt. Gabrovo  13  BG 0712008  „Milkieks“ OOD  gr. Sevlievo  ž.k. „d-r Atanas Moskov“  gr. Sevlievo ž.k. „Atanas Moskov“  Dobričská oblast – č. 8  14  BG 0812002  „AVITA“ OOD  gr. Sofija  ul. „20-ti april“ 6  s. Caričino  15  BG 0812008  „Roles 2000“ OOD  gr. Varna  ul. „Car Ivan Šišman“ 13  s. Kardam  16  BG 0812019  „Filipopolis“ OOD  gr. Plovdiv  ul. „Christo Danov“ 2  s. Žeglarci  17  BG 0812029  „Akurat – mlečna promišlenost“ OOD  gr. Sofija  ul. „Baba Vida 2“  gr. Dobrič  kv. „Rilci“  18  BG 0812030  „FAMA“ AD  gr. Varna ul.  „Evlogi Georgiev“ 23  gr. Dobrič bul. „Dobrudža“ 2  Kárdžalsá oblast – č. 9 19  BG 0912004  ET „Rado“  s. Bjal izvor  s. Bjal izvor  obšt. Ardino  Kjustendilská oblast – č. 10  20  BG 1012012  „Galkom“ OOD  gr. Dupnica  gr. Dupnica ul. „Venelin“ 57  21  BG 1012008  ET „Nikolaj Kolev“  s. Konjavo  s. Konjavo  Lovečská oblast – č. 11  22  BG 1112001  „Prima Lakta“ Ltd. gr. Loveč ul. „Troyjansko šose“ 1  gr. Loveč ul. „Trojansko šose“  23  BG 1112004  „Mlekoprodukť‘ OOD  gr. Loveč  s. Goran  24  BG 1112008  „Ploď‘ AD  gr. Aprilci  gr. Aprilci  25  BG 1112012  „Stilos“ OOD  gr. Dupnica  ul. „Batenberg“ 64  s. Lesidren  Pazardžická oblast – č. 13  26  BG 1312011  „Eko-F“ EAD  gr. Sofija ul. „Stara Planina“ 34  s. Karabunar  27  BG 1312015  „Mevgal Bălgaria“ EOOD  gr. Velingrad  gr. Velingrad  kv. „Industrialen“  28  BG 1312022  ET „Palmite-Vesela Popova“  gr. Plovdiv  ul. „Koprivkite“ 23  gr. Strelča  ul. „Osvoboždenie“ 17  Plevenská oblast – č. 15  29  BG 1512003  „Mandra 1“ EOOD s. Obnova  s. Trančovica  30  BG 1512006  „Mandra“ OOD  s. Obnova  s. Obnova  31  BG 1512008  ET „Viola“  gr. Kojnare  gr. Kojnare  ul. „Christo Botev“ 16  32  BG 1512010  ET „Milica Lazarova - 90“  gr. Slavjanovo  gr. Slavjanovo ul. „Asen Zlatarev“ 2 Plovdivská oblast – č. 16 33  BG 1612009  ET „D.Madžarov“  gr. Plovdiv  gr. Stambolijski-mandra  34  BG 1612013  ET „Polidej - EI“  gr. Karlovo  s. Domljan  35  BG 1612017  „Snep“ OOD  gr. Rakovski  gr. Rakovski  ul. „F.Stanislavov“ 57  36  BG 1612020  ET „Bor - Čvor“ s. Dălbok izvor  s. Dălbok izvor  37  BG 1612023  „Vanela“ OOD  gr. Plovdiv bul. „Bălgaria“ 170  s. Carimir  38  BG 1612024  SD „Kostovi - EMK“  gr. Săedinenie  gr. Săedinenie  39  BG 1612039  „Topolovo-Agrokomers“ OOD  gr. Sofija  ž.k. Dianabad, bl.20  s. Topolovo  Stopanski dvor  40  BG 1612040  „Mlečni produkti“ OOD  gr. Plovdiv  s. Manole  Razgradská oblast – č. 17  41  BG 1712002  ET „Rosver“  gr. Car Kalojan  ul. „Ivan Vazov“ 4  gr. Car Kalojan  ul. „Sofija“ 41  42  BG 1712010  „Bulagrotrejd“ OOD  gr. Ruse  ul. „Elin Pelin“ 15A  s. Juper  43  BG 1712020  ET „Prelest-Sevim Achmed“  s. Podajva  ul. „Struma“ 12  s. Lăvino  Stopanski dvor  44  BG 1712042  ET „Mădăr“  s. Mădrevo  ul. „Chan Kubrať‘ 65  s. Terter Stopanski dvor  Russká oblast – č. 18  45  BG 1812002  „Laktis-Bjala“ AD  gr. Bjala  gr. Bjala  ul. „Stefan Stambolov“ 75  46  BG 1812005  ET„DAV“  gr. Ruse  ul. „6-ti septemvri“ 43  gr. Vetovo  47  BG 1812022  ZKPU „Tetovo“  s. Tetovo  s. Tetovo  ul. „Car Osvoboditel“ 5  48  BG 1812011  ET „Georgi Božinov-Gogo“  s. Nikolovo  s. Nikolovo  Silisterská oblast – č. 19  49  BG 1912004  ET „Merone-Christo Kunev“  gr. Silistra bul. „Makedonija“ 150  gr. Alfatar  50  BG 1912013  „JOSI“ OOD gr. Sofija  ul. „Chadži Dimităr“ 142 vh.A  s. Černolik  51  BG 1912024  „Buldeks“ OOD gr. Silistra  ul. „D.Dončev“ 6  s. Belica  Slivenská oblast – č. 20.  52  BG 2012007  „Delta lakt“ OOD  gr. Stara Zagora  ul. „Car Kalojan“ 20  s. Stoil Vojvoda  53  BG 2012020  „Jotovi“ OOD  gr. Sliven  kv. „Rečica“  ul. „Košarite“ 12  gr. Sliven  kv. „Rečica“  54  BG 2012022  „Bratja Zafirovi“ OOD  gr. Sliven  ul. „3-ti mart“ 7  gr. Sliven Promyšlena zona Zapad  55  BG 2012030  „Agroprodukt“ OOD  gr. Sliven  ul. „Orešak“ 24  s. Dragodanovo 56BG 2012036„Minčevi“ OOD s. Korten  obl. Slivens. Korten  obl. Sliven Smoljanská oblast – č. 21 57BG 2112001„Belev“ EOOD  gr. Smoljangr. Smoljan  ul. „Trakija“ 1558BG 2112021„Rossi“ EOOD  gr. Dospatgr. Dospat59BG 2112018ET „Rosen Atanasov-Komers“  s. Kutelas. Kutela60BG 2112023ET „Ilijan Isakov“  s. Trigrads. Trigrad  obšt. Devin Oblast Sofija město – č. 22  61  BG 2212001  „Danon – Serdika“ AD  gr. Sofija  ul. „Ochridsko ezero“ 3  ul. „Ochridsko ezero“ 3  62  BG 2212002  „Formalat“ EOOD  s. G.Lozen  ul. „Săedinenie“ 132  s. G. Lozen  ul. „Săedinenie“ 132  63  BG 2212009  „Serdika-94“ OOD kv. Železnica  kv. Železnica  64  BG 2212022  „Megle - Em Džej“ OOD ul. „Probuda“ 14  ul. „Probuda“ 12-14  65  BG 2212023  „EL BI BULGARIKUM“ EAD  gr. Sofija  ul. „Saborna“ 9  ul. „Malaševska“ 12A  Sofijská oblast – č. 23  66  BG 2312013  ET „Dobrev“  s. Dragušinovo  s. Dragušinovo  67  BG 2312016  AD „Bovis“  s. Trudovec  s. Trudovec  68  BG 2312026  „Djado Liben“ OOD  gr. Sofija  ul. „CVhubča“ 2  gr. Koprivštica  bul. „Ch.Nenčo Palaveev“ 137  69  BG 2312033  „Balkan Special“ OOD  gr. Sofija  s. Gorna Malina 70BG 2312002ET „Danim“ gr. Elin Pelingr. Elin Pelin  bul. „Vitoša“ 18A Starozagorská oblast – č. 24  71  BG 2412019  „Dekada“ OOD  gr. Stara Zagora  bul. „Ruski“ 41 et.3 ap.9  s. Elchovo  72  BG 2412023  Zemědělský ústav  gr. Stara Zagora  gr. Stara Zagora  73  BG 2412033  „Gospodinovi“ OOD  gr. Stara Zagora pl. „Beroe“ 1 ap.21  s. Julievo  Tărgovištská oblast – č. 25  74  BG 2512004  „PIP Trejd“ OOD  gr. Sofija  ul. „Baba Vida“ 2  s. Davidovo  75  BG 2512006  „Chadad“ OOD s. Makariopolsko  s. Makariopolsko  76  BG 2512016  „Milktrejd-BG“ OOD  gr. Sofija obšt. „Studentska“ 58-A-115  s. Săedinenie  obl. Tărgovište  77  BG 2512017  „Ju E S- Komers“ OOD  gr. Opaka  s. Goljamo Gradište  ul. „Rakovski“ 2  Jambolská oblast – č. 28  78  BG 2812002  „Aračievi“ OOD  gr. Elchovo  ul. „Bakalov“ 19  s. Kirilovo  79  BG 2812003  „Bălgarski jogurt“ OOD  s. Ravda  s. Veselinovo  kompleks „Ekaterina“  80  BG 2812025  „Sakarela“ OOD  gr. Jambol  ul. „Christo Botev“ 24-B-15  gr. Jambol ul. „Preslav“ 269 
KAPITOLA II
Seznam zařízení na zpracování mléka pro dvojí zpracování mléka - mléka, které je v souladu s podmínkami EU, a mléka, které není v souladu s podmínkami EU uvedený v kapitole 4 oddíle B písm. a) a c) přílohy VI
 Č.  Vet. č.  Název a adresa zařízení  Umístění dotyčné provozovny  Velikotărnovská oblast – č. 4  1  BG 0412002  „Sofbiolajf-BG“ OOD gr. Svištov  gr. Svištov  ul. „33-ti Svištovski polk.“ 67  2  BG 0412009  „Milki-luks“ EOOD  gr. Plovdiv  s. Bjala Čerkva  3  BG 0412010  „Bi Si Si Chandel“ OOD gr. Elena  gr. Elena  ul. „Treti mart“ 19  Vracká oblast – č. 6  4  BG 0612012  ET „Zorov -97“  gr. Vraca kv. Kulata ul. „Pălkovica“ 7  Vračanski balkan,  mestnost „Părševica“  Dobričská oblast – č. 8  5  BG 0812009  „Serdika - 90“ AD  gr. Dobrič  gr. Dobrič  ul. „25 septemvri“ 100  Lovečská oblast – č. 11  6  BG 1112006  „Kondov Ekoprodukcija“ OOD  gr. Sofija  s. Staro selo  Plovdivská oblast – č. 16  7  BG 1612001  „OMK“  gr. Sofija  gr. Plovdiv  bul. „Dunav“ 3  8  BG 1612002  „Šipka 99“ OOD  gr. Părvomay  gr. Părvomay  9  BG 1612037  „Filipopolis-RK“ OOD  gr. Plovdiv  gr. Plovdiv  ž.k. „Proslav“  ul. „Prosveta“ 2A  10  BG 1612041  „Elit-95“ EOOD  s. Dălbok izvor  s. Dălbok izvor  Russká oblast – č. 18  11  BG 1812003  „Sirma Prista“ AD  gr. Ruse  gr. Ruse  bul. „3-ti marť‘ 1  Slivens  cá oblast – č. 20  12  BG 2012006  „Mlečen păť‘ AD  gr. Sofija  ul. „Vasil Levski“ 109  gr. Nova Zagora  kv. „Industrialen“  13  BG 2012009  „Vangard“ OOD  gr. Sliven  ul. „Al Stambolijski“ 1  s. Željo vojvoda  obl. Sliven  14  BG 2012019  „Chemus-Milk komers“ OOD  gr. Sliven  ul. „Neofit Rilski“ 3 a  gr. Sliven  Promišlena zona Zapad  kv. 10  15  BG 2012042  „Tirbul“ EAD gr. Sliven  „Tirbul“ EAD  gr. Sliven  Starozagorská oblast – č. 24  16  BG 2412005  „Markeli“ AD  gr. Stara Zagora ul. „Sv. Knjaz Boris“ 67 et.3 ap.6  gr. Kazanlak  kv. „Industrialen“  Tărgovištská oblast – č. 25  17  BG 2512001  „Mladost -2002“ OOD  gr. Tărgovište  gr. Tărgovište  bul. „29-ti januari“ 7  18  BG 2512020  „Mizija-Milk“ OOD  gr. Tărgovište  ul. „Rodopi“ 5  gr. Tărgovište  Industrialna zóna  Chaskovská oblast – č. 26  19  BG 2612047  „Balgarsko sirene“ OOD  gr. Charmanli  ul. „Goce Delčev“ 1  gr. Chaskovo bul. „Săedinenie“ 94  Jambolská oblast – č. 28  20  BG 2812022  „Karil i Tanja“ OOD  gr. Jambol  gr. Jambol  ul. „Graf Ignatiev“ 189 
PŘÍLOHA VII
Seznam uvedený v článku 20 protokolu: přechodná opatření pro Rumunsko
1. VOLNÝ POHYB OSOB
Smlouva o Ústavě pro Evropu
31968 R 1612: Nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství (Úř. věst. L 257, 19. 10. 1968, s. 2), naposledy pozměněné:
– 32004 L 0038: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 158, 30. 4. 2004, s. 77);
31996 L 0071: směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (Úř. věst. L 18, 21. 1. 1997, s. 1);
32004 L 0038: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků se volně pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Úř. věst. L 158, 30. 4. 2004, s. 77).
1. Článek III-133 a čl. III-144 první pododstavec Ústavy se ve vztahu k volnému pohybu pracovníků a volnému pohybu služeb, zahrnujícímu dočasný pohyb pracovníků vymezený v článku 1 směrnice 96/71/ES, mezi Rumunskem na jedné straně a všemi stávajícími členskými státy na straně druhé použijí v plném rozsahu pouze za podmínek přechodných ustanovení uvedených v odstavcích 2 až 14.
2. Odchylně od článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 budou stávající členské státy do konce období dvou let po dni přistoupení uplatňovat vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, upravující přístup rumunských státních příslušníků na jejich trhy práce. Stávající členské státy mohou tato opatření dále uplatňovat do konce období pěti let po dni přistoupení.
Rumunští státní příslušníci, kteří ke dni přistoupení ve stávajícím členském státě legálně pracují a je jim umožněn vstup na trh práce tohoto členského státu na nepřerušenou dobu 12 měsíců nebo delší, mají přístup na trh práce tohoto členského státu, ale ne na trh práce ostatních členských států uplatňujících vnitrostátní opatření.
Stejných práv požívají rumunští státní příslušníci, kterým byl na nepřerušenou dobu 12 měsíců nebo delší umožněn vstup na trh práce stávajícího členského státu až po přistoupení.
Rumunští státní příslušníci uvedení výše v druhém a třetím pododstavci přestanou požívat práv uvedených ve zmíněných pododstavcích, pokud dobrovolně opustí trh práce daného stávajícího členského státu.
Těchto práv nepožívají rumunští státní příslušníci, kteří ve stávajícím členském státě legálně pracují ke dni přistoupení nebo v průběhu období, po které se uplatňují vnitrostátní opatření, a kterým byl umožněn vstup na trh práce tohoto členského státu na dobu kratší než 12 měsíců.
3. Před koncem období dvou let po dni přistoupení přezkoumá Rada na základě zprávy Komise působení přechodných ustanovení uvedených v odstavci 2.
Po dokončení tohoto přezkoumání a do konce období dvou let po dni přistoupení oznámí stávající členské státy Komisi, zda budou dále uplatňovat vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, nebo zda budou napříště uplatňovat články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68. Nebude-li takové oznámení učiněno, uplatňují se články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68.
4. Na žádost Rumunska se může uskutečnit ještě jedno přezkoumání. Použije se postup podle odstavce 3, přičemž přezkoumání bude dokončeno do šesti měsíců od doručení žádosti Rumunska.
5. Členský stát, který na konci období pěti let uvedeného v odstavci 2 zachovává vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, může v případě vážných narušení svého trhu práce nebo nebezpečí takových narušení po oznámení Komisi dále uplatňovat tato opatření do konce období sedmi let po dni přistoupení. Nebude-li takové oznámení učiněno, uplatňují se články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68.
6. Členské státy, které během období sedmi let po dni přistoupení vůči státním příslušníkům Rumunska na základě odstavce 3, 4 nebo 5 uplatňují články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 a které během tohoto období vydávají státním příslušníkům Rumunska pro účely evidence povolení k zaměstnání, vydávají tato povolení automaticky.
7. Členské státy, ve kterých se na základě odstavců 3, 4 nebo 5 ve vztahu k rumunským státním příslušníkům uplatňují články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, se mohou do konce období sedmi let po dni přistoupení rozhodnout pro postup stanovený v níže uvedených pododstavcích.
Pokud je ve členském státě uvedeném v prvním pododstavci vážně narušen trh práce nebo se předvídá jeho narušení, které by mohlo vážně ohrozit životní úroveň nebo úroveň zaměstnanosti v dané oblasti nebo povolání, informuje o tom tento členský stát Komisi a ostatní členské státy a současně jim poskytne veškeré náležité údaje. Na základě těchto informací může členský stát požádat Komisi, aby oznámila úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 za účelem obnovení běžného stavu v dané oblasti nebo povolání. Komise rozhodne o pozastavení a délce jeho trvání a rozsahu do dvou týdnů od doručení žádosti a oznámí své rozhodnutí Radě. Každý členský stát může do dvou týdnů od vydání rozhodnutí Komise požádat Radu o zrušení nebo změnu rozhodnutí. Rada rozhodne o této žádosti kvalifikovanou většinou do dvou týdnů.
Členský stát uvedený v prvním pododstavci může v naléhavých a výjimečných případech pozastavit uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, a následně zašle odůvodněné oznámení Komisi.
8. Po dobu, kdy je podle výše uvedených odstavců 2 až 5 a 7 uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 pozastaveno, se na státní příslušníky stávajících členských států v Rumunsku a na rumunské státní příslušníky ve stávajících členských státech, pokud jde o právo rodinných příslušníků pracovníků nechat se zaměstnávat, uplatňuje článek 23 směrnice 2004/38/ES za těchto podmínek:
– manžel nebo manželka pracovníka a jejich děti mladší 21 let nebo vyživované, kteří s pracovníkem na území členského státu legálně bydlí ke dni přistoupení, mají po přistoupení okamžitý přístup na trh práce tohoto členského státu. To se nevztahuje na rodinné příslušníky pracovníka, kterému byl legálně umožněn vstup na trh práce členského státu na dobu kratší dvanácti měsíců;
– manžel nebo manželka pracovníka a jejich děti mladší 21 let nebo vyživované, kteří s pracovníkem na území členského státu legálně bydlí ode dne pozdějšího než den přistoupení, ale v době uplatňování výše uvedených přechodných ustanovení, mají přístup na trh práce od okamžiku, kdy v dotyčném členském státě bydlí nejméně po dobu osmnácti měsíců, nebo od třetího roku po dni přistoupení, podle toho, co nastane dříve.
Těmito ustanoveními nejsou dotčena výhodnější vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod.
9. Pokud některá ustanovení směrnice 2004/38/ES, která nahrazují ustanovení směrnice 68/360/EHS1, nemohou být oddělena od těch ustanovení nařízení (EHS) č. 1612/68, jejichž uplatňování je podle odstavců 2 až 5 a 7 a 8 odloženo, mohou se Rumunsko a stávající členské státy od těchto ustanovení odchýlit v rozsahu nezbytném pro uplatňování odstavců 2 až 5 a 7 a 8.
10. V případech, kdy jsou na základě výše uvedených přechodných ustanovení stávajícími členskými státy uplatňována vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, může Rumunsko ponechat v platnosti rovnocenná opatření ve vztahu ke státním příslušníkům daného členského státu nebo členských států.
11. Pokud je některým stávajícím členským státem pozastaveno uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, může se Rumunsko ve vztahu k Bulharsku rozhodnout pro postup stanovený v odstavci 7. Během takového období se povolení k zaměstnání vydávaná Rumunskem pro účely evidence státním příslušníkům Bulharska vydávají automaticky.
12. Každý stávající členský stát uplatňující vnitrostátní opatření v souladu s odstavci 2 až 5 a 7 až 9 může v rámci vnitrostátního práva zavést větší svobodu pohybu, než je svoboda pohybu ke dni přistoupení, včetně úplného přístupu na trh práce. Od třetího roku po dni přistoupení se každý stávající členský stát uplatňující vnitrostátní opatření může kdykoli rozhodnout uplatňovat místo nich články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68. O tomto rozhodnutí informuje Komisi.
13. S cílem čelit vážným narušením trhu práce nebo nebezpečí takových narušení v určitých citlivých odvětvích služeb, která mohou vzniknout v některých oblastech při nadnárodním poskytování služeb definovaném v článku 1 směrnice 96/71/ES, se mohou Německo a Rakousko po dobu, kdy uplatňují na základě výše uvedených přechodných ustanovení na volný pohyb rumunských pracovníků vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, po oznámení Komisi odchýlit od čl. III-144 prvního pododstavce Ústavy s cílem omezit v rámci poskytování služeb společnostmi usazenými v Rumunsku dočasný pohyb pracovníků, jejichž právo na přístup k zaměstnání v Německu nebo Rakousku podléhá vnitrostátním opatřením.
Seznam odvětví služeb, na která se může vztahovat tato odchylka, je následující:
– v Německu:
 Odvětví Kód NACE*, pokud není uvedeno jinak Stavebnictví včetně souvisejících oborů 45.1 až 4; Činnosti uvedené v příloze směrnice  96/71/ES Průmyslové čištění 74.70 Průmyslové čištění Jiné služby 74.87 Pouze činnosti v oblasti dekorace interiérů
– v Rakousku:
 Odvětví Kód NACE*, pokud není uvedeno jinak Zahradnické činnosti 01.41 Řezání, tvarování a konečná úprava kamenů pro výtvarné nebo stavební účely 26.7 Výroba kovových konstrukcí a jejich dílů 28.11 Stavebnictví včetně souvisejících oborů 45.1 až 4; Činnosti uvedené v příloze směrnice 96/71/ES Pátrací a bezpečnostní služby 74.60 Průmyslové čištění 74.70 Domácí ošetřovatelství 85.14 Mimoústavní sociální péče 85.32
Rumunsko může po oznámení Komisi a v rozsahu, v jakém se Německo a Rakousko v souladu s předchozími pododstavci odchýlí od čl. III-144 prvního pododstavce Ústavy, přijmout rovnocenná opatření.
Uplatňování tohoto odstavce nesmí vést ke zpřísnění podmínek dočasného pohybu pracovníků v rámci nadnárodního poskytování služeb mezi Německem nebo Rakouskem a Rumunskem v porovnání s podmínkami ke dni podpisu smlouvy o přistoupení.
14. Uplatňování odstavců 2 až 5 a 7 až 12 nesmí vést ke zpřísnění podmínek přístupu rumunských státních příslušníků na trhy práce stávajících členských států v porovnání s podmínkami ke dni podpisu smlouvy o přistoupení.
Bez ohledu na uplatňování odstavců 1 až 13 budou stávající členské státy během doby uplatňování vnitrostátních opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, upřednostňovat v přístupu na svůj trh práce pracovníky, kteří jsou státními příslušníky členských států, před pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí.
Na rumunské migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v jiném členském státě, nebo na migrující pracovníky z ostatních členských států a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v Rumunsku, se nebudou vztahovat větší omezení než na migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky z třetích zemí, kteří bydlí a pracují v členském státě nebo v Rumunsku. Při uplatňování zásady upřednostňování pracovníků z členských států Společenství se s migrujícími pracovníky z třetích zemí, kteří bydlí a pracují v Rumunsku, nesmí zacházet příznivěji než se státními příslušníky Rumunska.
2. VOLNÝ POHYB SLUŽEB
31997 L 0009: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů (Úř. věst. L 84, 26. 3. 1997, s. 22).
Odchylně od čl. 4 odst. 1 směrnice č. 97/9/ES se do 31. prosince 2011 v Rumunsku neuplatňuje minimální úroveň odškodnění. Rumunsko zajistí, aby jeho systém pro odškodnění investorů poskytoval krytí od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 nejméně ve výši 4 500 EUR, od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 nejméně ve výši 7 000 EUR, od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 nejméně ve výši 9 000 EUR, od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 nejméně ve výši 11 000 EUR a od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 nejméně ve výši 15 000 EUR.
Během přechodného období si ostatní členské státy ponechávají právo zabránit výkonu činnosti pobočky rumunského investičního podniku usazené na jejich území, dokud se tato pobočka nepřipojí k úředně uznanému systému pro odškodnění investorů uvnitř dotyčného členského státu, aby řádně pokryla rozdíl mezi rumunskou úrovní odškodnění a minimální úrovní uvedenou v čl. 4 odst. 1 směrnice 97/9/ES.
3. VOLNÝ POHYB KAPITÁLU
Smlouva o Ústavě pro Evropu.
1. Bez ohledu na povinnosti vyplývající ze Smlouvy o Ústavě pro Evropu může Rumunsko po dobu pěti let ode dne přistoupení ponechat v platnosti omezení stanovená právními předpisy Rumunska platnými ke dni podpisu Smlouvy o přistoupení a týkajícími se nabývání vlastnictví pozemků pro objekty vedlejšího bydlení státními příslušníky členských států nebo států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, kteří nebydlí na území Rumunska, a společnostmi zřízenými podle práva jiného členského státu nebo státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru, které nejsou ani usazeny, ani nemají pobočku nebo zastoupení na území Rumunska.
Na státní příslušníky členských států a státní příslušníky států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, kteří legálně bydlí v Rumunsku, se nebude vztahovat předchozí pododstavec ani žádná jiná pravidla nebo postupy než ty, které se vztahují na státní příslušníky Rumunska.
2. Bez ohledu na povinnosti vyplývající ze Smlouvy o Ústavě pro Evropu může Rumunsko po dobu sedmi let ode dne přistoupení ponechat v platnosti omezení stanovená právními předpisy Rumunska platnými ke dni podpisu Smlouvy o přistoupení a týkajícími se nabývání zemědělských pozemků, lesů a lesních pozemků státními příslušníky členských států nebo států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, a společnostmi zřízenými podle práva jiného členského státu nebo státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru, které nejsou v Rumunsku ani usazeny, ani zapsány v rejstříku. V žádném případě nesmí být v souvislosti s nabýváním zemědělských pozemků, lesů a lesních pozemků se státním příslušníkem členského státu zacházeno méně příznivě než ke dni podpisu smlouvy o přistoupení nebo s většími omezeními než se státním příslušníkem třetí země.
Na samostatně hospodařící zemědělce, kteří jsou státními příslušníky jiného členského státu a kteří se chtějí usadit a bydlet v Rumunsku, se nebude vztahovat předchozí pododstavec ani jiné postupy než ty, které se vztahují na státní příslušníky Rumunska.
Obecné přezkoumání těchto přechodných opatření se uskuteční ve třetím roce po dni přistoupení. K tomuto účelu předloží Komise zprávu Radě. Rada může na návrh Komise jednomyslně rozhodnout o zkrácení nebo ukončení přechodného období uvedeného v prvním pododstavci.
4. HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ
A. DAŇOVÁ PODPORA
1. Smlouva o Ústavě pro Evropu, část III hlava III kapitola I oddíl 5 Hospodářská soutěž
a) Bez ohledu na články III-167 a III-168 Ústavy může Rumunsko podnikům, které do 1. července 2003 obdržely osvědčení trvalého investora v zaostalé oblasti, nadále poskytovat osvobození od daně z příjmu právnických osob na základě mimořádného nařízení vlády č. 24/1998 o zaostalých oblastech, ve znění pozdějších předpisů:
– ve třech zaostalých oblastech (Brad, Valea Jiului, Bălan) až do 31. prosince 2008,
– ve dvaceti dvou zaostalých oblastech (Comăneşti, Bucovina, Altân Tepe, Filipeşti, Ceptura, Albeni, Schela, Motru Rovinari, Rusca Montană, Bocşa, Moldova Nouă-Anina, Baraolt, Apuseni, Ştei-Nucet, Borod Şuncuiuş-Dobreşti-Vadu Crişului, Popeşti-Dema-Aleşd, Ip, Hida-Surduc-Jibou-Bălan, Şărmăşag-Chiejd-Bobota, Baia Mare, Borşa Vişeu, Rodna) až do 31. prosince 2009,
– ve třech zaostalých oblastech (Cugir, Zimnicea, Copşa Mică) až do 31. prosince 2010;
za těchto podmínek:
– státní podpora je udělena pro regionální investice:
– čistá výše takové regionální podpory nepřekročí 50 % čistého grantového ekvivalentu. Tento strop může být v případě malých a středních podniků zvýšen o 15 procentních bodů, pokud celková čistá výše podpory nepřekročí 75 %,
– pokud podnik vykonává činnost v odvětví motorových vozidel1, nepřekročí celková podpora maximum 30 % investičních nákladů, na které je možné poskytnout podporu,
– období pro výpočet podpory, jež má být zahrnuta do uvedených stropů, začíná dnem 2. ledna 2003; veškerá podpora nárokovaná a obdržená na základě zisků předcházejících tomuto dni je z výpočtu vyloučena,
– pro účely výpočtu celkové podpory se přihlédne ke všem podporám poskytnutým příjemci v souvislosti s náklady, na které je možné poskytnout podporu, včetně podpory poskytnuté podle jiných režimů a bez ohledu na to, zda je podpora poskytována ze zdrojů obce, regionu, státu nebo Společenství,
– náklady, na které je možné poskytnout podporu, budou vymezeny na základě Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře1,
– přihlédnout lze k těm nákladům, na které je možné poskytnout podporu, jež byly vynaloženy v období od 2. října 1998 (tj. den vstupu režimu podle mimořádného nařízení vlády č. 24/1998 o zaostalých oblastech v platnost) do 15. září 2004.
b) Rumunsko předloží Komisi:
– dva měsíce po dni přistoupení informace o splnění podmínek stanovených výše,
– do konce prosince 2010 informace o investičních nákladech, na které je možné poskytnout podporu, skutečně vynaložených příjemci podle mimořádného nařízení vlády č. 24/1998 o zaostalých oblastech, ve znění pozdějších předpisů, a o celkových částkách podpory obdržených příjemci a
– pololetní zprávy o sledování podpory poskytnuté příjemcům v odvětví motorových vozidel.
2. Smlouva o Ústavě pro Evropu, část III hlava III kapitola I oddíl 5 Hospodářská soutěž
a) Bez ohledu na články III-167 a III-168 Ústavy může Rumunsko podnikům, které před 1. červencem 2002 podepsaly obchodní smlouvy se správami zón volného obchodu, do 31. prosince 2011 nadále poskytovat osvobození od licenčních poplatků na základě zákona č. 84/1992 o zónách volného obchodu, ve znění pozdějích předpisů, za těchto podmínek:
– státní podpora je udělena pro regionální investice:
– čistá výše takové regionální podpory nepřesahuje 50 % čistého grantového ekvivalentu. Tento strop může být v případě malých a středních podniků zvýšen o 15 procentních bodů, pokud celková čistá výše podpory nepřekročí 75 %,
– pokud podnik vykonává činnost v odvětví motorových vozidel1, nepřekročí celková podpora maximum 30 % investičních nákladů, na které je možné poskytnout podporu,
– období pro výpočet podpory, jež má být zahrnuta do uvedených stropů, začíná dnem 2. ledna 2003; veškerá podpora nárokovaná a obdržená na základě zisků předcházejících tomuto dni je z výpočtu vyloučena,
– pro účely výpočtu celkové podpory se přihlédne ke všem podporám poskytnutým příjemci v souvislosti s náklady, na které je možné poskytnout podporu, včetně podpory poskytnuté podle jiných režimů a bez ohledu na to, zda je podpora poskytována ze zdrojů obce, regionu, státu nebo Společenství,
– náklady, na které je možné poskytnout podporu, budou vymezeny na základě Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře1,
– přihlédnout lze k těm nákladům, na které je možné poskytnout podporu, jež byly vynaloženy v období od 30. července 1992 (tj. den vstupu režimu podle zákona č. 84/1992 o zónách volného obchodu v platnost) do 1. listopadu 2004.
b) Rumunsko předloží Komisi:
– dva měsíce po dni přistoupení informace o splnění podmínek stanovených výše,
– do konce prosince 2011 informace o investičních nákladech, na které je možné poskytnout podporu, skutečně vynaložených příjemci podle zákona č. 84/1992 o zónách volného obchodu, ve znění pozdějších předpisů, a o celkových částkách podpory obdržených příjemci a
– pololetní zprávy o sledování podpory poskytnuté příjemcům v odvětví motorových vozidel.
B. RESTRUKTURALIZACE OCELÁŘSTVÍ
Smlouva o Ústavě pro Evropu, část III hlava III kapitola I oddíl 5 Hospodářská soutěž
1. Bez ohledu na články III-167 a III-168 Ústavy se státní podpora poskytnutá Rumunskem pro účely restrukturalizace vymezeným částem rumunského ocelářského průmyslu od roku 1993 do roku 2004 považuje za slučitelnou se společným trhem za těchto podmínek:
– období stanovené v čl. 9 odst. 4 Protokolu 2 o výrobcích ESUO k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé1 bylo prodlouženo do dne 31. prosince 2005,
– podmínky stanovené v národním restrukturalizačním programu a v jednotlivých obchodních plánech, na jejichž základě byl uvedený protokol prodloužen, jsou dodržovány po celé období let 2002-2008,
– podmínky stanovené v těchto ustanoveních a v dodatku A jsou plněny,
– v době od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008, kdy končí období restrukturalizace, není ocelárnám zahrnutým do národního restrukturalizačního programu poskytována ani vyplácena žádná státní podpora v jakékoliv podobě a
– po 31. prosinci 2004 není rumunskému ocelářskému odvětví poskytována ani vyplácena žádná státní podpora na restrukturalizaci. Pro účely těchto ustanovení a dodatku A se státní podporou pro restrukturalizaci rozumí jakékoliv opatření týkající se ocelářských společností, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a které nelze považovat za slučitelné se společným trhem v souladu s obvyklými pravidly používanými ve Společenství.
2. Pouze společnosti uvedené v dodatku A části I (dále jen „společnosti přijímající podporu“) jsou způsobilé obdržet státní podporu v rámci programu restrukturalizace rumunského ocelářství.
3. Restrukturalizace rumunského ocelářství, jak je popsána v jednotlivých obchodních plánech společností přijímajících podporu a v národním restrukturalizačním programu, v souladu s podmínkami stanovenými v těchto ustanoveních a v dodatku A, musí být dokončena do 31. prosince 2008 (dále jen „konec období restrukturalizace“).
4. Společnost přijímající podporu nesmí:
a) v případě fúze se společností neuvedenou v dodatku A části I převést výhody z podpory poskytnuté společnosti přijímající podporu;
b) převzít aktiva jakékoliv společnosti neuvedené v dodatku A části I a převést na ni výhody z podpory poskytnuté v době do 31. prosince 2008.
5. K veškerým následným změnám ve vlastnictví společností přijímajících podporu může dojít, pokud jsou splněny podmínky a zásady týkající se hospodářské životaschopnosti, státních podpor a snížení výrobní kapacity vymezené v těchto ustanoveních a v dodatku A.
6. Společnosti neuvedené jako „společnosti přijímající podporu“ v dodatku A části I nebudou přijímat státní podporu na restrukturalizaci ani jinou podporu považovanou za slučitelnou s pravidly Společenství pro státní podporu a nebudou v tomto smyslu povinny snížit výrobní kapacitu. Jakékoliv snížení kapacity v rámci těchto společností nebude považováno za součást minimálního snížení.
7. Celková částka hrubé restrukturalizační podpory, která má být schválena pro společnosti přijímající podporu, bude stanovena na základě odůvodnění každého jednotlivého podpůrného opatření stanoveného v konečném národním restrukturalizačním programu a v jednotlivých obchodních plánech, jež schválí rumunské orgány, s výhradou konečného ověření plnění kritérií stanovených v čl. 9 odst. 4 protokolu 2 evropské dohody a s výhradou schválení Radou. V každém případě nesmí být celková částka hrubé restrukturalizační podpory poskytnuté a vyplacené v období let 1993-2004 vyšší než 49 985 miliard ROL. V rámci tohoto celkové stropu se použijí tyto částečné stropy nebo maximální částky státní podpory poskytované a vyplácené každé společnosti přijímající podporu v období let 1993-2004:
 Ispat Sidex Galaţi 30 598 miliard ROL Siderurgica Hunedoara 9 975 miliard ROL CS Reşiţa 4 707 miliard ROL IS Câmpia Turzii 2 234 miliard ROL COS Târgovişte 2 399 miliard ROL Donasid (Siderca) Călăraşi 72 miliard ROL
Státní podpora povede k tomu, že společnosti přijímající podporu budou na konci období restrukturalizace v běžných tržních podmínkách hospodářsky životaschopné. Částka a míra této podpory musí být přísně omezena na to, co je absolutně nezbytné pro zajištění této životaschopnosti. Hospodářská životaschopnost bude stanovena s přihlédnutím ke kritériím popsaným v dodatku A části III.
Rumunsko neposkytne rumunskému ocelářskému průmyslu žádnou další státní podporu pro účely restrukturalizace.
8. Celkové čisté snížení kapacity u hotových výrobků, jehož mají společnosti přijímající podporu dosáhnout v období let 1993-2008, bude nejméně 2 050 00 tun.
Toto snížení kapacity bude měřeno na základě trvalého uzavření dotyčných ocelářských zařízení s válcováním za tepla fyzickým zničením tak, aby tato zařízení již nemohla být znovu zprovozněna. Prohlášení konkursu na společnost přijímající podporu se nepovažuje za snížení kapacity1.
Minimální čisté snížení kapacity ve výši 2 050 000 tun a lhůty pro ukončení výroby a trvalé uzavření dotyčných zařízení musí být splněny v souladu s harmonogramem uvedeným v dodatku A části II.
9. Jednotlivé obchodní plány musí být písemně schváleny společnostmi přijímajícími podporu. Musí být provedeny a zejména musí zahrnovat:
a) v případě Ispat Sidex Galaţi:
i) provádění investičního programu modernizace zařízení, zlepšování výnosů, snižování nákladů (zejména spotřeby energie) a zlepšování jakosti
ii) přechod na tržní segmenty válcované oceli s vyšší přidanou hodnotou
iii) zlepšení provozní výkonnosti a řízení organizace
iv) dokončení finanční restrukturalizace společnosti
v) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
b) v případě Siderurgica Hunedoara:
i) modernizace zařízení s cílem splnit plán tržeb
ii) zlepšení provozní výkonnosti a řízení organizace
iii) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
c) v případě IS Câmpia Turzii:
i) zvýšení výroby výrobků s vyšší přidanou hodnotou a zpracovaných výrobků
ii) provádění investičního programu s cílem zlepšit jakost výroby
iii) zlepšení provozní výkonnosti a řízení organizace
iv) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
d) v případě CS Reşiţa:
i) zaměření na polotovary k zásobování místního odvětví výroby trubek
ii) uzavření nevýkonných zařízení
iii) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
e) v případě COS Târgovişte:
i) zvýšení podílu výrobků s vyšší přidanou hodnotou
ii) provádění investičního programu s cílem dosáhnout snížení nákladů, vyšší výkonnosti a zlepšení jakosti
iii) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
f) v případě Donasid Călăraşi:
i) provedení investičního programu s cílem modernizovat zařízení
ii) zvýšení podílu hotových výrobků
iii) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí.
10. K veškerým následným změnám národního restrukturalizačního programu a jednotlivých obchodních plánů musí dát souhlas Komise, popřípadě Rada.
11. Restrukturalizace bude prováděna za podmínek plné průhlednosti a na základě zdravých zásad tržního hospodářství.
12. Komise a Rada budou pozorně kontrolovat provádění restrukturalizačního programu a jednotlivých obchodních plánů, jakož i plnění podmínek stanovených v těchto ustanoveních a v dodatku A před přistoupením i po přistoupení až do roku 2009. Komise bude zejména kontrolovat plnění hlavních závazků a ustanovení stanovených v odstavcích 7 a 8 týkajících se státní podpory, hospodářské životaschopnosti a snižování kapacity, zejména s využitím restrukturalizačních kritérií stanovených v odstavci 9 a v dodatku A části III. Za tímto účelem bude Komise předkládat zprávy Radě.
13. Součástí kontroly bude nezávislé hodnocení prováděné každoročně v období let 2005-2009.
14. Rumunsko bude na kontrolních opatřeních plně spolupracovat. Zejména
– Rumunsko do 15. března a 15. září každého roku Komisi předoží půlroční zprávy, nerozhodne-li Komise jinak. První zprávu je nutné předložit dne 15. března 2005 a poslední dne 15. března 2009;
– tyto zprávy musí obsahovat veškeré informace nezbytné ke sledování restrukturalizačního procesu a snižování a využití kapacity a poskytovat dostatečné finanční údaje, aby bylo možné posoudit, zda byly splněny podmínky a požadavky obsažené v těchto ustanoveních a v dodatku A. Zprávy budou obsahovat alespoň informace stanovené v dodatku A části IV, u kterých si Komise vyhrazuje právo na změnu podle svých zkušeností získaných v průběhu kontrolního procesu. Kromě jednotlivých obchodních zpráv vypracovaných společnostmi, které přijímají podporu, musí být rovněž vypracována zpráva o celkové situaci rumunského ocelářského odvětví, včetně nejnovějšího makroekonomického vývoje;
– Rumunsko stanoví společnostem přijímajícím podporu povinnost sdělit veškeré údaje, které by za jiných okolností byly považovány za důvěrné. Při podávání zpráv Radě Komise zajistí, že důvěrné informace týkající se jednotlivých společností nebudou zveřejněny.
15. Poradní výbor složený ze zástupců rumunských orgánů a Komise se bude scházet jednou za šest měsíců. Schůze poradního výboru se rovněž mohou konat ad hoc, bude-li to Komise považovat za nezbytné.
16. Pokud Komise na základě kontroly zjistí, že došlo k podstatným odchylkám od předpovědi makroekonomického vývoje, finanční situace společností přijímajících podporu nebo hodnocení hospodářské životaschopnosti, může požadovat, aby Rumunsko přijalo vhodná opatření k posílení nebo změně restrukturalizačních opatření dotyčných společností přijímajících podporu.
17. Pokud kontrola ukáže, že
a) nebyly splněny podmínky stanovené v těchto ustanoveních a v dodatku A nebo
b) nebyly splněny závazky Rumunska přijaté v rámci prodloužení doby, během které Rumunsko může výjimečně poskytovat státní podporu na restrukturalizaci svého ocelářského průmyslu podle Evropské dohody, nebo
c) během období restrukturalizace Rumunsko poskytlo dodatečnou neslučitelnou státní podporu společnostem přijímajícím podporu nebo některé ocelářské společnosti,
přijme Komise vhodná opatření a požádá dotyčné společnosti, aby vrátily veškerou podporu poskytnutou v rozporu s podmínkami stanovenými v těchto ustanoveních a v dodatku A. V případě potřeby se použijí ochranné doložky stanovené v článku 37 protokolu nebo v článku 39 protokolu.
5. ZEMĚDĚLSTVÍ
A. ZEMĚDĚLSKÉ PŘEDPISY
31999 R 1493: Nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (Úř. věst. L 179, 14. 7. 1999, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32003 R 1795: nařízením Komise (ES) č. 1795/2003 ze dne 13. 10. 2003 (Úř. věst. L 262, 14. 10. 2003, s. 13).
Odchylně od čl. 19 odst. 1 až 3 nařízení (ES) č. 1493/1999 může Rumunsko uznat práva na opětovné vysazení získaná vyklučením hybridních odrůd, které nesmějí být zatříděny jako odrůdy vinné révy, pěstovaných na ploše 30 000 hektarů. Tato práva na opětovné vysazení lze využít pouze do 31. prosince 2014 a výhradně pro vysazení révy vinné (Vitis vinifera).
Na restrukturalizaci a přeměnu těchto vinic nelze poskytnout podporu Společenství podle článku 13 nařízení (ES) č. 1493/1999. Na náklady jejich restrukturalizace a přeměny však může být poskytnuta vnitrostátní veřejná podpora. Tato podpora nesmí přesáhnout 75 % všech nákladů na každou vinici.
B. VETERINÁRNÍ A ROSTLINOLÉKAŘSKÉ PŘEDPISY
I. VETERINÁRNÍ PŘEDPISY
32004 R 0852: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30. 4. 2004, s. 1).
32004 R 0853: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 139, 30. 4. 2004, s. 55).
a) Strukturální požadavky stanovené v kapitole II přílohy II nařízení (ES) č. 852/2004 a v kapitolách II a III oddílu I, kapitolách II a III oddílu II a kapitole I oddílu V přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004 se do 31. prosince 2009 neuplatňují na zařízení v Rumunsku uvedená v dodatku B k této příloze s výhradou níže stanovených podmínek.
b) Dokud se na zařízení zmíněná v písmenu a) vztahuje uvedené písmeno, smějí být produkty pocházející z těchto zařízení uváděny pouze na vnitrostátní trh nebo používány k dalšímu zpracování v zařízeních v Rumunsku, na která se rovněž vztahuje písmeno a), bez ohledu na okamžik uvedení na trh. Tyto produkty musí být označeny hygienickou nebo identifikační značkou odlišnou od značky stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 853/2004.
Předchozí pododstavec se vztahuje rovněž na všechny produkty pocházející z integrovaných zařízení na produkci masa, pokud se na část zařízení vztahuje písmeno a).
c) Zařízení na zpracování mléka uvedená v dodatku B k této příloze smějí do 31. prosince 2009 přijímat dodávky syrového mléka, které nesplňuje požadavky přílohy III oddílu IX kapitoly I podkapitol II a III nařízení (ES) č. 853/2004 nebo s nímž nebylo nakládáno v souladu s těmito požadavky, pokud jsou hospodářství, z nichž je mléko dodáváno, uvedena na seznamu vedeném pro tento účel rumunskými orgány. Rumunsko bude Komisi podávat roční zprávy o pokroku modernizace těchto hospodářství produkujících mléko a systému sběru mléka.
d) Rumunsko zajistí postupné dosažení souladu se strukturálními požadavky uvedenými v písmenu a). Pro každé zařízení, na které se vztahuje opatření stanovené v písmenu a) a které je uvedeno v dodatku B, předloží Rumunsko Komisi do dne přistoupení plán modernizace schválený příslušným vnitrostátním veterinárním orgánem. Plán bude zahrnovat seznam všech nedostatků ve vztahu k požadavkům uvedeným v písmenu a) a předpokládané datum jejich odstranění. Rumunsko bude Komisi podávat roční zprávy o pokroku dosaženém v jednotlivých zařízeních. Rumunsko zajistí, aby v provozu směla pokračovat pouze zařízení, která dosáhnou plného souladu s těmito požadavky do 31. prosince 2009.
e) Komise může postupem podle článku 58 nařízení (ES) č. 178/20021 aktualizovat dodatek B k této příloze před přistoupením a až do 31. prosince 2009 a při té příležitosti může doplňovat nebo vypouštět určitá zařízení s ohledem na pokrok dosažený při nápravě stávajících nedostatků a na výsledky monitorovacího procesu.
Prováděcí pravidla k zajištění řádného fungování výše uvedené přechodné úpravy mohou být přijata postupem podle článku 58 nařízení (ES) č. 178/2002.
II. ROSTLINOLÉKAŘSKÉ PŘEDPISY
31991 L 0414: Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19. 8. 1991, s. 1), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0099: směrnicí Komise 2004/99/ES ze dne 1. 10. 2004 (Úř. věst. L 309, 6. 10. 2004, s. 6).
Odchylně od čl. 13 odst. 1 směrnice 91/414/EHS může Rumunsko prodloužit lhůty pro poskytování informací uvedených v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS pro přípravky na ochranu rostlin, které jsou v současné době schváleny v Rumunsku a uváděny na trh výlučně na rumunském území a které obsahují sloučeniny mědi (sulfát, oxychlorid nebo hydroxid), síru, acetochlor, dimethoát a 2,4-D, jsou-li tyto složky v daném okamžiku uvedeny v příloze I uvedené směrnice. Tyto lhůty mohou být prodlouženy nejdéle do 31. prosince 2009, s výjimkou 2,4-D, u které mohou být prodlouženy nejdéle do 31. prosince 2008. Uvedená ustanovení se vztahují pouze na ty žadatelské společnosti, které skutečně začaly pracovat na tvorbě nebo získávání požadovaných údajů před 1. lednem 2005.
6. DOPRAVNÍ POLITIKA
1. 31993 R 3118: Nařízení Rady (EHS) č. 3118/93 ze dne 25. října 1993, kterým se stanoví podmínky, za nichž může dopravce nerezident provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží uvnitř členského státu (Úř. věst. L 279, 12. 11. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32002 R 0484: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 484/2002 ze dne 1. 3. 2002 (Úř. věst. L 76, 19. 3. 2002, s. 1).
a) Odchylně od článku 1 nařízení (EHS) č. 3118/93 jsou do konce třetího roku následujícího po dni přistoupení dopravci usazení v Rumunsku vyloučeni z provozování vnitrostátní silniční přepravy zboží v jiných členských státech a dopravci usazení v jiných členských státech jsou vyloučeni z provozování vnitrostátní silniční přepravy zboží v Rumunsku.
b) Před koncem třetího roku následujícího po dni přistoupení oznámí členské státy Komisi, zda si přejí prodloužit toto období nejvýše o dva roky nebo zda si přejí napříště plně uplatňovat článek 1 uvedeného nařízení. Není-li žádné takové oznámení učiněno, uplatňuje se článek 1 uvedeného nařízení. Pouze dopravci usazení v členských státech, ve kterých se uplatňuje článek 1 uvedeného nařízení, mohou provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží v jiných členských státech, ve kterých se článek 1 také uplatňuje.
c) Členské státy, ve kterých se na základě písmene b) uplatňuje článek 1 uvedeného nařízení, se mohou rozhodnout pro postup stanovený níže do konce pátého roku následujícího po dni přistoupení.
Pokud je v členském státě uvedeném v předchozím pododstavci vážně narušen vnitrostátní trh nebo jeho část z důvodu nebo za přispění kabotáže, například podstatným převisem nabídky nad poptávkou nebo ohrožení finanční stability nebo přežití značného počtu dopravních podniků, informuje o tom tento členský stát Komisi a ostatní členské státy a současně jim poskytne veškeré související informace. Na základě těchto informací může členský stát požádat Komisi o úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článku 1 uvedeného nařízení za účelem znovunastolení běžného stavu.
Komise posoudí situaci na základě informací poskytnutých daným členským státem a rozhodne do jednoho měsíce od obdržení žádosti o potřebě přijmout ochranná opatření. Použije se postup stanovený v čl. 7 odst. 3 druhém, třetím a čtvrtém pododstavci a odst. 4, 5 a 6 uvedeného nařízení. Členský stát uvedený v prvním pododstavci může v naléhavých a výjimečných situacích pozastavit uplatňování článku 1 uvedeného nařízení, a následně zašle odůvodněné oznámení Komisi.
d) Dokud se článek 1 uvedeného nařízení neuplatňuje na základě výše uvedených písmen a) a b), mohou členské státy regulovat přístup k vlastní vnitrostátní silniční přepravě zboží prostřednictvím postupného vzájemného udělování povolení kabotáže na základě dvoustranných dohod. To může zahrnovat i možnost plné liberalizace.
e) Uplatňování písmen a) až c) nesmí vést k většímu omezení přístupu k vnitrostátní silniční přepravě zboží než přede dnem podpisu smlouvy o přistoupení.
2. 31996 L 0053: Směrnice Rady 96/53/ES ze dne 25. července 1996, kterou se pro určitá silniční vozidla provozovaná v rámci Společenství stanoví maximální přípustné rozměry pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz (Úř. věst. L 235, 17. 9. 1996, s. 59), naposledy pozměněná:
– 32002 L 0007: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/7/ES ze dne 18. 2. 2002 (Úř. věst. L 67, 9. 3. 2002, s. 47).
Odchylně od čl. 3 odst. 1 směrnice 96/53/ES mohou vozidla, která vyhovují mezním hodnotám kategorií 3.2.1, 3.4.1, 3.4.2 a 3.5.1 stanoveným v příloze I uvedené směrnice, používat do 31. prosince 2013 nemodernizované části rumunské silniční sítě, pouze pokud vyhovují rumunským mezním hodnotám zatížení nápravy.
Ode dne přistoupení nesmějí být pro vozidla, která vyhovují požadavkům směrnice 96/53/ES, zavedena žádná omezení, pokud jde o používání nejdůležitějších dopravních tras uvedených v příloze 5 dohody o přepravě mezi ES a Rumunskem1 a v příloze I rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě2, které jsou vyjmenovány níže.
1. Alba Iulia – Turda – Zalău – Satu Mare – Halmeu (silnice E 81)
2. Zalău – Oradea – Borş (silnice 1 H a E 60)
3. Mărăşeşti – Bacău – Suceava – Siret (silnice E 85)
4. Tişiţa – Tecuci – Huşi – Albita (silnice E 581)
5. Simeria – Haţeg – Rovinari – Craiova – Calafat (silnice E 79)
6. Lugoj – Caransebeş – Drobeta-Turnu Severin – Filiaşi – Craiova (silnice E 70)
7. Craiova – Alexandria – Bucureşti (silnice 6)
8. Drobeta-Turnu Severin – Calafat (silnice 56 A)
9. Bucureşti – Buzău (silnice E 60/E 85)
10. Bucureşti – Giurgiu (silnice E 70/E 85)
11. Braşov – Sibiu (silnice E 68)
12. Timişoara – Stamora Moraviţa
Rumunsko dodrží časový plán stanovený v tabulce níže pro modernizaci své vedlejší silniční sítě znázorněné na mapě uvedené níže. Všechny investice do infrastruktury využívající prostředky z rozpočtu Společenství zajistí, aby hlavní dopravní tahy byly budovány nebo modernizovány pro nosnost 11,5 tuny na nápravu.
Souběžně s dokončováním modernizace je rumunská vedlejší silniční síť postupně otevírána pro vozidla v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám uvedené směrnice. Používání nemodernizovaných částí vedlejší silniční sítě k nakládce a vykládce je dovoleno během celého přechodného období, je-li to technicky možné.
Ode dne přistoupení se u veškerých vozidel v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES, vybírají dočasné dodatečné poplatky v rumunské vedlejší silniční síti, pouze pokud překračují vnitrostátní mezní hodnoty zatížení náprav. U těchto vozidel se tyto dočasné dodatečné poplatky v rumunské vedlejší silniční síti nevybírají, překračují-li vnitrostátní mezní hodnoty, pokud jde o rozměr nebo celkovou hmotnost vozidla. Kromě toho se u vozidel v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES a jsou vybavena pneumatickým zavěšením, vybírají poplatky, které jsou alespoň o 25 % nižší.
Dočasné dodatečné poplatky za používání nemodernizovaných částí vedlejší sítě vozidly v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným uvedenou směrnicí, musí být ukládány na nediskriminačním základě. Systém poplatků musí být průhledný a placení těchto poplatků nesmí vést k nepřiměřenému správnímu zatížení nebo zdržování uživatelů ani k systematické kontrole mezních hodnot zatížení náprav na hranicích. Uplatňování limitu zatížení nápravy musí být zajišťováno nediskriminačním způsobem na celém území a vztahovat se i na vozidla evidovaná v Rumunsku.
Poplatky pro vozidla bez pneumatického zavěšení, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES, nepřekročí úrovně uvedené v tabulce níže (vyjádřeno v údajích pro rok 2002). U vozidel, která jsou vybavena pneumatickým zavěšením a vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES, se vybírají poplatky, které jsou alespoň o 25 % nižší.
Maximální úroveň poplatků (údaje pro rok 2002) pro vozidla bez pneumatického zavěšení, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES
 Stanovené zatížení jedné nápravy vozidla od - do Výše příplatku za použití jednoho kilometru nemodernizované silnice (s maximální nosností  10 tun na nápravu) v eurech (údaje pro rok 2002) od 10 tun na nápravu do 10,5 tuny na nápravu 0,11 od 10,5 tuny na nápravu do 11 tun na nápravu 0,30 od 11 tun na nápravu do 11,5 tuny na nápravu 0,44
Časový plán modernizace vedlejší silniční sítě, která bude postupně otevírána pro vozidla vyhovující mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES
 Období 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 CELKEM Km ve výstavbě1 3 031 2 825 1 656 1 671 1 518 1 529 1 554 Km uvedené do provozu2 960 1 674 528 624 504 543 471 Souhrnné práce (v km) 3 916 5 590 6 118 6 742 7 246 7 789 8 260 8 260
1 Km ve výstavbě = úseky silnic, na nichž se provádějí práce během referenčního roku. Tyto práce mohou být zahájeny v referenčním roce nebo v předchozích letech.
2 Km v provozu = úseky silnic, na nichž jsou práce dokončeny nebo které jsou uvedeny do provozu v referenčním roce.

3. 31999 L 0062: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ze dne 17. června 1999 o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (Úř. věst. L 187, 20. 7. 1999, s. 42), naposledy pozměněná:
– 12003 T: aktem o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33)
Odchylně od čl. 6 odst. 1 směrnice 1999/62/ES se v Rumunsku do 31. prosince 2010 minimální sazby daně stanovené v příloze I uvedené směrnice neuplatňují pro motorová vozidla používaná výhradně pro vnitrostátní dopravní operace.
Během tohoto období sazby daně uplatňované v Rumunsku pro tato vozidla postupně dosáhnou minimální výše stanovené v příloze I uvedené směrnice v souladu s tímto rozvrhem:
– do 1. ledna 2007 nesmějí být sazby daně uplatňované v Rumunsku nižší než 60 % minimálních sazeb stanovených v příloze I uvedené směrnice,
– do 1. ledna 2009 nesmějí být sazby daně uplatňované v Rumunsku nižší než 80 % minimálních sazeb stanovených v příloze I uvedené směrnice.
7. DANĚ
1. 31977 L 0388: Šestá směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (Úř. věst. L 145, 13. 6. 1977, s. 1), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0066: směrnicí Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
Pro účely čl. 28 odst. 3 písm. b) směrnice 77/388/EHS může Rumunsko pokračovat v osvobození od daně z přidané hodnoty u mezinárodní přepravy cestujících podle bodu 17 přílohy F směrnice, dokud nebude splněna podmínka stanovená v čl. 28 odst. 4 směrnice nebo dokud je stejné osvobození uplatňováno některým stávajícím členským státem, podle toho, co nastane dříve.
2. 31992 L 0079: Směrnice Rady 92/79/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování daní z cigaret (Úř. věst. L 316, 31. 10. 1992, s. 8), naposledy pozměněná:
– 32003 L 0117: směrnicí Rady 2003/117/ES ze dne 5. 12. 2003 (Úř. věst. L 333, 20. 12. 2003, s. 49).
Odchylně od čl. 2 odst. 1 směrnice 92/79/EHS může Rumunsko odložit uplatňování celkové minimální spotřební daně z ceny pro konečného spotřebitele (včetně všech daní) u cigaret nejžádanější cenové kategorie do 31. prosince 2009 za podmínky, že během tohoto období Rumunsko postupně přiblíží sazby spotřební daně k celkové minimální spotřební dani stanovené směrnicí.
Aniž je dotčen článek 8 směrnice Rady 92/12/EHS ze dne 25. února 1992 o obecné úpravě, držení, pohybu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani1, mohou členské státy po informování Komise zachovat po dobu, po kterou se uplatňuje výše uvedená odchylka, na cigarety, které smějí být dovezeny na jejich území z Rumunska bez dodatečné platby spotřební daně, stejná množstevní omezení jako ta, která se uplatňují na dovoz ze třetích zemí. Členské státy, které využijí této možnosti, mohou provádět nezbytné kontroly za podmínky, že tyto kontroly nemají vliv na řádné fungování vnitřního trhu.
3. 32003 L 0049: Směrnice Rady 2003/49/EHS ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (Úř. věst. L 157, 26. 6. 2003, s. 49), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0076: směrnicí Rady 2004/76/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 106).
Rumunsko nemusí do 31. prosince 2010 uplatňovat článek 1 směrnice 2003/49/ES. Během tohoto přechodného období nesmí sazba daně z úroků nebo licenčních poplatků placených přidružené společnosti v jiném členském státě nebo stálé provozovně, která patří přidružené společnosti jednoho členského státu a nachází se na území jiného členského státu, překročit 10 %.
4. 32003 L 0096: Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31. 10. 2003, s. 51), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0075: směrnicí Rady 2004/75/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 100).
a) Odchylně od článku 7 směrnice 2003/96/ES může Rumunsko uplatnit tato přechodná období:
– do 1. ledna 2011 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění bezolovnatého benzinu používaného jako pohonná hmota na minimální úroveň 359 EUR na 1 000 litrů. Od 1. ledna 2008 nesmí být skutečná sazba daně uplatňovaná na bezolovnatý benzin používaný jako pohonná hmota nižší než 323 EUR na 1 000 litrů,
– do 1. ledna 2013 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění plynového oleje používaného jako pohonná hmota na minimální úroveň 330 EUR na 1 000 litrů. Skutečná sazba daně uplatňovaná na plynový olej používaný jako pohonná hmota nesmí být od 1. ledna 2008 nižší než 274 EUR na 1 000 litrů a od 1. ledna 2011 nižší než 302 EUR na 1 000 litrů.
b) Odchylně od článku 9 směrnice 2003/96/ES může Rumunsko uplatnit tato přechodná období:
– do 1. ledna 2010 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění zemního plynu používaného pro účely neobchodního vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I,
– do 1. ledna 2010 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění těžkého topného oleje používaného pro účely dálkového vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I,
– do 1. ledna 2009 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění těžkého topného oleje používaného pro jiné účely než dálkové vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I.
Od 1. ledna 2007 nesmí být skutečná sazba daně uplatňovaná na dotčené produkty těžkých topných olejů nižší než 13 EUR na 1 000 kg.
c) Odchylně od článku 10 směrnice 2003/96/ES může Rumunsko do 1. ledna 2010 uplatnit přechodné období pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění elektřiny na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I. Od 1. ledna 2007 nesmějí být skutečné sazby daně uplatňované na elektřinu nižší než 50 % odpovídající minimální sazby Společenství.
8. ENERGETIKA
31968 L 0414: Směrnice Rady 68/414/EHS ze dne 20. prosince 1968, kterou se členským státům EHS ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů (Úř. věst. L 308, 23. 12. 1968, s. 14), naposledy pozměněná:
– 31998 L 0093: směrnicí Rady 98/93/ES ze dne 14. 12. 1998 (Úř. věst. L 358, 31. 12. 1998, s. 100).
Odchylně od čl. 1 odst. 1 směrnice 68/414/EHS nebude minimální úroveň zásob ropných produktů uplatňována v Rumunsku do 31. prosince 2011. Rumunsko zajistí, aby minimální úroveň zásob ropných produktů pro každou kategorii ropných produktů uvedenou v článku 2 odpovídala následujícím minimálním počtům dnů průměrné denní domácí spotřeby, jak je vymezena v čl. 1 odst. 1:
– 68,75 dne k 1. lednu 2007,
– 73 dnů k 31. prosinci 2007,
– 77,25 dne k 31. prosinci 2008,
– 81,5 dne k 31. prosinci 2009,
– 85,45 dne k 31. prosinci 2010,
– 90 dnů k 31. prosinci 2011.
9. ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
A. KVALITA OVZDUŠÍ
31994 L 0063: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/63/ES ze dne 20. prosince 1994 o omezování emisí těkavých organických sloučenin (VOC) vznikajících při skladování benzinu a při jeho distribuci od terminálů k čerpacím stanicím (Úř. věst. L 365, 31. 12. 1994, s. 24), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
1. Odchylně od článku 3 a přílohy I směrnice 94/63/ES se v Rumunsku neuplatňují požadavky na stávající skladovací zařízení v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 115 skladovacích zařízení ve 12 terminálech a do 31. prosince 2008 u 4 skladovacích zařízení v 1 terminálu s nákladovou průchodností vyšší než 25 000 tun za rok, ale nejvýše 50 000 tun za rok;
– do 31. prosince 2007 u 138 skladovacích zařízení ve 13 terminálech, do 31. prosince 2008 u 57 skladovacích zařízení v 10 terminálech a do 31. prosince 2009 u 526 skladovacích zařízení v 63 terminálech s nákladovou průchodností nejvýše 25 000 tun za rok.
2. Odchylně od článku 4 a přílohy II směrnice 94/63/ES se v Rumunsku neuplatňují požadavky na nakládku a vykládku stávajících mobilních cisteren v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 36 zařízení pro nakládku a vykládku ve 12 terminálech s průchodností vyšší než 25 000 tun za rok, ale nejvýše 150 000 tun za rok;
– do 31. prosince 2007 u 82 zařízení pro nakládku a vykládku v 18 terminálech, do 31. prosince 2008 u 14 zařízení pro nakládku a vykládku v 11 terminálech a do 31. prosince 2009 u 114 zařízení pro nakládku a vykládku v 58 terminálech s průchodností nejvýše 25 000 tun za rok.
3. Odchylně od článku 5 směrnice 94/63/ES se v Rumunsku neuplatňují požadavky na stávající mobilní cisterny v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 31 silničních cisteren;
– do 31. prosince 2008 u dalších 101 silničních cisteren;
– do 31. prosince 2009 u dalších 432 silničních cisteren.
4. Odchylně od článku 6 a přílohy III směrnice 94/63/ES se v Rumunsku neuplatňují požadavky na nakládku stávajících skladovacích zařízení na čerpacích stanicích:
– do 31. prosince 2007 u 116 čerpacích stanic, do 31. prosince 2008 u dalších 19 čerpacích stanic a do 31. prosince 2009 u dalších 106 čerpacích stanic s průchodností vyšší než 1 000 m3 za rok;
– do 31. prosince 2007 u 49 čerpacích stanic, do 31. prosince 2008 u dalších 11 čerpacích stanic a do 31. prosince 2009 u dalších 85 čerpacích stanic s průchodností vyšší než 500 m3 za rok, ale nejvýše 1 000 m3 za rok;
– do 31. prosince 2007 u 23 čerpacích stanic, do 31. prosince 2008 u dalších 14 čerpacích stanic a do 31. prosince 2009 u dalších 188 čerpacích stanic s průchodností nejvýše 500 m3 za rok.
B. NAKLÁDÁNÍ S ODPADY
1. 31993 R 0259: Nařízení Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (Úř. věst. L 30, 6. 2. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32001 R 2557: nařízením Komise (ES) č. 2557/2001 ze dne 28. 12. 2001 (Úř. věst. L 349, 31. 12. 2001, s. 1).
a) Do 31. prosince 2015 se přeprava odpadů k využití uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 259/93 do Rumunska oznamuje příslušným orgánům a tyto odpady se zpracovávají v souladu s články 6, 7 a 8 uvedeného nařízení.
b) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 mohou příslušné rumunské orgány do 31. prosince 2011 vznést námitky proti přepravě následujících odpadů k využití uvedených v příloze III do Rumunska v souladu s důvody námitky stanovenými v čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení. Na tuto přepravu se vztahuje článek 10 uvedeného nařízení.
AA. ODPAD S OBSAHEM KOVŮ
– AA 060 Popílky a zbytky obsahující vanad
– AA 080 Odpad, šrot a zbytky obsahující thalium
– AA 090 Odpad a zbytky obsahující arzen
– AA 100 Odpad a zbytky obsahující rtuť
– AA 130 Lázně z moření kovů
AB. ODPAD OBSAHUJÍCÍ HLAVNĚ ANORGANICKÉ SLOŽKY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT KOVY A ORGANICKÉ LÁTKY
– AB 010 Strusky, popele a zbytky jinde neuvedené ani nezahrnuté
– AB 020 Zbytky vznikající při spalování komunálního odpadu
– AB 030 Odpad, který vzniká při povrchové úpravě kovů v technologiích nepoužívajících kyanidy
– AB 040 Skleněný odpad z obrazovek a jiného aktivovaného skla
– AB 050 Kaly fluoridu vápenatého
– AB 060 Ostatní anorganické sloučeniny fluoru ve formě kapalin nebo kalů
– AB 080 Použité katalyzátory neuvedené v zeleném seznamu
– AB 090 Odpadní hydroxidy hliníku
– AB 110 Zásadité roztoky
– AB 120 Anorganické sloučeniny halogenidů jinde neuvedené ani nezahrnuté
AC. ODPAD OBSAHUJÍCÍ HLAVNĚ ORGANICKÉ SLOŽKY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT KOVY A ANORGANICKÉ LÁTKY
– AC 040 Kaly z olovnatého benzinu
– AC 050 Teplonosné kapaliny
– AC 060 Hydraulické kapaliny
– AC 070 Brzdové kapaliny
– AC 080 Nemrznoucí kapaliny
– AC 090 Odpady z výroby, zpracování a používání pryskyřic, latexů, změkčovadel, klihů a lepidel
– AC 100 Nitrocelulóza
– AC 110 Fenoly a sloučeniny fenolu, včetně chlorovaných fenolů, ve formě kapalin nebo kalů
– AC 120 Polychlorované naftaleny
– AC 140 Triethylaminový katalyzátor pro vytvrzení slévárenského písku
– AC 150 Chlorfluoruhlovodíky
– AC 160 Halony
– AC 190 Odletky - lehká frakce z drcení automobilů
– AC 200 Organické sloučeniny fosforu
– AC 210 Nehalogenovaná rozpouštědla
– AC 220 Halogenovaná rozpouštědla
– AC 230 Halogenované nebo nehalogenované bezvodé destilační zbytky vznikající při regeneraci organických rozpouštědel
– AC 240 Odpady z výroby alifatických halogenovaných uhlovodíků (např. chlormethanu, dichlorethanu, vinylchloridu, vinylidenchloridu, allylchloridu, a epichlorhydrinu)
– AC 260 Prasečí kejda, fekálie
– AC 270 Splaškové kaly
AD. ODPAD, KTERÝ MŮŽE OBSAHOVAT ANORGANICKÉ NEBO ORGANICKÉ SLOŽKY
– AD 010 Odpad z výroby a přípravy farmaceutických výrobků
– AD 020 Odpad z výroby, přípravy a používání biocidů a prostředků rostlinolékařské péče
– AD 030 Odpad z výroby, přípravy a používání chemických prostředků ke konzervaci dřeva
Odpad, který obsahuje níže uvedené látky, sestává z nich nebo je jimi znečištěný:
• AD 040 – anorganické kyanidy, kromě tuhých zbytků obsahujících drahé kovy, které obsahují stopy anorganických kyanidů
• AD 050 – organické kyanidy
– AD 080 Odpad výbušné povahy, který nepodléhá jiným zvláštním právním předpisům
– AD 110 Kyselé roztoky
– AD 120 Iontoměničové pryskyřice
– AD 130 Fotoaparáty na jedno použití s bateriemi
– AD 140 Odpad ze zařízení na omezování průmyslového znečišťování, které slouží k čištění průmyslových odpadních plynů, jinde neuvedený ani nezahrnutý
– AD 150 Přírodní organické látky používané jako filtrační média (např. biofiltry)
– AD 160 Komunální odpad
– AD 170 Upotřebené aktivní uhlí s nebezpečnými vlastnostmi, vznikající v anorganickém nebo organickém chemickém průmyslu, ve farmaceutickém průmyslu, při čištění odpadních vod, čištění plynů nebo vzduchu a v podobných postupech
Tato doba může být prodloužena nejdéle do 31. prosince 2015 postupem definovaným v článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1, ve znění směrnice Rady 91/156/EHS2.
c) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 mohou příslušné rumunské orgány do 31. prosince 2011 vznést námitky proti přepravě odpadů k využití uvedených v příloze IV uvedeného nařízení a přepravě odpadů k využití neuvedených v přílohách uvedeného nařízení do Rumunska v souladu s důvody námitky stanovenými v čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení. Tato doba může být prodloužena nejdéle do 31. prosince 2015 postupem definovaným v článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1, ve znění směrnice Rady 91/156/EHS2.
d) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 vznesou příslušné rumunské orgány námitky proti přepravě odpadů k využití uvedených v přílohách II, III a IV nařízení a přepravě odpadů k využití neuvedených v těchto přílohách určených pro zařízení, na které se vztahuje dočasná odchylka od některých ustanovení směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění3, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů4 nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení5, během období, po které je dočasná odchylka uplatňována pro zařízení v místě určení.
2. 31994 L 0062: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech (Úř. věst. L 365, 31.12.1994, s. 10), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0012: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/12/ES ze dne 11. 2. 2004 (Úř. věst. L 47, 18. 2. 2004, s. 26).
a) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. a) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko celkové míry využití nebo spalování ve spalovnách odpadu s energetickým využitím do 31. prosince 2011 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 32 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 34 % pro rok 2007, 40 % pro rok 2008, 45 % pro rok 2009 a 48 % pro rok 2010.
b) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko celkové míry využití nebo spalování ve spalovnách odpadu s energetickým využitím do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 53 % hmotnosti pro rok 2011 a 57 % hmotnosti pro rok 2012.
c) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. c) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko cíle recyklace plastů do 31. prosince 2011 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 8 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 10 % pro rok 2007, 11 % pro rok 2008, 12 % pro rok 2009 a 14 % pro rok 2010.
d) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. d) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko celkového cíle recyklace do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 26 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 28 % pro rok 2007, 33 % pro rok 2008, 38 % pro rok 2009, 42 % pro rok 2010, 46 % pro rok 2011 a 50 % pro rok 2012.
e) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu i) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko cíle recyklace skla do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 21 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 22 % pro rok 2007, 32 % pro rok 2008, 38 % pro rok 2009, 44 % pro rok 2010, 48 % pro rok 2011 a 54 % pro rok 2012.
f) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu iv) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko cíle recyklace plastů, přičemž se započítává výhradně materiál, který se recykluje zpět na plasty, do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 16 % hmotnosti pro rok 2011 a 18 % hmotnosti pro rok 2012.
g) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu v) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko cíle recyklace dřeva do 31. prosince 2011 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 4 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 5 % pro rok 2007, 7 % pro rok 2008, 9 % pro rok 2009 a 12 % pro rok 2010.
3. 31999 L 0031: Směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16. 7. 1999, s. 1), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
a) Odchylně od čl. 14 písm. c) a bodů 2, 3, 4 a 6 přílohy I směrnice 1999/31/ES a aniž je dotčena směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1 a směrnice Rady 91/689/EHS ze dne 12. prosince 1991 o nebezpečných odpadech2, se v Rumunsku do 16. července 2017 neuplatňují požadavky týkající se kontroly vod a řízení výluhu, ochrany půdy a vod, kontroly plynů a stability na 101 stávajících obecních skládek.
Rumunsko zajistí postupné snižování odpadu uloženého na těchto 101 stávajících obecních skládkách, které nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a to podle těchto maximálních ročních množství:
– do 31. prosince 2006: 3 470 000 tun;
– do 31. prosince 2007: 3 240 000 tun;
– do 31. prosince 2008: 2 920 000 tun;
– do 31. prosince 2009: 2 920 000 tun;
– do 31. prosince 2010: 2 900 000 tun;
– do 31. prosince 2011: 2 740 000 tun;
– do 31. prosince 2012: 2 460 000 tun;
– do 31. prosince 2013: 2 200 000 tun;
– do 31. prosince 2014: 1 580 000 tun;
– do 31. prosince 2015: 1 420 000 tun;
– do 31. prosince 2016: 1 210 000 tun.
b) Odchylně od čl. 5 odst. 3 písm. a) a b) a přílohy I bodu 2 druhé odrážky směrnice 1999/31/ES a aniž jsou dotčeny čl. 6 odst. c) bod ii) uvedené směrnice a směrnice 75/442/EHS, se v Rumunsku neuplatňují požadavky na kapalný, žíravý a oxidující odpad a požadavky týkající se zabránění průniku povrchových vod do odpadů uložených na skládkách do dne uvedeného pro každé zařízení u těchto 23 stávajících zařízení:
Do 31. prosince 2007:
1. S.C. BEGA UPSOM Ocna Mureş, Ocna Mureş, okres Alba
Do 31. prosince 2008:
2. S.C. TERMOELECTRICA S.A. – S.E. Doiceşti, Doiceşti, okres Dâmboviţa
3. S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A., Cicani-Beterega, okres Gorj
4. RAAN Drobeta-Turnu Severin – Sucursala ROMAG – TERMO, Drobeta-Turnu Severin, okres Mehedinţi
Do 31. prosince 2009:
5. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA – S.E. Craiova, Valea Mănăstirii, okres Dolj
6. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA – S.E. Işalniţa, Işalniţa II, okres Dolj
7. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA – S.E. Işalniţa, Işalniţa I, okres Dolj
8. S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. – S.E. Paroşeni, Căprişoara, okres Hunedoara
9. S.C. TERMICA S.A. Suceava, Suceava, okres Suceava
Do 31. prosince 2010:
10. S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A., Bejan, okres Hunedoara
11. S.C. ALUM Tulcea, Tulcea, okres Tulcea
Do 31. prosince 2011:
12. S.C. UZINA TERMOELECTRICĂ GIURGIU S.A., Giurgiu, okres Giurgiu
Do 31. prosince 2012:
13. C.E.T. Bacău, Furnicari – Bacău, okres Bacău
14. S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI, Valea Ceplea, okres Gorj
15. S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI, Valea Ceplea, okres Gorj
16. S.C. UZINELE SODICE Govora, Govora, okres Vâlcea
17. S.C. C.E.T. Govora S.A., Govora, okres Vâlcea
Do 31. prosince 2013:
18. S.C. C.E.T. Arad, Arad, okres Arad
19. S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A., Sântaul Mic, okres Bihor
20. S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A., Sântaul Mic, okres Bihor
21. S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A., Sântaul Mic, okres Bihor
22. C.E.T. II Iaşi, Holboca, okres Iaşi
23. S.C. Uzina Electrică Zalău, Hereclean – Panic, okres Sălaj
Rumunsko zajistí postupné snižování kapalného odpadu uloženého v těchto 23 stávajících zařízeních, která nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a to podle těchto maximálních ročních množství:
– do 31. prosince 2006: 11 286 000 tun;
– do 31. prosince 2007: 11 286 000 tun;
– do 31. prosince 2008: 11 120 000 tun;
– do 31. prosince 2009: 7 753 000 tun;
– do 31. prosince 2010: 4 803 000 tun;
– do 31. prosince 2011: 3 492 000 tun;
– do 31. prosince 2012: 3 478 000 tun;
– do 31. prosince 2013: 520 000 tun.
c) Odchylně od čl. 5 odst. 3 písm. a) a b) a přílohy I bodu 2 druhé odrážky směrnice 1999/31/ES a aniž jsou dotčeny čl. 6 odst. c) bod ii) uvedené směrnice a směrnice 75/442/EHS, se v Rumunsku neuplatňují požadavky na kapalný, žíravý a oxidující odpad a požadavky týkající se zabránění průniku povrchových vod do odpadů uložených na skládkách u těchto 5 stávajících odkalovacích nádrží do dne uvedeného pro každou odkalovací nádrž:
Do 31. prosince 2009:
1. BĂIŢA Ştei, Fânaţe, okres Bihor
Do 31. prosince 2010:
2. TRANSGOLD Baia Mare, Aurul-Recea, okres Maramureş
3. MINBUCOVINA Vatra Dornei, Ostra-Valea Straja, okres Suceava
Do 31. prosince 2011:
4. CUPRUMIN Abrud, Valea Şesei, okres Alba
5. CUPRUMIN Abrud, Valea Ştefancei, okres Alba.
Rumunsko zajistí postupné snižování kapalného odpadu uloženého v těchto 5 stávajících odkalovacích nádržích, které nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a to podle těchto maximálních ročních množství:
– do 31. prosince 2006: 6 370 000 tun;
– do 31. prosince 2007: 5 920 000 tun (z toho 2 100 000 tun nebezpečného odpadu, 3 820 000 tun nezávadného odpadu);
– do 31. prosince 2008: 4 720 000 tun (z toho 2 100 000 tun nebezpečného odpadu, 2 620 000 tun nezávadného odpadu);
– do 31. prosince 2009: 4 720 000 tun (z toho 2 100 000 tun nebezpečného odpadu, 2 620 000 tun nezávadného odpadu);
– do 31. prosince 2010: 4 640 000 tun (z toho 2 100 000 tun nebezpečného odpadu, 2 540 000 tun nezávadného odpadu);
– do 31. prosince 2011: 2 470 000 tun (vše nezávadný odpad).
d) Odchylně od čl. 2 písm. g) druhé odrážky směrnice 1999/31/ES a aniž jsou dotčeny směrnice 75/442/EHS a 91/689/EHS, není stálé místo, které je užíváno pro dočasné uskladnění nebezpečných odpadů vzniklých v Rumunsku, považováno v Rumunsku za skládku do 31. prosince 2009.
Rumunsko předloží Komisi do 30. června každého roku, počínaje 30. červnem 2007, zprávu o postupném provádění uvedené směrnice a o dosahování těchto přechodných cílů.
4. 32002 L 0096: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (Úř. věst. L 37, 13. 2. 2003, s. 24), ve znění:
– 32003 L 0108: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/108/ES ze dne 8. 12. 2003 (Úř. věst. L 345, 31. 12. 2003, s. 106).
Odchylně od čl. 5 odst. 5 a čl. 7 odst. 2 směrnice 2002/96/ES dosáhne Rumunsko míry odděleného sběru v průměru nejméně čtyř kilogramů OEEZ z domácností na osobu za rok, jakož i stanovené kvóty využití a kvóty opětovného použití a recyklace částí, materiálů a látek do 31. prosince 2008.
C. JAKOST VOD
1. 31983 L 0513: Směrnice Rady 83/513/EHS ze dne 26. září 1983 o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění kadmia (Úř. věst. L 291, 24. 10. 1983, s. 1), ve znění:
– 31991 L 0692: směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. 12. 1991 (Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48);
– 31984 L 0156: Směrnice Rady 84/156/EHS ze dne 8. března 1984 o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění rtuti z jiných průmyslových oborů, než je elektrolýza alkalických chloridů (Úř. věst. L 74, 17. 3. 1984, s. 49), ve znění:
– 31991 L 0692: směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. 12. 1991 (Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48).
Odchylně od článku 3 a přílohy I směrnice 83/513/EHS a článku 3 a přílohy I směrnice 84/156/EHS se v Rumunsku do 31. prosince 2009 mezní hodnoty pro vypouštění kadmia a rtuti do vod uvedených v článku 1 směrnice Rady 76/464/EHS ze dne 4. května 1976 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství1 neuplatňují na tato průmyslová zařízení:
ARIEŞMIN S.A. Baia de Arieş – Valea Sărtaş– Baia de Arieş – okres Alba
ARIEŞMIN S.A. Baia de Arieş – ape de mină – Baia de Arieş – okres Alba
E.M. TURŢ – Turţ – okres Satu Mare
S.M. BAIA BORŞA – evacuare ape de mină Gura Băii – Borşa – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare ape de mină Burloaia – Borşa – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare Colbu-Toroioaga – Borşa – okres Maramureş
E.M. BAIA SPRIE – Baia Sprie – okres Maramureş
E.M. CAVNIC – Cavnic – okres Maramureş
E.M. BĂIUŢ – Băiuţ – okres Maramureş
S.C. Romplumb S.A. BAIA MARE – evacuare în canal de transport – Baia Mare – okres Maramureş
SUCURSALA MINIERĂ BAIA MARE – flotaţie centrală – Baia Mare – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare ape flotaţie – Borşa – okres Maramureş
Romarm Tohan Zărneşti – Zărneşti – okres Braşov
S.C. Viromet S.A. Victoria – Victoria – okres Braşov
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 1 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 2 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 3 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 4 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 5 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 6 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 7 – Slatina – okres Olt
S.C. GECSAT Târnăveni – Târnăveni – okres Mureş
S.G.D.P. BAIA BORŞA – Borşa – okres Maramureş
S.P.G.C. SEINI – Seini – okres Maramureş
S.C. VITAL BAIA MARE – evacuare staţie – Baia Mare – okres Maramureş
S.C. I.M.I. S.A. BAIA MARE – evacuare staţie mina Ilba – Baia Mare – okres Maramureş
S.C. WEST CONSTRUCT MINA SOCEA – Valea Socea – okres Maramureş
2. 31984 L 0491: Směrnice Rady 84/491/EHS ze dne 9. října 1984 o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění hexachlorcyklohexanu (Úř. věst. L 274, 17. 10. 1984, s. 11), ve znění:
– 31991 L 0692: směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. 12. 1991 (Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48).
Odchylně od článku 3 a přílohy I směrnice 84/491/EHS se v Rumunsku do 31. prosince 2009 mezní hodnoty pro vypouštění lindanu do vod uvedených v článku 1 směrnice Rady 76/464/EHS ze dne 4. května 1976 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství1 neuplatňují na tato průmyslová zařízení:
S.C. Sinteza S.A. Oradea – Oradea – okres Bihor
S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea – Râmnicu-Vâlcea – okres Vâlcea
S.C. CHIMCOMPLEX S.A. Borzeşti – Borzeşti – okres Bacău
3. 31986 L 0280: Směrnice Rady 86/280/EHS ze dne 12. června 1986 o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění některých nebezpečných látek uvedených v seznamu I přílohy směrnice 76/464/EHS (Úř. věst. L 181, 4. 7. 1986, s. 16), naposledy pozměněná:
– 31991 L 0692: směrnicí Rady 91/692/EHS ze dne 23. 12. 1991 (Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48).
Odchylně od článku 3 a přílohy II směrnice 86/280/EHS se v Rumunsku do 31. prosince 2009 mezní hodnoty pro vypouštění hexachlorbenzenu, hexachlorbutadienu, 1,2-dichlorethanu (EDC), trichlorethylenu (TRI) a trichlorbenzenu (TCB) do vod uvedených v článku 1 směrnice Rady 76/464/EHS ze dne 4. května 1976 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství1 neuplatňují na tato průmyslová zařízení:
S.C. NUTRISAM SATU MARE – Ferma MOFTIN – Satu Mare – okres Satu Mare
S.C. MARLIN S.A. ULMENI – Ulmeni – okres Maramureş
S.C. PROMET – Satu Mare – okres Maramureş
ARDUDANA ARDUD – Ardud – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare ape de mină Gura Băii – Borşa – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare Colbu-Toroioaga – Borşa – okres Maramureş
E.R.S. C.U.G. CLUJ – evacuare 3 – Cluj-Napoca – okres Cluj
S.C. ARMĂTURA CLUJ – 6 evacuări directe – Cluj-Napoca – okres Cluj
SUCURSALA MINIERĂ BAIA MARE – flotaţie centrală – Baia Mare – okres Maramureş
S.C. OLTCHIM S.A. – Râmnicu Vâlcea – okres Vâlcea
S.C. CHIMCOMPLEX S.A. Borzeşti-M 1 – Borzeşti – okres Bacău
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 2 – Slatina – okres Olt
S.C. TERAPIA CLUJ – evacuare staţie 3 + staţie 2 – Cluj-Napoca – okres Cluj
S.C. PHOENIX ROMÂNIA CĂREI – Cărei – okres Satu Mare
S.C. SILVANIA ZALĂU – Zalău – okres Sălaj
S.N.P. PETROM S.A. – ARPECHIM Piteşti – Piteşti – okres Argeş
S.C. TEHNOFRIG CLUJ – evacuare 1 – Cluj-Napoca – okres Cluj
R.B.G. ELCOND ZALĂU – Zalău – okres Sălaj
S.C. MUCART CLUJ – Cluj-Napoca – okres Cluj
S.C. CELHART DONARIS S.A. Brăila – Brăila – okres Brăila
STRATUS MOB S.A. Blaj – Blaj – okres Alba
4. 31991 L 0271: Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30. 5. 1991, s. 40), naposledy pozměněná:
– 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od článků 3 a 4 a čl. 5 odst. 2 směrnice 91/271/EHS se v Rumunsku do 31. prosince 2018 plně neuplatňují požadavky na stokové soustavy a čištění městských odpadních vod v souladu s těmito přechodnými cíli:
– do 31. prosince 2013 bude v aglomeracích s populačním ekvivalentem vyšším než 10 000 dosaženo souladu s článkem 3 uvedené směrnice,
– do 31. prosince 2015 bude v aglomeracích s populačním ekvivalentem vyšším než 10 000 dosaženo souladu s čl. 5 odst. 2 uvedené směrnice.
Rumunsko zajistí postupné zvyšování vybavenosti stokovými soustavami podle článku 3 v souladu se těmito minimálními celkovými mírami populačního ekvivalentu:
– 61 % do 31. prosince 2010,
– 69 % do 31. prosince 2013,
– 80 % do 31. prosince 2015.
Rumunsko zajistí postupné zvyšování vybavenosti zařízeními pro čištění odpadních vod podle článku 4 a čl. 5 odst. 2 v souladu s těmito minimálními celkovými mírami populačního ekvivalentu:
– 51 % do 31. prosince 2010,
– 61 % do 31. prosince 2013,
– 77 % do 31. prosince 2015.
5. 31998 L 0083: Směrnice Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (Úř. věst. L 330, 5. 12. 1998, s. 32), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od čl. 5 odst. 2 a článku 8 a od přílohy I části B a C směrnice 98/83/ES se za níže uvedených podmínek na Rumunsko plně neuplatňují hodnoty stanovené pro tyto parametry:
– do 31. prosince 2010 pro oxidovatelnost v aglomeracích menších než 10 000 obyvatel;
– do 31. prosince 2010 pro oxidovatelnost a zákal v aglomeracích s 10 000 až 100 000 obyvateli;
– do 31. prosince 2010 pro oxidovatelnost, amonné ionty, hliník, pesticidy a mangan v aglomeracích s více než 100 000 obyvateli;
– do 31. prosince 2015 pro amonné ionty, dusičnany, zákal, hliník, železo, olovo, kadmium a pesticidy v aglomeracích s méně než 10 000 obyvateli;
– do 31. prosince 2015 pro amonné ionty, dusičnany, hliník, železo, olovo, kadmium, pesticidy a mangan v aglomeracích s 10 000 až 100 000 obyvateli.
Rumunsko zajistí dosažení souladu s požadavky uvedené směrnice v souladu s přechodnými cíli stanovenými v níže uvedené tabulce:
Místa, kde bude souladu dosaženo do 31. prosince 2006
 Počet obyvatel Celkový počet míst Oxidovatelnost  % Amonné  ionty % Dusičnany  % Zákal  % Hliník % Železo % Kadmium, olovo  % Pesticidy  % Mangan % <10 000 1 774 98,4 99 95,3 99,3 99,7 99,2 99,9 99,9 100 10 000 -  100 000 111 73 59,5 93,7 87 83,8 78,4 98,2 93,4 96,4 100 001 -  200 000 14 85,7 92,9 100 100 92,9 100 100 78,6 92,9 >200 000 9 77,8 100 100 100 88,9 88,9 100 88,9 88,9 CELKEM 1908 96,7 96,7 95,2 98,64 98,64 97,9 99,8 99,4 99,7
Místa, kde bude souladu dosaženo do konce roku 2010
 Počet obyvatel Celkový počet míst Oxidovatelnost  % Amonné  ionty  % Dusičnany  % Zákal  % Hliník % Železo % Kadmium,  olovo  % Pesticidy  % Mangan % <10 000 1 774 100 99,5 97,7 99,7 99,7 99,3 99,9 99,9 100 10 000 -  100 000 111 100 80,2 97,3 100 94,6 90 98,2 96,4 96,4 100 001 -  200 000 14 100 100 100 100 100 100 100 100 100 >200 000 9 100 100 100 100 100 100 100 100 100 CELKEM 1908 100 98,32 97,7 99,7 99,4 98,7 99,8 99,7 99,7
Tato odchylka se nevztahuje na pitnou vodu určenou ke zpracování potravin.
D. KONTROLA PRŮMYSLOVÉHO ZNEČIŠTĚNÍ A ŘÍZENÍ RIZIK
1. 31996 L 0061: Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (Úř. věst. L 257, 10. 10. 1996, s. 26), naposledy pozměněná:
– 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od čl. 5 odst. 1 směrnice 96/61/ES se v Rumunsku požadavky na udělení povolení pro stávající zařízení neuplatňují pro následující zařízení do dne uvedeného pro každé zařízení, pokud jde o povinnost provozovat tato zařízení v souladu s mezními hodnotami emisí, odpovídajícími ukazateli nebo technickými opatřeními založenými na nejlepších dostupných technikách podle čl. 9 odst. 3 a 4:
Do 31. prosince 2008:
1. S.C. CARBID FOX S.A. Târnăveni (hlavní činnost 4.2)
2. S.C. AVICOLA S.A. – Ferma Gârleni – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
3. S.C. EXPERT 2001 IMPEX S.R.L. – Bistriţa-Năsăud (hlavní činnost 6.6)
Do 31. prosince 2009:
4. S.C. UCM Reşiţa Caraş-Severin (hlavní činnost 2.2)
5. S.C. SICERAM S.A. Mureş (hlavní činnost 3.5)
6. S.C. BEGA UPSOM S.A. Alba (hlavní činnost 4.2)
7. S.C. CELROM S.A. Mehedinţi (hlavní činnost 6.1)
8. S.C. COMCEH S.A. Călăraşi – Călăraşi (hlavní činnost 6.1 b)
9. S.C. ECOPAPER S.A. Zărneşti – Braşov (hlavní činnost 6.1 b)
10. S.C. RIFIL S.A. Neamţ (hlavní činnost 6.2)
11. S.C. AVICOLA S.A. – Ferma Războieni – Iaşi (hlavní činnost 6.6 a)
12. S.C. AVIMAR S.A. Maramureş (hlavní činnost 6.6 a)
13. S.C. AVICOLA S.A. Iaşi – Ferma Leţcani – Iaşi (hlavní činnost 6.6 a)
14. COMBINATUL AGROINDUSTRIAL Curtici – Arad (hlavní činnost 6.6 b)
15. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia Ferma Bora – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
16. S.C. SUINTEST Oarja S.A. – Argeş (hlavní činnost 6.6 b, c)
17. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia – Ferma Andrăşeşti – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
18. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia – Ferma Perieţi – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
19. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia – Ferma Gheorghe Doja – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
Do 31. prosince 2010:
20. S.C. ROMPLUMB S.A. Maramureş (hlavní činnost 2.5)
21. S.C. ROMRADIATOARE S.A. Braşov (hlavní činnost 2.5 b)
22. S.C. ELECTROMONTAJ S.A. Bucureşti (hlavní činnost 2.6)
23. HOLCIM (Romania) – Ciment Câmpulung Argeş (hlavní činnost 3.1)
24. S.C. ETERMED S.A. Medgidia – Constanţa (hlavní činnost 3.2)
25. S.C. CONGIPS S.A. (Azbest) Bihor (hlavní činnost 3.2)
26. S.C. HELIOS S.A. Aştileu – Bihor (hlavní činnost 3.5)
27. S.C. SOFERT S.A. Bacău (hlavní činnost 4.3, 4.2 b)
28. S.C. CHIMOPAR S.A. Bucureşti (hlavní činnost 4.1)
29. S.C. ANTIBIOTICE S.A. Iaşi (hlavní činnost 4.5)
30. S.C. ROMPETROL PETROCHEMICALS S.R.L. Constanţa (hlavní činnost 4.1)
31. S.C. LETEA S.A. Bacău (hlavní činnost 6.1 a)
32. S.C. ZAHĂR Corabia S.A. Olt (hlavní činnost 6.4 b)
33. S.C. TARGO S.R.L. Timiş (hlavní činnost 6.4)
34. S.C. SUINPROD Roman – Neamţ (hlavní činnost 6.6 b)
35. S.C. LUCA SUINPROD S.A. Codlea – Braşov (hlavní činnost 6.6 b)
36. S.C. AVICOLA Costeşti Argeş – Argeş (hlavní činnost 6.6 b)
37. S.C. AVICOLA S.A. Platou Avicol Brad – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
38. S.C. AT GRUP PROD IMPEX S.R.L. Olt (hlavní činnost 6.6 a)
39. S.C. AVICOLA S.A. Ferma Gherăieşti – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
40. S.C. CARNIPROD S.R.L. Tulcea – Tulcea (hlavní činnost 6.6 b)
41. S.C. PIGCOM S.A. Satu Nou – Tulcea (hlavní činnost 6.6 b)
42. S.C. AGROPROD IANCU S.R.L. Urziceni – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 b)
43. S.C. CRUCIANI IMPEX S.R.L. Deduleşti – Brăila (hlavní činnost 6.6)
44. S.C. AGROFLIP Bonţida – Cluj (hlavní činnost 6.6 b, c)
45. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia Ferma Amara – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
46. S.C. ISOVOLTA GROUP S.A. Bucureşti (hlavní činnost 6.7)
47. S.C. SAMOBIL S.A. Satu Mare (hlavní činnost 6.7)
48. S.C. ELECTROCARBON S.A. Slatina – Olt (hlavní činnost (6.8)
49. S.C. TRANSGOLD S.A. Baia Mare – Maramureş (hlavní činnost 2.5)
Do 31. prosince 2011:
50. S.C. ORGANE DE ASAMBLARE S.A. Braşov (hlavní činnost 2.6)
51. HEIDELBERG CEMENT – Fieni Cement Dâmboviţa (hlavní činnost 3.1)
52. CARMEUSE România S.A. Argeş (hlavní činnost 3.1)
53. S.C. RESIAL S.A. Alba (hlavní činnost 3.5)
54. SOCIETATEA NAŢIONALĂ A PETROLULUI PETROM S.A. Sucursala Craiova, Combinatul Doljchim – Dolj (hlavní činnost 4.2, 4.1)
55. S.C. U.S.G. S.A. Vâlcea (hlavní činnost 4.2 d)
56. S.C. ULTEX S.A. Ţăndărei – Ialomiţa (hlavní činnost 6.4 b)
57. S.C. CARMOLIMP S.R.L. Viştea de Sus – Sibiu (hlavní činnost 6.6 b)
58. S.C. AVICOLA Buftea – Ilfov (hlavní činnost 6.6 a)
59. S.C. AVICOLA S.A. Ferma Hemeiuş – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
60. S.C. SUINPROD S.A. Zimnicea – Ferma Zimnicea – Teleorman (hlavní činnost 6.6 b)
61. S.C. SUINPROD S.A. Bilciureşti – Dâmboviţa (hlavní činnost 6.6)
62. S.C. COMPLEXUL DE PORCI Brăila S.A. Baldovineşti – Brăila (hlavní činnost 6.6 b)
63. S.C. COMPLEXUL DE PORCI Brăila S.A. Tichileşti – Brăila (hlavní činnost 6.6 b)
64. S.C. AT GRUP PROD IMPEX S.R.L. – Teleorman (hlavní činnost 6.6 a)
65. S.C. KING HAUSE ROM Cornetu S.R.L. Filiala Mavrodin – Teleorman (hlavní činnost 6.6 a)
66. S.C. AVIKAF PROD IMPEX S.R.L. Teleorman (hlavní činnost 6.6 a)
67. S.C. SUINPROD S.A. Zimnicea – Ferma Dracea – Teleorman (hlavní činnost 6.6 b)
68. S.C. ROMCIP Salcia – Teleorman (hlavní činnost 6.6 b)
69. S.C. AVIPUTNA S.A. Goleşti – Vrancea (hlavní činnost 6.6 a)
70. S.C. NUTRICOM S.A. Olteniţa – Călăraşi (hlavní činnost 6.6 b)
71. S.C. PIGALEX S.A. Alexandria – Teleorman (hlavní činnost 6.6 b)
72. S.C. PIC ROMÂNIA S.R.L. Vasilaţi – Călăraşi (hlavní činnost 6.6 c)
73. S.C. SUINTEST S.A. Fierbinţi – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 b)
74. S.C. AGRIVAS S.R.L. Vaslui (hlavní činnost 6.6 a)
75. S.C. AVICOLA Buftea S.A. Punct de lucru Turnu Măgurele – Teleorman (hlavní činnost 6.6 a)
76. S.C. C+C S.A. Reşiţa (hlavní činnost 6.6 b)
Do 31. prosince 2012:
77. S.N.P. PETROM S.A. Sucursala ARPECHIM Piteşti – Argeş (činnost 1.2, 4.1)
78. S.C. ROMPETROL Rafinare S.A. Constanţa (činnost 1.2)
79. COMBINATUL DE OŢELURI SPECIALE Târgovişte – Dâmboviţa (hlavní činnost 2.2, 2.3)
80. S.C. COMBINATUL DE UTILAJ GREU S.A. Cluj (hlavní činnost 2.2, 2.3 b)
81. S.C. IAIFO Zalău – Sălaj (hlavní činnost 2.3 b, 2.4)
82. S.C. ALTUR S.A. Olt (hlavní činnost 2.5)
83. C.N.C.A.F. MINVEST S.A. DEVA Filiala DEVAMIN S.A. Deva, Exploatarea minieră Deva - Hunedoara (hlavní činnost 2.5)
84. S.C. MONDIAL S.A. Lugoj – Timiş (hlavní činnost 3.5)
85. S.C. MACOFIL S.A. Târgu Jiu – Gorj (hlavní činnost 3.5)
86. S.C. CERAMICA S.A. Iaşi (hlavní činnost 3.5)
87. S.C. FIBREXNYLON S.A. Neamţ (hlavní činnost 4.1 b, d; 4.2 b; 4.3)
88. S.C. CHIMCOMPLEX S.A. Borzeşti – Bacău (hlavní činnost 4.1 a, b, c, d, f; 4.2 b, c, d; 4.4)
89. S.C. PEHART S.A. Petreşti – Alba (hlavní činnost 6.1 b)
90. S.C. TABACO-CAMPOFRIO S.A. Tulcea (hlavní činnost 6.4 a)
91. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia Ferma Ion Ghica – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
92. S.C. AVICOLA S.A. Platou Avicol Aviasan – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
93. S.C. ITAL TRUST Racoviţă S.A. – Sibiu (hlavní činnost 6.6 b)
94. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Parţa – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
95. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Pădureni – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
96. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Peciu Nou – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
97. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Periam – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
98. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Ciacova – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
99. S.C. AVICOLA LUMINA S.A. – Constanţa (hlavní činnost 6.6 a)
Do 31. prosince 2013:
100. S.C. UNIO S.A. Satu Mare (hlavní činnost 2.3 b)
101. S.C. ARTROM S.A. Slatina – Olt (hlavní činnost 2.3 b, 2.6)
102. S.C. IAR S.A. Braşov (hlavní činnost 2.6)
103. S.C. ARIO S.A. Bistriţa Năsăud (hlavní činnost 2.4)
104. S.C. LAFARGE ROMCIM S.A. Medgidia – Constanţa (hlavní činnost 3.1)
105. S.C. CARS S.A. Târnăveni – Mureş (hlavní činnost 3.5)
106. S.C. CASIROM S.A. Cluj (hlavní činnost 3.5)
107. S.C. TURNU S.A. Turnu Măgurele – Teleorman (hlavní činnost 4.3, 4.2 b)
108. S.C. COMBINATUL DE ÎNGRĂŞĂMINTE CHIMICE S.A. Năvodari – Constanţa (hlavní činnost 4.3)
109. S.C. AMBRO Suceava S.A. – Suceava (hlavní činnost 6.1 a, b)
110. S.C. ROMSUIN TEST Periş S.A. – Ilfov (hlavní činnost 6.6 a)
111. S.C. NUTRICOD Codlea Sucursala Sfântu Gheorghe – Covasna (hlavní činnost 6.6 b)
112. S.C. HADITON GRUP S.R.L. Argeş (hlavní činnost 6.6 a)
Do 31. prosince 2014:
113. S.C. PETROM S.A. Rafinăria PETROBRAZI – Prahova (činnost 1.2)
114. S.C. RAFINĂRIA ASTRA ROMÂNĂ S.A. Ploieşti – Prahova (činnost 1.2)
115. S.C. ROMPETROL Rafinăria VEGA – Prahova (činnost 1.2)
116. S.C. PETROTEL LUKOIL S.A. – Prahova (činnost 1.2)
117. S.C. ISPAT SIDEX S.A. Galaţi (hlavní činnost 2.2, 2.3)
118. S.C. SIDERURGICA S.A. Hunedoara (hlavní činnost 2.2, 2.3)
119. S.C. KVAERNER I.M.G.B. S.A. Bucureşti (hlavní činnost 2.4)
120. S.C. SOMETRA S.A. Copşa Mică – Sibiu (hlavní činnost 2.5 a, 2.5 b, 2.1, 2.4)
121. S.C. FERAL S.R.L. Tulcea (hlavní činnost 2.5 a)
122. S.C. METALURGICA S.A. Aiud – Alba (hlavní činnost 2.4, 2.3 b)
123. S.C. NEFERAL S.A. Ilfov (hlavní činnost 2.5 b)
124. S.C. INDUSTRIA SÂRMEI S.A. Câmpia Turzii – Cluj (hlavní činnost 2.2, 2.3, 2.6)
125. S.C. METALURGICA S.A. Vlăhiţa – Harghita (hlavní činnost 2.5 b)
126. S.C. UPETROM 1 Mai S.A. Prahova (hlavní činnost 2.2)
127. S.C. LAMINORUL S.A. Brăila (hlavní činnost 2.3)
128. S.C. AVERSA S.A. Bucureşti (hlavní činnost 2.4)
129. S.C. FORMA S.A. Botoşani (hlavní činnost 2.3)
130. S.C. ISPAT TEPRO S.A. Iaşi (hlavní činnost 2.3 c)
131. S.C. URBIS Armături Sanitare S.A. – Bucureşti (hlavní činnost 2.6)
132. S.C. BALANŢA S.A. Sibiu (hlavní činnost 2.6)
133. S.C. COMMET S.A. Galaţi (hlavní činnost 2.6)
134. C.N.A.C.F. MINVEST S.A. Deva Filiala „DEVAMIN“ Exploatarea minieră Veţel Hunedoara (hlavní činnost 2.5)
135. S.C. MOLDOMIN S.A. Moldova Nouă – Caraş-Severin (hlavní činnost 2.5)
136. S.C. FIROS S.A. Bucureşti (hlavní činnost 3.3)
137. S.C. SINTER-REF S.A. Azuga – Prahova (hlavní činnost 3.5)
138. S.C. PRESCOM Braşov S.A. – Braşov (hlavní činnost 3.1)
139. S.C. MELANA IV S.A. Neamţ (činnost 4.1)
140. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea – Vâlcea (hlavní činnost 4.1, 4.2, 4.3)
141. S.C. AMONIL S.A. Slobozia – Ialomiţa (hlavní činnost 4.3, 4.2)
142. CAROM S.A. Bacău (hlavní činnost 4.1 a, b, i)
143. AZOCHIM S.A. Săvineşti – Neamţ (hlavní činnost 4.2)
144. S.C. UZINA DE PRODUSE SPECIALE Făgăraş S.A. Braşov (hlavní činnost 4.6)
145. S.C. SINTEZA S.A. Oradea – Bihor (hlavní činnost 4.1 g; 4.2 d, e; 4.4)
146. S.C. CHIMPROD S.A. Bihor (hlavní činnost 4.1 b, 4.5)
147. S.C. AZUR S.A. Timişoara – Timiş (hlavní činnost 4.1)
148. S.C. PUROLITE S.A. Victoria – Braşov (hlavní činnost 4.1 d, h)
149. S.C. CELHART DONARIS S.A. Brăila (hlavní činnost 6.1)
150. S.C. VRANCART S.A. Adjud – Vrancea (hlavní činnost 6.1 b)
151. S.C. PIM S.A. Sibiu (hlavní činnost 6.3)
152. S.C. DANUBIANA Roman S.A. Neamţ (hlavní činnost 6.4 b)
153. S.C. ZAHĂRUL Românesc S.A. Ţăndărei – Ialomiţa (hlavní činnost 6.4 b)
154. S.C. VASCAR S.A. Vaslui (hlavní činnost 6.4 a)
155. S.C. MULTIVITA S.A. Negru Voda – Constanţa (hlavní činnost 6.5)
156. S.C. SUINPROD S.A. Prahova (hlavní činnost 6.6 a)
157. S.C. AVICOLA S.A. Ferma Şerbăneşti – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
158. S.C. AVICOLA BUCUREŞTI S.A. Punct de lucru C.S.H.D. Mihăileşti (hlavní činnost 6.6 a)
159. S.C. SUINPROD S.A. Bumbeşti Jiu – Gorj (hlavní činnost 6.6 a)
160. S.C. SIBAVIS S.A. Sibiu – Sibiu (hlavní činnost 6.6 a)
161. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma 1 Frănceşti Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
162. S.C. AVIA AGROBANAT S.R.L. Bocşa – Reşiţa (hlavní činnost 6.6 a)
163. S.C. AVICOLA Găieşti S.A. – Dâmboviţa (hlavní činnost 6.6 a)
164. S.C. VENTURELLI PROD S.R.L. Sibiu (hlavní činnost 6.6 b)
165. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma Budeşti – Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
166. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma Băbeni Mihăieşti – Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
167. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma 2 Frănceşti – Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
168. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma Băbeni – Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
169. S.C. AVICOLA Bucureşti S.A. Sucursala Cluj – Sălişte – Cluj (hlavní činnost 6.6 a)
170. S.C. AVICOLA Bucureşti S.A. Sucursala CSHD Codlea – Braşov (hlavní činnost 6.6 a)
171. S.C. Cereal Prod S.A. – Galaţi (hlavní činnost 6.6 a)
172. S.C. AVICOLA Mangalia S.A. Constanţa (hlavní činnost 6.6 a)
173. S.C. AVICOLA S.A. Constanţa-Constanţa (hlavní činnost 6.6 a)
174. S.C. AVICOLA BUCUREŞTI S.A. Punct de lucru Butimanu – Dâmboviţa (hlavní činnost 6.6 a)
175. S.C. EUROPIG S.A. Poiana Mărului – Braşov (hlavní činnost 6.6 b)
176. S.C. SUINPROD S.A. Leţ – Covasna (hlavní činnost 6.6 b)
177. S.C. AVICOLA Şiviţa S.A. Galaţi (hlavní činnost 6.6 a)
178. S.C. COLLINI S.R.L. Bocşa – Reşiţa (hlavní činnost 6.6 b)
179. S.C. AGROSAS S.R.L. Timişoara – Timiş (hlavní činnost 6.6 b, c)
180. S.C. FLAVOIA S.R.L. Platforma Hereclean – Sălaj (hlavní činnost 6.6 a)
181. S.C. ELSID S.A. Titu – Dâmboviţa (hlavní činnost 6.8)
Do 31. prosince 2015:
182. S.C. RAFINĂRIA STEAUA ROMÂNĂ S.A. Câmpina – Prahova (činnost 1.2)
183. S.C. TRACTORUL UTB S.A. Braşov (hlavní činnost 2.3 b, 2.4, 2.6, 6.7)
184. S.C. ISPAT Petrotub S.A. Neamţ (hlavní činnost 2.3, 6.7)
185. S.C. ARO S.A. Argeş (hlavní činnost 2.3 b, 2.6)
186. S.C. STIMET S.A. Sighişoara – Mureş (hlavní činnost 3.3)
187. S.C. BEGA REAL S.A. Pleşa – Prahova (hlavní činnost 3.5)
188. S.C. AZOMUREŞ S.A. Târgu Mureş – Mureş (hlavní činnost 4.2, 4.3)
189. S.C. COLOROM S.A. Codlea – Braşov (hlavní činnost 4.1 j)
190. S.C. SOMEŞ S.A. Dej – Cluj (hlavní činnost 6.1 a, b)
191. S.C. OMNIMPEX Hârtia S.A. Buşteni – Prahova (hlavní činnost 6.1 b)
192. S.C. PERGODUR Internaţional S.A. Neamţ (hlavní činnost 6.1 b)
193. S.C. PROTAN S.A. – Popeşti Leordeni – Ilfov (hlavní činnost 6.5)
194. S.C. PROTAN S.A. Bucureşti Sucursala Codlea – Braşov (hlavní činnost 6.5)
195. S.C. PROTAN S.A. – Cluj (hlavní činnost 6.5)
Plně koordinovaná povolení pro tato zařízení budou vydána před 30. říjnem 2007 a budou obsahovat individuálně závazné harmonogramy pro dosažení plného souladu. Tato povolení zajistí dodržování obecných zásad základních povinnostií provozovatele stanovených v článku 3 uvedené směrnice do 30. října 2007.
2. 32000 L 0076: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů (Úř. věst. L 332, 28. 12. 2000, s. 91).
Odchylně od článku 6, čl. 7 odst. 1 a článku 11 směrnice 2000/76/ES se mezní hodnoty emisí a požadavky na měření v Rumunsku neuplatňují do 31. prosince 2007 u 52 spaloven zdravotnického odpadu a do 31. prosince 2008 u 58 spaloven zdravotnického odpadu.
Rumunsko předloží Komisi do konce prvního čtvrtletí každého roku, počínaje 30. březnem 2007, zprávu o uzavření zařízení na tepelné zpracování nebezpečného odpadu, která nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a o množstvích zdravotnického odpadu zpracovaného v předchozím roce.
3. 32001 L 0080: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení (Úř. věst. L 309, 27. 11. 2001, s. 1), ve znění:
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A příloh III a IV směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro oxid siřičitý v Rumunsku neuplatňují pro tato zařízení do dne uvedeného u každého zařízení:
Do 31. prosince 2008:
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 1, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
Do 31. prosince 2009:
S.C. TERMOELECTRICA S.E. DOICEŞTI č. 1, 1 parní kotel x 470 MWth
Do 31. prosince 2010:
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II č. 1, 2 kotle x 396,5 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI S.A. č. 2, 2 elektrárenské kotle x 789 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI S.A. č. 3, 2 elektrárenské kotle x 789 MWth
S.C. TERMOELECTRICA S.E. PAROŞENI č. 2, 1 parní kotel Benson x 467 MWth + 1 teplovodní kotel x 120 MWth
R.A.A.N., BRANCH ROMAG TERMO č. 2, 3 kotle x 330 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 7, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
Do 31. prosince 2011:
C.E.T. ARAD č. 2, 2 průmyslové parní kotle x 80 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II – č. 2, 2 CAF x 116 MWth + 2 x CR 68 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 2, 2 parní kotle x 879 MWth
S.C. TERMOELECTRICA GIURGIU č. 1, 3 energetické parní kotle x 285 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 2, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL S.A. č. 1, 2 DAV3 + HPM 1 x 45 MWth + 14,7 MWth + 11,4 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL S.A. č. 2, 3 technologické parní kotle x 105,5 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA č. 3, 1 kotel x 285 MWth
Do 31. prosince 2012:
C.E.T. BACĂU č. 1, 1 parní kotel x 343 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI VEST č. 1, 2 parní kotle x 458 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. IŞALNIŢA, 4 kotle x 473 MWth
Do 31. prosince 2013:
C.E.T. ARAD č. 1, 1 parní kotel x 403 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A. č. 2, 2 skupinové parní kotle x 300 MWth + 269 MWth
S.C. TERMOELECTRICA S.A., SUCURSALA ELECTROCENTRALE BRĂILA, 6 parních kotlů x 264 MWth
S.C. C.E.T. BRAŞOV S.A. č. 1, 2 kotle x 337 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 1, 4 parní kotle x 287 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 2, 2 parní kotle x 458 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI PROGRESUL č. 1, 4 parní kotle x 287 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 1, 2 parní kotle x 878 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 3, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI II, 2 parní kotle x 305 MWth
S.C. UZINA ELECTRICĂ ZALĂU č. 1, 4 průmyslové parní kotle x 85,4 MWth
S.C. TERMICA S.A SUCEAVA č. 1, 2 kotle x 296 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 5, 1 teplovodní kotel x 116,3 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 6, 3 parní kotle x 81,4 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA č. 2, 2 kotle x 285 MWth
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidu siřičitého ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2007: 540 000 t SO2 / rok
– do roku 2008: 530 000 t SO2 / rok
– do roku 2010: 336 000 t SO2 / rok
– do roku 2013: 148 000 t SO2 / rok.
b) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A přílohy VI směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro oxidy dusíku v Rumunsku neuplatňují pro tato zařízení do dne uvedeného u každého zařízení:
Do 31. prosince 2008:
S.C. ARPECHIM PITEŞTI č. 2, 1 kotel BW x 81 MWth
S.C. ARPECHIM PITEŞTI č. 3, 4 kotle x 81 MWth
PRODITERM BISTRIŢA, 2 teplovodní kotle x 116 MWth + 2 parní kotle x 69 MWth
S.C. C.E.T. BRAŞOV S.A. č. 1, 2 kotle x 337 MWth
REGIA AUTONOMĂ DE TERMOFICARE CLUJ, 2 teplovodní kotle x 116 MWth
S.C. TERMOELECTRICA GIURGIU č. 1, 3 energetické parní kotle x 285 MWth
S.C. TERMOELECTRICA GIURGIU č. 2, 2 průmyslové parní kotle x 72 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 1, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 2, 1 teplovodní kotel x 58,1 MWth
Do 31. prosince 2009:
C.E.T. ARAD č. 1, 1 CR parní kotel x 403 MWth
C.E.T. ENERGOTERM S.A. REŞIŢA č. 2, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
S.C. TERMICA TÂRGOVIŞTE, 1 teplovodní kotel x 58,15 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II – č. 1, 2 kotle x 396,5 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI I č. 2, 2 parní kotle x 283 MWth
S.C. UZINA ELECTRICĂ ZALĂU č. 3, 1 parní kotel x 72,3 MWth
Do 31. prosince 2010:
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A. č. 1, 2 skupinové parní kotle x 127 MWth + 269 MWth
S.C. C.E.T S.A. č. 2 Brăila, 2 kotle x 110 MWth
C.E.T. ENERGOTERM S.A. REŞIŢA č. 1, 2 kotle x 45,94 MWth
S.C. UZINA TERMOELECTRICĂ MIDIA č. 2, 1 kotel x 73 MWth
S.C. UZINA TERMOELECTRICĂ MIDIA č. 3, 1 kotel x 73 MWth
S.C. UZINA TERMOELECTRICĂ MIDIA č. 4, 1 kotel x 73 MWth
S.C. TERMOELECTRICA S.E. DOICEŞTI č. 1, 1 parní kotel Benson x 470 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE GALAŢI č. 3, 3 elektrárenské kotle x 293 MWth
S.C. TERMOELECTRICA S.E. PAROŞENI č. 2, 1 parní kotel x 467 MWth + 1 teplovodní kotel x 120 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI I č. 1, 3 parní kotle x 94 MWth
S.C. TERMICA S.A. SUCEAVA č. 1, 2 kotle x 296 MWth
S.C. TURNU S.A. TURNU MĂGURELE č. 1, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
S.C. TURNU S.A. TURNU MĂGURELE č. 2, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
S.C. ENET S.A. č. 1, 3 kotle x 18,5 MWth
S.C. ENET S.A. č. 2, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
Do 31. prosince 2011:
C.E.T. ARAD č. 2, 2 průmyslové parní kotle + 1 kotel x 80 MWth
S.C. TERMON S.A. ONEŞTI, 3 kotle x 380 MWth
S.C. C.E.T. S.A. č. 1 BRĂILA, 2 kotle x 110 MWth
S.C. TERMICA S.A. č. 1 BOTOŞANI, 3 teplovodní kotle x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 12, 2 teplovodní kotle x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 16, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
C.E.T. ENERGOTERM S.A. REŞIŢA č. 4, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. PALAS č. 1, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. IŞALNIŢA, 4 kotle x 473 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 2, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI I č. 3, 4 teplovodní kotle x 116 MWth
R.A.A.N., BRANCH ROMAG TERMO č. 1, 3 kotle x 330 MWth
R.A.A.N., BRANCH ROMAG TERMO č. 2, 3 kotle x 330 MWth
S.C. ROMPETROL S.A. BUCUREŞTI VEGA PLOIEŞTI, 3 technologické parní kotle x 24,75 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL S.A. č. 1, 2 DAV3 + HPM, 1 x 45 MWth + 14,7 MWth + 11,4 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL S.A. č. 2, 3 technologické parní kotle x 105,5 MWth
S.C. UZINA ELECTRICĂ ZALĂU č. 1, 4 průmyslové parní kotle x 85,4 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 4, 1 teplovodní kotel x 116,1 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA č. 3, 1 kotel x 285 MWth
Do 31. prosince 2012:
C.E.T. ENERGOTERM S.A. REŞIŢA č. 3, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. PALAS č. 2, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. MUREŞ č. 5, 4 parní kotle x 277 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 6, 3 parní kotle x 81,4 MWth
Do 31. prosince 2013:
S.C. TERMOELECTRICA S.A., SUCURSALA ELECTROCENTRALE BRĂILA, 6 parních kotlů x 264 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 14, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. PALAS č. 3, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE GALAŢI č. 2, 2 elektrárenské kotle x 293 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 3, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. MUREŞ č. 1, 1 parní kotel x 277 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. MUREŞ č. 4, 1 parní kotel x 277 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 5, 1 teplovodní kotel x 116,3 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 7, 2 teplovodní kotle x 116,3 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA č. 2, 2 kotle x 285 MWth
S.C. ENET S.A. VRANCEA č. 3, 1 teplovodní kotel x 116,3 MWth
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidů dusíku ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2007: 128 000 t / rok
– do roku 2008: 125 000 t / rok
– do roku 2010: 114 000 t / rok
– do roku 2013: 112 000 t /rok
c) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A přílohy VII směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro tuhé znečišťující látky v Rumunsku neuplatňují pro tato zařízení do dne uvedeného u každého zařízení:
Do 31. prosince 2008:
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 1, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI II, 2 parní kotle x 305 MWth
Do 31. prosince 2009:
C.E.T. BACĂU č. 1, 1 parní kotel x 345 MWth
S.C. TERMOELECTRICA GIURGIU č. 1, 3 parní kotle x 285 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 6, 3 parní kotle x 81,4 MWth
Do 31. prosince 2010:
C.E.T. ARAD č. 1, 1 parní kotel x 403 MWth
S.C. C.E.T. BRAŞOV S.A. č. 1, 2 kotle x 337 MWth
S.C. TERMOELECTRICA DOICEŞTI č. 1, 1 parní kotel Benson x 470 MWth
S.C. COMPLEX ENERGETIC TURCENI S.A. č. 2, 2 elektrárenské kotle x 789 MWth
S.C. TERMICA S.A. SUCEAVA č. 1, 2 kotle x 296 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA S.A. č. 3, 1 kotel x 285 MWth
Do 31. prosince 2011:
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II č. 2, 2 CAF x 116 MWth + 2 CR x 68 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 2, 2 parní kotle x 879 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 2, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. PETROTEL LUKOIL S.A. č. 1, DAV3 + HPM, 1 x 45 MWth + 14,7 MWth + 11,4 MWth
S.C. PETROTEL LUKOIL S.A. č. 2, 3 technologické parní kotle x 105,5 MWth
S.C. ALUM S.A. TULCEA č. 1, 3 kotle x 84,8 MWth +1 x 72,6 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA S.A. č. 2, 2 kotle x 285 MWth
Do 31. prosince 2013:
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 1, 2 parní kotle x 878 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 3, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. UZINA ELECTRICĂ ZALĂU č. 1, 4 parní kotle x 85,4 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A. č. 2, 2 skupinové parní kotle x 300 MWth + 1 x 269 MWth
Během tohoto přechodného období nesmějí emise tuhých znečišťujících látek ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2007: 38 600 t / rok
– do roku 2008: 33 800 t / rok
– do roku 2010: 23 200 t / rok
– do roku 2013: 15 500 t / rok.
d) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A přílohy VI směrnice 2001/80/ES se do 31. prosince 2017 mezní hodnoty emisí pro oxidy dusíku, použitelné od 1. ledna 2016 pro zařízení o jmenovitém tepelném příkonu větším než 500 MW, v Rumunsku neuplatňují pro tato zařízení:
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A. č. 2, 2 skupinové parní kotle x 300 MWth + 1 parní kotel x 269 MWth;
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 2, 4 parní kotle x 264 MWth;
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 2, 2 parní kotle x 879 MWth;
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI S.A. č. 3, 2 elektrárenské kotle x 789 MWth;
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 1, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth;
S.C. TERMICA S.A. SUCEAVA, č. 1, 2 kotle x 296 MWth.
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidů dusíku ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2016: 80 000 t / rok
– do roku 2017: 74 000 t / rok.
e) Do 1. ledna 2011 předloží Rumunsko Komisi aktualizovaný plán, včetně plánu investičního, pro postupné dosažení souladu u zařízení, jež dosud v souladu nejsou, s jasně vymezenými etapami pro uplatňování acquis. Tyto plány zajistí další snižování emisí na úroveň výrazně nižší, než jsou přechodné cíle uvedené v písmenech a) až d), zejména pro emise v roce 2012. Pokud bude Komise, zejména s ohledem na účinky na životní prostředí a na potřebu snížit narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu v důsledku přechodných opatření, tyto plány považovat za nedostatečné k dosažení těchto cílů, uvědomí o tom Rumunsko. Během následujících tří měsíců sdělí Rumunsko opatření, která k dosažení těchto cílů přijalo. Pokud bude následně Komise po konzultaci se členskými státy považovat tato opatření za nedostatečná k dosažení těchto cílů, zahájí řízení o nesplnění povinnosti podle článku III-360 Ústavy.

Dodatek A k PŘÍLOZE VII
Restrukturalizace rumunského ocelářského průmyslu
(Podle přílohy VII kapitoly 4 oddílu B)
ČÁST I
SPOLEČNOSTI PŘIJÍMAJÍCÍ STÁTNÍ PODPORU V RÁMCI PROGRAMU RESTRUKTURALIZACE RUMUNSKÉHO OCELÁŘSTVÍ
– Ispat Sidex Galaţi
– Siderurgica Hunedoara
– COS Târgovişte
– CS Reşiţa
– IS Câmpia Turzii
– Donasid (Siderca) Călăraşi
ČÁST II
HARMONOGRAM A POPIS ZMĚN KAPACITY1
 Zařízení Změna kapacity (v tunách) Datum  ukončení  výroby Datum trvalého  uzavření Siderurgica Hunedoara válcovaný drát č. 1 - 400 000 1995 1997 válcovaný drát č. 3 - 280 000 1998 2000 střední profily - 480 000 první čtvrtletí roku 2008 druhé čtvrtletí roku 2008 IS Câmpia Turzii válcovaný drát č. 1 - 80 000 1995 1996 CS Reşiţa lehké profily - 80 000 2000 2001 železniční kola - 40 000 1999 2000 těžké profily - 220 000 čtvrté čtvrtletí roku 2007 druhé čtvrtletí roku 2008 střední a zvláštní profily - 120 000 čtvrté čtvrtletí roku 2006 čtvrté čtvrtletí roku 2007 Donasid (Siderca) Călăraşi střední profily - 350 000 1997 1999 Čistá změna kapacity - 2 050 000
ČÁST III
KRITÉRIA RESTRUKTURALIZACE
1. Hospodářská životaschopnost
S přihlédnutím ke zvláštním účetním pravidlům uplatňovaným Komisí dosáhne každá společnost přijímající podporu minimálního ročního hrubého provozního výsledku ve výši 10 % z obratu u neintegrovaných oceláren a 13,5 % z obratu u integrovaných oceláren a minimální návratnosti ve výši 1,5 % obratu vlastního kapitálu do 31. prosince 2008. To bude ověřeno nezávislým hodnocením prováděným každoročně v letech 2005 a 2009, jak je stanoveno v kapitole 4 oddílu B odstavci 13 přílohy VII.
2. Produktivita
Celkové produktivity srovnatelné s produktivitou dosahovanou ocelářským průmyslem EU bude postupně dosaženo do 31. prosince 2008. To bude ověřeno nezávislým hodnocením prováděným každoročně v letech 2005 a 2009, jak je stanoveno v kapitole 4 oddílu B odstavci 13 přílohy VII.
3. Snižování nákladů
Zvláštní význam bude přikládán snižování nákladů jako jednomu z klíčových prvků hospodářské životaschopnosti. Toto snížení bude plně provedeno v souladu s obchodními plány společností přijímajících podporu.
ČÁST IV
ORIENTAČNÍ SEZNAM POŽADOVANÝCH INFORMACÍ
1. Produkce a tržní dopady
– měsíční produkce surové oceli, polotovarů a hotových výrobků podle kategorií a podle sortimentu výrobků,
– prodané výrobky, včetně objemů, cen a trhů; rozdělení podle sortimentu výrobků.
2. Investice
– údaje o uskutečněných investicích,
– datum dokončení,
– investiční náklady, zdroje financování a částka jakékoli související podpory,
– datum výplaty podpory, pokud existuje.
3. Snižování pracovní síly
– počet zrušených pracovních míst a načasování propouštění,
– vývoj zaměstnanosti ve společnostech přijímajících podporu (s rozlišením mezi přímým a nepřímým zaměstnáním),
– vývoj zaměstnanosti v domácím ocelářském odvětví.
4. Kapacita (s ohledem na celkové ocelářské odvětví v Rumunsku)
– datum nebo očekávané datum ukončení výroby uzavíraných kapacit vyjádřené v MPP (maximální přípustné roční produkci, které lze dosáhnout za běžných pracovních podmínek), a jejich popis,
– datum (nebo očekávané datum) demontáže dotyčného zařízení a údaje o demontáži ve smyslu rozhodnutí Komise č. 3010/91/ESUO o informacích, které mají poskytovat ocelářské podniky o svých investicích1),
– datum (nebo očekávané datum) zavedení nových kapacit a jejich popis,
– vývoj celkové kapacity surové oceli a hotových výrobků v Rumunsku podle kategorií.
5. Náklady
– rozpis nákladů a jejich vývoj v minulosti a v budoucnosti, zejména pokud jde o úspory nákladů na pracovní sílu, spotřebu energií, suroviny, příslušenství a snížení vnějších služeb.
6. Finanční výkonnost
– vývoj vybraných finančních ukazatelů klíčových pro zajištění, že je postupováno směrem k hospodářské životaschopnosti (finanční výsledky a ukazatele musí být poskytovány tak, aby je bylo možné porovnat s finančním restrukturalizačním plánem společnosti, a musí zahrnovat test hospodářské životaschopnosti stanovený Komisí),
– údaje o uhrazených daních a poplatcích, včetně informací o případných odchylkách od obvykle použitelných daňových a celních předpisů,
– úroveň finančního zatížení,
– údaje o vyplacení podpory již poskytnuté v souladu s podmínkami protokolu a doba stanovená pro toto vyplacení,
– podmínky případných nových úvěrů (bez ohledu na zdroj).
7. Vytvoření nové společnosti nebo nového závodu zahrnující rozšíření výrobní kapacity
– totožnost každého účastníka ze soukromého a veřejného sektoru,
– zdroje jejich financování na vytvoření nové společnosti nebo nového závodu,
– podmínky účasti akcionářů z veřejného nebo soukromého sektoru,
– struktura vedení nové společnosti.
8. Změny vlastnictví.

Dodatek B k PŘÍLOZE VII
Seznam zařízení na produkci masa, drůbežího masa a mléka a mléčných výrobků uvedený v kapitole 5 oddílu B pododdílu I přílohy VII
Zařízení na produkci masa
 č. Vet. č. Název zařízení Umístění dotyčné provozovny 1 5806/2000 Comb Agroind Curtici Str. Revoluţiei, nr. 33, Curtici, jud. Arad 2 5065/2000 S.C. RB Prod S.R.L. Str. Constituţiei, Arad, jud. Arad 3 101/2000 S.C. Cominca S.A. Str. Octavian Goga, nr. 4, Oradea, jud. Bihor 4 102/1999 S.C. Prodaliment S.A. Str. Republicii, nr. 101, Salonta, jud. Bihor 5 115/1996 S.C. Ferm Corn Prod S.R.L. Căldărăşti, jud. Buzău 6 1446/2002 S.C. Izocon MC S.A. Cuza Vodă, jud. Călăraşi 7 19/2002 S.C. Carnob S.R.L. Str. Lebedelor, nr. 1, Lumina, jud. Constanţa 8 154/1999 S.C. Casalco S.A. Str. Jókai Mór, nr. 9-11, Sf. Gheorghe, jud. Covasna 9 312/1999 S.C. Olas Prod S.R.L. Str. N. Romanescu, nr. 28, jud. Dolj 10 58/2001 S.C. Elan Trident S.R.L. Str. Rákóczi, Miercurea Ciuc, jud. Harghita 11 143/1999 S.C. Lorialba Prest S.R.L. Str. Crişul Alb, nr. 1, Brad, jud. Hunedoara 12 4585/2002 S.C. Agro Prod Com Dosa S.R.L. Str. Principală, nr. 79, Chibed, jud. Mureş 13 2585/2000 S.C. Cazadela S.R.L. Str. Oltului, nr. 34, Reghin, jud. Mureş 14 4048/2000 S.C. Coniflor S.R.L. Str. Petru Maior, Gurghiu, jud. Mureş 15 422/1999 S.C. Prodprosper S.R.L. Str. Dumbravei, nr. 18, Dumbrava Roşie, jud. Neamţ 16 549/1999 S.C. Tce 3 Brazi S.R.L. Zăneşti, jud. Neamţ 17 24/2000 S.C. Spar S.R.L. Str. Gării, nr. 10, Potcoava, jud. Olt 18 2076/2002 S.C. Simona S.R.L. Str. Popa Şapcă, nr. 105, Bals, jud. Olt 19 86/2002 S.C. Universal S.R.L. Crişeni, jud. Sălaj 20 5661/2002 S.C. Harald S.R.L. Str. Mănăstirea Humorului, nr. 76 A, jud. Suceava 21 6066/2002 S.C. Raitar S.R.L. Comu Luncii, jud. Suceava 22 5819/2002 S.C. Mara Alex S.R.L. Milaşăuţi, jud. Suceava 23 93/2003 S.C. Mara Prod Com S.R.L. Str. Abatorului, nr. 1 bis, Alexandria, jud. Teleorman 24 1/2000 S.C. Diana S.R.L. Bujoreni, jud. Vâlcea 25 6/1999 S.C. Diana Prod S.R.L. Vlădeşti, jud. Vâlcea
Zařízení na produkci drůbežího masa
 č. Vet. č. Název zařízení Umístění dotyčné provozovny 1 2951/2000 S.C. Agronutrisco Impex S.R.L. Str. Abatorului, nr. 2A, Milhăileşti, jud. Giurgiu 2 3896/2002 S.C. Oprea Avicom S.R.L. Str. Dealul Viilor, nr. 5, Crăieşti, jud. Mureş
Zařízení na produkci mléka a mléčných výrobků
 č. Vet. č. Název zařízení Umístění dotyčné provozovny 1 999/2000 S.C. Alba Lact S.A. Str. Muncii, nr. 4, Alba Iulia, jud. Alba 2 5158/8.11.2002 S.C. Biolact Bihor S.R.L. Paleu, jud. Bihor 3 2100/8.11.2001 S.C. Bendearcris S.R.L. Miceştii de Câmpie nr. 202A, jud. Bistriţa-Năsăud 4 2145/5.3.2002 S.C. Lech Lacto S.R.L. Lechinţa nr. 387, jud. Bistriţa-Năsăud 5 395/18.6.2001 S.C. Lacto Solomonescu S.R.L. Miron Costin, Vlăsineşti, jud. Botoşani 6 115/1.2.2002 S.C. Comintex S.R.L. Darabani Darabani, jud. Botoşani 7 A343827/30.8.202 S.C. Prodlacta S.A. Str. Gării, nr. 403, Homorod, jud. Braşov 8 258/10.4.2000 S.C. Binco Lact S.R.L. Săcele, jud. Constanţa 9 12203/25.9.2003 S.C. Lacto Genimico S.R.L. Str. Căşăriei, nr. 2A, Hârşova, jud. Constanţa 10 2721/28.8.2001 S.C. Industrializarea Laptelui S.A. B-dul Independenţei, nr. 23, Târgovişte, jud. Dâmboviţa 11 4136/10.6.2002 S.C. Galmopan S.A. B-dul G. Coşbuc, nr. 257, Galaţi, jud. Galaţi 12 5/7.5.1999 S.C. Sandralact S.R.L. Şos. Bucureşti-Giurgiu, km.23, jud. Giurgiu 13 213/1996 S.C. Paulact S.R.L. Str. Principală nr. 28, Sânpaul, jud. Harghita 14 625/21.11.1996 S.C. Lactis S.R.L. Str. Beclean, nr. 31, Odorheiu Secuiesc, jud. Harghita 15 913/17.3.2000 S.C. Lactex - Reghin S.R.L. Jabeniţa nr. 33, jud. Mureş 16 207/21.4.1999 S.C. Midatod S.R.L. Ibăneşti nr. 273, jud. Mureş 17 391/23.4.1999 S.C. Kubo Ice Cream Company S.R.L. Str. Dumbravei, nr. 5, Piatra Neamţ, jud. Neamţ 18 1055/10.7.2000 S.C. Oltina S.A. Str. A. I. Cuza, nr. 152, Slatina, jud. Olt 19 282/1999 S.C. Calion S.R.L. Str. Gheorghe Doja, nr. 39, Jibou, jud. Sălaj 20 1562/27.12.1999 5750/23.5.2002 S.C. Bucovina S.A. Suceava Str. Humorului, nr. 4, Suceava, jud. Suceava 21 1085/26.5.1999 S.C. Bucovina S.A. Fălticeni Str. Izvor, nr. 5, Fălticeni, jud. Suceava 22 5614/20.4.2002 S.C. Coza Rux S.R.L. Str. Burdujeni, nr. 11 A, Suceava, jud. Suceava 23 1659/27.3.2003 S.C. Ecolact S.R.L. Milişăuţi, jud. Suceava 24 1205/5.10.1999 S.C. Pro Putna S.R.L. Putna, jud. Suceava 25 5325/13.2.2002 S.C. Cetina Prod Lact S.R.L. Neagra Şarului, Şaru Dornei, jud. Suceava 26 5245/6.11.2001 S.C. Simultan S.R.L. Orţioara, jud. Timiş 27 2459/21.8.2002 S.C. Zan S.R.L. Str. Celulozei, nr. 5, Zărneşti, jud. Braşov
PŘÍLOHA VIII
Rozvoj venkova
(uvedený v článku 34 protokolu)
ODDÍL I:
DOČASNÁ DODATEČNÁ OPATŘENÍ NA ROZVOJ VENKOVA PRO BULHARSKO A RUMUNSKO
A. Podpora pro částečně soběstačná hospodářství procházející restrukturalizací
1) Podpora pro částečně soběstačná hospodářství procházející restrukturalizací přispívá k dosahování těchto cílů:
a) ulehčit obtíže při přechodu venkova vyplývající z toho, že zemědělství a hospodářství venkova Bulharska a Rumunska jsou vystavena konkurenčnímu tlaku jednotného trhu;
b) usnadnit a povzbudit restrukturalizaci dosud nerentabilních hospodářství.
Pro účely této přílohy se „částečně soběstačnými hospodářstvími“ rozumějí hospodářství, která produkují především pro svou vlastní spotřebu, ale rovněž uvádějí část svých výstupů na trh.
2) Aby se na zemědělce vztahovala podpora, musí předložit obchodní plán, který
a) prokazuje budoucí hospodářskou životaschopnost hospodářství,
b) obsahuje podrobnosti o požadovaných investicích,
c) popisuje konkrétní milníky a cíle.
3) Plnění obchodního plánu uvedeného v bodě 2 se přezkoumá po třech letech. Pokud průběžných cílů stanovených v plánu není v okamžiku tříletého přezkumu dosaženo, není poskytnuta žádná další podpora, ale navrácení již obdržených plateb z tohoto důvodu není požadováno.
4) Podpora se vyplácí ročně v podobě paušální podpory až do maximální částky, na kterou lze poskytnout podporu, stanovené v oddíle I G po dobu nejvýše pěti let.
B. Seskupení producentů
1) Je poskytována paušální podpora na usnadnění zřizování a správního provozu seskupení producentů, která mají za cíl:
a) přizpůsobit produkci a výstup producentů, kteří jsou členy těchto seskupení, požadavkům trhu,
b) společně uvádět zboží na trh, včetně přípravy k prodeji, centralizace prodeje a dodávky velkoodběratelům, a
c) stanovit společná pravidla pro informace o produkci se zvláštním ohledem na sklizeň a dostupnost.
2) Podpora je poskytována pouze seskupením producentů, která jsou úředně uznána příslušnými orgány Bulharska nebo Rumunska mezi dnem přistoupení a 31. prosincem 2009 na základě vnitrostátního práva nebo práva Společenství.
3) Podpora je poskytována v ročních splátkách po dobu prvních pěti let po dni, kdy bylo seskupení producentů uznáno. Vypočítává se na základě roční produkce seskupení uváděné na trh a nepřekračuje
a) 5 % v prvním roce, 5 % v druhém roce, 4 % ve třetím roce, 3 % ve čtvrtém roce a 2 % v pátém roce hodnoty produkce do 1 000 000 EUR uvedené na trh a
b) 2,5 % v prvním roce, 2,5 % v druhém roce, 2,0 % ve třetím roce, 1,5 % ve čtvrtém roce a 1,5 % v pátém roce hodnoty produkce přesahující 1 000 000 EUR uvedené na trh.
Podpora v žádném případě nepřesáhne maximální částky, na které lze poskytnout podporu, stanovené v oddíle I G.
C. Opatření typu Leader+
1) Může být poskytována podpora na opatření, která se týkají získávání schopností za účelem přípravy venkovských společenství na vytváření a provádění místních strategií rozvoje venkova.
Tato opatření mohou zejména zahrnovat
a) technickou podporu studií místní oblasti a diagnostiky území s přihlédnutím k přáním vyjádřeným dotčeným obyvatelstvem,
b) informování a osvětu obyvatelstva, aby bylo povzbuzeno k aktivní účasti na procesu rozvoje,
c) budování reprezentativních partnerství místního rozvoje,
d) vypracovávání integrovaných strategií rozvoje,
e) financování výzkumu a přípravu žádostí o podporu.
2) Může být poskytována podpora na přijímání integrovaných územních strategií rozvoje venkova pilotní povahy, připravených místními akčními skupinami v souladu se zásadami stanovenými v bodech 12, 14 a 36 oznámení Komise členským státům ze dne 14. dubna 2000, kterým se stanoví hlavní směry pro iniciativu Společenství pro rozvoj venkova (Leader+)1. Tato podpora je omezena na regiony, které mají již dostatečnou správní kapacitu a zkušenost s opatřeními typu místního rozvoje venkova.
3) Místní akční skupiny uvedené v bodě 2 se mohou účastnit meziúzemních a mezinárodních akcí spolupráce v souladu se zásadami stanovenými v bodech 15 až 18 oznámení Komise uvedeného v bodě 2.
4) Bulharsku a Rumunsku a místním akčním skupinám bude poskytnut přístup k Agentuře pro sledování venkovských oblastí stanovené v bodě 23 oznámení Komise uvedeného v bodě 2.
D. Poradenské a školicí služby pro zemědělce
Je poskytována podpora na poradenské a školicí služby pro zemědělce.
E. Příplatky k přímým platbám
1) Může být poskytována podpora zemědělcům, kterým lze poskytnout doplňkové vnitrostátní přímé platby nebo podpory podle článku 143c nařízení (ES) č. 1782/20031.
2) Podpora poskytnutá určitému zemědělci za roky 2007, 2008 a 2009 nepřesáhne rozdíl mezi
a) úrovní přímých plateb použitelnou v Bulharsku nebo Rumunsku pro daný rok v souladu s článkem 143a nařízení (ES) č. 1782/2003 a
b) 40 % úrovně přímých plateb použitelné ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004 v daném roce.
3) Příspěvek Společenství na podporu poskytovanou podle tohoto pododdílu E v Bulharsku nebo Rumunsku za jednotlivé roky 2007, 2008 a 2009 nepřekročí 20 % jejich ročního přídělu. Bulharsko nebo Rumunsko se však mohou rozhodnout nahradit tuto roční sazbu 20 % následujícími sazbami: 25 % pro rok 2007, 20 % pro rok 2008 a 15 % pro rok 2009.
4) Podpora poskytovaná zemědělci podle tohoto pododdílu E se pro účely uplatňování maximálních úrovní stanovených v čl. 143c odst. 2a nařízení (ES) č. 1782/2003 počítá jako doplňkové vnitrostátní přímé platby nebo podpory, podle okolností.
F. Technická pomoc
1) Může být poskytována podpora na opatření pro přípravu, monitorování, hodnocení a kontrolu, která jsou nezbytná k provádění programových dokumentů rozvoje venkova.
2) Opatření uvedená v bodě 1 zahrnují zejména:
a) studie,
b) opatření technické pomoci, výměnu zkušeností a informace směrované na partnery, příjemce a širokou veřejnost,
c) zavádění, provoz a propojení počítačových systémů řízení, monitorování a hodnocení,
d) zdokonalování hodnotících metod a výměnu informací o osvědčené praxi v této oblasti.
G. Tabulka částek pro dočasná dodatečná opatření na rozvoj venkova pro Bulharsko a Rumunsko
 Opatření EUR Částečně soběstačná  hospodářství 1 000 na hospodářství /  na rok Seskupení producentů 100 000 Pro první rok 100 000 Pro druhý rok 80 000 Pro třetí rok 60 000 Pro čtvrtý rok 50 000 Pro pátý rok
ODDÍL II:
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE INVESTIČNÍ PODPORY PRO BULHARSKO A RUMUNSKO
1) Podpora na investice do zemědělských podniků podle právních předpisů týkajících se rozvoje venkova a platných ke dni přistoupení je poskytována zemědělským podnikům, jejichž hospodářská životaschopnost na konci provádění investice může být prokázána.
2) Celková částka podpory na investice do zemědělských podniků, vyjádřená jako procentní podíl objemu investic, na které lze poskytnout podporu je omezena nejvýše na 50 % a ve znevýhodněných oblastech na 60 %, nebo na procentní podíly stanovené v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení, podle toho, který z podílů je vyšší. Provádějí-li investice mladí zemědělci podle definice v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení, mohou tyto procentní podíly dosáhnout nejvýše 55 % a ve znevýhodněných oblastech 65 %, nebo procentních podílů stanovených v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení, podle toho, který z podílů je vyšší.
3) Podpora na investice pro zlepšení zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení je poskytována podnikům, kterým bylo poskytnuto přechodné období po přistoupení, aby splnily minimální normy týkající se životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat. V tom případě musí podnik dosáhnout souladu s dotyčnými normami do konce uvedeného přechodného období nebo do konce investičního období, podle toho, co nastane dříve.
ODDÍL III:
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE PODPORY NA PŘEDČASNÝ ODCHOD DO DŮCHODU PRO BULHARSKO
1) Na zemědělce v Bulharsku, kterým byla přidělena mléčná kvóta, se vztahuje systém předčasného odchodu do důchodu za podmínky, že nedosáhli v době převodu věku 70 let.
2) Na částku podpory se vztahují maximální částky stanovené v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení a vypočítává se ve vztahu k velikosti mléčné kvóty a k celkové zemědělské činnosti podniku.
3) Mléčné kvóty přidělené převodci se navracejí do rezervy národní mléčné kvóty bez platby dodatečného vyrovnání.
ODDÍL IV:
ZVLÁŠTNÍ FINANČNÍ USTANOVENÍ PRO BULHARSKO A RUMUNSKO NA OBDOBÍ LET 2007-2013
1) Na programové období let 2007-2013 se podpora Společenství poskytovaná v Bulharsku a Rumunsku na všechna opatření na rozvoj venkova provádí podle zásad stanovených v článcích 31 a 32 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech1.
2) V oblastech spadajících pod cíl 1 může finanční příspěvek Společenství dosáhnout 85 % v případě opatření týkajících se životního prostředí v zemědělství a dobrých životních podmínek zvířat a 80 % v případě ostatních opatření, nebo procentních podílů stanovených v právních předpisech týkajících se rozvoje venkova a platných ke dni přistoupení, podle toho, který z podílů je vyšší.

PŘÍLOHA IX
Zvláštní závazky a požadavky přijaté Rumunskem při uzavření jednání o přistoupení dne 14. prosince 2004 (uvedené v článku 39 protokolu)
I. Ve vztahu k čl. 39 odst. 2
1) Bez dalšího odkladu provést schengenský akční plán zveřejněný v M. Of., p. 1, nr. 129, bis/10.II.2005 a pozměněný v souladu s acquis a v souladu s dohodnutými lhůtami.
2) Značně zrychlit modernizaci zařízení a infrastruktury na zelené hranici, modré hranici a na hraničních přechodech a dále zvýšit kapacitu operativní analýzy rizik, aby byla zajištěna vysoká úroveň kontroly a ostrahy na budoucí vnější hranici Unie. Uvedené požadavky musí být zohledněny v jediném víceletém plánu investic, který má být předložen nejpozději v březnu roku 2005 a který musí Unii umožnit hodnotit každoroční pokrok, dokud nebude ve vztahu k Rumunsku přijato rozhodnutí uvedené v čl. 4 odst. 2 protokolu. Rumunsko musí dále značně urychlit provádění svých plánů na nábor 4 438 pracovníků a úředníků pohraniční policie, a zejména musí zajistit, aby se personální obsazení na hranicích s Ukrajinou, Moldavskem a na pobřeží Černého moře již v okamžiku přistoupení co nejvíce blížilo 100 %. Rumunsko musí rovněž provést veškerá nezbytná opatření pro účinný boj proti ilegálnímu přistěhovalectví, včetně posílení spolupráce se třetími zeměmi.
3) Vypracovat a provést aktualizovaný a souhrnný akční plán a strategii pro reformu soudnictví, včetně hlavních opatření k provedení zákona o organizaci soudnictví, zákona o postavení soudců a státních zástupců a zákona o vrchní radě soudců a státních zástupců, které vstoupily v platnost dne 30. září 2004. Oba aktualizované dokumenty musí být předloženy Unii do března roku 2005; pro provedení akčního plánu musí být zajištěny odpovídající finanční a lidské zdroje a akční plán musí být proveden bez dalšího odkladu a podle stanoveného časového plánu. Rumunsko musí rovněž do března roku 2005 prokázat plnou provozuschopnost nového systému namátkového přidělování případů.
4) Značně zesílit boj proti korupci, zejména proti korupci na vysoké úrovni, zajištěním přísného vynucování dodržování protikorupčních právních předpisů a skutečné nezávislosti Úřadu národního státního zástupce pro boj proti korupci (NAPO) a počínaje listopadem roku 2005 každoročním předkládáním přesvědčivých záznamů výsledků činnosti NAPO v boji proti korupci na vysoké úrovni. NAPO musí mít k dispozici personální, finanční a školící zdroje i zařízení nezbytné k plnění své velmi důležité funkce.
5) Provádět nezávislý audit výsledků současné národní protikorupční strategie a jejího dopadu; zohlednit závěry a doporučení tohoto auditu v nové víceleté protikorupční strategii, která musí být jedním souhrnným dokumentem a která musí být hotova do března roku 2005, spolu s akčním plánem, který jasně stanoví kritéria a výsledky, jichž má být dosaženo, jakož i odpovídající rozpočtová opatření; provádění strategie a akčního plánu musí kontrolovat jeden stávající, jasně definovaný a nezávislý orgán; strategie musí zahrnovat závazek upravit do konce roku 2005 zdlouhavé trestní řízení, aby bylo zajištěno rychlé a průhledné vyřizování korupčních případů, které by zaručilo přiměřené sankce s odrazujícím účinkem; a konečně musí obsahovat kroky vedoucí k tomu, že do konce roku 2005 dojde ke značnému snížení počtu orgánů, které mají pravomoc bránit korupci nebo ji vyšetřovat, aby bylo zamezeno překrývání odpovědnosti.
6) Do března roku 2005 zajistit jasný právní rámec pro úkoly četnictva a policie a pro jejich vzájemnou spolupráci, včetně prováděcích právních předpisů, a do poloviny roku 2005 zpracovat a provést jasný plán náboru pro oba sbory s cílem značně pokročit do dne přistoupení v zaplňování 7 000 neobsazených míst u policie a 18 000 neobsazených míst u četnictva.
7) Vypracovat a provádět soudržnou víceletou strategii boje proti trestné činnosti, včetně konkrétních opatření k překonání postavení Rumunska jako země původu, tranzitu a určení pro oběti obchodu s lidmi, a od března roku 2005 každoročně předkládat důvěryhodné statistiky o způsobu, jakým se s touto trestnou činností bojuje.
II. Ve vztahu k čl. 39 odst. 3
8) Zajistit, aby Rada pro hospodářskou soutěž účinně kontrolovala veškerou možnou státní podporu, včetně státní podpory ve formě odkladu plateb daňových nebo sociálních závazků do státního rozpočtu nebo odkladu plateb za dodávky energie.
9) Neprodleně zlepšit výsledky vynucování práva v oblasti státní podpory a poté zajistit uspokojivé výsledky vynucování práva v protimonopolní oblasti i v oblasti státní podpory.
10) Do poloviny prosince roku 2004 předložit Komisi revidovaný plán restrukturalizace ocelářství (včetně národního restrukturalizačního plánu a jednotlivých obchodních plánů) v souladu s požadavky stanovenými v Protokolu 2 o produktech ESUO k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé1 a v souladu s podmínkami stanovenými v příloze VII kapitole 4 oddíle B protokolu.
Plně dodržovat závazek neudělovat nebo nevyplácet v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008 žádnou státní podporu ocelárnám zahrnutým do národního restrukturalizačního plánu a plně dodržovat výše státní podpory a podmínky týkající se snížení kapacity, které budou stanoveny v rámci Protokolu 2 o produktech ESUO k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé.
11) Nadále poskytovat Radě pro hospodářskou soutěž dostatečné finanční prostředky a dostatečně kvalifikovaný personál.

AKT O PODMÍNKÁCH PŘISTOUPENÍ BULHARSKÉ REPUBLIKY A RUMUNSKA A O ÚPRAVÁCH SMLUV, NA NICHŽ JE ZALOŽENA EVROPSKÁ UNIE
V souladu s článkem 2 smlouvy o přistoupení se tento akt použije v případě, že Smlouva o Ústavě pro Evropu nebude dne 1. ledna 2007 v platnosti, až do dne vstupu Smlouvy o Ústavě pro Evropu v platnost.
ČÁST PRVNÍ
ZÁSADY
ČLÁNEK 1
Pro účely tohoto aktu se:
– „původními smlouvami“ rozumějí:
a) Smlouva o založení Evropského společenství („Smlouva o ES“) a Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii („Smlouva o ESAE“), ve znění pozdějších smluv nebo jiných aktů, které vstoupily v platnost před přistoupením,
b) Smlouva o Evropské unii („Smlouva o EU“), ve znění pozdějších smluv nebo jiných aktů, které vstoupily v platnost před přistoupením;
– „stávajícími členskými státy“ rozumějí Belgické království, Česká republika, Dánské království, Spolková republika Německo, Estonská republika, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Irsko, Italská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Lucemburské velkovévodství, Maďarská republika, Republika Malta, Nizozemské království, Rakouská republika, Polská republika, Portugalská republika, Republika Slovinsko, Slovenská republika, Finská republika, Švédské království a Spojené království Velké Británie a Severního Irska;
– „Unií“ rozumí Evropská unie, jak byla založena Smlouvou o EU;
– „Společenstvím“ rozumí jedno či obě Společenství uvedená v první odrážce, podle situace;
– „novými členskými státy“ rozumějí Bulharská republika a Rumunsko;
– „orgány“ rozumějí orgány zřízené původními smlouvami.
ČLÁNEK 2
Ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány a Evropskou centrální bankou přede dnem přistoupení stávají závaznými pro Bulharsko a Rumunsko a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu.
ČLÁNEK 3
1. Bulharsko a Rumunsko přistupují k rozhodnutím a dohodám přijatým zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě.
2. Bulharsko a Rumunsko se nacházejí ve stejném postavení jako stávající členské státy, pokud jde o prohlášení, usnesení nebo jiné postoje Evropské rady nebo Rady, jakož i o prohlášení, usnesení nebo jiné postoje, jež se týkají Společenství nebo Unie a jež byly přijaty vzájemnou dohodou členských států; proto budou dodržovat z nich vyplývající zásady a obecné směry a přijmou opatření, jež se ukáží jako nezbytná k jejich provedení.
3. Bulharsko a Rumunsko přistupují k úmluvám a protokolů uvedeným v příloze I Tyto úmluvy a protokoly vstupují pro Bulharsko a Rumunsko v platnost dnem určeným Radou v rozhodnutích podle odstavce 4.
4. Rada na doporučení Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně provede úpravy úmluv a protokolů uvedených v odstavci 3, které jsou nezbytné z důvodu přistoupení, a zveřejní upravená znění v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Ve vztahu k úmluvám a protokolům uvedeným v odstavci 3 se Bulharsko a Rumunsko zavazují zavést správní a další mechanismy podobné těm, které ke dni přistoupení přijaly stávající členské státy nebo Rada, a usnadnit praktickou spolupráci mezi orgány a organizacemi členských států.
6. Rada může na návrh Komise jednomyslně doplnit přílohu I o úmluvy, dohody a protokoly, které budou podepsány přede dnem přistoupení.
ČLÁNEK 4
1. Ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie protokolem připojeným ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o založení Evropského společenství (dále jen „schengenský protokol“), a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, uvedená v příloze II, jakož i všech dalších takových aktů přijatých přede dnem přistoupení jsou ode dne přistoupení závazná a použitelná v Bulharsku a Rumunsku.
2. Ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, která nejsou uvedena v odstavci 1, jsou závazná pro Bulharsko a Rumunsko ode dne přistoupení, avšak jsou v každém z nich použitelná pouze na základě rozhodnutí Rady za tímto účelem poté, co bylo podle platných schengenských postupů pro vyhodnocování ověřeno, že podmínky nezbytné pro uplatnění všech předmětných částí acquis byly v tomto státě splněny.
Toto rozhodnutí přijme Rada po konzultaci s Evropským parlamentem na základě jednomyslnosti svých členů zastupujících vlády členských států, vůči nimž již ustanovení uvedená v tomto odstavci nabyla účinku, a zástupce vlády členského státu, vůči němuž tato ustanovení mají nabýt účinku. Členové Rady zastupující vlády Irska a Spojeného království Velké Británie a Severního Irska se na tomto rozhodnutí budou podílet, pokud se týká ustanovení schengenského acquis a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, na nichž se tyto členské státy podílejí.
ČLÁNEK 5
Bulharsko a Rumunsko se účastní hospodářské a měnové unie ode dne přistoupení jako členské státy, na které se vztahuje výjimka, ve smyslu článku 122 Smlouvy o ES.
ČLÁNEK 6
1. Dohody nebo smlouvy uzavřené nebo prozatímně prováděné Společenstvím nebo v souladu s články 24 nebo 38 Smlouvy o EU s jedním nebo více třetími státy, s některou mezinárodní organizací nebo se státním příslušníkem třetího státu zavazují Bulharsko a Rumunsko za podmínek stanovených v původních smlouvách a v tomto aktu.
2. Bulharsko a Rumunsko se zavazují přistoupit za podmínek stanovených v tomto aktu k dohodám nebo smlouvám uzavřeným nebo podepsaným společně stávajícími členskými státy a Společenstvím.
Bulharsko a Rumunsko přistoupí k dohodám nebo smlouvám uzavřeným nebo podepsaným společně stávajícími členskými státy a Společenstvím se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi sjednáním protokolu k těmto dohodám nebo smlouvám mezi Radou, jež jedná jednomyslně jménem členských států, a dotyčnými třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Komise sjedná tyto protokoly jménem členských států na základě směrnic pro jednání schválených Radou jednomyslně po konzultaci s výborem složeným ze zástupců členských států. Komise předloží Radě návrh protokolů k uzavření.
Tímto postupem není dotčen výkon vlastních pravomocí Společenství ani rozdělení pravomocí mezi Společenství a členské státy při uzavírání takových dohod v budoucnu nebo přijímání jiných změn, které se netýkají přistoupení.
3. Při přistoupení k dohodám a smlouvám uvedeným v odstavci 2 získají Bulharsko a Rumunsko stejná práva a povinnosti podle těchto dohod a smluv jako stávající členské státy.
4. Ode dne přistoupení až do vstupu nezbytných protokolů uvedených v odstavci 2 v platnost budou Bulharsko a Rumunsko uplatňovat ustanovení dohod a smluv uzavřených společně stávajícími členskými státy a Společenstvím před přistoupením, s výjimkou dohody o volném pohybu osob uzavřené se Švýcarskem. Tato povinnost se vztahuje rovněž na dohody nebo smlouvy, které se Unie a stávající členské státy zavázaly uplatňovat prozatímně.
Do vstupu protokolů uvedených v odstavci 2 v platnost přijmou Společenství a členské státy, které případně jednají v rámci svých příslušných pravomocí společně, veškerá vhodná opatření.
5. Bulharsko a Rumunsko přistupují k Dohodě o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé1, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000.
6. Bulharsko a Rumunsko se zavazují přistoupit za podmínek stanovených v tomto aktu k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru2 podle článku 128 uvedené dohody.
7. Ode dne přistoupení budou Bulharsko a Rumunsko uplatňovat dvoustranné dohody a ujednání o textilu, které Společenství uzavřelo se třetími zeměmi.
Množstevní omezení uplatňovaná Společenstvím na dovoz textilních a oděvních výrobků budou přizpůsobena s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska ke Společenství. Za tímto účelem mohou být změny výše uvedených dvoustranných dohod a ujednání sjednány Společenstvím s dotyčnými třetími zeměmi přede dnem přistoupení.
Jestliže změny dvoustranných dohod a ujednání o textilu nevstoupí v platnost přede dnem přistoupení, provede Společenství nezbytné úpravy pravidel pro dovoz textilních a oděvních výrobků ze třetích zemí s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska.
8. Množstevní omezení uplatňovaná Společenstvím na dovoz oceli a ocelářských výrobků budou přizpůsobena na základě dovozu ocelářských výrobků pocházejících z dotyčných dodavatelských zemí do Bulharska a Rumunska během posledních let.
Za tímto účelem budou změny dvoustranných dohod a ujednání o oceli sjednány Společenstvím s třetími zeměmi přede dnem přistoupení.
Jestliže změny dvoustranných dohod a ujednání nevstoupí v platnost přede dnem přistoupení, použije se první pododstavec.
9. Dohody o rybolovu uzavřené Bulharskem a Rumunskem se třetími zeměmi před přistoupením jsou spravovány Společenstvím.
Práva a povinnosti vyplývající pro Bulharsko a Rumunsko z těchto dohod nejsou v období, během něhož budou ustanovení těchto dohod přechodně zachována, nijak dotčeny.
Jakmile to bude možné, v každém případě před pozbytím platnosti dohod uvedených v prvním pododstavci, přijme Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou v jednotlivých případech vhodná rozhodnutí umožňující pokračování rybolovných činností vyplývajících z těchto dohod, včetně možnosti prodloužení platnosti některých dohod o dobu nepřesahující jeden rok.
10. S účinkem ode dne přistoupení odstoupí Bulharsko a Rumunsko od dohod o volném obchodu se třetími zeměmi, včetně Středoevropské dohody o volném obchodu.
Pokud jsou dohody mezi Bulharskem, Rumunskem nebo oběma těmito státy na jedné straně a jednou nebo více třetími zeměmi na straně druhé neslučitelné se závazky vyplývajícími z tohoto aktu, učiní Bulharsko a Rumunsko veškeré vhodné kroky k odstranění zjištěné neslučitelnosti. Jestliže Bulharsko nebo Rumunsko narazí na obtíže při úpravě dohody uzavřené s jednou nebo více třetími zeměmi před přistoupením, odstoupí od této dohody podle podmínek v ní stanovených.
11. Bulharsko a Rumunsko přistupují za podmínek stanovených v tomto aktu k vnitřním dohodám uzavřeným stávajícími členskými státy k provedení dohod nebo smluv uvedených v odstavcích 2, 5 a 6.
12. Bulharsko a Rumunsko přijmou vhodná opatření, aby ve vztahu k mezinárodním organizacím a mezinárodním dohodám, jejichž smluvními stranami je také Společenství nebo jiné členské státy, případně přizpůsobily své postoje právům a povinnostem vyplývajícím z jejich přistoupení k Unii.
Zejména odstoupí ke dni přistoupení nebo k nejbližšímu možnému datu poté od mezinárodních dohod o rybolovu, jejichž stranou je rovněž Společenství, a vystoupí z organizací v oblasti rybolovu, jejichž členem je rovněž Společenství, pokud se jejich členství netýká jiných záležitostí než rybolovu.
ČLÁNEK 7
1. Ustanovení tohoto aktu, není-li v něm stanoveno jinak, mohou být pozastavena, změněna nebo zrušena pouze postupy stanovenými v původních smlouvách, které revizi těchto smluv umožňují.
2. Akty přijaté orgány, na něž se vztahují přechodná ustanovení tohoto aktu, si zachovávají svou právní sílu; zejména se na ně nadále vztahují postupy týkající se změn těchto aktů.
3. Ustanovení tohoto aktu, jejichž účelem nebo účinkem je zrušit nebo změnit nejen na přechodnou dobu akty přijaté orgány, mají stejnou právní sílu jako ustanovení takto zrušená nebo změněná a podléhají stejným pravidlům.
ČLÁNEK 8
Pro uplatňování původních smluv a aktů přijatých orgány platí přechodně odchylná ustanovení tohoto aktu.
ČÁST DRUHÁ
ÚPRAVY SMLUV
HLAVA I
USTANOVENÍ O ORGÁNECH
ČLÁNEK 9
1. V článku 189 Smlouvy o ES a článku 107 Smlouvy o ESAE se druhé pododstavce nahrazují tímto:

„Počet členů Evropského parlamentu nesmí překročit 736.“
2. S účinkem od začátku volebního období 2009-2014 se v čl. 190 odst. 2 Smlouvy o ES a v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o ESAE první pododstavce nahrazují tímto:

„2. Počet zastupitelů volených v jednotlivých členských státech je stanoven takto:
 Belgie  22  Bulharsko  17  Česká republika  22  Dánsko  13  Německo  99  Estonsko  6  Řecko  22  Španělsko  50  Francie  72  Irsko  12  Itálie  72  Kypr  6  Lotyšsko  8  Litva  12  Lucembursko  6  Maďarsko  22  Malta  5  Nizozemsko  25  Rakousko  17  Polsko  50  Portugalsko  22  Rumunsko  33  Slovinsko  7  Slovensko  13  Finsko  13  Švédsko  18  Spojené království  72.“ 
ČLÁNEK 10
1. V článku 205 Smlouvy o ES a v článku 118 Smlouvy o ESAE se odstavce 2 nahrazují tímto:

„2. Má-li se Rada usnést kvalifikovanou většinou, je hlasům jejích členů přidělena tato váha:
 Belgie  12  Bulharsko  10  Česká republika  12  Dánsko  7  Německo  29  Estonsko  4  Řecko  12  Španělsko  27  Francie  29  Irsko  7  Itálie  29  Kypr  4  Lotyšsko  4  Litva  7  Lucembursko  4  Maďarsko  12  Malta  3  Nizozemsko  13  Rakousko  10  Polsko  27  Portugalsko  12  Rumunsko  14  Slovinsko  4  Slovensko  7  Finsko  7  Švédsko  10  Spojené království  29 
K přijetí aktů Rady je potřeba nejméně 255 hlasů většiny členů v případech, kdy podle této smlouvy mají být akty přijaty na návrh Komise.
V ostatních případech se k přijetí aktů Rady vyžaduje nejméně 255 hlasů alespoň dvou třetin členů.“
2. V čl. 23 odst. 2 Smlouvy o EU se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Hlasům členů Rady je přidělena váha podle čl. 205 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství. K přijetí rozhodnutí se vyžaduje nejméně 255 hlasů alespoň dvou třetin členů. Člen Rady může požádat, aby při přijímání rozhodnutí Rady kvalifikovanou většinou bylo ověřeno, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 62 % celkového počtu obyvatel Unie. Ukáže-li se, že tato podmínka není splněna, není dané rozhodnutí přijato.“
3. V článku 34 Smlouvy o EU se odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3. Má-li Rada rozhodnout kvalifikovanou většinou, je hlasům jejích členů přidělena váha stanovená v čl. 205 odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství a k přijetí aktů Rady se vyžaduje nejméně 255 hlasů alespoň dvou třetin členů. Člen Rady může požádat, aby při přijímání rozhodnutí Rady kvalifikovanou většinou bylo ověřeno, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 62 % celkového počtu obyvatel Unie. Ukáže-li se, že tato podmínka není splněna, není dané rozhodnutí přijato.“
ČLÁNEK 11
1. V článku 9 Protokolu o statutu Soudního dvora, který je připojen ke Smlouvě o EU, Smlouvě o ES a Smlouvě o ESAE, se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Částečná obměna, k níž dochází každé tři roky, se střídavě týká čtrnácti a třinácti soudců.“
2. Článek 48 Protokolu o statutu Soudního dvora, který je připojen ke Smlouvě o EU, Smlouvě o ES a Smlouvě o ESAE, se nahrazuje tímto:

„Článek 48
Soud prvního stupně se skládá ze dvaceti sedmi soudců.“
ČLÁNEK 12
V článku 258 Smlouvy o ES a článku 166 Smlouvy o ESAE se druhé pododstavce nahrazují tímto:

„Počet členů výboru je stanoven takto:
 Belgie  12  Bulharsko  12  Česká republika  12  Dánsko  9  Německo  24  Estonsko  7  Řecko  12  Španělsko  21  Francie  24  Irsko  9  Itálie  24  Kypr  6  Lotyšsko  7  Litva  9  Lucembursko  6  Maďarsko  12  Malta  5  Nizozemsko  12  Rakousko  12  Polsko  21  Portugalsko  12  Rumunsko  15  Slovinsko  7  Slovensko  9  Finsko  9  Švédsko  12  Spojené království  24“ 
ČLÁNEK 13
V článku 263 Smlouvy o ES se třetí pododstavec, který se týká složení Výboru regionů, nahrazuje tímto:

„Počet členů výboru je stanoven takto:
 Belgie  12  Bulharsko  12  Česká republika  12  Dánsko  9  Německo  24  Estonsko  7  Řecko  12  Španělsko  21  Francie  24  Irsko  9  Itálie  24  Kypr  6  Lotyšsko  7  Litva  9  Lucembursko  6  Maďarsko  12  Malta  5  Nizozemsko  12  Rakousko  12  Polsko  21  Portugalsko  12  Rumunsko  15  Slovinsko  7  Slovensko  9  Finsko  9  Švédsko  12  Spojené království  24“ 
ČLÁNEK 14
Protokol o statutu Evropské investiční banky, který je připojen ke Smlouvě o ES, se mění takto:
1) V článku 3 se mezi údaje pro Belgii a Českou republiku vkládá tento údaj:

„– Bulharská republika“
a mezi údaje pro Portugalsko a Slovinsko se vkládá tento údaj:

„– Rumunsko“.
2) V čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci
a) se návětí nahrazuje tímto:

„1. Bance se přiděluje základní kapitál ve výši 164 795 737 000 EUR, který upíší členské státy v těchto částkách * :“;
* Částky uvedené pro Bulharsko a Rumunsko jsou orientační a zakládají se na údajích za rok 2003 zveřejněných Eurostatem.
b) mezi údaje pro Irsko a Slovensko se vkládá tento údaj:

„Rumunsko 846 000 000“;
c) mezi údaje pro Slovinsko a Litvu se vkládá tento údaj:

„Bulharsko 296 000 000“.
3) V čl. 11 odst. 2 se první, druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:

„2. Správní rada je složena ze 28 řádných členů a 18 zastupujících členů.
Řádné členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů, přičemž každý členský stát nominuje jednoho řádného člena a jeden řádný člen je nominován Komisí.
Zastupující členy jmenuje na dobu pěti let Rada guvernérů takto:
– dva zastupující členy nominované Spolkovou republikou Německo,
– dva zastupující členy nominované Francouzskou republikou,
– dva zastupující členy nominované Italskou republikou,
– dva zastupující členy nominované Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska,
– jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Španělského království a Portugalské republiky,
– jednoho zastupujícího člena nominovaného vzájemnou dohodou Belgického království, Lucemburského velkovévodství a Nizozemského království,
– dva zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Dánského království, Řecké republiky, Irska a Rumunska,
– dva zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Estonské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království,
– tři zastupující členy nominované vzájemnou dohodou Bulharské republiky, České republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky,
– jednoho zastupujícího člena nominovaného Komisí.“
ČLÁNEK 15
V čl. 134 odst. 2 Smlouvy o ESAE se první pododstavec, který se týká složení Výboru pro vědu a techniku, nahrazuje tímto:

„2. Výbor se skládá ze 41 členů, které jmenuje Rada po konzultaci s Komisí.“
HLAVA II
JINÉ ÚPRAVY
ČLÁNEK 16
V čl. 57 odst. 1 Smlouvy o ES se poslední věta nahrazuje tímto:

„S ohledem na omezení existující ve vnitrostátních právních řádech Bulharska, Estonska a Maďarska je odpovídajícím dnem 31. prosinec 1999.“
ČLÁNEK 17
V článku 299 Smlouvy o ES se odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1. Tato smlouva se vztahuje na Belgické království, Bulharskou republiku, Českou republiku, Dánské království, Spolkovou republiku Německo, Estonskou republiku, Řeckou republiku, Španělské království, Francouzskou republiku, Irsko, Italskou republiku, Kyperskou republiku, Lotyšskou republiku, Litevskou republiku, Lucemburské velkovévodství, Maďarskou republiku, Republiku Malta, Nizozemské království, Rakouskou republiku, Polskou republiku, Portugalskou republiku, Rumunsko, Republiku Slovinsko, Slovenskou republiku, Finskou republiku, Švédské království a Spojené království Velké Británie a Severního Irska.“
ČLÁNEK 18
1. V článku 314 Smlouvy o ES se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„V souladu se smlouvami o přistoupení mají rovněž anglické, bulharské, české, dánské, estonské, finské, irské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské a švédské znění této smlouvy stejnou platnost.“
2. V článku 225 Smlouvy o ESAE se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„V souladu se smlouvami o přistoupení mají rovněž anglické, bulharské, české, dánské, estonské, finské, irské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské a švédské znění této smlouvy stejnou platnost.“
3. V článku 53 Smlouvy o EU se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„V souladu se smlouvami o přistoupení mají rovněž bulharské, české, estonské, finské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, polské, rumunské, slovenské, slovinské a švédské znění této smlouvy stejnou platnost.“
ČÁST TŘETÍ
TRVALÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
ÚPRAVY AKTŮ PŘIJATÝCH ORGÁNY
ČLÁNEK 19
Akty uvedené v seznamu v příloze III tohoto aktu se upravují podle této přílohy.
ČLÁNEK 20
Úpravy aktů uvedené v seznamu v příloze IV tohoto aktu, jež se v důsledku přistoupení stávají nezbytnými, se stanoví v souladu s obecnými směry vymezenými v této příloze.
HLAVA II
JINÁ USTANOVENÍ
ČLÁNEK 21
Opatření uvedená v seznamu v příloze V tohoto aktu se uplatňují za podmínek stanovených v této příloze.
ČLÁNEK 22
Rada může na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně provést úpravy ustanovení tohoto aktu týkajících se společné zemědělské politiky, které se ukáží jako nezbytné v důsledku změny pravidel Společenství.
ČÁST ČTVRTÁ
DOČASNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘECHODNÁ OPATŘENÍ
ČLÁNEK 23
Opatření uvedená v přílohách VI a VII tohoto aktu se uplatňují ve vztahu k Bulharsku a Rumunsku za podmínek stanovených v těchto přílohách.
HLAVA II
USTANOVENÍ O ORGÁNECH
ČLÁNEK 24
1. Odchylně od maximálního počtu členů Evropského parlamentu stanoveného v čl. 189 druhém pododstavci Smlouvy o ES a v čl. 107 druhém pododstavci Smlouvy o ESAE se počet zastupitelů Evropského parlamentu zvyšuje s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska o následující počet členů z těchto zemí pro období ode dne přistoupení do počátku volebního období Evropského parlamentu 2009-2014:
 Bulharsko  18  Rumunsko  35.
2. Do 31. prosince 2007 uspořádají Bulharsko a Rumunsko všeobecné a přímé volby do Evropského parlamentu, v nichž jejich lid zvolí počet členů stanovený v odstavci 1, v souladu s ustanoveními Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách1.
3. Odchylně od čl. 190 odst. 1 smlouvy o ES a čl. 108 odst. 1 Smlouvy o ESAE, budou-li se volby konat po dni přistoupení, jsou členové Evropského parlamentu zastupující lid Bulharska a Rumunska jmenováni pro období ode dne přistoupení do voleb uvedených odstavci 2 parlamenty těchto států z jejich řad postupem stanoveným každým z těchto států.
HLAVA III
FINANČNÍ USTANOVENÍ
ČLÁNEK 25
1. Ode dne přistoupení uhradí Bulharsko a Rumunsko následující částky odpovídající jejich podílu na upsaném základním kapitálu, jak je vymezen v článku 4 Protokolu o statutu Evropské investiční banky1:
 Bulharsko  14 800 000 EUR  Rumunsko  42 300 000 EUR. 
Tyto příspěvky budou splaceny v osmi stejných splátkách splatných k 31. květnu 2007, 31. květnu 2008, 31. květnu 2009, 30. listopadu 2009, 31. květnu 2010, 30. listopadu 2010, 31. květnu 2011 a 30. listopadu 2011.
2. Bulharsko a Rumunsko přispějí v osmi stejných splátkách splatných ke dnům uvedeným v odstavci 1 do rezervního fondu a do rezerv rovnocenných rezervním fondům, jakož i na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fond a rezervy odpovídající zůstatku na výkazu zisků a ztrát, jak je vykazuje banka ke konci měsíce předcházejícího přistoupení ve schválené rozvaze, částkami odpovídajícími následujícím procentním podílům na rezervním fondu a rezervách1:
 Bulharsko  0,181 %.  Rumunsko  0,517 %. 
3. Základní kapitál a splátky uvedené v odstavcích 1 a 2 budou splaceny Bulharskem a Rumunskem v hotovosti v eurech, pokud Rada guvernérů jednomyslně nerozhodne jinak.
ČLÁNEK 26
1. Bulharsko a Rumunsko zaplatí následující částky do Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, uvedeného v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, 2002/234/ESUO ze dne 27. února 2002 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel1:
 (miliony EUR, v běžných cenách)  Bulharsko  11,95  Rumunsko  29,88 
2. Příspěvky do Výzkumného fondu pro uhlí a ocel budou zaplaceny ve čtyřech splátkách počínaje rokem 2009 a placených následovně, v každém případě první pracovní den prvního měsíce každého roku:
2009: 15 %
2010: 20 %
2011: 30 %
2012: 35 %.
ČLÁNEK 27
1. Nabídková řízení, uzavírání smluv a jejich provádění a platby na předvstupní pomoc v rámci programu Phare1, programu Phare CBC2 a na pomoc v rámci přechodového nástroje uvedeného v článku 31 spravují provádějící agentury v Bulharsku a Rumunsku ode dne přistoupení.
Od kontroly nabídkových řízení a uzavírání smluv prováděné ex ante Komisí se upustí na základě odpovídajícího rozhodnutí Komise poté, co Komise použije akreditační postup a co bude příznivě vyhodnocen rozšířený systém decentralizovaného řízení (EDIS) v souladu s kritérii a podmínkami stanovenými v příloze nařízení Rady (ES) č. 1266/1999 ze dne 21. června 1999 o koordinaci podpory kandidátským zemím v rámci předvstupní strategie a o změně nařízení (EHS) č. 3906/893 a v článku 164 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství4.
Nebude-li rozhodnutí Komise o upuštění od kontroly ex ante přijato přede dnem přistoupení, nejsou žádné smlouvy podepsané mezi dnem přistoupení a dnem, ke kterému bude rozhodnutí Komise přijato, způsobilé pro předvstupní pomoc.
Bude-li však rozhodnutí Komise o upuštění od kontroly ex ante přijato opožděně až po dni přistoupení z důvodů, jež nelze přičítat orgánům Bulharska nebo Rumunska, může Komise výjimečně v řádně odůvodněných případech přiznat způsobilost pro předvstupní pomoc smlouvám podepsaným mezi dnem přistoupení a dnem rozhodnutí Komise a povolit pokračování v provádění předvstupní pomoci po omezenou dobu, s výhradou kontroly nabídkových řízení a uzavírání smluv prováděné ex ante Komisí.
2. Finanční závazky učiněné před přistoupením v rámci předvstupních finančních nástrojů uvedených v odstavci 1 i závazky učiněné po přistoupení v rámci přechodového nástroje uvedeného v článku 31, včetně uzavírání a registrace následných jednotlivých právních závazků a plateb uskutečňovaných po přistoupení, se budou nadále řídit pravidly a nařízeními pro předvstupní finanční nástroje a budou zaznamenávány do odpovídajících kapitol rozpočtu až do ukončení dotyčných programů a projektů. Bez ohledu na to budou postupy zadávání veřejných zakázek zahájené po přistoupení prováděny v souladu s odpovídajícími směrnicemi Společenství.
3. Poslední programování předvstupní pomoci uvedené v odstavci 1 se uskuteční v posledním roce před přistoupením. Smlouvy na činnosti v rámci těchto programů budou muset být uzavřeny do dvou následujících let. Prodloužení období pro uzavírání smluv nebudou povolena. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech lze pro plnění smluv povolit omezené prodloužení, pokud jde o jejich trvání.
Bez ohledu na to lze předvstupní prostředky na úhradu správních nákladů podle definice v odstavci 4 použít v prvních dvou letech po přistoupení. V případě nákladů souvisejících s auditem a hodnocením lze předvstupní prostředky použít až do pěti let po přistoupení.
4. K zajištění nezbytného postupného zrušení předvstupních finančních nástrojů uvedených v odstavci 1 a programu ISPA1 může Komise přijmout veškerá vhodná opatření, aby zabezpečila, že budou zachováni nezbytní statutární zaměstnanci v Bulharsku a Rumunsku po dobu nejvýše devatenácti měsíců po přistoupení. Během tohoto období mají úředníci, dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci přidělení na místa v Bulharsku a Rumunsku před přistoupením, po kterých bude požadován, aby zůstali ve službě v těchto státech po dni přistoupení, výjimečně stejné finanční a materiální podmínky, jaké používala Komise před přistoupením v souladu se služebním řádem úředníků Evropských společenství a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství stanovených v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/682. Správní výdaje, včetně platů pro ostatní nezbytné zaměstnance, budou zaznamenány v okruhu „postupné ukončování předvstupní pomoci novým členským státům“ nebo podobném okruhu v rámci dotyčné oblasti politiky souhrnného rozpočtu Evropských společenství, která se týká rozšíření.
ČLÁNEK 28
1. Opatření, na něž se ke dni přistoupení vztahovala rozhodnutí o pomoci na základě nařízení (ES) č. 1267/1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik a jejichž provádění nebylo do uvedeného dne ukončeno, budou považována za schválená Komisí na základě nařízení Rady (ES) č. 1164/1994 ze dne 16. května 1994 o zřízení Fondu soudržnosti1. Částky, které ještě zbývá přidělit za účelem provádění těchto opatření, budou přiděleny na základě nařízení o Fondu soudržnosti platného ke dni přistoupení a zařazeny do kapitoly odpovídající tomuto nařízení v rámci souhrnného rozpočtu Evropských společenství. Není-li v odstavcích 2 až 5 uvedeno jinak, vztahují se na uvedená opatření předpisy upravující provádění opatření schválených podle naposledy zmíněného nařízení.
2. Postup zadávání zakázek týkající se opatření uvedeného v odstavci 1, na něž se ke dni přistoupení již vztahovalo nabídkové řízení vyhlášené v Úředním věstníku Evropské unie, musí být v souladu s pravidly stanovenými v dotyčném nabídkovém řízení. Nepoužije se však článek 165 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství. Postup zadávání zakázek týkající se opatření uvedeného v odstavci 1, na něž se ještě nevztahuje nabídkové řízení vyhlášené v Úředním věstníku Evropské unie, musí být v souladu s ustanoveními Smluv, s akty přijatými na jejich základě a s politikami Společenství, včetně politik týkajících se ochrany životního prostředí, dopravy, transevropských sítí, hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek.
3. Platby prováděné Komisí v rámci opatření uvedeného v odstavci 1 se účtují do nejstaršího otevřeného závazku učiněného nejprve podle nařízení (ES) č. 1267/1999 a poté podle nařízení o Fondu soudržnosti platného v té době.
4. U opatření uvedených v odstavci 1 se nadále použijí pravidla o způsobilosti výdajů podle nařízení (ES) č. 1267/1999, s výjimkou řádně odůvodněných případů, o nichž rozhodně Komise na žádost dotyčného členského státu.
5. Komise může ve výjimečných a řádně odůvodněných případech rozhodnout, že schválí zvláštní výjimky z pravidel použitelných podle nařízení o Fondu soudržnosti platného ke dni přistoupení pro opatření uvedená v odstavci 1.
ČLÁNEK 29
Je-li lhůta pro víceleté závazky učiněné v rámci programu SAPARD1 a týkající se zalesňování zemědělské půdy, podpory vytváření seskupení producentů nebo agroenvironmentálních programů delší, než je konečná přípustná lhůta pro platby v rámci SAPARD, budou nezaplacené závazky uhrazeny v rámci programu pro rozvoj venkova na roky 2007 až 2013. Pokud budou k tomuto účelu nezbytná zvláštní přechodná opatření, budou přijata postupem podle čl. 50 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech2.
ČLÁNEK 30
1. Poté, co v souladu se svými závazky s konečnou platností uzavřelo blok 1 a blok 2 Jaderné elektrárny Kozloduj za účelem jejich následného vyřazení z provozu do roku 2003, se Bulharsko zavazuje ke konečnému uzavření bloku 3 a bloku 4 této jaderné elektrárny do roku 2006 a k následnému vyřazení těchto bloků z provozu.
2. V období 2007-2009 poskytne Společenství Bulharsku finanční pomoc na podporu jeho úsilí při vyřazování bloků 1 až 4 Jaderné elektrárny Kozloduj z provozu a na řešení důsledků jejich uzavření a vyřazení z provozu.
Pomoc bude mimo jiné zahrnovat: opatření na podporu vyřazení bloků 1 až 4 Jaderné elektrárny Kozloduj z provozu; opatření pro zlepšení životního prostředí v souladu s acquis; opatření pro modernizaci odvětví konvenční výroby, přenosu a distribuce energie v Bulharsku; opatření pro zlepšení energetické účinnosti, pro posílení využívání obnovitelných zdrojů energie a zvýšení bezpečnosti dodávky energie.
Pro období 2007-2009 činí tato pomoc částku 210 milionů EUR (v cenách roku 2004) rozpočtových položek závazků, které budou přiděleny v rovných ročních splátkách ve výši 70 milionů EUR (v cenách roku 2004).
Tato pomoc nebo její části smějí být poskytnuty jako příspěvky Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu, spravovaného Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj.
3. Komise může přijmout prováděcí pravidla k pomoci uvedené v odstavci 2. Pravidla se přijmou v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi1. Za tímto účelem je Komisi nápomocen výbor. Použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je šest týdnů. Výbor přijme svůj jednací řád.
ČLÁNEK 31
1. Pro první rok přistoupení bude Unie poskytovat dočasnou finanční pomoc (dále jen „přechodový nástroj“) Bulharsku a Rumunsku na rozvoj a posílení jejich správní a soudní kapacity pro provádění a vymáhání právních přepisů Společenství a na podporu výměny nejlepších postupů mezi odborníky z daných oborů. Z této pomoci budou financovány projekty budování institucí a s nimi související omezené menší investice.
2. Pomoc bude zaměřena na trvalou potřebu posílení institucionální kapacity v některých oblastech prostřednictvím činností, jež nemohou být financovány ze strukturálních fondů nebo z fondů na rozvoj venkova.
3. Pro twinningové projekty mezi orgány veřejné správy pro účely budování institucí se bude nadále uplatňovat postup výzvy k podávání návrhů prostřednictvím sítě kontaktních míst ve členských státech, jak byl stanoven v rámcových dohodách s členskými státy pro účely předvstupní pomoci.
Rozpočtové položky závazků pro přechodový nástroj v cenách roku 2004 činí pro Bulharsko a Rumunsko 82 milionů EUR v prvním roce po přistoupení a jsou určeny k řešení vnitrostátních a horizontálních priorit. Rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.
4. Pomoc v rámci přechodového nástroje bude schvalována a prováděna podle nařízení Rady (EHS) č. 3906/1989 o hospodářské pomoci některým zemím střední a východní Evropy.
ČLÁNEK 32
1. Zřizuje se nástroj pro hotovostní toky a schengenské acquis jako dočasný nástroj na pomoc Bulharsku a Rumunsku v období mezi dnem přistoupení a koncem roku 2009 k financování činností na nových vnějších hranicích Unie pro provádění schengenského acquis a kontrol na vnějších hranicích a na pomoc k zlepšení hotovostních toků ve vnitrostátních rozpočtech.
2. Na období 2007-2009 budou Bulharsku a Rumunsku v rámci dočasného nástroje pro hotovostní toky a schengenské acquis zpřístupněny následující částky (v cenách roku 2004)v podobě paušálních příspěvků:
(miliony EUR, v cenách roku 2004) 2007  2008  2009  Bulharsko  121,8  59,1  58,6  Rumunsko  297,2  131,8  130,8 
3. Nejméně 50 % prostředků vyčleněných pro každou zemi v rámci dočasného nástroje pro hotovostní toky a schengenské acquis se použije na podporu Bulharska a Rumunska při plnění jejich povinnosti financovat opatření na nových vnějších hranicích Unie k provádění schengenského acquis a kontroly vnějších hranic.
4. První pracovní den každého měsíce příslušného roku je Bulharsku a Rumunsku vyplacena jedna dvanáctina každé roční částky. Paušální částky musí být využity do tří let od první platby. Nejpozději šest měsíců po uplynutí tohoto tříletého období předloží Bulharsko a Rumunsko souhrnnou zprávu o konečném provedení paušálních plateb v rámci schengenské části dočasného nástroje pro hotovostní toky a schengenské acquis spolu s odůvodněním výdajů. Všechny nevyužité nebo neoprávněně použité prostředky musí být vráceny Komisi.
5. Komise může přijmout technické předpisy nezbytné k fungování dočasného nástroje pro hotovostní toky a schengenské acquis.
ČLÁNEK 33
1. Aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí týkající se dané politiky, budou Bulharsku a Rumunsku během tříletého období 2007-2009 poskytnuty tyto celkové rozpočtové položky závazků pro strukturální opatření:
(miliony EUR, v cenách roku 2004) 2007  2008  2009  Bulharsko  539  759  1 002  Rumunsko  1 399  1 972  2 603 
2. V průběhu tří let 2007 až 2009 se rozsah a povaha zásahů v rámci těchto přídělů určených pro danou zemi stanoví na základě právních předpisů, které se v dané době budou vztahovat na výdaje související se strukturálními opatřeními.
ČLÁNEK 34
1. Kromě nařízení týkajících se rozvoje venkova a platných ke dni přistoupení se v období 2007-2009 na Bulharsko a Rumunsko vztahují oddíly I až III přílohy VIII a v celém programovacím období 2007-2013 se na Bulharsko a Rumunsko vztahují zvláštní finanční ustanovení oddílu IV přílohy VIII.
2. Aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí týkající se dané politiky, budou rozpočtové položky závazků ze záruční sekce EZOZF pro rozvoj venkova v Bulharsku a Rumunsku budou ve tříletém období 2007-2009 představovat částku 3 041 milionů EUR (v cenách roku 2004).
3. Prováděcí pravidla k příloze VIII budou v případě potřeby přijata s postupem stanoveným v čl. 50 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999.
4. Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou provede nezbytné úpravy přílohy VIII, aby zajistila soudržnost s nařízeními týkajícími se rozvoje venkova.
ČLÁNEK 35
Částky uvedené v článcích 30, 31, 32, 33 a 34 Komise každý rok upraví podle vývoje cen jako součást každoročních technických úprav finančního výhledu.
HLAVA IV
JINÁ USTANOVENÍ
ČLÁNEK 36
1. Jestliže se do konce tříletého období po přistoupení vyskytnou vážné obtíže, jež by mohly přetrvávat v některém odvětví hospodářství nebo by se mohly projevit vážným zhoršením hospodářské situace určitého území, může Bulharsko nebo Rumunsko požádat o povolení přijmout ochranná opatření k nápravě situace a k přizpůsobení dotyčného odvětví hospodářství vnitřního trhu.
Za stejných okolností může každý stávající členský stát požádat o povolení přijmout ochranná opatření vůči Bulharsku, Rumunsku nebo oběma těmto státům.
2. Na žádost dotyčného státu přijme Komise postupem pro naléhavé situace ochranná opatření, která považuje za nezbytná, a zároveň upřesní podmínky a způsob provedení těchto opatření.
V případě vážných hospodářských obtíží a na výslovnou žádost dotyčného členského státu rozhodne Komise ve lhůtě pěti pracovních dnů od přijetí žádosti doplněné odpovídajícím odůvodněním. Takto stanovená opatření jsou bezprostředně použitelná, přičemž berou v úvahu zájmy všech zúčastněných stran a nesmějí zahrnovat hraniční kontroly.
3. Opatření povolená podle odstavce 2 se mohou odchylovat od pravidel Smlouvy o ES a tohoto aktu v rozsahu a po dobu nezbytně nutnou k dosažení cílů uvedených v odstavci 1. Přednostně je třeba vybrat taková opatření, která nejméně naruší fungování vnitřního trhu.
ČLÁNEK 37
Pokud Bulharsko nebo Rumunsko nesplní závazky přijaté v rámci jednání o přistoupení, a tím způsobí vážné narušení fungování vnitřního trhu, včetně jakýchkoli závazků ve všech odvětvových politikách, které se týkají hospodářských činností s přeshraničním účinkem, nebo bezprostřední riziko takového narušení, může Komise až do konce období tří let po přistoupení na odůvodněnou žádost členského státu nebo z vlastního podnětu přijmout vhodná opatření.
Opatření musí být přiměřená s tím, že budou upřednostněna taková, která nejméně naruší fungování vnitřního trhu, a bude-li to vhodné, budou přednostně uplatňovány stávající odvětvové ochranné mechanismy. Tyto ochranné mechanismy nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. Ochranná doložka může být použita i před přistoupením na základě monitorovacích zjištění a přijatá opatření vstoupí v platnost dnem přistoupení, pokud v nich nebude stanoveno pozdější datum. Opatření nebudou zachována déle, než je nezbytně nutné, a v každém případě budou zrušena po splnění dotyčného závazku. Mohou však být uplatňována i po uplynutí období stanoveného v prvním pododstavci, dokud nebudou dotyčné závazky splněny. Podle pokroku v plnění závazků učiněného novým členským státem může Komise opatření přiměřeně upravit. Komise informuje Radu v potřebném předstihu před zrušením ochranných opatření a v tomto ohledu přihlíží k vyjádření Rady.
ČLÁNEK 38
Pokud se v Bulharsku nebo Rumunsku vyskytnou vážné nedostatky nebo bezprostřední riziko nedostatků v provádění, stavu provedení nebo v uplatňování rámcových rozhodnutí nebo jiných dotyčných závazků, nástrojů spolupráce a rozhodnutí týkajících se vzájemného uznávání v oblasti trestního práva podle hlavy VI Smlouvy o EU a směrnic a nařízení týkajících se vzájemného uznávání v občanských věcech podle hlavy IV Smlouvy o ES, může Komise až do konce období tří let po přistoupení na odůvodněnou žádost členského státu nebo z vlastního podnětu a po konzultaci s členskými státy přijmout vhodná opatření a upřesnit podmínky a způsob provedení těchto opatření.
Tato opatření mohou spočívat v dočasném pozastavení uplatňování dotyčných ustanovení a rozhodnutí ve vztazích mezi Bulharskem nebo Rumunskem a jiným členským státem nebo členskými státy, aniž by tím bylo dotčeno pokračování úzké soudní spolupráce. Tato ochranná doložka může být použita i před přistoupením na základě monitorovacích zjištění a přijatá opatření vstoupí v platnost dnem přistoupení, pokud v nich nebude stanoveno pozdější datum. Opatření nebudou zachována déle, než je nezbytně nutné, a v každém případě budou zrušena po odstranění nedostatků. Mohou však být uplatňována i po uplynutí období stanoveného v prvním pododstavci, dokud budou tyto nedostatky přetrvávat. Podle pokroku v nápravě zjištěných nedostatků učiněném novým členským státem může Komise po konzultaci s členskými státy opatření přiměřeně upravit. Komise informuje Radu v potřebném předstihu před zrušením ochranných opatření a v tomto ohledu přihlíží k vyjádření Rady.
ČLÁNEK 39
1. Pokud je na základě trvalé kontroly plnění závazků Bulharska a Rumunska v rámci přístupových jednání, kterou zajišťuje Komise, a zejména na základě kontrolních zpráv Komise zřejmé, že připravenost k přijetí a provádění acquis v Bulharsku nebo Rumunsku je taková, že existuje vážné riziko, že některý z těchto států není zjevně připraven na to, aby ke dni přistoupení 1. ledna 2007 splňoval v řadě významných oblastí podmínky členství, může Rada na doporučení Komise jednomyslně rozhodnout, že přistoupení tohoto státu bude odloženo o jeden rok na 1. ledna 2008.
2. Bez ohledu na odstavec 1 může Rada na doporučení Komise kvalifikovanou většinou přijmout rozhodnutí uvedené v odstavci 1 ohledně Rumunska, pokud byly u Rumunska zjištěny závažné nedostatky v plnění jednoho nebo více závazků a požadavků uvedených v příloze IX bodě I.
3. Bez ohledu na odstavec 1 a aniž je dotčen článek 37, může Rada na doporučení Komise a po podrobném hodnocení, které se uskuteční na podzim roku 2005 a které bude zaměřeno na výsledky dosažené Rumunskem v oblasti politiky hospodářské soutěže, kvalifikovanou většinou přijmout rozhodnutí uvedené v odstavci 1 ohledně Rumunska, pokud budou u Rumunska zjištěny závažné nedostatky v plnění závazků přijatých v evropské dohodě1 nebo jednoho nebo více závazků a požadavků uvedených v příloze IX bodě II.
4. V případě rozhodnutí učiněného podle odstavce 1, 2 nebo 3 Rada neprodleně rozhodne kvalifikovanou většinou o úpravách tohoto aktu, včetně příloh a dodatků, nezbytných z důvodu rozhodnutí o odložení.
ČLÁNEK 40
Aby nebylo narušeno řádné fungování vnitřního trhu, nesmí uplatňování vnitrostátních předpisů Bulharska a Rumunska v průběhu přechodných období uvedených v přílohách VI a VII zahrnovat hraniční kontroly mezi členskými státy.
ČLÁNEK 41
Budou-li k usnadnění přechodu ze stávajícího režimu v Bulharsku a Rumunsku na režim vyplývající z uplatňování společné zemědělské politiky za podmínek stanovených v tomto aktu nezbytná přechodná opatření, přijme je Komise postupem podle čl. 25 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami1 nebo podle odpovídajících článků ostatních nařízení o společné organizaci zemědělských trhů, anebo odpovídajícím postupem stanoveným příslušným právním předpisem. Přechodná opatření uvedená v tomto článku mohou být přijímána po dobu tří let ode dne přistoupení a jejich uplatňování se omezí na toto období. Rada může toto období na návrh Komise po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslným rozhodnutím prodloužit.
Přechodná opatření týkající se provádění předpisů upravujících společnou zemědělskou politiku neuvedená výslovně v tomto aktu, která jsou potřebná v důsledku přistoupení, přijme přede dnem přistoupení Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, nebo pokud se týkají předpisů původně přijatých Komisí, je přijme Komise postupem vyžadovaným pro přijímání dotyčných předpisů.
ČLÁNEK 42
Budou-li k usnadnění přechodu ze stávajícího režimu v Bulharsku a Rumunsku na režim vyplývající z uplatňování pravidel Společenství ve veterinární a rostlinolékařské oblasti a v oblasti bezpečnosti potravin nezbytná přechodná opatření, přijme je Komise postupem stanoveným příslušným právním předpisem. Tato opatření budou přijímána po dobu tří let ode dne přistoupení a jejich uplatňování se omezí na toto období.
ČÁST PÁTÁ
USTANOVENÍ K PROVEDENÍ TOHOTO AKTU
HLAVA I
USTAVENÍ ORGÁNŮ A SUBJEKTŮ
ČLÁNEK 43
Evropský parlament provede ve svém jednacím řádu úpravy nezbytné v důsledku přistoupení.
ČLÁNEK 44
Rada provede ve svém jednacím řádu úpravy nezbytné v důsledku přistoupení.
ČLÁNEK 45
Ke dni přistoupení bude jeden státní příslušník každého nového členského státu jmenován členem Komise. Noví členové Komise budou jmenováni Radou po vzájemné dohodě s předsedou Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou.
Funkční období takto jmenovaných členů končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.
ČLÁNEK 46
1. Soudní dvůr se doplní jmenováním dvou nových soudců; stejně se doplní jmenováním dvou nových soudců Soud prvního stupně.
2. Funkční období jednoho soudce Soudního dvora jmenovaného podle odstavce 1 končí dnem 6. října 2009. Tento soudce bude vybrán losem. Funkční období druhého soudce končí dnem 6. října 2012.
Funkční období jednoho soudce Soudu prvního stupně jmenovaného podle odstavce 1 končí dnem 31. srpna 2007. Tento soudce bude vybrán losem. Funkční období druhého soudce končí dnem 31. srpna 2010.
3. Soudní dvůr provede ve svém jednacím řádu úpravy nezbytné v důsledku přistoupení.
Soud prvního stupně provede po dohodě se Soudním dvorem ve svém jednacím řádu úpravy nezbytné v důsledku přistoupení.
Takto upravené jednací řády podléhají schválení Radou kvalifikovanou většinou.
4. Při rozhodování o věcech projednávaných Soudím dvorem a Soudem prvního stupně ke dni přistoupení, jejichž ústní část řízení byla zahájena před tímto dnem, zasedá jejich plénum a senáty ve stejném složení jako před přistoupením, přičemž se použije jednací řád ve znění platném ke dni předcházejícímu dni přistoupení.
ČLÁNEK 47
Účetní dvůr se doplní jmenováním dvou dalších členů na funkční období šesti let.
ČLÁNEK 48
Hospodářský a sociální výbor se doplní jmenováním 27 členů, kteří zastupují různé skupiny hospodářského a sociálního života organizované občanské společnosti v Bulharsku a Rumunsku. Funkční období takto jmenovaných členů končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.
ČLÁNEK 49
Výbor regionů se doplní jmenováním 27 členů, kteří zastupují regionální a místní orgány v Bulharsku a Rumunsku a kteří byli zvoleni do regionálních nebo místních orgánů nebo jsou volenému orgánu politicky odpovědni. Funkční období takto jmenovaných členů končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.
ČLÁNEK 50
Úpravy statutů a jednacích řádů výborů zřízených původními smlouvami, jež se stávají v důsledku přistoupení nezbytnými, se provedou co nejdříve po přistoupení.
ČLÁNEK 51
1. Noví členové výborů, skupin nebo jiných subjektů zřízených Smlouvami nebo aktem orgánů jsou jmenováni za podmínek a v souladu s postupy stanovenými pro jmenování členů těchto výborů, skupin nebo jiných subjektů. Funkční období nově jmenovaných členů končí současně s funkčním obdobím členů, kteří zastávají funkci v okamžiku přistoupení.
2. Výbory nebo skupiny zřízené Smlouvami nebo aktem orgánů, jejichž počet členů je stanoven nezávisle na počtu členských států, se bezprostředně po přistoupení nově obsazují v plném rozsahu, pokud funkční období stávajících členů neskončí do jednoho roku po přistoupení.
HLAVA II
POUŽITELNOST AKTŮ ORGÁNŮ
ČLÁNEK 52
Směrnice a rozhodnutí ve smyslu článku 249 Smlouvy o ES a článku 161 Smlouvy o ESAE se ode dne přistoupení považují za určené Bulharsku a Rumunsku, pokud byly tyto směrnice a rozhodnutí určeny všem stávajícím členským státům. Tyto směrnice a rozhodnutí, s výjimkou směrnic a rozhodnutí vstupujících v platnost podle čl. 254 odst. 1 a odst. 2 Smlouvy o ES, se považují za oznámené Bulharsku a Rumunsku v okamžiku přistoupení.
ČLÁNEK 53
1. Bulharsko a Rumunsko uvedou v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se směrnicemi a rozhodnutími ve smyslu článku 249 smlouvy o ES a článku 161 Smlouvy o ESAE, není-li v tomto aktu stanovena jiná lhůta. Tato opatření sdělí Komisi nejpozději ke dni přistoupení, případně ve lhůtě stanovené v tomto aktu.
2. Jestliže změny směrnic ve smyslu článku 249 smlouvy o ES a článku 161 Smlouvy o ESAE zavedené tímto aktem vyžadují změnu právních nebo správních předpisů stávajících členských států, uvedou stávající členské státy v účinek opatření nezbytná k tomu, aby bylo ode dne přistoupení dosaženo souladu se změněnými směrnicemi, není-li v tomto aktu stanovena jiná lhůta. Tato opatření sdělí Komisi do dne přistoupení, případně později ve lhůtě stanovené v tomto aktu.
ČLÁNEK 54
Bulharsko a Rumunsko sdělí Komisi do tří měsíců od přistoupení podle článku 33 Smlouvy o ESAE znění právních a správních předpisů, které mají na jejich území zajistit ochranu zdraví obyvatelstva a pracovníků proti nebezpečí ionizujícího záření.
ČLÁNEK 55
Na základě řádně odůvodněné žádosti Bulharska nebo Rumunska předložené Komisi nejpozději ke dni přistoupení může Rada na návrh Komise nebo Komise, pokud byl původní akt přijat Komisí, učinit opatření spočívající v dočasných odchylkách od aktů orgánů přijatých mezi 1. říjnem 2004 a dnem přistoupení. Opatření budou přijata v souladu s pravidly hlasování, kterými se řídí přijetí aktu, od nějž se dočasná odchylka požaduje. Jsou-li tyto odchylky přijaty po přistoupení, mohou t použitelné ode dne přistoupení.
ČLÁNEK 56
Jestliže akty orgánů přijaté před přistoupením vyžadují v důsledku přistoupení úpravy a jestliže tyto nezbytné úpravy nejsou stanoveny tímto aktem ani jeho přílohami, přijme akty nezbytné k tomuto účelu Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou nebo Komise, pokud byl původní akt přijat Komisí. Jsou-li tyto úpravy přijaty po přistoupení, mohou být použitelné ode dne přistoupení.
ČLÁNEK 57
Není-li stanoveno jinak, přijme Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou nezbytná opatření k provedení ustanovení tohoto aktu.
ČLÁNEK 58
Znění aktů přijatých orgány a Evropskou centrální bankou před přistoupením, jež byla vypracována Radou, Komisí a Evropskou centrální bankou v jazyce bulharském nebo rumunském, jsou ode dne přistoupení platná za stejných podmínek jako znění vypracovaná ve stávajících úředních jazycích. Zveřejní se v Úředním věstníku Evropské unie, pokud byla takto zveřejněna znění ve stávajících jazycích.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
ČLÁNEK 59
Přílohy I až IX a dodatky k nim, které jsou připojeny k tomuto aktu, jsou jeho nedílnou součástí.
ČLÁNEK 60
Vláda Italské republiky předá vládám Bulharské republiky a Rumunska ověřený opis Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii a smluv, které tyto smlouvy mění nebo doplňují, včetně smlouvy o přistoupení Dánského království, Irska a Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, smlouvy o přistoupení Řecké republiky, Smlouvy o přistoupení Španělského království a Portugalské republiky, smlouvy o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království, a smlouvy o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v jazyce anglickém, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, irském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském.
Znění těchto smluv vypracovaná v jazyce bulharském a rumunském se připojují k tomuto aktu. Tato znění mají stejnou platnost jako znění smluv uvedená v prvním pododstavci vypracovaná ve stávajících jazycích.
ČLÁNEK 61
Ověřený opis mezinárodních dohod uložených v archivu generálního sekretariátu Rady Evropské unie předá vládám Bulharské republiky a Rumunska generální tajemník.

PŘÍLOHA I
Seznam úmluv a protokolů, k nimž Bulharsko a Rumunsko přistupují dnem přistoupení (uvedený v čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení)
1. Úmluva ze dne 19. června 1980 o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřená k podpisu v Římě dne 19. června 1980 (Úř. věst. L 266, 9. 10. 1980, s. 1)
– Úmluva ze dne 10. dubna 1984 o přistoupení Řecké republiky k Úmluvě o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980 (Úř. věst. L 146, 31. 5. 1984, s. 1)
– První protokol ze dne 19. prosince 1988 o výkladu Úmluvy o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980, Soudním dvorem Evropských společenství (Úř. věst. L 48, 20. 2. 1989, s. 1)
– Druhý protokol ze dne 19. prosince 1988 o přenesení určitých pravomocí ve věcech výkladu Úmluvy o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980, na Soudní dvůr Evropských společenství (Úř. věst. L 48, 20. 2. 1989, s. 17)
– Úmluva ze dne 18. května 1992 o přistoupení Španělského království a Portugalské republiky k Úmluvě o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980 (Úř. věst. L 333, 18. 11. 1992, s. 1)
– Úmluva ze dne 29. listopadu 1996 o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království k Úmluvě o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy, otevřené k podpisu v Římě dne 19. června 1980, a k prvnímu a druhému protokolu o jejím výkladu Soudním dvorem (Úř. věst. C 15, 15. 1. 1997, s. 10)
2. Úmluva ze dne 23. července 1990 o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. L 225, 20. 8. 1990, s. 10)
– Úmluva ze dne 21. prosince 1995 o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království k Úmluvě o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. C 26, 31. 1. 1996, s. 1)
– Protokol ze dne 25. května 1999, kterým se mění Úmluva ze dne 23. července o zamezení dvojího zdanění v souvislosti s úpravou zisků sdružených podniků (Úř. věst. C 202, 16. 7. 1999, s. 1)
3. Úmluva ze dne 26. července 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 316, 27. 11. 1995, s. 49)
– Protokol ze dne 27. září 1996 k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 313, 23. 10. 1996, s. 2)
– Protokol ze dne 29. listopadu 1996 o výkladu Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 151, 20. 5. 1997, s. 2)
– Druhý protokol ze dne 19. června 1997 k Úmluvě o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 221, 19. 7. 1997, s. 12)
4. Úmluva ze dne 26. července 1995 o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu), založená na článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 316, 27. 11. 1995, s. 2)
– Protokol ze dne 24. července 1996 o výkladu Úmluvy o zřízení Evropského policejního úřadu Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 299, 9. 10. 1996, s. 2)
– Protokol ze dne 19. června 1997 o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitele a zaměstnanců Europolu, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii a čl. 41 odst. 3 Úmluvy o Europolu (Úř. věst. C 221, 19. 7. 1997, s. 2)
– Protokol ze dne 30. listopadu 2000, kterým se mění článek 2 a příloha Úmluvy o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu), vypracovaný na základě čl. 43 odst. 1 uvedené úmluvy (Úř. věst. C 358, 13. 12. 2000, s. 2)
– Protokol ze dne 28. listopadu 2002, kterým se mění Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) a Protokol o výsadách a imunitách Europolu, členů jeho orgánů, náměstků ředitele a zaměstnanců Europolu (Úř. věst. C 312, 16. 12. 2002, s. 2)
– Protokol ze dne 27. listopadu 2003, kterým se mění Úmluva o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu), vypracovaný na základě čl. 43 odst. 1 uvedené úmluvy (Úř. věst. C 2, 6. 1. 2004, s. 3)
5. Úmluva ze dne 26. července 1995 o používání informační technologie pro celní účely, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 316, 27. 11. 1995, s. 34)
– Protokol ze dne 29. listopadu 1996 o výkladu Úmluvy o používání informační technologie pro celní účely Soudním dvorem Evropských společenství prostřednictvím rozhodnutí o předběžné otázce, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 151, 20. 5. 1997, s. 16)
– Protokol ze dne 12. března 1999 o oblasti působnosti legalizace výnosů v Úmluvě o používání informační technologie pro celní účely a o zahrnutí registrační značky dopravního prostředku do uvedené úmluvy, vypracovaný na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 91, 31. 3. 1999, s. 2)
– Protokol ze dne 8. května 2003 o změně Úmluvy o používání informační technologie pro celní účely, pokud jde o vytvoření identifikační databáze celních spisů, vypracovaný na základě článku 34 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 139, 13. 6. 2003, s. 2)
6. Úmluva ze dne 26. května 1997 o boji proti korupci úředníků Evropských společenství nebo členských států Evropské unie, vypracovaná na základě čl. K.3 odst. 2 písm. c) Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 195, 25. 6. 1997, s. 2)
7. Úmluva ze dne 18. prosince 1997 o vzájemné pomoci a spolupráci mezi celními správami, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 24, 23. 1. 1998, s. 2)
8. Úmluva ze dne 17. června 1998 o zákazu řízení motorových vozidel, vypracovaná na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 216, 10. 7. 1998, s. 2)
9. Úmluva ze dne 29. května 2000 o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovaná Radou v souladu s článkem 34 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 197, 12. 7. 2000, s. 3)
– Protokol ze dne 16. října 2001 k Úmluvě o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie, vypracovaný Radou podle článku 34 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 326, 21. 11. 2001, s. 2)

PŘÍLOHA II
Seznam ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, která jsou závazná a použitelná v nových členských státech od přistoupení (uvedený v čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení)
1. Dohoda mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích ze dne 14. června 19851.
2. Tato ustanovení úmluvy podepsané v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, jejího závěrečného aktu a společných prohlášení1, ve znění některých aktů uvedených níže v odstavci 8:
Článek 1, pokud se týká ustanovení tohoto odstavce; články 3 až 7, kromě čl. 5 bodu 1 písm. d); článek 13; články 26 a 27; článek 39; články 44 až 59; články 61 až 63; články 65 až 69; články 71 až 73; články 75 a 76; článek 82; článek 91; články 126 až 130, pokud se týkají ustanovení tohoto odstavce, a článek 136; společná prohlášení 1 a 3 závěrečného aktu.
3. Tato ustanovení dohod o přistoupení k úmluvě podepsané v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, jejich závěrečných aktů a souvisejících prohlášení, ve znění některých aktů uvedených níže v odstavci 8:
a) dohoda podepsaná dne 27. listopadu 1990 o přistoupení Italské republiky:
– článek 4,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu;
b) dohoda podepsaná dne 25. června 1991 o přistoupení Španělského království:
– článek 4,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu,
– prohlášení 2 v části III závěrečného aktu;
c) dohoda podepsaná dne 25. června 1991 o přistoupení Portugalské republiky:
– články 4, 5 a 6,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu;
d) dohoda podepsaná dne 6. listopadu 1992 o přistoupení Řecké republiky:
– články 3, 4 a 5,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu,
– prohlášení 2 v části III závěrečného aktu;
e) dohoda podepsaná dne 28. dubna 1995 o přistoupení Rakouské republiky:
– článek 4,
– společné prohlášení 1 v části II závěrečného aktu;
f) dohoda podepsaná dne 19. prosince 1996 o přistoupení Dánského království:
– článek 4, čl. 5 odst. 2 a článek 6,
– společná prohlášení 1 a 3 v části II závěrečného aktu;
g) dohoda podepsaná dne 19. prosince 1996 o přistoupení Finské republiky:
– články 4 a 5
– společná prohlášení 1 a 3 v části II závěrečného aktu;
– prohlášení vlády Finské republiky k Ålandským ostrovům v části III závěrečného aktu;
h) dohoda podepsaná dne 19. prosince 1996 o přistoupení Švédského království:
– články 4 a 5,
– společná prohlášení 1 a 3 v části II závěrečného aktu.
4. Tyto dohody uzavřené Radou podle článku 6 schengenského protokolu:
– dohoda ze dne 18. května 1999 uzavřená mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, včetně příloh, závěrečného aktu, prohlášení a výměn dopisů k ní připojených1, schválená rozhodnutím Rady 1999/439/ES2
– dohoda ze dne 30. června 1999 uzavřená mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o právech a povinnostech mezi Irskem a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně jedné a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé v oblastech schengenského acquis, které se vztahují na tyto státy3, schválená rozhodnutím Rady 2000/29/ES4
– dohoda podepsaná dne 25. října 2004 mezi Radou Evropské unie a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis5.
5. Tato rozhodnutí výkonného výboru zřízeného úmluvou podepsanou v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, ve znění některých aktů uvedených níže v odstavci 8:
SCH/Com-ex (93) 10 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 14. prosince 1993 o prohlášeních ministrů a státních tajemníků
SCH/Com-ex (93) 14 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 14. prosince 1993 o zdokonalení praktické soudní spolupráce při boji proti nedovolenému obchodu s omamnými látkami
SCH/Com-ex (94) 16 rev. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 21. listopadu 1994 o pořizování společných vstupních a výjezdních razítek
SCH/Com-ex (94) 28 rev. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 22. prosince 1994 o osvědčení pro převážení omamných a psychotropních látek podle článku 75
SCH/Com-ex (94) 29 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 22. prosince 1994 o uvedení v platnost prováděcí úmluvy k Schengenské dohodě ze dne 19. června 1990
SCH/Com-ex (95) 21 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 20. prosince 1995 o rychlé výměně statistických informací a konkrétních údajů o případných obtížích na vnějších hranicích mezi státy Schengenu
SCH/Com-ex (98) 1 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 21. dubna 1998 o zprávě o činnosti „task force“, pokud se týká ustanovení uvedených výše v odstavci 2
SCH/Com-ex (98) 26 def. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998, kterým se zřizuje Stálý výbor pro hodnocení a provádění Schengenu
SCH/Com-ex (98) 35 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. září 1998 o předání Společné příručky státům ucházejícím se o vstup do EU
SCH/Com-ex (98) 37 def. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 27. října 1998 o přijetí opatření k boji proti nedovolenému přistěhovalectví, pokud se týká ustanovení uvedených výše v odstavci 2
SCH/Com-ex (98) 51 rev. 3 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o přeshraniční policejní spolupráci při předcházení a odhalování trestné činnosti
SCH/Com-ex (98) 52 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o Příručce přeshraniční policejní spolupráce, pokud se týká ustanovení uvedených výše v odstavci 2
SCH/Com-ex (98) 57 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o zavedení jednotného formuláře, kterým se prokazuje pozvání, závazek poskytnutí podpory nebo potvrzení o ubytování
SCH/Com-ex (98) 59 rev. Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 16. prosince 1998 o koordinovaném nasazení poradců pro doklady
SCH/Com-ex (99) 1 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o drogové situaci
SCH/Com-ex (99) 6 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o schengenském acquis v odvětví telekomunikací
SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o styčných úřednících
SCH/Com-ex (99) 8 rev. 2 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o obecných zásadách odměňování informátorů a agentů
SCH/Com-ex (99) 10 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o nedovoleném obchodu se střelnými zbraněmi
SCH/Com-ex (99) 13 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o konečném znění Společné příručky a Společné konzulární instrukce:
– přílohy 1-3, 7, 8 a 15 Společné konzulární instrukce
– Společná příručka, pokud se týká ustanovení uvedených výše v odstavci 2, včetně příloh 1, 5, 5A, 6, 10, 13
SCH/Com-ex (99) 18 Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 28. dubna 1999 o zlepšení policejní spolupráce při předcházení trestným činům a při jejich odhalování.
6. Tato prohlášení výkonného výboru zřízeného úmluvou podepsanou v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud se týkají ustanovení uvedených v odstavci 2:
SCH/Com-ex (96) prohl. 6 rev. 2 Prohlášení výkonného výboru ze dne 26. června 1996 o vydávání osob
SCH/Com-ex (97) prohl. 13 rev. 2 Prohlášení výkonného výboru ze dne 9. února 1998 o únosech nezletilých osob.
7. Tato rozhodnutí ústřední skupiny zřízené úmluvou podepsanou v Schengenu dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud se týkají ustanovení uvedených v odstavci 2:
SCH/C (98) 117 Rozhodnutí ústřední skupiny ze dne 27. října 1998 o přijetí opatření k boji proti nedovolenému přistěhovalectví
SCH/C (99) 25 Rozhodnutí ústřední skupiny ze dne 22. března 1999 o obecných zásadách odměňování informátorů a agentů.
8. Tyto akty navazující na schengenské acquis nebo jinak se jej týkající:
Nařízení Rady (ES) č. 1683/95 ze dne 29. května 1995, kterým se stanoví jednotný vzor víz (Úř. věst. L 164, 14. 7. 1995, s. 1)
Rozhodnutí Rady 1999/307/ES ze dne 1. května 1999 o podrobnostech začlenění schengenského sekretariátu do Generálního sekretariátu Rady (Úř. věst. L 119, 7. 5. 1999, s. 49)
Rozhodnutí Rady 1999/435/ES ze dne 20. května 1999 o definici schengenského acquis za účelem určení právního základu všech ustanovení nebo rozhodnutí, jež tvoří acquis, v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. L 176, 10. 7. 1999, s. 1)
Rozhodnutí Rady 1999/436/ES ze dne 20. května 1999, kterým se určuje právní základ všech ustanovení nebo rozhodnutí, jež tvoří schengenské acquis, v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. L 176, 10. 7. 1999, s. 17)
Rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10. 7. 1999, s. 31)
Rozhodnutí Rady 1999/848/ES ze dne 13. prosince 1999 o úplném používání schengenského acquis v Řecku (Úř. věst. L 327, 21. 12. 1999, s. 58)
Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 131, 1. 6. 2000, s. 43)
Rozhodnutí Rady 2000/586/SVV ze dne 28. září 2000 o postupu, kterým se mění čl. 40 odst. 4 a 5, čl. 41 odst. 7 a čl. 65 odst. 2 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Úř. věst. L 248, 3. 10. 2000, s. 1)
Rozhodnutí Rady 2000/751/ES ze dne 30. listopadu 2000 o odtajnění některých částí Společné příručky, kterou přijal výkonný výbor zřízený prováděcí úmluvou k Schengenské dohodě ze dne 14. června 1985 (Úř. věst. L 303, 2. 12. 2000, s. 29)
Rozhodnutí Rady 2000/777/ES ze dne 1. prosince 2000 o uplatňování schengenského acquis v Dánsku, Finsku a Švédsku, jakož i na Islandu a v Norsku (Úř. věst. L 309, 9. 10. 2000, s. 24)
Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21. 3. 2001, s. 1)
Nařízení Rady (ES) č. 789/2001 ze dne 24. dubna 2001, kterým se Radě vyhrazují prováděcí pravomoci v oblasti určitých podrobných předpisů a praktických postupů týkajících se posuzování žádostí o udělení víza (Úř. věst. L 116, 26. 4. 2001, s. 2)
Nařízení Rady (ES) č. 790/2001 ze dne 24. dubna 2001, kterým se Radě vyhrazují prováděcí pravomoci v oblasti určitých podrobných předpisů a praktických postupů týkajících se hraničních kontrol a ostrahy hranic (Úř. věst. L 116, 26. 4. 2001, s. 5)
Rozhodnutí Rady 2001/329/ES ze dne 24. dubna 2001 o aktualizaci části VI a příloh 3, 6, a 13 Společné konzulární instrukce, jakož i příloh 5a), 6a) a 8 Společné příručky (Úř. věst. L 116, 26. 4. 2001, s. 32), pokud se týká přílohy 3 Společné konzulární instrukce a přílohy 5a) Společné příručky
Směrnice Rady 2001/51/ES ze dne 28. června 2001, kterou se doplňuje článek 26 úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 (Úř. věst. L 187, 10. 7. 2001, s. 45)
Rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 328, 13. 12. 2001, s. 1)
Nařízení Rady (ES) č. 2414/2001 ze dne 7. prosince 2001, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 327, 12. 12. 2001, s. 1)
Nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 328, 13. 12. 2001, s. 4)
Nařízení Rady (ES) č. 333/2002 ze dne 18. února 2002 o jednotném vzoru formulářů pro připojení víza uděleného členskými státy držitelům cestovních dokladů, které nejsou uznávány členským státem, který formulář vydal (Úř. věst. L 53, 23. 2. 2002, s. 4)
Nařízení Rady (ES) č. 334/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1683/95, kterým se stanoví jednotný vzor víz (Úř. věst. L 53, 23. 2. 2002, s. 7)
Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (Úř. věst. L 64, 7. 3. 2002, s. 20)
Rozhodnutí Rady 2002/352/ES ze dne 25. dubna 2002 o revizi Společné příručky (Úř. věst. L 123, 9. 5. 2002, s. 47)
Rozhodnutí Rady 2002/353/ES ze dne 25. dubna 2002 o odtajnění části II Společné příručky přijaté výkonným výborem zřízeným Úmluvou k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1995 (Úř. věst. L 123, 9. 5. 2002, s. 49)
Nařízení Rady (ES) č. 1030/2002 ze dne 13. června 2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí (Úř. věst. L 157, 15. 6. 2002, s. 1)
Rozhodnutí Rady 2002/587/ES ze dne 12. července 2002 o revizi Společné příručky (Úř. věst. L 187, 16. 7. 2002, s. 50)
Rámcové rozhodnutí Rady 2002/946/SVV ze dne 28. listopadu 2002 o posílení trestního rámce s cílem zabránit napomáhání k nepovolenému vstupu, tranzitu a pobytu (Úř. věst. L 328, 5. 12. 2002, s. 1)
Směrnice Rady 2002/90/ES ze dne 28. listopadu 2002, kterou se definuje napomáhání k nepovolenému vstupu, přechodu a pobytu (Úř. věst. L 328, 5. 12. 2002, s. 17)
Rozhodnutí Rady 2003/170/SVV ze dne 27. února 2003 o společném využívání styčných důstojníků vyslaných do zahraničí donucovacími orgány členských států (Úř. věst. L 67, 12. 3. 2003, s. 27)
Nařízení Rady (ES) č. 453/2003 ze dne 6. března 2003, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 69, 13. 3. 2003, s. 10)
Rozhodnutí Rady 2003/725/SVV ze dne 2. října 2003, kterým se mění ustanovení čl. 40 odst. 1 a 7 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (Úř. věst. L 260, 11. 10. 2003, s. 37)
Směrnice Rady 2003/110/ES ze dne 25. listopadu 2003 o pomoci při tranzitu za účelem vyhoštění leteckou cestou (Úř. věst. 321, 6. 12. 2003, s. 26)
Nařízení Rady (ES) č. 377/2004 ze dne 19. února 2004 o vytvoření sítě styčných úředníků pro přistěhovalectví (Úř. věst. L 64, 2. 3. 2004, s. 1)
Rozhodnutí Rady 2004/466/ES ze dne 29. dubna 2004, kterým se mění Společná příručka s cílem zahrnout ustanovení o cílených kontrolách doprovázených nezletilých osob na hranicích (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 136)
Směrnice Rady 2004/82/ES ze dne 29. dubna 2004 o povinnosti přepravců sdělovat údaje o přepravovaných osobách (Úř. věst. L 261, 6. 8. 2004, s. 24)
Rozhodnutí Rady 2004/573/ES ze dne 29. dubna 2004 o organizaci společných letů z území dvou nebo více členských států k navrácení státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou na území dvou nebo více členských států předmětem opatření k navrácení (Úř. věst. L 261, 6. 8. 2004, s. 28)
Rozhodnutí Rady 2004/574/ES ze dne 29. dubna 2004, kterým se mění Společná příručka (Úř. věst. L 261, 6. 8. 2004, s. 36)
Rozhodnutí Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (Úř. věst. L 213, 15. 6. 2004, s. 5)
Nařízení Rady (ES) č. 2007/2004 ze dne 26. října 2004, o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Úř. věst. L 349, 25. 11. 2004, s. 1)
Nařízení Rady (ES) č. 2133/2004 ze dne 13. prosince 2004, kterým se příslušným orgánům členských států ukládá povinnost systematicky opatřovat otiskem razítka cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí při překročení vnějších hranic členských států a kterým se k tomuto účelu mění prováděcí úmluva k Schengenské dohodě a Společná příručka (Úř. věst. L 369, 16. 12. 2004, s. 5)
Nařízení Rady (ES) č. 2252/2004 ze dne 13. prosince 2004 o normách pro bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech vydávaných členskými státy (Úř. věst. L 385, 29. 12. 2004, s. 1).

PŘÍLOHA III
Seznam uvedený v článku 19 aktu o přistoupení: úpravy aktů přijatých orgány
1. PRÁVO OBCHODNÍCH SPOLEČNOSTÍ
PRÁVA K PRŮMYSLOVÉMU VLASTNICTVÍ
I. OCHRANNÁ ZNÁMKA SPOLEČENSTVÍ
31994 R 0040: Nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství (Úř. věst. L 11, 14. 1. 1994, s. 1), ve znění:

– 31994 R 3288: nařízení Rady (ES) č. 3288/94 ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 349, 31. 12. 1994, s. 83),
– 32003 R 0807: nařízení Rady (ES) č. 807/2003 ze dne 14. 4. 2003 (Úř. věst. L 122, 16. 5. 2003, s. 36),
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 R 1653: nařízení Rady (ES) č. 1653/2003 ze dne 18. 6. 2003 (Úř. věst. L 245, 29. 9. 2003, s. 36),
– 32003 R 1992: nařízení Rady (ES) č. 1992/2003 ze dne 27. 10. 2003 (Úř. věst. L 296, 14. 11. 2003, s. 1),
– 32004 R 0422: nařízení Rady (ES) č. 422/2004 ze dne 19. 2. 2004 (Úř. věst. L 70, 9. 3. 2004, s. 1).
V článku 159a se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Ode dne přistoupení Bulharska, České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska (dále jen „nový(é) členský(é) stát(y)“) se ochranná známka Společenství zapsaná nebo přihlášená podle tohoto nařízení přede dnem přistoupení rozšiřuje na území těchto členských států tak, aby měla stejné účinky v celém Společenství.“
II. DODATKOVÁ OCHRANNÁ OSVĚDČENÍ
1. 31992 R 1768: Nařízení Rady (EHS) č. 1768/92 ze dne 18. června 1992 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro léčivé přípravky (Úř. věst. L 182, 2. 7. 1992, s. 1), ve znění:

– 11994 N: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království (Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21),
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) V článku 19a se doplňují nová písmena, která znějí:

„k) pro léčivé přípravky chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první rozhodnutí o registraci jako léčivý přípravek vydáno po 1. lednu 2000, lze vydat osvědčení v Bulharsku za podmínky, že žádost o osvědčení byla podána do šesti měsíců ode dne přistoupení;
l) pro léčivé přípravky chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první rozhodnutí o registraci jako léčivý přípravek vydáno po 1. lednu 2000, lze vydat osvědčení v Rumunsku. V případech, kdy lhůta podle čl. 7 odst. 1 uplynula, může být žádost o osvědčení podána ve lhůtě šesti měsíců, která začne běžet nejpozději ode dne přistoupení.“
b) V článku 20 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Toto nařízení se vztahuje na dodatková ochranná osvědčení vydaná v souladu s vnitrostátními právními předpisy České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska přede dnem přistoupení.“
2. 31996 R 1610: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1610/96 ze dne 23. července 1996 o zavedení dodatkových ochranných osvědčení pro přípravky na ochranu rostlin (Úř. věst. L 198, 8. 8. 1996, s. 30), ve znění:
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) V článku 19a se doplňují nová písmena, které znějí:

„k) pro přípravky na ochranu rostlin chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první povolení k uvedení na trh jako přípravek na ochranu rostlin vydáno po 1. lednu 2000, lze vydat osvědčení v Bulharsku, za podmínky, že žádost o osvědčení byla podána do šesti měsíců ode dne přistoupení;
l) pro přípravky na ochranu rostlin chráněné platným základním patentem, pro něž bylo první povolení k uvedení na trh jako přípravek na ochranu rostlin vydáno po 1. lednu 2000, lze vydat osvědčení v Rumunsku. V případech, kdy lhůta podle čl. 7 odst. 1 uplynula, může být žádost o osvědčení podána ve lhůtě šesti měsíců, která začne běžet nejpozději ode dne přistoupení.“
b) V článku 20 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Toto nařízení se vztahuje na dodatková ochranná osvědčení vydaná v souladu s vnitrostátními právními předpisy České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska přede dnem přistoupení.“
III. (PRŮMYSLOVÉ) VZORY SPOLEČENSTVÍ
32002 R 0006: Nařízení Rady (ES) č. 6/2002 ze dne 12. prosince 2001 o (průmyslových) vzorech Společenství (Úř. věst. L 3, 5. 1. 2002, s. 1), ve znění:

– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
V článku 110a se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Ode dne přistoupení Bulharska, České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska (dále jen „nový(é) členský(é) stát(y)“) se (průmyslový) vzor Společenství chráněný nebo přihlášený podle tohoto nařízení přede dnem přistoupení rozšiřuje na území těchto členských států tak, aby měl stejné účinky v celém Společenství.“
2. ZEMĚDĚLSTVÍ
1. 31989 R 1576: Nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 ze dne 29. května 1989, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu lihovin (Úř. věst. L 160, 12. 6. 1989, s. 1), ve znění:

– 31992 R 3280: nařízení Rady (EHS) č. 3280/92 ze dne 9. 11. 1992 (Úř. věst. L 327, 13. 11. 1992, s. 3),
– 31994 R 3378: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 3378/94 ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 366, 31. 12. 1994, s. 1),
– 11994 N: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království (Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21),
– 12003 T: Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
a) V čl. 1 odst. 4 písm. i) se doplňuje nový bod, který zní:

„5) Název „ovocný destilát“ může být nahrazen označením „Pălincă“ pouze v případě lihoviny vyrobené v Rumunsku.“
b) V příloze II se doplňují tato zeměpisná označení:
– v bodě 4: „Vinars Târnave“, „Vinars Vaslui“, „Vinars Murfatlar“, „Vinars Vrancea“, „Vinars Segarcea“;
– v bodě 6: „Сунгурларска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сунгурларе / Sungurlarska grozdova rakiya / Grozdova rakiya from Sungurlare“, „Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сливен) / Slivenska perla (Slivenska grozdova rakiya / Grozdova rakiya from Sliven)“, „Стралджанска мускатова ракия / Мускатова ракия от Стралджа / Straldjanska muscatova rakiya / Muscatova rakiya from Straldja“, „Поморийска гроздова ракия / Гроздова ракия от Поморие / Pomoriyska grozdova rakiya / Grozdova rakiya from Pomorie“, „Русенска бисерна гроздова ракия / Бисерна гроздова ракия от Русе / Rusenska biserna grozdova rakiya / Biserna grozdova rakiya from Ruse“, „Бургаска мускатова ракия / Мускатова ракия от Бургас / Bourgaska muscatova rakiya / Muscatova rakiya from Bourgas“, „Добруджанска мускатова ракия / Мускатова ракия от Добруджа / Dobrudjanska muscatova rakiya / Muscatova rakiya from Dobrudja“, „Сухиндолска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сухиндол / Suhindolska grozdova rakiya / Grozdova rakiya from Suhindol“, „Карловска гроздова ракия / Гроздова Ракия от Карлово / Karlovska grozdova rakiya / Grozdova Rakiya from Karlovo“;
– v bodě 7: „Троянска сливова ракия / Сливова ракия от Троян / Troyanska slivova rakiya / Slivova rakiya from Тгоуап“, „Силистренска кайсиева ракия / Кайсиева ракия от Силистра / Silistrenska kaysieva rakiya / Kaysieva rakiya from Silistra“, „Тервелска кайсиева ракия / Кайсиева ракия от Тервел / Tervelska kaysieva rakiya / Kaysieva rakiya from Tervel“, „Ловешка сливова ракия / Сливова ракия от Ловеч / Loveshka slivova rakiya / Slivova rakiya from Lovech“, „Ţuică Zetea de Medieşu Aurit“, „Ţuică de Valea Milcovului“, „Ţuică de Buzău“, „Ţuică de Argeş“, „Ţuică de Zalău“, „Ţuică ardelenească de Bistriţa“, „Horincă de Maramureş“, „Horincă de Cămârzan“, „Horincă de Seini“, „Horincă de Chioar“, „Horincă de Lăpuş“, „Turţ de Oaş“, „Turţ de Maramureş“.
2. 31991 R 1601: Nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (Úř. věst. L 149, 14. 6. 1991, s. 1), ve znění:

– 31992 R 3279: nařízení Rady (EHS) č. 3279/92 ze dne 9. 11. 1992 (Úř. věst. L 327, 13. 11. 1992, s. 1),
– 11994 N: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království (Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21),
– 31994 R 3378: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 3378/94 ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 366, 31. 12. 1994, s. 1),
– 31996 R 2061: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2061/96 ze dne 8. 10. 1996 (Úř. věst. L 277, 30. 10. 1996, s. 1),
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
V čl. 2 odst. 3 se za písmeno h) vkládá nové písmeno, kterýé zní:

„i) Pelin: aromatizovaný vinný nápoj vyrobený z bílého nebo červeného vína, koncentrátu hroznového moštu, hroznové šťávy (nebo řepného cukru) a zvláštního bylinného výtažku, s objemovým obsahem alkoholu nejméně 8,5 % obj., obsahem cukru vyjádřeným jako invertní cukr ve výši 45 - 50 gramů na litr a celkovou kyselostí nejméně 3 gramy na litr vyjádřenou jako kyselina vinná.“
a dosavadní písmeno i) se označuje jako písmeno j).
3. 31992 R 2075: Nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu se surovým tabákem (Úř. věst. L 215, 30. 7. 1992, s. 70), ve znění:

– 11994 N: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království (Úř. věst. C 241, 29. 8. 1994, s. 21),
– 31994 R 3290: nařízení Rady (ES) č. 3290/94 ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 349, 31. 12. 1994, s. 105),
– 31995 R 0711: nařízení Rady (ES) č. 711/95 ze dne 27. 3. 1995 (Úř. věst. L 73, 1. 4. 1995, s. 13),
– 31996 R 0415: nařízení Rady (ES) č. 415/96 ze dne 4. 3. 1996 (Úř. věst. L 59, 8. 3. 1996, s. 3),
– 31996 R 2444: nařízení Rady (ES) č. 2444/96 ze dne 17. 12. 1996 (Úř. věst. L 333, 21. 12. 1996, s. 4),
– 31997 R 2595: nařízení Rady (ES) č. 2595/97 ze dne 18. 12. 1997 (Úř. věst. L 351, 23. 12. 1997, s. 11),
– 31998 R 1636: nařízení Rady (ES) č. 1636/98 ze dne 20. 7. 1998 (Úř. věst. L 210, 28. 7. 1998, s. 23),
– 31999 R 0660: nařízení Rady (ES) č. 660/1999 ze dne 22. 3. 1999 (Úř. věst. L 83, 27. 3. 1999, s. 10),
– 32000 R 1336: nařízení Rady (ES) č. 1336/2000 ze dne 19. 6. 2000 (Úř. věst. L 154, 27. 6. 2000, s. 2),
– 32002 R 0546: nařízení Rady (ES) č. 546/2002 ze dne 25. 3. 2002 (Úř. věst. L 84, 28. 3. 2002, s. 4),
– 32003 R 0806: nařízení Rady (ES) č. 806/2003 ze dne 14. 4. 2003 (Úř. věst. L 122, 16. 5. 2003, s. 1),
– 32003 R 2319: nařízení Rady (ES) č. 2319/2003 ze dne 17. 12. 2003 (Úř. věst. L 345, 31. 12. 2003, s. 17),
– 12003 T: Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) V příloze se v bodě V. „Sun-cured“ doplňují slova:

„Molotova
Ghimpaţi
Bărăgan“.
b) V příloze se v bodě VI. „Basmas“ doplňují slova:

„Džebel
Nevrokop
Dupnica
Melnik
Ustina
Charmanli
Krumovgrad
Iztočen Balkan
Topolovgrad
Svilengrad
Srednogorska jaka“.
c) V příloze se v bodě VIII. „Klasický Kaba Kulak“ doplňují slova:

„Severna Bălgaria
Tekne“.
4. 31996 R 2201: Nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s výrobky zpracovanými z ovoce a zeleniny (Úř. věst. L 297, 21. 11. 1996, s. 29), naposledy pozměněné:
– 31997 R 2199: nařízením Rady (ES) č. 2199/97 ze dne 30. 10. 1997 (Úř. věst. L 303, 6. 11. 1997, s. 1),
– 31999 R 2701: nařízením Rady (ES) č. 2701/1999 ze dne 14. 12. 1999 (Úř. věst. L 327, 21. 12. 1999, s. 5),
– 32000 R 2699: nařízením Rady (ES) č. 2699/2000 ze dne 4. 12. 2000 (Úř. věst. L 311, 12. 12. 2000, s. 9),
– 32001 R 1239: nařízením Rady (ES) č. 1239/2001 ze dne 19. 6. 2001 (Úř. věst. L 171, 26. 6. 2001, s. 1),
– 32002 R 0453: nařízením Komise (ES) č. 453/2002 ze dne 13. 3. 2002 (Úř. věst. L 72, 14. 3. 2002, s. 9),
– 12003 T: Aktem o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32004 R 0386: nařízením Komise (ES) č. 386/2004 ze dne 1. 3. 2004 (Úř. věst. L 64, 2. 3. 2004, s. 25).
Příloha III se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA III
Zpracovatelské prahy uvedené v článku 5
Čistá hmotnost čerstvých produktů
(v tunách) Rajčata  Broskve  Hrušky  Prahy Společenství  8 860 061  560 428  105 659  Vnitrostátní prahy  Bulharsko  156 343  17 843  b.p.  Česká republika  12 000  1 287  11  Řecko  1 211 241  300 000  5 155  Španělsko  1 238 606  180 794  35 199  Francie  401 608  15 685  17 703  Itálie  4 350 000  42 309  45 708  Kypr  7 944  6  b.p.  Lotyšsko  b.p.  b.p.  b.p.  Maďarsko  130 790  1 616  1 031  Malta  27 000  b.p.  b.p.  Nizozemsko  b.p.  b.p.  243  Rakousko  b.p.  b.p.  9  Polsko  194 639  b.p.  b.p.  Portugalsko  1 050 000  218  600  Rumunsko  50 390  523  b.p.  Slovensko  29 500  147  b.p. b.p. = bezpředmětné“.
5. 31998 R 2848: Nařízení Komise (ES) č. 2848/98 ze dne 22. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2075/92, pokud jde o režim prémií, produkční kvóty a zvláštní podporu pro seskupení producentů v odvětví surového tabáku (Úř. věst. L 358, 31. 12. 1998, s. 17), ve znění:

– 31999 R 0510: nařízení Komise (ES) č. 510/1999 ze dne 8. 3. 1999 (Úř. věst. L 60, 9. 3. 1999, s. 54),
– 31999 R 0731: nařízení Komise (ES) č. 731/1999 ze dne 7. 4. 1999 (Úř. věst. L 93, 8. 4. 1999, s. 20),
– 31999 R 1373: nařízení Komise (ES) č. 1373/1999 ze dne 25. 6. 1999 (Úř. věst. L 162, 26. 6. 1999, s. 47),
– 31999 R 2162: nařízení Komise (ES) č. 2162/1999 ze dne 12. 10. 1999 (Úř. věst. L 265, 13. 10. 1999, s. 13),
– 31999 R 2637: nařízení Komise (ES) č. 2637/1999 ze dne 14. 12. 1999 (Úř. věst. L 323, 15. 12. 1999, s. 8),
– 32000 R 0531: nařízení Komise (ES) č. 531/2000 ze dne 10. 3. 2000 (Úř. věst. L 64, 11. 3. 2000, s. 13),
– 32000 R 0909: nařízení Komise (ES) č. 909/2000 ze dne 2. 5. 2000 (Úř. věst. L 105, 3. 5. 2000, s. 18),
– 32000 R 1249: nařízení Komise (ES) č. 1249/2000 ze dne 15. 6. 2000 (Úř. věst. L 142, 16. 6. 2000, s. 3),
– 32001 R 0385: nařízení Komise (ES) č. 385/2001 ze dne 26. 2. 2001 (Úř. věst. L 57, 27. 2. 2001, s. 18),
– 32001 R 1441: nařízení Komise (ES) č. 1441/2001 ze dne 16. 7. 2001 (Úř. věst. L 193, 17. 7. 2001, s. 5),
– 32002 R 0486: nařízení Komise (ES) č. 486/2002 ze dne 18. 3. 2002 (Úř. věst. L 76, 19. 3. 2002, s. 9),
– 32002 R 1005: nařízení Komise (ES) č. 1005/2002 ze dne 12. 6. 2002 (Úř. věst. L 153, 13. 6. 2002, s. 3),
– 32002 R 1501: nařízení Komise (ES) č. 1501/2002 ze dne 22. 8. 2002 (Úř. věst. L 227, 23. 8. 2002, s. 16),
– 32002 R 1983: nařízení Komise (ES) č. 1983/2002 ze dne 7. 11. 2002 (Úř. věst. L 306, 8. 11. 2002, s. 8),
– 32004 R 1809: nařízení Komise (ES) č. 1809/2004 ze dne 18. 10. 2004 (Úř. věst. L 318, 19. 10. 2004. 2004, s. 18).
Příloha I se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA I
PROCENTNÍ SAZBY ZARUČENÉHO PRAHOVÉHO MNOŽSTVÍ PRO UZNÁNÍ SESKUPENÍ PRODUCENTŮ PODLE ČLENSKÝCH STÁTŮ NEBO PODLE ZVLÁŠTNÍCH OBLASTÍ
Členský stát nebo zvláštní oblast, kde je usazeno seskupení producentůProcentní sazbaNěmecko, Španělsko (kromě Kastilie-Leónu, Navarry a oblasti Campezo v Baskicku), Francie (kromě Nord-Pas-de-Calais a Pikardie), Itálie, Portugalsko (kromě autonomní oblasti Azory), Belgie, Rakousko, Rumunsko2 %Řecko (kromě Epiru), autonomní oblast Azory (Portugalsko), Nord-Pas-de-Calais a Pikardie (Francie), Bulharsko (kromě obcí Banite, Zlatograd, Madan a Dospat v oblasti Džebel a obcí Veliki Preslav, Vărbica, Šumen, Smjadovo, Varna, Dălgopol, General Toševo, Dobrič, Kavarna, Krušari, Šabla a Antonovo v oblasti Severní Bulharsko)1 %Kastilie-León (Španělsko), Navarra (Španělsko), oblast Campezo v Baskicku (Španělsko), Epirus (Řecko), obce Banite, Zlatograd, Madan a Dospat v oblasti Džebel a obce Veliki Preslav, Vărbica, Šumen, Smjadovo, Varna, Dălgopol, General Toševo, Dobrič, Kavarna, Krušari, Šabla a Antonovo  v oblasti Severní Bulharsko (Bulharsko)0,3 % “.
6. 31999 R 1493: Nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (Úř. věst. L 179, 14. 7. 1999, s. 1), ve znění:

– 32000 R 1622: nařízení Komise (ES) č. 1622/2000 ze dne 24. 7. 2000 (Úř. věst. L 194, 31. 7. 2000, s. 1),
– 32000 R 2826: nařízení Rady (ES) č. 2826/2000 ze dne 19. 12. 2000 (Úř. věst. L 328, 23. 12. 2000, s. 2),
– 32001 R 2585: nařízení Rady (ES) č. 2585/2001 ze dne 19. 12. 2001 (Úř. věst. L 345, 29. 12. 2001, s. 10),
– 32003 R 0806: nařízení Rady (ES) č. 806/2003 ze dne 14. 4. 2003 (Úř. věst. L 122, 16. 5. 2003, s. 1),
– 12003 T: Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 R 1795: nařízení Komise (ES) č. 1795/2003 ze dne 13. 10. 2003 (Úř. věst. L 262, 14. 10. 2003, s. 13).
a) V článku 6 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„5. Pro Bulharsko a Rumunsko se nově vytvořená práva na výsadbu přidělují na výrobu jakostních vín s. o. až do 1,5 % celkové obhospodařované plochy vinic, což ke dni přistoupení odpovídá 2302,5 hektarům v Bulharsku a 2830,5 hektarům pro Rumunsko. Tato práva se přidělují do státní rezervy, na niž se vztahuje článek 5.“;
b) V příloze III (Vinařské zóny) se v bodě 2 doplňuje nové písmeno, které zní:

„g) v Rumunsku: oblast Podişul Transilvaniei.“
c) V příloze III (Vinařské zóny) se poslední věta v bodě 3 nahrazuje tímto:

„d) na Slovensku: oblast Tokaj;
e) v Rumunsku: plochy vinic nezahrnuté v bodě 2 písm. g) nebo bodě 5 písm. f).“
d) V příloze III (Vinařské zóny) se v bodě 5 doplňují nová písmena, která znějí:

„e) v Bulharsku: plochy vinic nezahrnuté v těchto oblastech: Dunavska ravnina (Дунавска равнина), Černomorski rajon (Черноморски район), Rozova dolina (Розова долина);
f) v Rumunsku: plochy vinic nezahrnuté v těchto oblastech: Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului a Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, jižní vinařská oblast včetně písků a jiné příznivé oblasti.“
e) V příloze III (Vinařské zóny) se v bodě 6 doplňuje nová věta, která zní:

„V Bulharsku zahrnuje vinařská oblast C III a) plochy vinic nezahrnuté v bodě 5 písm. e).“
f) V příloze V části D bodě 3 se doplňují slova:

„a v Rumunsku“.
7. 32000 R 1673: Nařízení Rady (ES) č. 1673/2000 ze dne 27. července 2000 o společné organizaci trhu se lnem a konopím pěstovanými na vlákno (Úř. věst. L 193, 29. 7. 2000, s. 16), ve znění:

– 32002 R 0651: nařízení Komise (ES) č. 651/2002 ze dne 16. 4. 2002 (Úř. věst. L 101, 17. 4. 2002, s. 3),
– 12003 T: Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 R 1782: nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 270, 21. 10. 2003, s. 1),
– 32004 R 0393: nařízení Rady (ES) č. 393/2004 ze dne 24. 2. 2004 (Úř. věst. L 65, 3. 3. 2004, s. 4).
a) V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Pro dlouhá lněná vlákna se stanoví maximální zaručené množství ve výši 80 878 tun na hospodářský rok a toto množství se rozdělí členským státům formou národních zaručených množství. Toto maximální zaručené množství se dělí takto:
– 13 800 tun pro Belgii,
– 13 tun pro Bulharsko,
– 1 923 tun pro Českou republiku,
– 300 tun pro Německo,
– 30 tun pro Estonsko,
– 50 tun pro Španělsko,
– 55 800 tun pro Francii,
– 360 tun pro Lotyšsko,
– 2 263 tun pro Litvu,
– 4 800 tun pro Nizozemsko,
– 150 tun pro Rakousko,
– 924 tun pro Polsko,
– 50 tun pro Portugalsko,
– 42 tun pro Rumunsko,
– 73 tun pro Slovensko,
– 200 tun pro Finsko,
– 50 tun pro Švédsko,
– 50 pro Spojené království.“
b) V čl. 3 odst. 2 se úvodní odstavec a písmeno a) nahrazují tímto:

„2. Pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna, pro která může být poskytnuta podpora, se stanoví maximální zaručené množství ve výši 147 265 tun na hospodářský rok. Toto maximální zaručené množství se dělí takto:
a) formou národních zaručených množství těmto členským státům:
– 10 350 tun pro Belgii,
– 48 tun pro Bulharsko,
– 2 866 tun pro Českou republiku,
– 12 800 tun pro Německo,
– 42 tun pro Estonsko,
– 20 000 tun pro Španělsko,
– 61 350 tun pro Francii,
– 1 313 tun pro Lotyšsko,
– 3 463 tun pro Litvu,
– 2 061 tun pro Maďarsko,
– 5 550 tun pro Nizozemsko,
– 2 500 tun pro Rakousko,
– 462 tun pro Polsko,
– 1 750 tun pro Portugalsko,
– 921 tun pro Rumunsko,
– 189 tun pro Slovensko,
– 2 250 tun pro Finsko,
– 2 250 tun pro Švédsko,
– 12 100 pro Spojené království.
Národní zaručené množství stanovené pro Maďarsko se však týká pouze konopných vláken.“
8. 32003 R 1782: Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst. L 270, 21. 10. 2003, s. 1), ve znění:

– 32004 R 0021: nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. 12. 2003 (Úř. věst. L 5, 9. 1. 2004, s. 8),
– 32004 R 0583: nařízení Rady (ES) č. 583/2004 ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 91, 30. 3. 2004, s. 1),
– 32004 D 0281: rozhodnutí Rady 2004/281/ES ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 93, 30. 3. 2004, s. 1),
– 32004 R 0864: nařízení Rady (ES) č. 864/2004 ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 161, 30. 4. 2004, s. 48).
a) V článku 2 se písmeno g) nahrazuje tímto:

„g) „novými členskými státy“ rozumějí Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko.“
b) V čl. 5 odst. 2 se v prvním pododstavci doplňuje tato věta:

„Bulharsko a Rumunsko však dbají o to, aby půda, která byla využívána jako stálé pastviny k 1. lednu 2007, zůstala vyčleněna pro toto použití.“
c) V čl. 54 odst. 2 se v prvním pododstavci doplňuje nová věta, která zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko je však datm stanoveným pro žádosti o podporu na plochu 30. červen 2005.“
d) V článku 71g se doplňuje nový odstavec, který zní:

„9. Pro Bulharsko a Rumunsko:
a) tříleté referenční období uvedené v odstavci 2 jsou roky 2002 až 2004;
b) rok uvedený v odst. 3 písm. a) je 2004;
c) v odst. 4 prvním pododstavci se odkazem na rok 2004 nebo 2005 rozumí rok 2005 nebo 2006 a odkazy na rok 2004 se rozumí rok 2005.“
e) V článku 71h se doplňuje nová věta, která zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko se však odkazem na 30. červen 2003 rozumí 30. červen 2005.“
f) V článku 74 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Podpora se poskytuje na vnitrostátní základní plochy v tradičních produkčních oblastech uvedených v příloze X.
Základní plochy se stanovují takto:
 Bulharsko  21 800 ha  Řecko  617 000 ha  Španělsko  594 000 ha  Francie  208 000 ha  Itálie  1 646 000 ha  Kypr  6 183 ha  Maďarsko  2 500 ha  Rakousko  7 000 ha  Portugalsko  118 000 ha  “.
g) V článku 78 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Stanovuje se maximální zaručená plocha 1 648 000 ha, na kterou lze poskytnout podporu.“
h) V článku 80 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Podpora se stanovuje podle výnosů v dotyčných členských státech takto:
 Hospodářský rok 2004/05  a v případě použití článku 71 (EUR/ha)  Hospodářský rok 2005/06  a následující roky  (EUR/ha)  Bulharsko  -  345,225  Řecko  1 323,96  561,00  Španělsko  1 123,95  476,25  Francie:  — metropolitní území  971,73  411,75  — Francouzská Guyana  1 329,27  563,25  Itálie  1 069,08  453,00  Maďarsko  548,70  232,50  Portugalsko  1 070,85  453,75  Rumunsko  -  126,075  “;
i) Článek 81 se nahrazuje tímto:

„Článek 81
Plochy
Stanovuje se vnitrostátní základní plocha pro každý producentský stát. Pro Francii se však stanovují dvě základní plochy. Základní plochy se stanovují takto:
 Bulharsko  4 166 ha  Řecko  20 333 ha  Španělsko  104 973 ha  Francie:  — metropolitní území  19 050 ha  — Francouzská Guyana  4 190 ha  Itálie  219 588 ha  Maďarsko  3 222 ha  Portugalsko  24 667 ha  Rumunsko  500 ha 
Členský stát může svou základní plochu či plochy rozdělit na dílčí základní plochy podle objektivních kritérií.“
j) Článek 84 se nahrazuje tímto:

„Článek 84
Plochy
1. Členský stát poskytne podporu Společenství do výše stropu vypočteného vynásobením počtu hektarů jeho VZP stanovené v odstavci 3 průměrnou částkou 120,75 EUR.
2. Stanovuje se maximální zaručená plocha 829 229 ha.
3. Maximální zaručená plocha uvedená v odstavci 2 se rozdělí na tyto VZP:
 Vnitrostátní zamčené plochy (VZP)  Belgie  100 ha  Bulharsko  11 984 ha  Německo  1 500 ha  Řecko  41 100 ha  Španělsko  568 200 ha  Francie  17 300 ha  Itálie  130 100 ha  Kypr  5 100 ha  Lucembursko  100 ha  Maďarsko  2 900 ha  Nizozemsko  100 ha  Rakousko  100 ha  Polsko  4 200 ha  Portugalsko  41 300 ha  Rumunsko  1 645 ha  Slovinsko  300 ha  Slovensko  3 100 ha  Spojené království  100 ha 
4. Členský stát může svou VZP rozdělit na dílčí základní plochy podle objektivních kritérií, zejména na regionální úrovni nebo vzhledem k produkci.“
k) V čl. 95 odst. 4 se doplňují nové pododstavce, které znějí:

„Pro Bulharsko a Rumunsko jsou celková množství uvedená v prvním pododstavci stanovena v tabulce f) přílohy I nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 a přezkoumána v souladu s čl. 6 odst. 1 šestým pododstavcem nařízení Rady (ES) č. 1788/2003.
Pro Bulharsko a Rumunsko je dvanáctiměsíčním obdobím uvedeným v prvním pododstavci období 2006/2007.“
l) V článku 103 se v druhém pododstavci doplňuje nová věta, která zní:

„Podmínkou pro použití tohoto pododstavce však pro Bulharsko a Rumunsko bude, že se v roce 2007 použije režim jednotné platby na plochu a že se rozhodne o používání článku 66.“
m) V článku 105 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Příplatek k platbě na plochu:
— 291 EUR/ha za hospodářský rok 2005/06,
— 285 EUR/ha za hospodářský rok 2006/07 a následující roky
se vyplácí na plochu pro pšenici tvrdou v tradičních produkčních oblastech uvedených v příloze X při dodržení těchto stropů:
 (v hektarech)  Bulharsko  21 800  Řecko  617 000  Španělsko  594 000  Francie  208 000  Itálie  1 646 000  Kypr  6 183  Maďarsko  2 500  Rakousko  7 000  Portugalsko  118 000  .“
n) V článku 108 se v druhém pododstavci doplňuje nová věta, která zní:

„V případě Bulharska a Rumunska nemohou být žádosti o platby předloženy pro půdu, která byla ke dni 30. června 2005 využívána jako stálá pastvina, byla osázena trvalými kulturami nebo stromy nebo byla využívána pro nezemědělské účely.“
o) V článku 110c se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1. Stanovují se tyto vnitrostátní základní plochy:
– Bulharsko: 10 237 ha
– Řecko: 370 000 ha
– Španělsko: 70 000 ha
– Portugalsko: 360 ha.“
p) V článku 110c se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Částka podpory na způsobilý hektar činí:
– v Bulharsku: 263 EUR
– v Řecku: 594 EUR na 300 000 hektarů a 342,85 EUR na zbývajících 70 000 hektarů
– ve Španělsku: 1 039 EUR
– v Portugalsku: 556 EUR.“
q) V článku 116 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4. Použijí se tyto stropy:
 Členský stát  Nároky (× 1000)  Belgie  70  Bulharsko  2 058,483  Česká republika  66,733  Dánsko  104  Německo  2 432  Estonsko  48  Řecko  11 023  Španělsko  19 580  Francie  7 842  Irsko  4 956  Itálie  9 575  Kypr  472,401  Lotyšsko  18,437  Litva  17,304  Lucembursko  4  Maďarsko  1 146  Malta  8,485  Nizozemsko  930  Rakousko  206  Polsko  335,88  Portugalsko  2 690  Rumunsko  5 880,620  Slovinsko  84,909  Slovensko  305,756  Finsko  80  Švédsko  180  Spojené království  19 492  Celkem  89 607,008  .“
r) V článku 123 se odstavec 8 nahrazuje tímto:

„8. Použijí se tyto regionální stropy:
 Belgie  235 149  Bulharsko  90 343  Česká republika  244 349  Dánsko  277 110  Německo  1 782 700  Estonsko  18 800  Řecko  143 134  Španělsko  713 999* Francie  1 754 732** Irsko  1 077 458  Itálie  598 746  Kypr  12 000  Lotyšsko  70 200  Litva  150 000  Lucembursko  18 962  Maďarsko  94 620  Malta  3 201  Nizozemsko  157 932*** Rakousko  373 400  Polsko  926 000  Portugalsko  175 075  Rumunsko  452 000  Slovinsko  92 276  Slovensko  78 348  Finsko  250 000  Švédsko  250 000  Spojené království  1 419 811****
* Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1454/2001.
** Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1452/2001.
*** Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1453/2001.
**** Tento strop se dočasně zvyšuje o 100 000 kusů na 1 519 811 kusů až do doby, než bude možné vyvážet živá zvířata do šesti měsíců věku.“
s) V článku 126 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5. Použijí se tyto vnitrostátní stropy:
 Belgie  394 253  Bulharsko  16 019  Česká republika  90 300  Dánsko  112 932  Německo  639 535  Estonsko  13 416  Řecko  138 005  Španělsko* 1 441 539  Francie** 3 779 866  Irsko  1 102 620  Itálie  621 611  Kypr  500  Lotyšsko  19 368  Litva  47 232  Lucembursko  18 537  Maďarsko  117 000  Malta  454  Nizozemsko  63 236  Rakousko  375 000  Polsko  325 581  Portugalsko*** 416 539  Rumunsko  150 000  Slovinsko  86 384  Slovensko  28 080  Finsko  55 000  Švédsko  155 000  Spojené království  1 699 511 
* Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1454/2001.
** Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1452/2001.
*** Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v nařízení (ES) č. 1453/2001.“
t) V čl. 130 odst. 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Pro nové členské státy se stanovují vnitrostátní stropy uvedené v této tabulce:
 Býci, voli, krávy a jalovice  Telata od jednoho do osmi měsíců  věku o hmotnosti jatečně  upraveného těla do 185 kg  Bulharsko  22 191  101 542  Česká republika  483 382  27 380  Estonsko  107 813  30 000  Kypr  21 000  -  Lotyšsko  124 320  53 280  Litva  367 484  244 200  Maďarsko  141 559  94 439  Malta  6 002  17  Polsko  1 815 430  839 518  Rumunsko  1 148 000  85 000  Slovinsko  161 137  35 852  Slovensko  204 062  62 841 “.
u) V článku 143a se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„V případě Bulharska a Rumunska se však přímé platby zavedou v souladu s následujícím plánem zvýšení vyjádřených jako procentní podíl používané úrovně plateb ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004:
– 25 % v roce 2007,
– 30 % v roce 2008,
– 35 % v roce 2009,
– 40 % v roce 2010,
– 50 % v roce 2011,
– 60 % v roce 2012,
– 70 % v roce 2013,
– 80 % v roce 2014,
– 90 % v roce 2015,
– 100 % od roku 2016.“
v) V čl. 143b odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Zemědělskou plochou pro účely režimu jednotné platby na plochu se však pro Bulharsko a Rumunsko rozumí ta část jeho využívané zemědělské plochy, která je uchovávána v dobrém zemědělském stavu, bez ohledu na to, zda byla k tomuto dni využívána k zemědělské produkci, případně upravená v souladu s objektivními kritérii, která Bulharsko a Rumunsko stanoví po schválení Komisí.“
w) V článku 143b se odstavec 9 nahrazuje tímto:

„9. Každý nový členský stát může používat režim jednotné platby na plochu do konce roku 2006 s možností dvojího prodloužení o jeden rok na žádost nového členského státu. Bulharsko a Rumunsko však mohou režim jednotné platby na plochu používat do konce roku 2009 s možností dvojího prodloužení o jeden rok na jejich žádost. Aniž je dotčen odstavec 11, může každý nový členský stát rozhodnout o ukončení používání tohoto režimu na konci prvního nebo druhého roku doby použitelnosti za účelem používání režimu jednotné platby. Nové členské státy oznámí Komisi svůj záměr ukončit používání tohoto režimu do 1. srpna posledního roku použitelnosti.“
x) V čl. 143b odst. 11 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko se do konce pětileté doby využívání režimu jednotné platby na plochu (tj. roku 2011) použijí procentní podíly stanovené v druhém pododstavci článku 143a. Je-li použitelnost režimu jednotné platby na plochu prodloužena přes tento den na základě rozhodnutí přijatého podle písmene b), použije se procentní podíl stanovený v druhém pododstavci článku 143a pro rok 2011 až do konce posledního roku použitelnosti režimu jednotné platby na plochu.“
y) V článku 143c se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Nové členské státy budou mít na základě zmocnění Komise možnost doplňovat všechny přímé podpory:
a) pokud jde o veškeré přímé platby, až do 55 % úrovně přímých plateb ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004 v roce 2004, 60 % v roce 2005 a 65 % v roce 2006 a od roku 2007 až do 30 procentních bodů nad použitelnou úrovní uvedenou v článku 143a v daném roce. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, platí pravidlo: až do 55 % úrovně přímých plateb ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004 v roce 2007, 60 % v roce 2008 a 65 % v roce 2009 a od roku 2010 až do 30 procentních bodů nad použitelnou úrovní uvedenou v druhém pododstavci článku 143a v daném roce. Česká republika však může přímé platby v odvětví bramborového škrobu doplňovat až do 100 % úrovně ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004. Pro přímé platby uvedené v kapitole 7 hlavy IV tohoto nařízení však platí tyto maximální sazby: 85 % v roce 2004, 90 % v roce 2005, 95 % v roce 2006 a 100 % od roku 2007. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, platí tyto maximální sazby: 85 % v roce 2004, 90 % v roce 2008, 95 % v roce 2009 a 100 % od roku 2010;
nebo
b) i) pokud jde o jiné přímé platby, než je režim jednotné platby, až do celkové úrovně přímé podpory na základě produktu, na kterou by měl zemědělec nárok pro daný produkt v daném novém členském státě v kalendářním roce 2003 podle vnitrostátního režimu podobného SZP, zvýšené o 10 procentních bodů. Referenčním rokem pro Litvu však je kalendářní rok 2002. Referenčním rokem pro Bulharsko a Rumunsko je kalendářní rok 2006. V případě Slovinska činí zvýšení 10 procentních bodů v roce 2004, 15 procentních bodů v roce 2005, 20 procentních bodů v roce 2006 a 25 procentních bodů od roku 2007;
ii) pokud jde o režim jednotné platby, celková úroveň doplňkové národní přímé podpory, kterou může nový členský stát pro daný rok poskytnout, je omezena zvláštním finančním rámcem. Tento rámec se rovná rozdílu mezi:
- celkovou částkou přímé podpory v rámci vnitrostátního režimu podobného SZP, která by byla v daném novém členském státě k dispozici pro kalendářní rok 2003, nebo v případě Litvy kalendářní rok 2002, zvýšenou vždy o 10 procentních bodů. Referenčním rokem pro Bulharsko a Rumunsko však je kalendářní rok 2006. V případě Slovinska činí zvýšení 10 procentních bodů v roce 2004, 15 procentních bodů v roce 2005, 20 procentních bodů v roce 2006 a 25 procentních bodů od roku 2007;
a
- vnitrostátním stropem daného nového členského státu uvedeným v příloze VIIIA, upraveným případně podle čl. 64 odst. 2 a čl. 70 odst. 2.
Pro účely výpočtu celkové částky uvedené v první odrážce se započítají vnitrostátní přímé platby nebo její složky odpovídající přímým platbám Společenství nebo jejím složkám, které se braly v úvahu při výpočtu účinného stropu dotyčného nového členského státu podle čl. 64 odst. 2, čl. 70 odst. 2 a článku 71c.
Pro každou dotčenou přímou platbu si nový členský stát může zvolit uvedenou alternativu a) nebo b).
Celková přímá podpora, kterou lze zemědělci poskytnout v nových členských státech po přistoupení v rámci příslušné přímé platby, včetně všech doplňkových vnitrostátních přímých plateb, nesmí přesáhnout úroveň přímé podpory, na kterou by měl zemědělec nárok podle odpovídající přímé platby používané pro členské státy ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004.“
z) V článku 154a se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2. Opatření uvedená v odstavci 1 mohou být přijata během období od 1. května 2004 do 30. června 2009 a po tomto dni se již nepoužijí. Pro Bulharsko a Rumunsko však toto období začíná dnem 1. ledna 2007 a končí dnem 31. prosince 2011. Rada může na návrh Komise kvalifikovanou většinou rozhodnout o prodloužení těchto období.“
aa) V příloze III se doplňují nové poznámky pod čarou, které znějí:
k názvu bodu A:

„* U Bulharska a Rumunska se odkazem na rok 2005 rozumí odkaz na první rok používání režimu jednotné platby.“;
k názvu bodu B:

„* U Bulharska a Rumunska se odkazem na rok 2006 rozumí odkaz na druhý rok používání režimu jednotné platby.“;
a k názvu bodu C:

„* U Bulharska a Rumunska se odkazem na rok 2007 rozumí odkaz na třetí rok používání režimu jednotné platby.“
ab) Příloha VIIIA se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA VIIIA
Vnitrostátní stropy uvedené v článku 71c
Stropy byly vypočteny s přihlédnutím k rozvrhu zvýšení stanovenému v článku 143a, a proto nevyžadují snížení.
(v milionech EUR) Kalendářní rok  Bulharsko  Česká  republika  Estonsko  Kypr  Lotyšsko  Litva  Maďarsko  Malta  Polsko  Rumunsko  Slovinsko  Slovensko  2005  -  228,8  23,4  8,9  33,9  92,0  350,8  0,67  724,6  -  35,8  97,7  2006  -  266,7  27,3  12,5  39,6  107,3  420,2  0,83  881,7  -  41,9  115,4  2007  200,3  343,6  40,4  16,3  55,6  146,9  508,3  1,64  1 140,8  440,0  56,1  146,6  2008  240,4  429,2  50,5  20,4  69,5  183,6  634,9  2,05  1 425,9  527,9  70,1  183,2  2009  281,0  514,9  60,5  24,5  83,4  220,3  761,6  2,46  1 711,0  618,1  84,1  219,7  2010  321,2  600,5  70,6  28,6  97,3  257,0  888,2  2,87  1 996,1  706,4  98,1  256,2  2011  401,4  686,2  80,7  32,7  111,2  293,7  1 014,9  3,28  2 281,1  883,0  112,1  292,8  2012  481,7  771,8  90,8  36,8  125,1  330,4  1 141,5  3,69  2 566,2  1 059,6  126,1  329,3  2013  562,0  857,5  100,9  40,9  139,0  367,1  1 268,2  4,10  2 851,3  1 236,2  140,2  365,9  2014  642,3  857,5  100,9  40,9  139,0  367,1  1 268,2  4,10  2 851,3  1 412,8  140,2  365,9  2015  722,6  857,5  100,9  40,9  139,0  367,1  1 268,2  4,10  2 851,3  1 589,4  140,2  365,9  následující roky 802,9  857,5  100,9  40,9  139,0  367,1  1 268,2  4,10  2 851,3  1 766,0  140,2  365,9  “.
ac) V příloze X se doplňuje tento text:

„BULHARSKO
Starozagorski
Haskovski
Slivenski
Yambolski
Burgaski
Dobrichki
Plovdivski“.
ad) Příloha XIB se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA XIB
Vnitrostátní základní plochy pro plodiny na orné půdě a referenční výnosy v nových členských státech uvedené v článcích 101 a 103
 Základní  plocha  (hektary) Referenční  výnosy (t/ha) Bulharsko  2 625 258 2,90 Česká republika  2 253 598 4,20 Estonsko  362 827 2,40 Kypr  79 004 2,30 Lotyšsko  443 580 2,50 Litva  1 146 633 2,70 Maďarsko  3 487 792 4,73 Malta  4 565 2,02 Polsko  9 454 671 3,00 Rumunsko  7 012 666 2,65 Slovinsko  125 171 5,27 Slovensko  1 003 453 4,06 “.
9. 32003 R 1788: Nařízení Rady (EHS) č. 1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků (Úř. věst. L 270, 21. 10. 2003, s. 123), ve znění:

– 32004 D 0281: rozhodnutí Rady 2004/281/ES ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 93, 30. 3. 2004, s. 1).
a) V čl. 1 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko bude zřízena zvláštní restrukturalizační rezerva stanovená v tabulce g) přílohy I. Tato rezerva bude uvolňována od 1. dubna 2009 v rozsahu, ve kterém v každé z těchto zemí od roku 2002 klesla spotřeba mléka a mléčných výrobků přímo v hospodářství. Rozhodnutí o uvolnění této rezervy a o jejím rozdělení mezi kvóty dodávek a přímých prodejů přijme Komise postupem podle čl. 23 odst. 2 na základě vyhodnocení zprávy, kterou Bulharsko a Rumunsko Komisi podají do 31. prosince 2008. Tato zpráva podrobně uvede výsledky a tendence současného restrukturalizačního procesu v odvětví mléka a mléčných výrobků dané země, a zejména odklon od produkce pro potřeby vlastního hospodářství k produkci pro trh.“
b) V článku 1 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5. Pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko zahrnují národní referenční kvóty veškeré kravské mléko nebo mléčný ekvivalent dodané kupujícímu nebo prodané přímo ke spotřebě, dle definice v článku 5 tohoto nařízení, bez ohledu na to, zda je produkováno nebo uváděno na trh v rámci přechodného opatření použitelného v těchto zemích.“
c) V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„6. Pro Bulharsko a Rumunsko se dávka použije od 1. dubna 2007.“
d) V čl. 6 odst. 1 se druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:

„Pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko je základ uvedené individuální kvóty stanoven v tabulce f) přílohy I.
V případě Bulharska, České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Rumunska, Slovinska a Slovenska započne dvanáctiměsíční období pro zavedení individuálních referenčních množství: 1. dubna 2001 pro Maďarsko, 1. dubna 2002 pro Maltu a Litvu, 1. dubna 2003 pro Českou republiku, Kypr, Estonsko, Lotyšsko a Slovensko, 1. dubna 2004 pro Polsko a Slovinsko a 1. dubna 2006 pro Bulharsko a Rumunsko.“
e) V čl. 6 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro Bulharsko a Rumunsko bude rozdělení celkového množství mezi dodávky a přímé prodeje stanovené v tabulce f) přílohy I přezkoumáno na základě skutečných čísel za rok 2006 pro dodávky a přímé prodeje a v případě potřeby je Komise upraví postupem podle čl. 23 odst. 2.“
f) V čl. 9 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko je referenční obsah tuku uvedený v odstavci 1 stejný jako referenční obsah tuku pro množství přidělená producentům k těmto dnům: 31. března 2002 pro Maďarsko, 31. března 2003 pro Litvu, 31. března 2004 pro Českou republiku, Kypr, Estonsko, Lotyšsko a Slovensko, 31. března 2005 pro Polsko a Slovinsko a 31. března 2007 pro Bulharsko a Rumunsko.“
g) V čl. 9 odst. 5 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro Rumunsko bude referenční obsah tuku stanovený v příloze II přezkoumán na základě skutečných čísel za plný rok 2004 a v případě potřeby je Komise upraví postupem podle čl. 23 odst. 2.“
h) Tabulky d), e), f) a g) v příloze I se nahrazují tímto:

„d) Období 2007/2008
 Členský stát  Množství v tunách  Belgie  3 343 535,000  Bulharsko  979 000,000  Česká republika  2 682 143,000  Dánsko  4 499 900,000  Německo  28 143 464,000  Estonsko  624 483,000  Řecko  820 513,000  Španělsko  6 116 950,000  Francie  24 478 156,000  Irsko  5 395 764,000  Itálie  10 530 060,000  Kypr  145 200,000  Lotyšsko  695 395,000  Litva  1 646 939,000  Lucembursko  271 739,000  Maďarsko  1 947 280,000  Malta  48 698,000  Nizozemsko  11 185 440,000  Rakousko  2 776 895,000  Polsko  8 964 017,000  Portugalsko  1 939 187,000  Rumunsko  3 057 000,000  Slovinsko  560 424,000  Slovensko  1 013 316,000  Finsko  2 431 047,324  Švédsko  3 336 030,000  Spojené království  14 755 647,000 
e) Období 2008/2009 až 2014/2015
 Členský stát  Množství v tunách  Belgie  3 360 087,000  Bulharsko  979 000,000  Česká republika  2 682 143,000  Dánsko  4 522 176,000  Německo  28 282 788,000  Estonsko  624 483,000  Řecko  820 513,000  Španělsko  6 116 950,000  Francie  24 599 335,000  Irsko  5 395 764,000  Itálie  10 530 060,000  Kypr  145 200,000  Lotyšsko  695 395,000  Litva  1 646 939,000  Lucembursko  273 084,000  Maďarsko  1 947 280,000  Malta  48 698,000  Nizozemsko  11 240 814,000  Rakousko  2 790 642,000  Polsko  8 964 017,000  Portugalsko  1 948 550,000  Rumunsko  3 057 000,000  Slovinsko  560 424,000  Slovensko  1 013 316,000  Finsko  2 443 069,324  Švédsko  3 352 545,000  Spojené království  14 828 597,000 
f) Referenční množství pro dodávky a přímé prodeje uvedené v čl. 6 odst. 1 druhém pododstavci
 Členský stát  Referenční množství pro  dodávky, v tunách  Referenční množství pro přímé prodeje, v tunách  Bulharsko  722 000  257 000  Česká republika  2 613 239  68 904  Estonsko  537 188  87 365  Kypr  141 337  3 863  Lotyšsko  468 943  226 452  Litva  1 256 440  390 499  Maďarsko  1 782 650  164 630  Malta  48 698  -  Polsko  8 500 000  464 017  Rumunsko  1 093 000  1 964 000  Slovinsko  467 063  93 361  Slovensko  990 810  22 506 
g) Množství zvláštní restrukturalizační rezervy uvedené v čl. 1 odst. 4
 Členský stát  Množství zvláštní restrukturalizační  rezervy, v tunách  Bulharsko  39 180  Česká republika  55 788  Estonsko  21 885  Lotyšsko  33 253  Litva  57 900  Maďarsko  42 780  Polsko  416 126  Rumunsko  188 400  Slovinsko  16 214  Slovensko  27 472  “.
i) V příloze II se tabulka nahrazuje tímto:

„REFERENČNÍ OBSAH TUKU
 Členský stát  Referenční obsah tuku (g/kg)  Belgie  36,91  Bulharsko  39,10  Česká republika  42,10  Dánsko  43,68  Německo  40,11  Estonsko  43,10  Řecko  36,10  Španělsko  36,37  Francie  39,48  Irsko  35,81  Itálie  36,88  Kypr  34,60  Lotyšsko  40,70  Litva  39,90  Lucembursko  39,17  Maďarsko  38,50  Nizozemsko  42,36  Rakousko  40,30  Polsko  39,00  Portugalsko  37,30  Rumunsko  35,93  Slovinsko  41,30  Slovensko  37,10  Finsko  43,40  Švédsko  43,40  Spojené království  39,70 
3. DOPRAVNÍ POLITIKA
31996 L 0026: Směrnice Rady 96/26/ES ze dne 29. dubna 1996 o přístupu k povolání provozovatele silniční přepravy zboží a provozovatele silniční přepravy osob, jakož i o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci, s cílem umožnit účinný výkon svobody usazování těchto dopravců v oblasti vnitrostátní a mezinárodní dopravy (Úř. věst. L 124, 23. 5. 1996, s. 1), ve znění:

– 31998 L 0076: směrnice Rady 98/76/ES ze dne 1. 10. 1998 (Úř. věst. L 277, 14. 10. 1998, s. 17),
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32004 L 0066: směrnice Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
a) V článku 10 se doplňují nové odstavce, které znějí:

„11. Odchylně od odstavce 3 jsou osvědčení vydaná provozovatelům silniční dopravy v Bulharsku přede dnem přistoupení považována za rovnocenná osvědčením vydaným na základě této směrnice, pouze pokud byla vydána
– provozovatelům mezinárodní silniční přepravy zboží a osob podle výnosu č. 11 ze dne 31. října 2002 o mezinárodní silniční přepravě osob a zboží (Státní věstník č. 108 ze dne 19. listopadu 2002) od 19. listopadu 2002,
– provozovatelům vnitrostátní silniční přepravy zboží a osob podle výnosu č. 33 ze dne 3. listopadu 1999 o veřejné přepravě osob a zboží na území Bulharska, ve znění ze dne 30. října 2002 (Státní věstník č. 108 ze dne 19. listopadu 2002) od 19. listopadu 2002.
12. Odchylně od odstavce 3 jsou osvědčení vydaná provozovatelům silniční dopravy v Rumunsku přede dnem přistoupení považována za rovnocenná osvědčením vydaným na základě této směrnice, pouze pokud byla vydána provozovatelům mezinárodní a vnitrostátní silniční nákladní dopravy a osobní dopravy od 28. ledna 2000 podle vyhlášky ministra dopravy č. 761 ze dne 21. prosince 1999 o jmenování, výcviku a osvědčení odborné způsobilosti osob, které trvale a skutečně koordinují silniční dopravu.“.
b) V článku 10b se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Osvědčení o odborné způsobilosti uvedená v čl. 10 odst. 4 až 12 mohou být znovu vydána daným členským státem ve formě osvědčení stanoveného v příloze Ia.“
4. DANĚ
1. 31977 L 0388: Šestá směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (Úř. věst. L 145, 13. 6.c1977, s. 1), ve znění:

– 11979 H: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Řecké republiky (Úř. věst. L 291, 19. 11. 1979, s. 95),
– 31980 L 0368: směrnice Rady 80/368/EHS ze dne 26. 3. 1980 (Úř. věst. L 90, 3. 4. 1980, s. 41),
– 31984 L 0386: směrnice Rady 84/386/EHS ze dne 31. 7. 1984 (Úř. věst. L 208, 3. 8. 1984, s. 58),
– 11985 I: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení Španělského království a Portugalské republiky (Úř. věst. L 302, 15. 11. 1985, s. 167),
– 31989 L 0465: směrnice Rady 89/465/EHS ze dne 18. 7. 1989 (Úř. věst. L 226, 3. 8. 1989, s. 21),
– 31991 L 0680: směrnice Rady 91/680/EHS ze dne 16. 12. 1991 (Úř. věst. L 376, 31. 12. 1991, s. 1),
– 31992 L 0077: směrnice Rady 92/77/EHS ze dne 19. 10. 1992 (Úř. věst. L 316, 31. 10. 1992, s. 1),
– 31992 L 0111: směrnice Rady 92/111/EHS ze dne 14. 12. 1992 (Úř. věst. L 384, 30. 12. 1992, s. 47),
– 31994 L 0004: směrnice Rady 94/4/ES ze dne 14. 2. 1994 (Úř. věst. L 60, 3. 3. 1994, s. 14),
– 31994 L 0005: směrnice Rady 94/5/ES ze dne 14. 2. 1994 (Úř. věst. L 60, 3. 3. 1994, s. 16),
– 31994 L 0076: směrnice Rady 94/76/ES ze dne 22. 12. 1994 (Úř. věst. L 365, 31. 12. 1994, s. 53),
– 31995 L 0007: směrnice Rady 95/7/ES ze dne 10. 4. 1995 (Úř. věst. L 102, 5. 5. 1995, s. 18),
– 31996 L 0042: směrnice Rady 96/42/ES ze dne 25. 6. 1996 (Úř. věst. L 170, 9. 7. 1996, s. 34),
– 31996 L 0095: směrnice Rady 96/95/ES ze dne 20. 12. 1996 (Úř. věst L 338, 28. 12. 1996, s. 89),
– 31998 L 0080: směrnice Rady 98/80/ES ze dne 12. 10. 1998 (Úř. věst. L 281, 17. 10. 1998, s. 31),
– 31999 L 0049: směrnice Rady 1999/49/ES ze dne 25. 5. 1999 (Úř. věst. L 139, 2. 6. 1999, s. 27),
– 31999 L 0059: směrnice Rady 1999/59/ES ze dne 17. 6. 1999 (Úř. věst. L 162, 26. 6. 1999, s. 63),
– 31999 L 0085: směrnice Rady 1999/85/ES ze dne 22. 10. 1999 (Úř. věst. L 277, 28. 10. 1999, s. 34),
– 32000 L 0017: směrnice Rady 2000/17/ES ze dne 30. 3. 2000 (Úř. věst. L 84, 5. 4. 2000, s. 24),
– 32000 L 0065: směrnice Rady 2000/65/ES ze dne 17. 10. 2000 (Úř. věst. L 269, 21. 10. 2000, s. 44),
– 32001 L 0004: směrnice Rady 2001/4/ES ze dne 19. 1. 2001 (Úř. věst. L 22, 24. 1. 2001, s. 17),
– 32001 L 0115: směrnice Rady 2001/115/ES ze dne 20. 12. 2001 (Úř. věst. L 15, 17. 1. 2002, s. 24),
– 32002 L 0038: směrnice Rady 2002/38/ES ze dne 7. 5. 2002 (Úř. věst. L 128, 15. 5. 2002, s. 41),
– 32002 L 0093: směrnice Rady 2002/93/ES ze dne 3. 12. 2002 (Úř. věst. L 331, 7. 12. 2002, s. 27),
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33),
– 32003 L 0092: směrnice Rady 2003/92/ES ze dne 7. 10. 2003 (Úř. věst. L 260, 11. 10. 2003, s. 8),
– 32004 L 0007: směrnice Rady 2004/7/ES ze dne 20. 1. 2004 (Úř. věst. L 27, 30. 1. 2004, s. 44),
– 32004 L 0015: směrnice Rady 2004/15/ES ze dne 10. 2. 2004 (Úř. věst. L 52, 21. 2. 2004, s. 61),
– 32004 L 0066: směrnice Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
V článku 24a se před odrážku „– v České republice: 35 000 eur“ vkládá nová odrážka, která zní:

„– v Bulharsku: 25 600 eur,“
a za odrážku „– v Polsku: 10 000 eur“ se vkládá nová odrážka, která zní:

„– v Rumunsku: 35 000 eur,“.
2. 31992 L 0083: Směrnice Rady 92/83/EHS ze dne 19. října 1992 o harmonizaci struktury spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů (Úř. věst. L 316, 31. 10. 1992, s. 21), ve znění:

– 12003 T: aktem o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) V článku 22 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6. Bulharsko a Česká republika mohou uplatňovat sníženou sazbu spotřební daně, která není nižší než 50 % základní vnitrostátní sazby spotřební daně z lihu, pro líh vyrobený pěstitelskými pálenicemi, které ročně vyrábějí více než 10 hektolitrů lihu z ovoce dodaného domácnostmi pěstitelů. Uplatnění snížené sazby se omezuje na 30 litrů ovocných destilátů vyrobených na domácnost pěstitele ročně, určených výhradně pro osobní spotřebu.“
b) V článku 22 se odstavec 7 nahrazuje tímto:

„7. Maďarsko, Rumunsko a Slovensko mohou uplatňovat sníženou sazbu spotřební daně, která není nižší než 50 % základní vnitrostátní sazby spotřební daně z lihu, pro líh vyrobený pěstitelskými pálenicemi, které ročně vyrábějí více než 10 hektolitrů lihu z ovoce dodaného domácnostmi pěstitelů. Uplatnění snížené sazby se omezuje na 50 litrů ovocných destilátů vyrobených na domácnost pěstitele ročně, určených výhradně pro osobní spotřebu. Komise přezkoumá tuto úpravu v roce 2015 a podá Radě zprávu o možných změnách.“

PŘÍLOHA IV
Seznam uvedený v článku 20 aktu o přistoupení: doplňkové úpravy aktů přijatých orgány
ZEMĚDĚLSTVÍ
A. ZEMĚDĚLSKÉ PŘEDPISY
1. Smlouva o založení Evropského společenství, část třetí hlava II Zemědělství
Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou změní nařízení, kterým se řídí společná organizace trhů v odvětví cukru, s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska, a podle následující tabulky upraví kvóty pro cukr a isoglukosu a maximální požadavky na zásobování pro dovoz surového cukru, které mohou být upraveny stejným způsobem jako kvóty pro stávající členské státy, aby byl zajištěn soulad se zásadami a cíli společné organizace trhů v odvětví cukru, které budou tehdy v platnosti.
Dohodnutá množství
(v tunách) Bulharsko  Rumunsko  Základní množství pro cukr(1) 4 752  109 164  z toho:  A  4 320  99 240  B  432  9 924  Maximální požadavky na zásobování (vyjádřeno v bílém cukru) pro dovoz surového cukru  198 748  329 636  Základní množství pro isoglukosu(2) 56 063  9 981  z toho:  A  56 063  9 790  B  0  191 
(1) V tunách bílého cukru.
(2) V tunách sušiny.
Pokud o to Bulharsko v roce 2006 požádá, převedou se uvedená základní množství pro cukr A a B do jeho základních množství pro isoglukosu A a B.
2. 31998 R 2848: Nařízení Komise (ES) č. 2848/98 ze dne 22. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2075/92, pokud jde o režim prémií, produkční kvóty a zvláštní podporu pro seskupení producentů v odvětví surového tabáku (Úř. věst. L 358, 31. 12. 1998, s. 17), ve znění:

– 31999 R 0510: nařízení Komise (ES) č. 510/1999 ze dne 8. 3. 1999 (Úř. věst. L 60, 9. 3. 1999, s. 54),
– 31999 R 0731: nařízení Komise (ES) č. 731/1999 ze dne 7. 4. 1999 (Úř. věst. L 93, 8. 4. 1999, s. 20),
– 31999 R 1373: nařízení Komise (ES) č. 1373/1999 ze dne 25. 6. 1999 (Úř. věst. L 162, 26. 6. 1999, s. 47),
– 31999 R 2162: nařízení Komise (ES) č. 2162/1999 ze dne 12. 10. 1999 (Úř. věst. L 265, 13. 10. 1999, s. 13),
– 31999 R 2637: nařízení Komise (ES) č. 2637/1999 ze dne 14. 12. 1999 (Úř. věst. L 323, 15. 12. 1999, s. 8),
– 32000 R 0531: nařízení Komise (ES) č. 531/2000 ze dne 10. 3. 2000 (Úř. věst. L 64, 11. 3. 2000, s. 13),
– 32000 R 0909: nařízení Komise (ES) č. 909/2000 ze dne 2. 5. 2000 (Úř. věst. L 105, 3. 5. 2000, s. 18),
– 32000 R 1249: nařízení Komise (ES) č. 1249/2000 ze dne 15. 6. 2000 (Úř. věst. L 142, 16. 6. 2000, s. 3),
– 32001 R 0385: nařízení Komise (ES) č. 385/2001 ze dne 26. 2. 2001 (Úř. věst. L 57, 27. 2. 2001, s. 18),
– 32001 R 1441: nařízení Komise (ES) č. 1441/2001 ze dne 16. 7. 2001 (Úř. věst. L 193, 17. 7. 2001, s. 5),
– 32002 R 0486: nařízení Komise (ES) č. 486/2002 ze dne 18. 3. 2002 (Úř. věst. L 76, 19. 3. 2002, s. 9),
– 32002 R 1005: nařízení Komise (ES) č. 1005/2002 ze dne 12. 6. 2002 (Úř. věst. L 153, 13. 6. 2002, s. 3)
– 32002 R 1501: nařízení Komise (ES) č. 1501/2002 ze dne 22. 8. 2002 (Úř. věst. L 227, 23. 8. 2002, s. 16),
– 32002 R 1983: nařízení Komise (ES) č. 1983/2002 ze dne 7. 11. 2002 (Úř. věst. L 306, 8. 11. 2002, s. 8),
– 32004 R 1809: nařízení Komise (ES) č. 1809/2004 ze dne 18. 10. 2004 (Úř. věst. L 318, 19. 10. 2004, s. 18).
V případě potřeby přijme Komise postupem podle článku 23 nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu se surovým tabákem1) před přistoupením nezbytné změny seznamu Společenství obsahujícího uznané pěstitelské oblasti a uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 2848/98, aby se zohlednilo přistoupení Bulharska a Rumunska, zejména s cílem zařadit do tohoto seznamu určené bulharské a rumunské pěstitelské oblasti tabáku.
3. 32003 R 1782: Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst. L 270, 21. 10. 2003, s. 1), ve znění:

– 32004 R 0021: nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. 12. 2003 (Úř. věst. L 5, 9. 1. 2004, s. 8),
– 32004 R 0583: nařízení Rady (ES) č. 583/2004 ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 91, 30. 3. 2004, s. 1),
– 32004 D 0281: rozhodnutí Rady 2004/281/ES ze dne 22. 3. 2004 (Úř. věst. L 93, 30. 3. 2004, s. 1),
– 32004 R 0864: nařízení Rady (ES) č. 864/2004 ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 161, 30. 4. 2004, s. 48).
a) Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou přijme ustanovení pro Bulharsko a Rumunsko nezbytná k tomu, aby byla pomoc pro osiva začleněna do režimů podpor stanovených v hlavě III kapitole 6 a hlavě IVa nařízení (ES) č. 1782/2003.
i) Tato ustanovení budou zahrnovat změnu přílohy XIa „Stropy podpory pro osivo v nových členských státech uvedené v čl. 99 odst. 3“ nařízení (ES) č. 1782/2003, ve znění nařízení Rady (ES) č. 583/2004, takto:

„PŘÍLOHA Xla
Stropy podpory pro osivo v nových členských státech uvedené v čl. 99 odst. 3
(v milionech EUR) Kalendářní rok  Bulharsko  Česká republika  Estonsko  Kypr  Lotyšsko  Litva  Maďarsko  Malta  Polsko  Rumunsko  Slovinsko  Slovensko  2005  -  0,87  0,04  0,03  0,10  0,10  0,78  0,03  0,56  -  0,08  0,04  2006  -  1,02  0,04  0,03  0,12  0,12  0,90  0,03  0,65  -  0,10  0,04  2007  0,11  1,17  0,05  0,04  0,14  0,14  1,03  0,04  0,74  0,19  0,11  0,05  2008  0,13  1,46  0,06  0,05  0,17  0,17  1,29  0,05  0,93  0,23  0,14  0,06  2009  0,15  1,75  0,07  0,06  0,21  0,21  1,55  0,06  1,11  0,26  0,17  0,07  2010  0,17  2,04  0,08  0,07  0,24  0,24  1,81  0,07  1,30  0,30  0,19  0,08  2011  0,22  2,33  0,10  0,08  0,28  0,28  2,07  0,08  1,48  0,38  0,22  0,09  2012  0,26  2,62  0,11  0,09  0,31  0,31  2,33  0,09  1,67  0,45  0,25  0,11  2013  0,30  2,91  0,12  0,10  0,35  0,35  2,59  0,10  1,85  0,53  0,28  0,12  2014  0,34  2,91  0,12  0,10  0,35  0,35  2,59  0,10  1,85  0,60  0,28  0,12  2015  0,39  2,91  0,12  0,10  0,35  0,35  2,59  0,10  1,85  0,68  0,28  0,12  2016  0,43  2,91  0,12  0,10  0,35  0,35  2,59  0,10  1,85  0,75  0,28  0,12  následující  roky  0,43  2,91  0,12  0,10  0,35  0,35  2,59  0,10  1,85  0,75  0,28  0,12  “
ii) Maximální celostátní množství osiva, na které se vyplácí podpora, jsou rozdělena takto:
Dohodnuté rozdělení maximálních celostátních množství osiva, na které se vyplácí podpora
(v tunách) Bulharsko  Rumunsko  Osivo rýže (Oryza sativa L.)  883,2  100  Osivo jiné než osivo rýže  936  2 294 
b) Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem kvalifikovanou většinou přijme opatření pro Bulharsko a Rumunsko nezbytná k tomu, aby byla podpora pro tabák začleněna do režimů podpor stanovených v hlavě III kapitole 6 a hlavě IVa nařízení Rady (ES) č. 1782/2003.
Dohodnutý příděl zaručených prahových množství tabáku pro jednotlivé státy je tento:
Dohodnutý příděl zaručených prahových množství tabáku pro jednotlivé státy
(v tunách) Bulharsko  Rumunsko  Celkem, z toho:  47 137  12 312  I Flue-cured  9 023  4 647  II Light air-cured  3 208  2 370  V Sun-cured  5 295  VI Basmas  31 106  VIII Kaba Koulak  3 800 
B. VETERINÁRNÍ A ROSTLINOLÉKAŘSKÉ PŘEDPISY
31999 L 0105: Směrnice Rady 1999/105/ES ze dne 22. prosince 1999 o uvádění reprodukčního materiálu lesních dřevin na trh (Úř. věst. L 11, 15. 1. 2000, s. 17).
Komise v případě potřeby postupem podle čl. 26 odst. 3 směrnice 1999/105/ES upraví přílohu I uvedené směrnice, pokud jde o tyto druhy lesních dřevin: borovice rumelská (Pinus peuce Griseb.), buk východní (Fagus orientalis Lipsky), dub uherský (Quercus frainetto Ten.) a lípa stříbrná (Tilia tomentosa Moench).

PŘÍLOHA V
Seznam uvedený v článku 21 aktu o přistoupení: jiná trvalá ustanovení
1. PRÁVO OBCHODNÍCH SPOLEČNOSTÍ
Smlouva o založení Evropského společenství, část třetí hlava I Volný pohyb zboží
SPECIFICKÝ MECHANISMUS
Pokud se jedná o Bulharsko nebo Rumunsko, může majitel nebo oprávněný z patentu nebo dodatkového ochranného osvědčení pro léčivý přípravek přihlášených ve členském státě v době, kdy tato ochrana nemohla být pro takový výrobek ve výše uvedeném novém členském státě získána, uplatňovat práva poskytnutá patentem nebo dodatkovým ochranným osvědčením za účelem zabránit dovozu a uvádění na trh tohoto výrobku ve členském státě nebo státech, kde dotyčný výrobek požívá patentové ochrany nebo dodatkové ochrany, třebaže poprvé byl výrobek uveden na trh v dotyčném novém členském státě přímo jím nebo s jeho souhlasem.
Každý, kdo zamýšlí dovézt nebo uvést na trh výrobek uvedený v předchozím odstavci v členském státě, kde výrobek požívá patentové nebo dodatkové ochrany, musí v žádosti týkající se tohoto dovozu prokázat příslušným orgánům, že majiteli nebo oprávněnému z takové ochrany bylo zasláno oznámení s předstihem jednoho měsíce.
2. HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ
Smlouva o založení Evropského společenství, část třetí hlava VI kapitola 1 Hospodářská soutěž
1. Následující režimy podpor a individuální podpory, které nabyly účinku v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou stále použitelné i po tomto dni, se považují po přistoupení za existující podpory ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES:
a) podpůrná opatření, která nabyla účinku před 10. prosincem 1994;
b) podpůrná opatření uvedená v dodatku k této příloze;
c) podpůrná opatření, která byla ke dni přistoupení posouzena orgánem nového členského státu pro dohled nad státní podporou, která byla shledána slučitelnými s acquis a v jejichž případě Komise nevznesla námitku na základě vážných pochybností o slučitelnosti opatření se společným trhem postupem uvedeným v odstavci 2.
Všechna opatření stále použitelná po dni přistoupení, která představují státní podporu a nesplňují výše uvedené podmínky, se pro účely čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES po přistoupení považují za nové podpory.
Výše uvedená ustanovení se nevztahují na podpory v odvětví dopravy ani na činnosti spojené s výrobou, zpracováním a uváděním na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES, s výjimkou produktů rybolovu a výrobků z nich odvozených.
Výše uvedenými ustanoveními rovněž nejsou dotčena přechodná opatření týkající se hospodářské soutěže, která jsou stanovena v aktu, a opatření stanovená v příloze VII kapitole 4 oddílu B aktu.
2. Pokud si nový členský stát přeje, aby Komise postupem podle odst. 1 písm. c) přezkoumala určité podpůrné opatření, bude Komisi pravidelně poskytovat
a) seznam existujících podpůrných opatření, která byla posouzena vnitrostátním orgánem pro dohled nad státní podporou a která byla tímto orgánem shledána slučitelnými s acquis; a
b) jakékoli další informace nezbytné pro posouzení slučitelnosti podpůrného opatření, které má být přezkoumáno,
v souladu s konkrétním formulářem poskytnutým Komisí.
Pokud Komise do tří měsíců od obdržení úplných informací o existujícím podpůrném opatření nebo od obdržení prohlášení nového členského státu, kterým tento stát informuje Komisi, že poskytnuté informace považuje za úplné, neboť požadované dodatečné informace nejsou dostupné nebo již byly poskytnuty, nevznese námitky na základě vážných pochybností o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem, má se za to, že Komise proti němu nemá námitek.
Tento postup se použije na veškerá podpůrná opatření předložená postupem podle odst. 1 písm. c) Komisi přede dnem přistoupení bez ohledu na to, zda se v době zkoumání již daný nový členský stát stal členem Unie.
3. Rozhodnutí Komise vznést námitky vůči podpůrnému opatření ve smyslu odst. 1 písm. c) se považuje za rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES1.
Pokud je takové rozhodnutí přijato přede dnem přistoupení, nabývá účinku dnem přistoupení.
4. Aniž jsou dotčeny postupy týkající se existujících podpor uvedených v článku 88 Smlouvy o ES, považují se režimy podpor a individuální podpory poskytované v odvětví dopravy, které nabyly účinku v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou stále použitelné i po tomto dni, za existující podpory ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES za předpokladu, že
– podpůrná opatření budou sdělena Komisi do čtyř měsíců ode dne přistoupení. Toto sdělení musí zahrnovat údaje o právním základu každého opatření. Existující podpůrná opatření a záměry poskytnout nebo upravit podpory, které byly sděleny Komisi přede dnem přistoupení, se považují za sdělené dnem přistoupení.
Tato podpůrná opatření se považují za „existující“ podporu ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES do konce třetího roku ode dne přistoupení.
Nové členské státy tato podpůrná opatření případně upraví tak, aby byla do konce třetího roku po dni přistoupení v souladu s pokyny Komise. Po tomto dni se každá podpora, u níž bude zjištěno, že není slučitelná s uvedenými pokyny, považuje za novou podporu.
5. V případě Rumunska se odst. 1 písm. c) použije pouze na podpůrná opatření posouzená rumunským orgánem pro dohled nad státní podporou po dni, který Komise na základě soustavného sledování závazků přijatých Rumunskem v rámci přístupových jednání označí za den, k němuž dosavadní úsilí Rumunska v oblasti výkonu státní podpory v době před přistoupením dosáhlo uspokojivé úrovně. Uspokojivou úroveň lze považovat za dosaženou, pouze pokud Rumunsko prokáže důsledné vykonávání komplexní a náležité kontroly státní podpory v oblasti všech podpůrných opatření poskytovaných v Rumunsku, včetně toho, že rumunský orgán pro dohled nad státní podporou přijímá a provádí plně a řádně odůvodněná rozhodnutí, v nichž je obsaženo přesné hodnocení každého opatření, zda má povahu státní podpory, a správné použití kritérií slučitelnosti.
Komise může na základě vážných pochybností o slučitelnosti se společným trhem vznést námitky proti jakémukoli podpůrnému opatření poskytnutému v době před přistoupením mezi 1. zářím 2004 a dnem stanoveným ve výše uvedeném rozhodnutí Komise, v němž bylo shledáno, že úsilí o výkon státní podpory dosáhlo uspokojivé úrovně. Takové rozhodnutí Komise vznést námitky proti opatření se považuje za rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení ve smyslu nařízení (ES) č. 659/1999. Pokud je takové rozhodnutí přijato přede dnem přistoupení, nabývá účinku dnem přistoupení.
Pokud Komise po zahájení formálního vyšetřovacího řízení přijme záporné rozhodnutí, rozhodne, že Rumunsko musí přijmout veškerá nezbytná opatření, aby účinně získalo od příjemce podporu zpět. Podpora, která má být vrácena, zahrnuje úrok s náležitou sazbou stanovenou v souladu s nařízením (ES) č. 794/20041, který je splatný týmž dnem.
3. ZEMĚDĚLSTVÍ
a) Smlouva o založení Evropského společenství, část třetí hlava II Zemědělství
1. Veřejné zásoby uchovávané novými členskými státy ke dni přistoupení, které vyplývají z jejich politiky podpory trhu, převezme Společenství v hodnotě vyplývající z použití článku 8 nařízení Rady (EHS) č. 1883/78 ze dne 2. srpna 1978 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu1). Tyto zásoby budou převzaty pouze za podmínky, že se veřejné intervence ve Společenství pro daný produkt provádějí a že zásoby splňují požadavky pro intervenci Společenství.
2. Soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu na území nových členských států ke dni přistoupení přesahující množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států.
Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
3. Zásoby uvedené v odstavci 1 se odečtou od množství přesahujícího obvyklý převod zásob.
4. Komise provede a uplatní úpravu vymezenou výše postupem podle článku 13 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky1), nebo případně postupem podle čl. 42 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 30. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru2) nebo odpovídajících článků ostatních nařízení o společné organizaci zemědělských trhů, anebo odpovídajícím postupem projednávání ve výboru stanoveným použitelným právním předpisem.
b) Smlouva o založení Evropského společenství, část třetí hlava VI kapitola 1 Hospodářská soutěž
Aniž jsou dotčeny postupy týkající se existujících podpor stanovené v článku 88 Smlouvy o ES, považují se režimy podpor a jednotlivé podpory poskytované na činnosti spojené s produkcí, zpracováním nebo uváděním na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES, s výjimkou produktů rybolovu a z nich odvozených výrobků, zavedené v některém novém členském státě přede dnem přistoupení a stále použitelné po tomto dni, za existující podpory ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES za této podmínky:
– podpůrná opatření budou sdělena Komisi do čtyř měsíců ode dne přistoupení. Toto sdělení bude zahrnovat údaje o právním základu každého opatření. Existující podpůrná opatření záměry poskytnout nebo upravit podpory, které byly sděleny Komisi přede dnem přistoupení, se považují za sdělené dnem přistoupení. Komise zveřejní seznam těchto podpor.
Tato podpůrná opatření se považují za „existující“ podporu ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES do konce třetího roku ode dne přistoupení.
Nové členské státy tato podpůrná opatření případně upraví tak, aby byla nejpozději do konce třetího roku po dni přistoupení v souladu s pokyny Komise. Po tomto dni se každá podpora, u níž bude zjištěno, že není slučitelná s uvedenými pokyny, považuje za novou podporu.
4. CELNÍ UNIE
Smlouva o založení Evropského společenství, část třetí hlava I Volný pohyb zboží, kapitola 1 Celní unie
31992 R 2913: Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19. 10. 1992, s. 1), naposledy pozměněné:
– 12003 T: aktem o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
31993 R 2454: Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. 253, 11. 10. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32003 R 2286: nařízením Komise (ES) č. 2286/2003 ze dne 18. 12. 2003 (Úř. věst. L 343, 31. 12. 2003, s. 1).
Nařízení (EHS) č. 2913/92 a nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňují s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
PROKAZOVÁNÍ STATUSU ZBOŽÍ SPOLEČENSTVÍ (OBCHOD V RÁMCI ROZŠÍŘENÉHO SPOLEČENSTVÍ)
1. Odchylně od článku 20 nařízení (EHS) č. 2913/92 nepodléhá zboží, které je ke dni přistoupení dočasně uskladněno nebo se nachází v některém z celně schválených určení a celních režimů uvedených v čl. 4 odst. 15 písm. b) a odst. 16 písm. b) až g) uvedeného nařízení v podmínkách rozšířeného Společenství, nebo zboží, které je přepravováno uvnitř rozšířeného Společenství po ukončení vývozních formalit, clu ani jiným celním opatřením při propouštění do volného oběhu za podmínky, že je předložen jeden z těchto dokladů:
a) doklad o preferenčním původu řádně vydaný přede dnem přistoupení podle jedné z Evropských dohod uvedených níže nebo rovnocenných preferenčních dohod, které mezi sebou uzavřely nové členské státy a které obsahují zákaz navracení cla nebo osvobození od něj u nepůvodních materiálů používaných při výrobě výrobků, pro něž je doklad o původu vydán nebo vystaven (pravidlo „zákazu navracení cla“).
Evropské dohody:
– 21994 A 1231 (24) Bulharsko: Evropská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé – Protokol č. 4 o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce1;
– 21994 A 1231 (20) Rumunsko: Evropská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskou republikou na straně druhé – Protokol č. 4 o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní2;
b) některý z dokladů o statusu zboží Společenství uvedených v čl. 314 písm. c) a článku 315 nařízení (EHS) č. 2454/93;
c) karnet ATA vydaný přede dnem přistoupení ve stávajícím členském státě nebo v novém členském státě.
2. Pro účely vydání dokladu uvedeného v odst. 1 písm. b) s ohledem na stav ke dni přistoupení a nad rámec čl. 4 odst. 7 nařízení (EHS) č. 2913/92 se za „zboží Společenství“ považuje zboží:
– zcela získané na území kteréhokoli z nových členských států za podmínek totožných s podmínkami uvedenými v článku 23 nařízení (EHS) č. 2913/92 a neobsahující zboží dovezené z jiných zemí či území, nebo
– dovezené ze zemí či území jiných než z dotyčné země a propuštěné do volného oběhu v této zemi, nebo
– získané či vyrobené v dotyčné zemi buď pouze ze zboží uvedeného ve druhé odrážce tohoto odstavce, nebo ze zboží uvedeného v první a druhé odrážce tohoto odstavce.
3. Pro účely ověření dokladů uvedených v odst. 1 písm. a) výše se použijí ustanovení o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce odpovídající Evropské dohody nebo rovnocenných preferenčních dohod vzájemně uzavřených mezi novými členskými státy. Žádosti o následné ověření těchto dokladů o původu budou příslušné celní orgány stávajících členských států a nových členských států přijímat po dobu tří let od vydání dotyčného dokladu původu a mohou být těmito orgány vystavovány po dobu tří let od přijetí dokladu o původu jako podkladu pro celní prohlášení pro volný oběh.
PROKAZOVÁNÍ PREFERENČNÍHO PŮVODU (OBCHOD S TŘETÍMI ZEMĚMI VČETNĚ TURECKA V RÁMCI PREFERENČNÍCH DOHOD O ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUKTECH, VÝROBCÍCH Z UHLÍ A VÝROBCÍCH Z OCELI)
4. Aniž je dotčeno uplatňování opatření vyplývajících ze společné obchodní politiky, bude doklad o původu řádně vydaný ve třetích zemích v rámci preferenčních dohod uzavřených novými členskými státy s těmito zeměmi nebo v rámci jednostranných vnitrostátních právních předpisů nových členských států přijímán v dotyčných nových členských státech za podmínky, že
a) získání tohoto původu uděluje preferenční sazební zacházení na základě preferenčních sazebních opatření obsažených v dohodách nebo právních předpisech, které Společenství uzavřelo s třetími zeměmi nebo skupinami zemí nebo ve vztahu k nim přijalo podle čl. 20 odst. 3 písm. d) nebo e) nařízení (EHS) č. 2913/92,
b) doklad o původu a přepravní doklady byly vydány nejpozději jeden den přede dnem přistoupení a
c) doklad o původu je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
Pokud bylo zboží navrženo v celním prohlášení k propuštění do volného oběhu v novém členském státě přede dnem přistoupení, lze v tomto novém členském státě rovněž přijmout doklad o původu vydaný nebo vystavený zpětně podle těchto preferenčních dohod nebo právních předpisů platných v tomto novém členském státě v den propuštění do volného oběhu za podmínky, že je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
5. Bulharsko a Rumunsko si mohou zachovat povolení, jimiž bylo přiznáno postavení „schváleného vývozce“ v rámci dohod uzavřených se třetími zeměmi, za podmínky, že
a) takové ustanovení je též obsaženo v dohodách uzavřených přede dnem přistoupení mezi těmito třetími zeměmi a Společenstvím a
b) schválení vývozci uplatňují pravidla původu stanovená v těchto dohodách.
Tato povolení budou v nových členských státech nejpozději do jednoho roku ode dne přistoupení nahrazena novými povoleními vydanými podle podmínek právních předpisů Společenství.
6. Pro účely ověření dokladů uvedených v odstavci 4 se použijí ustanovení o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce v odpovídajících dohodách nebo právních předpisech. Žádosti o následné ověření těchto dokladů o původu budou příslušné celní orgány stávajících členských států a nových členských států přijímat po dobu tří let od vydání dotyčného dokladu o původu a mohou být těmito orgány vystavovány po dobu tří let od přijetí dokladu o původu jako dokladu pro celní prohlášení pro volný oběh.
7. Aniž je dotčeno uplatňování opatření vyplývajících ze společné obchodní politiky, bude doklad o původu vydaný zpětně ve třetích zemích v rámci preferenčních dohod uzavřených mezi Společenstvím a těmito třetími zeměmi přijat v nových členských státech pro propuštění do volného oběhu zboží, jež je v den přistoupení buď na cestě, nebo dočasně uskladněno, nebo je v celním skladu či ve svobodném pásmu v některé z těchto třetích zemí nebo v tomto novém členském státě, za podmínky, že nový členský stát, ve kterém dojde k propuštění do volného oběhu, nemá žádnou platnou dohodu o volném obchodu s touto třetí zemí na dotyčné výrobky v době vydání přepravních dokladů, a za podmínky, že
a) získání tohoto původu uděluje preferenční sazební zacházení na základě preferenčních sazebních opatření obsažených v dohodách nebo právních předpisech, které Společenství uzavřelo s třetími zeměmi nebo skupinami zemí nebo ve vztahu k nim přijalo podle čl. 20 odst. 3 písm. d) nebo e) nařízení (EHS) č. 2913/92,
b) přepravní doklady byly vydány nejpozději jeden den přede dnem přistoupení a
c) zpětně vydaný doklad o původu je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
8. Pro účely ověření dokladu uvedeného v odstavci 7 se použijí ustanovení o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce v odpovídajících dohodách nebo právních předpisech.
PROKAZOVÁNÍ STATUSU PODLE USTANOVENÍ O VOLNÉM OBĚHU PRŮMYSLOVÝCH VÝROBKŮ V RÁMCI CELNÍ UNIE MEZI ES A TURECKEM
9. Doklady o původu řádně vydané buď Tureckem, nebo novým členským státem v rámci vzájemně uplatňovaných preferenčních obchodních dohod a umožňujících se Společenstvím kumulaci původu na základě shodných pravidel původu a zákaz navracení cla nebo dočasné osvobození od cla u dotyčného zboží budou v těchto zemích přijímány jako doklad o statusu podle ustanovení o volném oběhu průmyslových výrobků obsažených v rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/951 za podmínky, že
a) doklad o původu a přepravní doklady byly vydány nejpozději jeden den přede dnem přistoupení a
b) doklad o původu je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
Pokud bylo v rámci výše uvedených preferenčních obchodních dohod zboží navrženo v celním prohlášení k propuštění do volného oběhu přede dnem přistoupení buď v Turecku, nebo v novém členském státě, lze rovněž přijmout doklad o původu zpětně vydaný na základě těchto dohod za podmínky, že je předložen celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
10. Pro účely ověření dokladů uvedených v odstavci 9 se použijí ustanovení o definici pojmu „původní výrobky“ a metodách správní spolupráce v příslušných dohodách nebo právních předpisech. Žádosti o následné ověření těchto dokladů o původu budou příslušné celní orgány stávajících členských států a nových členských států přijímat po dobu tří let od vydání dotyčného dokladu o původu a mohou být těmito orgány vystavovány po dobu tří let od přijetí dokladu o původu jako dokladu pro celní prohlášení pro volný oběh.
11. Aniž je dotčeno uplatňování opatření vyplývajících ze společné obchodní politiky, budou nové členské státy přijímat průvodní osvědčení A.TR vydané podle ustanovení pro volný oběh průmyslových výrobků obsažených ve rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 ze dne 22. prosince 1995 pro propuštění do volného oběhu zboží, jež je v den přistoupení po ukončení vývozních formalit přepravováno uvnitř Společenství nebo v Turecku nebo je dočasně uskladněno či se nachází v některém celním režimu uvedeném v čl. 4 odst. 16 písm. b) až h) nařízení (EHS) č. 2913/92 v Turecku nebo v tomto novém členském státě, za podmínky, že
a) u dotyčného zboží není předložen žádný doklad o původu uvedený v odstavci 9,
b) zboží splňuje podmínky pro provádění předpisů o volném oběhu průmyslových výrobků,
c) přepravní doklady byly vydány nejpozději jeden den přede dnem přistoupení a
d) průvodní osvědčení A.TR je předloženo celním orgánům ve lhůtě čtyř měsíců ode dne přistoupení.
12. Pro účely ověření průvodních osvědčení A.TR uvedených výše v odstavci 11 se použijí ustanovení o vydávání průvodních osvědčení A.TR a metodách správní spolupráce obsažená v rozhodnutí Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko č. 1/20011.
CELNÍ REŽIMY
13. Dočasné uskladnění a celní režimy uvedené v čl. 4 odst. 16 písm. b) až h) nařízení (EHS) č. 2913/92, které začaly před přistoupením, skončí nebo budou ukončeny podle podmínek právních předpisů Společenství.
Pokud konec nebo ukončení režimu vede ke vzniku celního dluhu, musí částka dovozního cla k úhradě odpovídat částce platné podle společného celního sazebníku v době vzniku celního dluhu a uhrazená částka se pokládá za vlastní zdroje Společenství.
14. Režim uskladňování v celním skladu stanovený v článcích 84 až 90 a 98 až 113 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 496 až 535 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňuje s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– pokud se částka celního dluhu určuje na základě povahy dováženého zboží, celní hodnoty a množství dováženého zboží v době přijetí celního prohlášení s návrhem na jeho propuštění do režimu uskladňování v celním skladu a toto prohlášení bylo přijato přede dnem přistoupení, vyplývají tyto prvky z právních předpisů použitelných v daném novém členském státě přede dnem přistoupení.
15. Režim aktivního zušlechťovacího styku stanovený v článcích 84 až 90 a 114 až 129 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 496 až 523 a 536 až 550 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňuje s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– pokud se částka celního dluhu určuje na základě povahy dováženého zboží, jeho sazebního zařazení, množství, celní hodnoty a původu dováženého zboží v době propuštění do režimu a pokud celní prohlášení s návrhem na jeho propuštění do režimu bylo přijato přede dnem přistoupení, vyplývají tyto prvky z právních předpisů použitelných v daném novém členském státě přede dnem přistoupení;
– pokud ukončením režimu vzniká celní dluh, je z dovozního cla ode dne přistoupení placen vyrovnávací úrok za podmínek stanovených právními předpisy Společenství, aby se dodržela rovnost mezi držiteli povolení usazenými v současných členských státech a v nových členských státech;
– pokud je prohlášení pro režim aktivního zušlechťovacího styku přijato v systému navracení, uskutečňuje navrácení za podmínek stanovených právními předpisy Společenství nový členský stát na vlastní náklady, jestliže dotyčný celní dluh, u něhož je navrácení požadováno, vznikl přede dnem přistoupení.
16. Režim dočasného použití stanovený v článcích 84 až 90 a 137 až 144 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 496 až 523 a 553 až 584 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňuje s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– pokud se částka celního dluhu určuje na základě povahy dováženého zboží, jeho sazebního zařazení, množství, celní hodnoty a původu dováženého zboží v době propuštění do režimu a pokud celní prohlášení s návrhem na jeho propuštění do režimu bylo přijato přede dnem přistoupení, vyplývají tyto prvky z právních předpisů použitelných v daném novém členském státě přede dnem přistoupení;
– pokud ukončením režimu vzniká celní dluh, je z dovozního cla ode dne přistoupení placen vyrovnávací úrok za podmínek stanovených právními předpisy Společenství, aby se dodržela rovnost mezi držiteli povolení usazenými v současných členských státech a v nových členských státech.
17. Režim pasivního zušlechťovacího styku stanovený v článcích 84 až 90 a 145 až 160 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 496 až 523 a 585 až 592 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňuje s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– ustanovení čl. 591 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2454/93 se použijí obdobně na dočasně vyvezené zboží, které bylo dočasně vyvezeno z nových členských států přede dnem přistoupení.
OSTATNÍ USTANOVENÍ
18. Povolení, která byla udělena přede dnem přistoupení za účelem použití celních režimů uvedených v čl. 4 bodě 16 písm. d), e) a g) nařízení (EHS) č. 2913/92, budou platit do konce jejich platnosti nebo po dobu jednoho roku ode dne přistoupení, podle toho, co uplyne dříve.
19. Postupy upravující vznik celního dluhu, jeho zaúčtování a vybrání po propuštění zboží, jež jsou stanoveny v článcích 201 až 232 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 859 až 876a nařízení (EHS) č. 2454/93, se v případě nových členských států uplatňují s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– výběr je uskutečněn za podmínek stanovených právními předpisy Společenství. Pokud však celní dluh vznikl přede dnem přistoupení, uskutečňuje vybrání dotyčný nový členský stát ve vlastní prospěch za podmínek platných v tomto státě před přistoupením.
20. Postupy pro navrácení a prominutí cla stanovené v článcích 235 až 242 nařízení (EHS) č. 2913/92 a v článcích 877 až 912 nařízení (EHS) č. 2454/93 se v případě nových členských států uplatňují s výhradou těchto zvláštních ustanovení:
– navrácení a prominutí cla se uskuteční za podmínek stanovených právními předpisy Společenství. Pokud se však cla, jejichž navrácení nebo prominutí je požadováno, vztahují k celnímu dluhu, který vznikl přede dnem přistoupení, uskutečňuje navracení a prominutí daný nový členský stát na vlastní náklady za podmínek platných v tomto státě před přistoupením.

Dodatek k PŘÍLOZE V
Seznam existujících podpůrných opatření uvedených v bodě 1 písm. b) mechanismu existujících podpor stanoveného v kapitole 2 přílohy V
Poznámka: Podpůrná opatření uvedená v tomto dodatku se považují za existující podpory pro účely uplatňování mechanismu existujících podpor stanoveného v kapitole 2 přílohy V pouze v rozsahu, v němž spadají do oblasti působnosti jeho prvního odstavce.
 Č.  Název (v původním znění)  Datum schválení vnitrostátním orgánem pro dohled  nad státními podporami  Doba trvání  ČS  Č.  Rok  BG  1  2004  Предоговаряне на задълженията към държавата, възникнали по реда на Закона за уреждане на необслужваните кредити, договорени до 31.12.1990 г. със „Силома“ АД, гр.Силистра,  чрез удължаване на срока на изплащане на главницата за срок от 15 години  29. 7. 2004  2004-2018  BG  2  2004  Средства за компенсиране от държавния бюджет на доказания от „Български пощи“ ЕАД дефицит от изпълнението на универсалната пощенска услуга  18. 11. 2004  31. 12. 2010  BG  3  2004  Целево финансиране на дейността на Българската телеграфна агенция- направление „Информационно обслужване“  16. 12. 2003  31. 12. 2010 
PŘÍLOHA VI
Seznam uvedený v článku 23 aktu o přistoupení: přechodná opatření pro Bulharsko
1. VOLNÝ POHYB OSOB
Smlouva o založení Evropského společenství
31968 R 1612: Nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství (Úř. věst. L 257, 19. 10. 1968, s. 2), naposledy pozměněné:
– 32004 L 0038: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 158, 30. 4. 2004, s. 77);
31996 L 0071: směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (Úř. věst. L 18, 21. 1. 1997, s. 1);
32004 L 0038: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků se volně pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Úř. věst. L 158, 30. 4. 2004, s. 77).
1. Článek 39 a čl. 49 první pododstavec Smlouvy o ES se ve vztahu k volnému pohybu pracovníků a volnému pohybu služeb, zahrnujícímu dočasný pohyb pracovníků vymezený v článku 1 směrnice 96/71/ES, mezi Bulharskem na jedné straně a všemi stávajícími členskými státy na straně druhé použijí v plném rozsahu pouze za podmínek přechodných ustanovení uvedených v odstavcích 2 až 14.
2. Odchylně od článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 budou stávající členské státy do konce období dvou let po dni přistoupení uplatňovat vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, upravující přístup bulharských státních příslušníků na jejich trhy práce. Stávající členské státy mohou tato opatření dále uplatňovat do konce období pěti let po dni přistoupení.
Bulharští státní příslušníci, kteří ke dni přistoupení ve stávajícím členském státě legálně pracují a je jim umožněn vstup na trh práce tohoto členského státu na nepřerušenou dobu 12 měsíců nebo delší, mají přístup na trh práce tohoto členského státu, ale ne na trh práce ostatních členských států uplatňujících vnitrostátní opatření.
Stejných práv požívají bulharští státní příslušníci, kterým byl na nepřerušenou dobu 12 měsíců nebo delší umožněn vstup na trh práce stávajícího členského státu až po přistoupení.
Bulharští státní příslušníci uvedení výše v druhém a třetím pododstavci přestanou požívat práv uvedených ve zmíněných pododstavcích, pokud dobrovolně opustí trh práce daného stávajícího členského státu. Těchto práv nepožívají bulharští státní příslušníci, kteří ve stávajícím členském státě legálně pracují ke dni přistoupení nebo v průběhu období, po které se uplatňují vnitrostátní opatření, a kterým byl umožněn vstup na trh práce tohoto členského státu na dobu kratší než 12 měsíců.
3. Před koncem období dvou let po dni přistoupení přezkoumá Rada na základě zprávy Komise působení přechodných ustanovení uvedených v odstavci 2.
Po dokončení tohoto přezkoumání a nejpozději do konce období dvou let po dni přistoupení oznámí stávající členské státy Komisi, zda budou dále uplatňovat vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, nebo zda budou napříště uplatňovat články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68. Nebude-li takové oznámení učiněno, uplatňují se články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68.
4. Na žádost Bulharska se může uskutečnit ještě jedno přezkoumání. Použije se postup podle odstavce 3, přičemž přezkoumání bude dokončeno do šesti měsíců od doručení žádosti Bulharska.
5. Členský stát, který na konci období pěti let uvedeného v odstavci 2 zachovává vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, může v případě vážných narušení svého trhu práce nebo nebezpečí takových narušení po oznámení Komisi dále uplatňovat tato opatření do konce období sedmi let po dni přistoupení. Nebude-li takové oznámení učiněno, uplatňují se články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68.
6. Členské státy, které během období sedmi let po dni přistoupení vůči státním příslušníkům Bulharska na základě odstavců 3, 4 nebo 5 uplatňují články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 a které během tohoto období vydávají státním příslušníkům Bulharska pro účely evidence povolení k zaměstnání, vydávají tato povolení automaticky.
7. Členské státy, ve kterých se na základě odstavců 3, 4 nebo 5 ve vztahu k bulharským státním příslušníkům uplatňují články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, se mohou do konce období sedmi let po dni přistoupení rozhodnout pro postup stanovený v níže uvedených pododstavcích.
Pokud je ve členském státě uvedeném v prvním pododstavci vážně narušen trh práce nebo se předvídá jeho narušení, které by mohlo vážně ohrozit životní úroveň nebo úroveň zaměstnanosti v dané oblasti nebo povolání, informuje o tom tento členský stát Komisi a ostatní členské státy a současně jim poskytne veškeré náležité údaje. Na základě těchto informací může členský stát požádat Komisi, aby oznámila úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 za účelem obnovení běžného stavu v dané oblasti nebo povolání. Komise rozhodne o pozastavení a délce jeho trvání a rozsahu nejpozději do dvou týdnů od doručení žádosti a oznámí své rozhodnutí Radě. Každý členský stát může do dvou týdnů od vydání rozhodnutí Komise požádat Radu o zrušení nebo změnu rozhodnutí. Rada rozhodne o této žádosti kvalifikovanou většinou do dvou týdnů.
Členský stát uvedený v prvním pododstavci může v naléhavých a výjimečných případech pozastavit uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, a následně zašle odůvodněné oznámení Komisi.
8. Po dobu, kdy je podle výše uvedených odstavců 2 až 5 a 7 uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 pozastaveno, se na státní příslušníky stávajících členských států v Bulharsku a na bulharské státní příslušníky ve stávajících členských státech, pokud jde o právo rodinných příslušníků pracovníků nechat se zaměstnávat, uplatňuje článek 23 směrnice 2004/38/ES za těchto podmínek:
– manžel nebo manželka pracovníka a jejich děti mladší 21 let nebo vyživované, kteří s pracovníkem na území členského státu legálně bydlí ke dni přistoupení, mají po přistoupení okamžitý přístup na trh práce tohoto členského státu. To se nevztahuje na rodinné příslušníky pracovníka, kterému byl legálně umožněn vstup na trh práce členského státu na dobu kratší dvanácti měsíců;
– manžel nebo manželka pracovníka a jejich děti mladší 21 let nebo vyživované, kteří s pracovníkem na území členského státu legálně bydlí ode dne pozdějšího než den přistoupení, ale v době uplatňování výše uvedených přechodných ustanovení, mají přístup na trh práce od okamžiku, kdy v dotyčném členském státě bydlí nejméně po dobu osmnácti měsíců, nebo od třetího roku po dni přistoupení, podle toho, co nastane dříve.
Těmito ustanoveními nejsou dotčena výhodnější vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod.
9. Pokud některá ustanovení směrnice 2004/38/ES, která nahrazují ustanovení směrnice 68/360/EHS1, nemohou být oddělena od těch ustanovení nařízení (EHS) č. 1612/68, jejichž uplatňování je podle odstavců 2 až 5 a 7 a 8 odloženo, mohou se Bulharsko a stávající členské státy od těchto ustanovení odchýlit v rozsahu nezbytném pro uplatňování odstavců 2 až 5 a 7 a 8.
10. V případech, kdy jsou na základě výše uvedených přechodných ustanovení stávajícími členskými státy uplatňována vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, může Bulharsko ponechat v platnosti rovnocenná opatření ve vztahu ke státním příslušníkům daného členského státu nebo členských států.
11. Pokud je některým stávajícím členským státem pozastaveno uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, může se Bulharsko ve vztahu k Rumunsku rozhodnout pro postup stanovený v odstavci 7. Během takového období se povolení k zaměstnání vydávaná Bulharskem pro účely evidence státním příslušníkům Rumunska vydávají automaticky.
12. Každý stávající členský stát uplatňující vnitrostátní opatření v souladu s odstavci 2 až 5 a 7 až 9 může v rámci vnitrostátního práva zavést větší svobodu pohybu, než je svoboda pohybu ke dni přistoupení, včetně úplného přístupu na trh práce. Od třetího roku po dni přistoupení se každý stávající členský stát uplatňující vnitrostátní opatření může kdykoli rozhodnout uplatňovat místo nich články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68. O tomto rozhodnutí informuje Komisi.
13. S cílem čelit vážným narušením trhu práce nebo nebezpečí takových narušení v určitých citlivých odvětvích služeb, která mohou vzniknout v některých oblastech při nadnárodním poskytování služeb definovaném v článku 1 směrnice 96/71/ES, se mohou Německo a Rakousko po dobu, kdy uplatňují na základě výše uvedených přechodných ustanovení na volný pohyb bulharských pracovníků vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, po oznámení Komisi odchýlit od čl. 49 prvního pododstavce Smlouvy o ES s cílem omezit v rámci poskytování služeb společnostmi usazenými v Bulharsku dočasný pohyb pracovníků, jejichž právo na přístup k zaměstnání v Německu nebo Rakousku podléhá vnitrostátním opatřením.
Seznam odvětví služeb, na která se může vztahovat tato odchylka, je následující:
– v Německu:
 Odvětví  Kód NACE*, pokud není uvedeno jinak  Stavebnictví včetně souvisejících oborů  45.1 až 4;  Činnosti uvedené v příloze směrnice  96/71/ES  Průmyslové čištění  74.70 Průmyslové čištění  Jiné služby  74.87 Pouze činnosti v oblasti dekorace interiérů 
– v Rakousku:
 Odvětví  Kód NACE*, pokud není uvedeno jinak  Zahradnické činnosti  01.41  Řezání, tvarování a konečná úprava kamenů pro výtvarné nebo stavební účely  26.7  Výroba kovových konstrukcí a jejich dílů  28.11  Stavebnictví včetně souvisejících oborů  45.1 až 4;  Činnosti uvedené v příloze směrnice  96/71/ES  Pátrací a bezpečnostní služby  74.60  Průmyslové čištění  74.70  Domácí ošetřovatelství  85.14  Mimoústavní sociální péče  85.32 
Bulharsko může po oznámení Komisi a v rozsahu, v jakém se Německo a Rakousko v souladu s předchozími pododstavci odchýlí od čl. 49 prvního pododstavce Smlouvy o ES, přijmout rovnocenná opatření.
Uplatňování tohoto odstavce nesmí vést ke zpřísnění podmínek dočasného pohybu pracovníků v rámci nadnárodního poskytování služeb mezi Německem nebo Rakouskem a Bulharskem v porovnání s podmínkami ke dni podpisu smlouvy o přistoupení.
14. Uplatňování odstavců 2 až 5 a 7 až 12 nesmí vést ke zpřísnění podmínek přístupu bulharských státních příslušníků na trhy práce stávajících členských států v porovnání s podmínkami ke dni podpisu smlouvy o přistoupení.
Bez ohledu na uplatňování odstavců 1 až 13 budou stávající členské státy během doby uplatňování vnitrostátních opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, upřednostňovat v přístupu na svůj trh práce pracovníky, kteří jsou státními příslušníky členských států, před pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí.
Na bulharské migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v jiném členském státě, nebo na migrující pracovníky z ostatních členských států a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v Bulharsku, se nebudou vztahovat větší omezení než na migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky z třetích zemí, kteří bydlí a pracují v členském státě nebo v Bulharsku. Při uplatňování zásady upřednostňování pracovníků z členských států Společenství se s migrujícími pracovníky z třetích zemí, kteří bydlí a pracují v Bulharsku, nesmí zacházet příznivěji než se státními příslušníky Bulharska.
2. VOLNÝ POHYB SLUŽEB
31997 L 0009: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů (Úř. věst. L 84, 26. 3. 1997, s. 22).
Odchylně od čl. 4 odst. 1 směrnice 97/9/ES se do 31. prosince 2009 v Bulharsku neuplatňuje minimální úroveň odškodnění. Bulharsko zajistí, aby jeho systém pro odškodnění investorů poskytoval krytí od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 nejméně ve výši 12 000 EUR a od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2009 nejméně ve výši 15 000 EUR.
Během přechodného období si ostatní členské státy ponechávají právo zabránit výkonu činnosti pobočky bulharského investičního podniku usazené na jejich území, dokud se tato pobočka nepřipojí k úředně uznanému systému pro odškodnění investorů uvnitř dotyčného členského státu, aby řádně pokryla rozdíl mezi bulharskou úrovní odškodnění a minimální úrovní uvedenou v čl. 4 odst. 1 směrnice 97/9/ES.
3. VOLNÝ POHYB KAPITÁLU
Smlouva o Evropské unii,
Smlouva o založení Evropského společenství.
1. Bez ohledu na povinnosti vyplývající ze smluv, na kterých je založena Evropská unie, může Bulharsko po dobu pěti let ode dne přistoupení ponechat v platnosti omezení stanovená právními předpisy Bulharska platnými v okamžiku podpisu Smlouvy o přistoupení a týkajícími se nabývání vlastnictví pozemků pro objekty vedlejšího bydlení státními příslušníky členských států nebo států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, kteří nebydlí na území Bulharska, a právnickými osobami zřízenými podle práva jiného členského státu nebo státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Na státní příslušníky členských států a státní příslušníky států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, kteří legálně bydlí v Bulharsku, se nebude vztahovat předchozí pododstavec ani žádná jiná pravidla nebo postupy než ty, které se vztahují na bulharské státní příslušníky.
2. Bez ohledu na povinnosti vyplývající ze smluv, na kterých je založena Evropská unie, může Bulharsko po dobu sedmi let ode dne přistoupení ponechat v platnosti omezení stanovená právními předpisy Bulharska platnými v okamžiku podpisu Smlouvy o přistoupení a týkajícími se nabývání zemědělských pozemků, lesů a lesních pozemků státními příslušníky jiného členského státu, státními příslušníky států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, a právnickými osobami zřízenými podle práva jiného členského státu nebo státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru. V žádném případě nesmí být v souvislosti s nabýváním zemědělských pozemků, lesů a lesních pozemků se státním příslušníkem členského státu zacházeno méně příznivě než ke dni podpisu smlouvy o přistoupení nebo s většími omezeními než se státním příslušníkem třetí země.
Na samostatně hospodařící zemědělce, kteří jsou státními příslušníky jiného členského státu a kteří se chtějí usadit a legálně bydlet v Bulharsku, se nebude vztahovat předchozí pododstavec ani jiné postupy než ty, které se vztahují na státní příslušníky Bulharska.
Obecné přezkoumání těchto přechodných opatření se uskuteční ve třetím roce po dni přistoupení. K tomuto účelu předloží Komise zprávu Radě. Rada může na návrh Komise jednomyslně rozhodnout o zkrácení nebo ukončení přechodného období uvedeného v prvním pododstavci.
4. ZEMĚDĚLSTVÍ
A. ZEMĚDĚLSKÉ PŘEDPISY
31997 R 2597: Nařízení Rady (ES) č. 2597/97 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví doplňující pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky pro konzumní mléko (Úř. věst. L 351, 23. 12. 1997, s. 13), naposledy pozměněné:
– 31999 R 1602: nařízením Rady (ES) č. 1602/1999 ze dne 19. 7. 1999 (Úř. věst. L 189, 22. 7. 1999, s. 43).
Odchylně od čl. 3 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (ES) č. 2597/97 se požadavky na obsah tuku v mléce neuplatňují na konzumní mléko vyprodukované v Bulharsku do 30. dubna 2009 v tom smyslu, že mléko s obsahem tuku 3 % (m/m) může být na trh uváděno jako plnotučné mléko a mléko s obsahem tuku 2 % (m/m) může být na trh uváděno jako polotučné mléko. Konzumní mléko, které nesplňuje požadavky na obsah tuku, může být pouze uváděno na trh v Bulharsku nebo vyváženo do třetích zemí.
B. VETERINÁRNÍ A ROSTLINOLÉKAŘSKÉ PŘEDPISY
32004 R 0853: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 139, 30. 4. 2004, s. 55).
a) Zařízení na zpracování mléka uvedená v kapitolách I a II dodatku k této příloze smějí do 31. prosince 2009 přijímat dodávky syrového mléka, které nesplňuje požadavky přílohy III oddílu IX kapitoly I podkapitol II a III nařízení (ES) č. 853/2004 nebo s nímž nebylo nakládáno v souladu s těmito požadavky, pokud jsou hospodářství, z nichž je mléko dodáváno, uvedena na seznamu vedeném pro tento účel bulharskými orgány.
b) Dokud se na zařízení zmíněná v písmenu a) vztahuje uvedené písmeno, smějí být produkty pocházející z těchto zařízení uváděny pouze na vnitrostátní trh nebo používány k dalšímu zpracování v zařízeních v Bulharsku, na která se rovněž vztahuje písmeno a), bez ohledu na den uvedení na trh. Tyto produkty musí být označeny identifikační značkou odlišnou od značky stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 853/2004.
c) Zařízení uvedená v kapitole II dodatku k této příloze smějí do 31. prosince 2009 zpracovávat mléko, které je v souladu s podmínkami EU, a mléko, které není v souladu s podmínkami EU, v oddělených výrobních linkách. V této souvislosti se mlékem, které není v souladu s podmínkami EU, rozumí mléko uvedené v písmenu a). Tato zařízení musí být plně v souladu s požadavky EU na zařízení, včetně zavedení principů analýzy a kontroly kritických bodů (HACCP) (uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 852/20041), a musí vykazovat schopnost zcela plnit následující podmínky, včetně určení příslušných výrobních linek:
– přijmout všechna nezbytná opatření, aby byl možné řádně dodržovat vnitropodnikové postupy pro oddělování mléka od sběru až po fázi konečného produktu, včetně tras sběru mléka, oddělené skladování a ošetření mléka, které je v souladu s podmínkami EU, a mléka, které není v souladu s podmínkami EU, zvláštní balení a značení výrobků z mléka nesplňujícího podmínky EU a oddělené skladování těchto výrobků,
– vytvořit postup zajišťující vysledovatelnost surovin, včetně nezbytné písemné evidence pohybu produktů a evidenci produktů, a souvztažnost mezi surovinami splňujícími a nesplňujícími podmínky na jedné straně a kategoriemi vyráběných výrobků na straně druhé,
– provést u veškerého syrového mléka tepelné ošetření při teplotě nejméně 71,7° C po dobu 15 sekund a
– přijmout veškerá vhodná opatření k zajištění toho, aby identifikační označení nebyla užívána podvodně.
Bulharské orgány:
– zajistí, že provozovatel nebo ředitel každého dotyčného zařízení přijme veškerá nezbytná opatření, aby byly řádně dodržovány vnitropodnikové postupy pro oddělování mléka,
– provádějí zkoušky a neohlášené kontroly dodržování povinnosti oddělování mléka a
– provádějí ve schválených laboratořích zkoušky všech surovin a hotových výrobků za účelem ověření, zda splňují požadavky stanovené v příloze III oddíle IX kapitole II nařízení (ES) č. 853/2004, včetně mikrobiologických kritérií pro mléčné výrobky.
Mléko nebo mléčné výrobky pocházející z oddělených výrobních linek na zpracování mléka, které není v souladu s podmínkami EU, v mlékárnách schválených EU smějí být uváděny na trh pouze tehdy, pokud splňují podmínky stanovené v písmenu b). Výrobky vyrobené ze surového mléka, které je v souladu s podmínkami EU, na oddělené výrobní lince v zařízení uvedeném v kapitole II dodatku k této příloze smějí být uváděny na trh jako výrobky splňující podmínky EU, pokud jsou dodrženy všechny podmínky týkající se oddělení výrobních linek.
d) Pro mléko a mléčné výrobky podle písmene c) lze poskytnout podporu podle hlavy I kapitol II a III, kromě článku 11, a hlavy II nařízení (ES) č. 1255/19991 pouze tehdy, pokud jsou opatřeny oválným identifikačním označením uvedeným v příloze II oddíle I nařízení (ES) č. 853/2004.
e) Bulharsko zajistí postupné dosažení souladu s požadavky uvedenými v písmenu a) a bude Komisi podávat roční zprávy o pokroku dosaženém při modernizaci hospodářství produkujících mléko a systému sběru mléka. Bulharsko zajistí, aby tyto požadavky byly v plném rozsahu splněny do 31. prosince 2009.
f) Komise může postupem podle článku 58 nařízení (ES) č. 178/20021 aktualizovat dodatek k této příloze před přistoupením a až do 31. prosince 2009 a při té příležitosti může doplňovat nebo vypouštět určitá zařízení s ohledem na pokrok v nápravě stávajících nedostatků a na výsledky monitorovacího procesu.
Prováděcí pravidla k zajištění řádného fungování výše uvedené přechodné úpravy mohou být přijata postupem podle článku 58 nařízení (ES) č. 178/2002.
5. DOPRAVNÍ POLITIKA
1. 31993 R 3118: Nařízení Rady (EHS) č. 3118/93 ze dne 25. října 1993, kterým se stanoví podmínky, za nichž může dopravce nerezident provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží uvnitř členského státu (Úř. věst. L 279, 12. 11. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32002 R 0484: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 484/2002 ze dne 1. 3. 2002 (Úř. věst. L 76, 19. 3. 2002, s. 1).
a) Odchylně od článku 1 nařízení (EHS) č. 3118/93 jsou do konce třetího roku následujícího po dni přistoupení dopravci usazení v Bulharsku vyloučeni z provozování vnitrostátní silniční přepravy zboží v jiných členských státech a dopravci usazení v jiných členských státech jsou vyloučeni z provozování vnitrostátní silniční přepravy zboží v Bulharsku.
b) Před koncem třetího roku následujícího po dni přistoupení oznámí členské státy Komisi, zda si přejí prodloužit toto období nejvýše o dva roky nebo zda si přejí napříště plně uplatňovat článek 1 uvedeného nařízení. Není-li žádné takové oznámení učiněno, uplatňuje se článek 1 uvedeného nařízení. Pouze dopravci usazení v členských státech, ve kterých se uplatňuje článek 1 uvedeného nařízení, mohou provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží v jiných členských státech, ve kterých se článek 1 také uplatňuje.
c) Členské státy, ve kterých se na základě písmene b) uplatňuje článek 1 uvedeného nařízení, se mohou rozhodnout pro postup stanovený níže do konce pátého roku následujícího po dni přistoupení.
Pokud je v členském státě uvedeném v předchozím pododstavci vážně narušen vnitrostátní trh nebo jeho část z důvodu nebo za přispění kabotáže, například podstatným převisem nabídky nad poptávkou nebo ohrožením finanční stability nebo přežití značného počtu dopravních podniků, informuje o tom tento členský stát Komisi a ostatní členské státy a současně jim poskytne veškeré související informace. Na základě těchto informací může členský stát požádat Komisi o úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článku 1 uvedeného nařízení za účelem znovunastolení běžného stavu.
Komise posoudí situaci na základě informací poskytnutých daným členským státem a rozhodne do jednoho měsíce od obdržení žádosti o potřebě přijmout ochranná opatření. Použije se postup stanovený v čl. 7 odst. 3 druhém, třetím a čtvrtém pododstavci a odst. 4, 5 a 6 uvedeného nařízení.
Členský stát uvedený v prvním pododstavci může v naléhavých a výjimečných situacích pozastavit uplatňování článku 1 uvedeného nařízení, a následně zašle odůvodněné oznámení Komisi.
d) Dokud se článek 1 uvedeného nařízení neuplatňuje na základě výše uvedených písmen a) a b), mohou členské státy regulovat přístup k vlastní vnitrostátní silniční přepravě zboží prostřednictvím postupného vzájemného udělování povolení kabotáže na základě dvoustranných dohod. To může zahrnovat i možnost plné liberalizace.
e) Uplatňování písmen a) až c) nesmí vést k většímu omezení přístupu k vnitrostátní silniční přepravě zboží než přede dnem podpisu smlouvy o přistoupení.
2. 31996 L 0026: Směrnice Rady 96/26/ES ze dne 29. dubna 1996 o přístupu k povolání provozovatele silniční přepravy zboží a provozovatele silniční přepravy osob, jakož i o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci, s cílem umožnit účinný výkon svobody usazování těchto dopravců v oblasti vnitrostátní a mezinárodní dopravy (Úř. věst. L 124, 23. 5. 1996, s. 1), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0066: směrnicí Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
Do 31. prosince 2010 se čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice 96/26/ES v Bulharsku neuplatňuje na dopravní podniky provozující výlučně vnitrostátní přepravu zboží a cestujících.
Základní kapitál a rezervy těchto podniků postupně dosáhnou minimální výše stanovené v uvedeném článku v souladu s tímto rozvrhem:
– do 1. ledna 2007 musí mít podnik základní kapitál a rezervy ve výši nejméně 5 850 EUR, pokud používá pouze jedno vozidlo, a ve výši nejméně 3 250 EUR na každé další vozidlo;
– do 1. ledna 2008 musí mít podnik základní kapitál a rezervy ve výši nejméně 6 750 EUR, pokud používá pouze jedno vozidlo, a ve výši nejméně 3 750 EUR na každé další vozidlo;
– do 1. ledna 2009 musí mít podnik základní kapitál a rezervy ve výši nejméně 7 650 EUR, pokud používá pouze jedno vozidlo, a ve výši nejméně 4 250 EUR na každé další vozidlo;
– do 1. ledna 2010 musí mít podnik základní kapitál a rezervy ve výši nejméně 8 550 EUR, pokud používá pouze jedno vozidlo, a ve výši nejméně 4 750 EUR na každé další vozidlo.
3. 31996 L 0053: Směrnice Rady 96/53/ES ze dne 25. července 1996, kterou se pro určitá silniční vozidla provozovaná v rámci Společenství stanoví maximální přípustné rozměry pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz (Úř. věst. L 235, 17. 9. 1996, s. 59), naposledy pozměněná:
– 32002 L 0007: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/7/ES ze dne 18. 2. 2002 (Úř. věst. L 67, 9. 3. 2002, s. 47).
Odchylně od čl. 3 odst. 1 směrnice 96/53/ES mohou vozidla, která vyhovují mezním hodnotám kategorií 3.2.1, 3.4.1, 3.4.2 a 3.5.1 stanoveným v příloze I uvedené směrnice, používat do 31. prosince 2013 nemodernizované části bulharské silniční sítě, pouze pokud vyhovují bulharským mezním hodnotám zatížení nápravy.
Ode dne přistoupení nesmějí být pro vozidla, která vyhovují požadavkům směrnice 96/53/ES, zavedena žádná omezení, pokud jde o používání nejdůležitějších dopravních tras uvedených v příloze I rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě1.
Bulharsko dodrží časový plán stanovený v tabulkách níže pro modernizaci své hlavní silniční sítě. Všechny investice do infrastruktury využívající prostředky z rozpočtu Společenství zajistí, aby hlavní dopravní tahy byly budovány nebo modernizovány pro nosnost 11,5 tuny na nápravu.
Souběžně s dokončováním modernizace je bulharská silniční síť, včetně sítě uvedené v příloze I rozhodnutí č. 1692/96/ES, postupně otevírána pro vozidla v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám uvedené směrnice. Používání nemodernizovaných částí vedlejší silniční sítě k nakládce a vykládce je dovoleno během celého přechodného období, je-li to technicky možné.
Ode dne přistoupení se u veškerých vozidel v mezinárodní dopravě, která jsou vybavena pneumatickým zavěšením a vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES, nevybírají žádné dočasné dodatečné poplatky v celé bulharské silniční síti.
Dočasné dodatečné poplatky za používání nemodernizovaných částí sítě v mezinárodní dopravě vozidly, která nejsou vybavena pneumatickým zavěšením a vyhovují mezním hodnotám stanoveným uvedenou směrnicí, musí být ukládány na nediskriminačním základě. Systém poplatků musí být průhledný a placení těchto poplatků nesmí vést k nepřiměřenému správnímu zatížení nebo zdržování uživatelů ani k systematické kontrole mezních hodnot zatížení náprav na hranicích. Uplatňování limitu zatížení nápravy musí být zajišťováno nediskriminačním způsobem na celém území a vztahovat se i na vozidla evidovaná v Bulharsku.
Plán modernizace komunikací (km)
Tabulka 1
 Č.  KOMUNIKACE  ÚSEK  DÉLKA (KM)  UVEDENÍ  DO PROVOZU  OPATŘENÍ  1  2  3  4  5  6  1  I-5/E-85/  GABROVO - ŠIPKA  18  2014  NOVÁ VÝSTAVBA  2  I-5/E-85/  KĂRDŽALI - PODKOVA (MAKAZA)  18  2008  NOVÁ VÝSTAVBA  MEZISOUČET  36  3  1-6  SOFIJA - PIRDOP  56  2009  OBNOVA  4  1-7  SILISTRA - ŠUMEN  88  2011  OBNOVA  5  1-7  PRESLAV - E-773  48  2010  REKONSTRUKCE  MEZISOUČET  136  6  1-9 /E-87/  RUMUNSKÁ HRANICE - BALČIK  60  2009  OBNOVA  7  11-12  VIDIN - HRANICE SE SRBSKEM A ČERNOU HOROU  26  2008  REKONSTRUKCE  8  11-14  VIDIN - KULA - HRANICE SE SRBSKEM A ČERNOU HOROU  42  2009  REKONSTRUKCE  9  11-18  OBCHVAT SOFIJE - SEVERNÍ OBLOUK  24  2014  NOVÁ VÝSTAVBA  10  11-19  SIMITLI - GOCE DELČEV - ŘECKÁ HRANICE  91  2008  OBNOVA  11  11-29  DOBRIČ - VARNA  21  2010  OBNOVA  12  11-35  LOVEČ - KĂRNARE  28  2011  REKONSTRUKCE  13  11-53  SLIVEN - JAMBOL  25  2010  OBNOVA  14  11-55  GURKOVO - NOVA ZAGORA  26  2010  OBNOVA  15  11-55  NOVA ZAGORA - SVILENGRAD  81  2012  OBNOVA  MEZISOUČET  107  16  11-57  STARA ZAGORA - RADNEVO  42  2010  OBNOVA  17  11-62  KJUSTENDIL - DUPNICA  26  2011  REKONSTRUKCE  18  11-63  PERNIK - HRANICE SE SRBSKEM A ČERNOU HOROU  20  2010  REKONSTRUKCE  19  11-73  ŠUMEN - KARNOBAT  44  2012  REKONSTRUKCE  20  11-73  ŠUMEN - KARNOBAT  19  2011  REKONSTRUKCE  MEZISOUČET  63  21  11-78  RADNEVO - TOPOLOVGRAD  40  2013  OBNOVA  22  11-86  ASENOVGRAD - SMOLJAN  72  2014  REKONSTRUKCE  23  11-98  BURGAS - MALKO TĂRNOVO  64  2014  REKONSTRUKCE  24  III-197  GOCE DELČEV - SMOLJAN  87  2013  REKONSTRUKCE  25  III-198  GOCE DELČEV - HRANICE S BÝVALOU  JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKOU MAKEDONIE  95  2013  REKONSTRUKCE  26  III-534  ELENA - NOVA ZAGORA  52  2012  REKONSTRUKCE  27  III-534  NOVA ZAGORA - SIMEONOVGRAD  53  2014  REKONSTRUKCE  MEZISOUČET  105  28  III-601  KJUSTENDIL - HRANICE S BÝVALOU  JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKOU MAKEDONIE  27  2011  NOVÁ VÝSTAVBA  29  III-622  KJUSTENDIL - HRANICE S BÝVALOU  JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKOU MAKEDONIE  31  2013  NOVÁ VÝSTAVBA  30  III-865  SMOLJAN - MADAN  15  2011  REKONSTRUKCE  31  III-867  SMOLJAN - KĂRDŽALI  69  2014  REKONSTRUKCE  32  III-868  OBCHVAT SMOLJANU  40  2012  NOVÁ VÝSTAVBA  33  IV-410068  SIMITLI - HRANICE S BÝVALOU  JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKOU MAKEDONIE  28  2009  NOVÁ VÝSTAVBA  34  OBCHVAT PLOVDIVU  4  2014  NOVÁ VÝSTAVBA  A1  DÁLNICE „TRAKIJA“ - STARA ZAGORA - KARNOBAT  35  ÚSEK 2  33  2010  NOVÁ VÝSTAVBA  36  ÚSEK 3  37  2011  NOVÁ VÝSTAVBA  37  ÚSEK 4  48  2014  NOVÁ VÝSTAVBA  MEZISOUČET  118  CELKEM  1598 
Tabulka 2
 2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  OPATŘENÍ  OBNOVA  91  116  114  88  81  40  0  REKONSTRUKCE  26  42  68  88  96  182  258  NOVÁ VÝSTAVBA  18  28  33  64  40  31  94  135  186  215  240  217  253  352  1 598 km 
6. DANĚ
1. 31977 L 0388: Šestá směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (Úř. věst. L 145, 13. 6. 1977, s. 1), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0066: směrnicí Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
Pro účely čl. 28 odst. 3 písm. b) směrnice 77/388/EHS může Bulharsko pokračovat v osvobození od daně z přidané hodnoty u mezinárodní přepravy cestujících podle bodu 17 přílohy F směrnice, dokud nebude splněna podmínka stanovená v čl. 28 odst. 4 směrnice nebo dokud je stejné osvobození uplatňováno některým stávajícím členským státem, podle toho, co nastane dříve.
2. 31992 L 0079: Směrnice Rady 92/79/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování daní z cigaret (Úř. věst. L 316, 31. 10. 1992, s. 8), naposledy pozměněná:
– 32003 L 0117: směrnicí Rady 2003/117/ES ze dne 5. 12. 2003 (Úř. věst. L 333, 20. 12. 2003, s. 49).
Odchylně od čl. 2 odst. 1 směrnice 92/79/EHS může Bulharsko odložit uplatňování celkové minimální spotřební daně z ceny pro konečného spotřebitele (včetně všech daní) u cigaret nejžádanější cenové kategorie do 31. prosince 2009 za podmínky, že během tohoto období Bulharsko postupně přiblíží sazby spotřební daně k celkové minimální spotřební dani stanovené směrnicí.
Aniž je dotčen článek 8 směrnice Rady 92/12/EHS ze dne 25. února 1992 o obecné úpravě, držení, pohybu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani1, mohou členské státy po informování Komise zachovat po dobu, po kterou se uplatňuje výše uvedená odchylka, na cigarety, které smějí být dovezeny na jejich území z Bulharska bez dodatečné platby spotřební daně, stejná množstevní omezení jako ta, která se uplatňují na dovoz ze třetích zemí. Členské státy, které využijí této možnosti, mohou provádět nezbytné kontroly za podmínky, že tyto kontroly nemají vliv na řádné fungování vnitřního trhu.
3. 32003 L 0049: Směrnice Rady 2003/49/EHS ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (Úř. věst. L 157, 26. 6. 2003, s. 49), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0076: směrnicí Rady 2004/76/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 106).
Bulharsko nemusí do 31. prosince 2014 uplatňovat článek 1 směrnice 2003/49/ES. Během tohoto přechodného období nesmí sazba daně z úroků nebo licenčních poplatků placených přidružené společnosti v jiném členském státě nebo stálé provozovně, která patří přidružené společnosti jednoho členského státu a nachází se na území jiného členského státu, do 31. prosince 2010 překročit 10 % a v následujících letech až do 31. prosince 2014 nesmí překročit 5 %.
4. 32003 L 0096: Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31. 10. 2003, s. 51), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0075: směrnicí Rady 2004/75/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 100).
a) Odchylně od článku 7 směrnice 2003/96/ES může Bulharsko uplatnit tato přechodná období:
– do 1. ledna 2011 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění bezolovnatého benzinu používaného jako pohonná hmota na minimální úroveň 359 EUR na 1 000 litrů. Od 1. ledna 2008 nesmí být skutečná sazba daně uplatňovaná na bezolovnatý benzin používaný jako pohonná hmota nižší než 323 EUR na 1 000 litrů,
– do 1. ledna 2010 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění plynového oleje a petroleje používaného jako pohonná hmota na minimální úroveň 302 EUR na 1 000 litrů a do 1. ledna 2013 pro dosažení minimální úrovně 330 EUR na 1 000 litrů. Od 1. ledna 2008 nesmí být skutečná sazba daně uplatňovaná na plynový olej a petrolej používaný jako pohonná hmota nižší než 274 EUR na 1 000 litrů.
b) Odchylně od článku 9 směrnice 2003/96/ES může Bulharsko uplatnit tato přechodná období:
– do 1. ledna 2010 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění uhlí a koksu používaného pro účely dálkového vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I,
– do 1. ledna 2009 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění uhlí a koksu používaného pro jiné účely než dálkové vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I.
Od 1. ledna 2007 nesmějí být skutečné sazby daně uplatňované na dotyčné energetické produkty nižší než 50 % odpovídající minimální sazby Společenství.
c) Odchylně od článku 10 směrnice 2003/96/ES může Bulharsko do 1. ledna 2010 uplatnit přechodné období pro úpravu vnitrostátních úrovní zdanění elektřiny na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I. Od 1. ledna 2007 nesmějí být skutečné sazby daně uplatňované na elektřinu nižší než 50 % odpovídající minimální sazby Společenství.
7. SOCIÁLNÍ POLITIKA A ZAMĚSTNANOST
32001 L 0037: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/37/ES ze dne 5. června 2001 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se výroby, obchodní úpravy a prodeje tabákových výrobků (Úř. věst. L 194, 18. 7. 2001, s. 26).
Odchylně od článku 3 směrnice 2001/37/ES se datum uplatňování maximálního obsahu dehtu v cigaretách vyrobených a uvedených na trh na území Bulharska stanoví na 1. ledna 2011.
V přechodném období:
– cigarety vyrobené v Bulharsku s obsahem dehtu vyšším než 10 mg na cigaretu nesmějí být uváděny na trh v ostatních členských státech;
– cigarety vyrobené v Bulharsku s obsahem dehtu vyšším než 13 mg na cigaretu nesmějí být vyváženy do třetích zemí; tento limit se snižuje na 12 mg od 1. ledna 2008 a na 11 mg od 1. ledna 2010;
– Bulharsko poskytne Komisi pravidelně aktualizované informace o harmonogramu a opatřeních přijatých k zajištění souladu s vedenou směrnicí.
8. ENERGETIKA
31968 L 0414: Směrnice Rady 68/414/EHS ze dne 20. prosince 1968, kterou se členským státům EHS ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů (Úř. věst. L 308, 23. 12. 1968, s. 14), naposledy pozměněná:
– 31998 L 0093: směrnicí Rady 98/93/ES ze dne 14. 12. 1998 (Úř. věst. L 358, 31. 12. 1998, s. 100).
Odchylně od čl. 1 odst. 1 směrnice 68/414/EHS nebude minimální úroveň zásob ropných produktů uplatňována v Bulharsku do 31. prosince 2012. Bulharsko zajistí, aby minimální úroveň zásob ropných produktů pro každou kategorii ropných produktů uvedenou v článku 2 odpovídala následujícím minimálním počtům dnů průměrné denní domácí spotřeby, jak je vymezena v čl. 1 odst. 1:
– 30 dnů k 1. lednu 2007,
– 40 dnů k 31. prosinci 2007,
– 50 dnů k 31. prosinci 2008,
– 60 dnů k 31. prosinci 2009,
– 70 dnů k 31. prosinci 2010,
– 80 dnů k 31. prosinci 2011,
– 90 dnů k 31. prosinci 2012.
9. TELEKOMUNIKACE A INFORMAČNÍ TECHNOLOGIE
32002 L 0022: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (Úř. věst. L 108, 24. 4. 2002, s. 51).
Odchylně od čl. 30 odst. 1 směrnice 2002/22/ES může Bulharsko odložit zavedení přenositelnosti čísla nejpozději do 1. ledna 2009.
10. ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
A. KVALITA OVZDUŠÍ
1. 31994 L 0063: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/63/ES ze dne 20. prosince 1994 o omezování emisí těkavých organických sloučenin (VOC) vznikajících při skladování benzinu a při jeho distribuci od terminálů k čerpacím stanicím (Úř. věst. L 365, 31. 12. 1994, s. 24), ve znění:

– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
a) Odchylně od článku 3 a přílohy I směrnice 94/63/ES se v Bulharsku neuplatňují požadavky na stávající skladovací zařízení v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u skladovacích zařízení v 6 terminálech s nákladovou průchodností vyšší než 25 000 tun za rok, ale nejvýše 50 000 tun za rok;
– do 31. prosince 2009 u skladovacích zařízení v 19 terminálech s nákladovou průchodností nejvýše 25 000 tun za rok.
b) Odchylně od článku 4 a přílohy II směrnice 94/63/ES se v Bulharsku neuplatňují požadavky na nakládku a vykládku stávajících mobilních cisteren v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 12 terminálů s průchodností větší než 25 000 tun za rok, ale nejvýše 150 000 tun za rok;
– do 31. prosince 2009 u 29 terminálů s průchodností nejvýše 25 000 tun za rok.
c) Odchylně od článku 5 směrnice 94/63/ES se v Bulharsku neuplatňují požadavky na stávající mobilní cisterny v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 50 silničních cisteren;
– do 31. prosince 2009 u dalších 466 silničních cisteren.
d) Odchylně od článku 6 a přílohy III směrnice 94/63/ES se v Bulharsku neuplatňují požadavky na nakládku do stávajících skladovacích zařízení na čerpacích stanicích:
– do 31. prosince 2007 u 355 čerpacích stanic s průchodností větší než 500 m3 za rok, ale nejvýše 1000 m3 za rok;
– do 31. prosince 2009 u 653 čerpacích stanic s průchodností nejvýše 500 m3/rok.
2. 31999 L 0032: Směrnice Rady 1999/32/ES ze dne 26. dubna 1999 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech a o změně směrnice 93/12/EHS (Úř. věst. L 121, 11. 5. 1999, s. 13), ve znění:

– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
a) Odchylně od čl. 3 odst. 1 směrnice 1999/32/ES se do 31. prosince 2011 v Bulharsku neuplatňují požadavky na síru obsaženou v těžkých topných olejích pro místní použití. Během tohoto přechodného období nesmí být obsah síry vyšší než 3,00 % hmotnostní.
b) Odchylně od čl. 4 odst. 1 směrnice 1999/32/ES se do 31. prosince 2009 v Bulharsku neuplatňují požadavky na síru obsaženou v plynových olejích pro místní použití. Během tohoto přechodného období nesmí být obsah síry vyšší než 0,20 % hmotnostních.
B. NAKLÁDÁNÍ S ODPADY
1. 31993 R 0259: Nařízení Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (Úř. věst. L 30, 6. 2. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32001 R 2557: nařízením Komise (ES) č. 2557/2001 ze dne 28. 12. 2001 (Úř. věst. L 349, 31. 12. 2001, s. 1).
a) Do 31. prosince 2014 se přeprava odpadů k využití uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 259/93 do Bulharska oznamuje příslušným orgánům a tyto odpady se zpracovávají v souladu s články 6, 7 a 8 uvedeného nařízení.
b) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 mohou příslušné bulharské orgány do 31. prosince 2009 vznést námitky proti přepravě následujících odpadů k využití uvedených v příloze III do Bulharska v souladu s důvody námitky stanovenými v čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení. Na tuto přepravu se vztahuje článek 10 uvedeného nařízení.
AA. ODPADY OBSAHUJÍCÍ KOVY
– AA 090 Odpad a zbytky obsahující arzen
– AA 100 Odpad a zbytky obsahující rtuť
– AA 130 Lázně z moření kovů
AB. ODPADY OBSAHUJÍCÍ PŘEVÁŽNĚ ANORGANICKÉ SLOŽKY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT KOVY A ORGANICKÉ LÁTKY
AC. ODPADY OBSAHUJÍCÍ PŘEVÁŽNĚ ORGANICKÉ SLOŽKY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT KOVY A ANORGANICKÉ LÁTKY
– AC 040 Kaly z olovnatého benzinu
– AC 050 Teplonosné kapaliny
– AC 060 Hydraulické kapaliny
– AC 070 Brzdové kapaliny
– AC 080 Nemrznoucí kapaliny
– AC 110 Fenoly a sloučeniny fenolu, včetně chlorovaných fenolů ve formě kapalin nebo kalů
– AC 120 Polychlorované naftaleny
– AC 150 Chlorfluoruhlovodíky
– AC 160 Halony
– AC 190 Odletky – lehká frakce z drcení automobilů
– AC 200 Organické sloučeniny fosforu
– AC 230 Halogenované nebo nehalogenované bezvodé destilační zbytky vzniklé při regeneraci organických rozpouštědel
– AC 240 Odpad z výroby alifatických halogenovaných uhlovodíků (např. chlormethanu, dichlorethanu, vinylchloridu, vinylidenchloridu, allylchloridu a epichlorhydrinu)
– AC 260 Prasečí kejda, fekálie
AD. ODPADY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT ANORGANICKÉ NEBO ORGANICKÉ SLOŽKY
– AD 010 Odpad z výroby a přípravy farmaceutických výrobků
Odpad, které obsahuje níže uvedené látky, sestává z nich nebo je jimi znečištěný:
• AD 040 - anorganické kyanidy, kromě tuhých zbytků obsahujících drahé kovy a stopy anorganických kyanidů
• AD 050 - organické kyanidy
– AD 060 Odpadní směsi olejů a vody, směsi uhlovodíků a vody, emulze
– AD 070 Odpad z výroby, zpracování a používání tiskařských barev, barviv, pigmentů, nátěrových barev, laků a ostatních nátěrů
– AD 150 Přirozeně se vyskytující organické materiály používané jako filtrační média (např. biofiltry)
– AD 160 Komunální odpad
Tato doba může být prodloužena nejdéle do 31. prosince 2012 postupem definovaným v článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1, ve znění směrnice Rady 91/156/EHS2.
c) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 mohou příslušné bulharské orgány do 31. prosince 2009 vznést námitky proti přepravě odpadů k využití uvedených v příloze IV uvedeného nařízení a přepravě odpadů k využití neuvedených v přílohách nařízení do Bulharska v souladu s důvody námitky stanovenými v čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení.
d) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 vznesou příslušné bulharské orgány námitky proti přepravě odpadů k využití uvedených v přílohách II, III a IV nařízení a přepravě odpadů k využití neuvedených v těchto přílohách a určených pro zařízení, na které se vztahuje dočasná odchylka od některých ustanovení směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění1 nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení2, během období, po které je dočasná odchylka uplatňována pro zařízení v místě určení.
2. 31994 L 0062: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech (Úř. věst. L 365, 31. 12. 1994, s. 10), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0012: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/12/ES ze dne 11. 2. 2004 (Úř. věst. L 47, 18. 2. 2004, s. 26).
a) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. a) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko celkové míry využití nebo spalování ve spalovnách odpadu s energetickým využitím do 31. prosince 2011 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 35 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 39 % pro rok 2007, 42 % pro rok 2008, 46 % pro rok 2009 a 48 % pro rok 2010.
b) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko celkové míry využití nebo spalování ve spalovnách odpadu s energetickým využitím do 31. prosince 2014 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 50 % hmotnosti pro rok 2011, 53 % pro rok 2012 a 56 % pro rok 2013.
c) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. c) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko cíle recyklace plastů do 31. prosince 2009 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 8 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 12 % pro rok 2007 a 14,5 % pro rok 2008.
d) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. d) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko celkového cíle recyklace do 31. prosince 2014 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 34 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 38 % pro rok 2007, 42 % pro rok 2008, 45 % pro rok 2009, 47 % pro rok 2010, 49 % pro rok 2011, 52 % pro rok 2012 a 54,9 % pro rok 2013.
e) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu i) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko cíle recyklace skla do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 26 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 33% pro rok 2007, 40 % pro rok 2008, 46 % pro rok 2009, 51 % pro rok 2010, 55 % pro rok 2011 a 59,6 % pro rok 2012.
f) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu iv) směrnice 94/62/ES dosáhne Bulharsko cíle recyklace plastů, přičemž se započítává výhradně materiál, který se recykluje zpět na plasty, do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 17 % hmotnosti pro rok 2009, 19 % pro rok 2010, 20 % pro rok 2011 a 22 % pro rok 2012.
3. 31999 L 0031: Směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16. 7. 1999, s. 1), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od čl. 5 odst. 3 písm. a) a b) a přílohy I bodu 2 druhé odrážky směrnice 1999/31/ES a aniž je dotčen čl. 6 písm. c) bod ii) uvedené směrnice a směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1(1), se v Bulharsku neuplatňují požadavky na kapalný, žíravý a oxidující odpad a požadavky týkající se zabránění průniku povrchových vod do odpadů uložených na skládkách u těchto 14 stávajících zařízení, a to do 31. prosince 2014:
1. „Polimeri“ kalová nádrž, Varenská oblast, město Devnja;
2. „Solvej Sodi“, „Deven“ a „Agropolichim“ kombinovaná kalová nádrž a odkaliště popele, Varenská oblast, město Devnja, část obce Varna;
3. tepelná elektrárna „Varna“ odkaliště popele, Varenská oblast, město Varna, část obce Beloslav;
4. „Sviloza“ odkaliště popele, Velikotărnovská oblast, město Svištov;
5. tepelná elektrárna v „Zacharni zavodi“ odkaliště popele, Velikotărnovská oblast, Gorna Orjachovica;
6. „Vidachim v likvidacija“ odkaliště popele, Vidinská oblast, město Vidin;
7. „Toplofikacija Ruse“ tepelná elektrárna „Ruse Iztok“ odkaliště popele, Russká oblast, město Ruse;
8. tepelná elektrárna „Republika“, „Toplofikacija Pernik“ a „Kremikovci Rudodobiv“ odkaliště popele, Pernická oblast, město Pernik;
9. „Toplofikacija Pernik“ a „Solidus“ odkaliště popele, Pernická oblast, město Pernik;
10. tepelná elektrárna „Bobov dol“ odkaliště popele, Kjustendilská oblast, město Bobov dol;
11. „Brikel“ odkaliště popele, Starozagorská oblast, město Gălăbovo;
12. „Toplofikacija Sliven“ odkaliště popele, Slivenská oblast, město Sliven;
13. tepelná elektrárna „Marica 3“ odkaliště popele, Chaskovská oblast, město Dimitrovgrad;
14. tepelná elektrárna „Marica 3“ odkaliště popele, Chaskovská oblast, město Dimitrovgrad.
Bulharsko zajistí postupné snižování odpadu uloženého v těchto 14 stávajících zařízeních, která nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a to podle těchto maximálních ročních množství:
– do 31. prosince 2006: 3 020 000 tun;
– do 31. prosince 2007: 3 010 000 tun;
– do 31. prosince 2008: 2 990 000 tun;
– do 31. prosince 2009: 1 978 000 tun;
– do 31. prosince 2010: 1 940 000 tun;
– do 31. prosince 2011: 1 929 000 tun;
– do 31. prosince 2012: 1 919 000 tun;
– do 31. prosince 2013: 1 159 000 tun;
– do 31. prosince 2014: 1 039 000 tun.
4. 32002 L 0096: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (Úř. věst. L 37, 13. 2. 2003, s. 24), ve znění:
– 32003 L 0108: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/108/ES ze dne 8. 12. 2003 (Úř. věst. L 345, 31. 12. 2003, s. 106).
Odchylně od čl. 5 odst. 5 a čl. 7 odst. 2 směrnice 2002/96/ES dosáhne Bulharsko míry odděleného sběru v průměru nejméně čtyř kilogramů OEEZ z domácností na osobu za rok, jakož i stanovené kvóty využití a kvóty opětovného použití a recyklace částí, materiálů a látek do 31. prosince 2008.
C. JAKOST VOD
31991 L 0271: Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30. 5. 1991, s. 40), naposledy pozměněná:
– 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od článků 3 a 4 a čl. 5 odst. 2 směrnice 91/271/EHS se v Bulharsku do 31. prosince 2014 plně neuplatňují požadavky na stokové soustavy a čištění městských odpadních vod v souladu s tímto přechodným cílem:
– do 31. prosince 2010 bude souladu s uvedenou směrnicí dosaženo pro aglomerace s populačním ekvivalentem vyšším než 10 000.
D. KONTROLA PRŮMYSLOVÉHO ZNEČIŠTĚNÍ A ŘÍZENÍ RIZIK
1. 31996 L 0061: Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (Úř. věst. L 257, 10. 10. 1996, s. 26), naposledy pozměněná:
– 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od čl. 5 odst. 1 směrnice 96/61/ES se v Bulharsku požadavky na udělení povolení pro stávající zařízení neuplatňují pro následující zařízení do dne uvedeného pro každé zařízení, pokud jde o povinnost provozovat tato zařízení v souladu s mezními hodnotami emisí, odpovídajícími ukazateli nebo technickými opatřeními založenými na nejlepších dostupných technikách podle čl. 9 odst. 3 a 4:
Do 31. prosince 2008:
– „Jambolen“ – město Jambol (činnost 4.1 h)
– „Verila“ – obec Ravno Pole (činnost 4.1)
– „Lakprom“ – obec Svetovračane (činnost 4.1 b)
– „Orgachim“ – město Ruse (činnost 4.1 j)
– „Neochim“ – město Dimitrovgrad (činnost 4.1 b)
Do 31. prosince 2009:
– „Elisejna“ – Gara Elisejna (činnost 2.5 a)
Do 31. prosince 2011:
– tepelná elektrárna „Ruse Iztok“ – město Ruse (činnost 1.1)
– tepelná elektrárna „Varna“ – město Varna (činnost 1.1)
– tepelná elektrárna „Bobov dol“ – město Bobov dol (činnost 1.1)
– tepelná elektrárna v „Lukojl Neftochim“ – město Burgas (činnost 1.1)
– „Lukojl Neftochim“ – město Burgas (činnost 1.2)
– „Kremikovci“ – město Sofija (činnost 2.2)
– „Radomir Metali“ – město Radomir (činnost 2.3 b)
– „Solidus“ – město Pernik (činnost 2.4)
– „Berg Montana Fitingi“ – město Montana (činnost 2.4)
– „Energoremont“ – město Kresna (činnost 2.4)
– „Čugunoleene“ – město Ichtiman (činnost 2.4)
– „Alkomet“ – město Šumen (činnost 2.5 b)
– „Start“ – město Dobrič (činnost 2.5 b)
– „Alukom“ – město Pleven (činnost 2.5 b)
– „Energija“ – město Tărgovište (činnost 2.5 b)
– „Uspech“ – město Lukovit (činnost 3.5)
– „Keramika“ – město Burgas (činnost 3.5)
– „Strojkeramika“ – město Mezdra (činnost 3.5)
– „Straldža Keramica“ – město Straldža (činnost 3.5)
– „Balkankeramiks“ – město Novi Iskăr (činnost 3.5)
– „Šamot“ – město Elin Pelin (činnost 3.5)
– „Zavod Keramika“ – obec Dragovištica (činnost 3.5)
– „Fajans“ – Kaspičan (činnost 3.5)
– „Solvej Sodi“ – město Devnja (činnost 4.2 d)
– „Polimeri“ – město Devnja (činnost 4.2 c)
– „Agropolichim“ – město Devnja (činnost 4.3)
– „Neochim“ – město Dimitrovgrad (činnost 4.3)
– „Agrija“ – město Plovdiv (činnost 4.4)
– „Balkanfarma“ – město Razgrad (činnost 4.5)
– „Biovet“ – město Peštera (činnost 4.5)
– „Ketčup-frukt“ – město Ajtos (činnost 6.4 b)
– „Bulgarikum“ – město Burgas (činnost 6.4 c)
– „Serdika 90“ – město Dobrič (činnost 6.4 c)
– „Ekarisaž“ – město Varna (činnost 6.5)
– „Ekarisaž Bert“ – město Burgas (činnost 6.5)
Plně koordinovaná povolení pro tato zařízení budou vydána před 30. říjnem 2007 a budou obsahovat individuálně závazné harmonogramy pro dosažení plného souladu. Tato povolení zajistí dodržování obecných zásad základních povinností provozovatele stanovených v článku 3 uvedené směrnice do 30. října 2007.
2. 32001 L 0080: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení (Úř. věst. L 309, 27. 11. 2001, s. 1), ve znění:
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A příloh III, IV a VII směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro oxid siřičitý a prach v Bulharsku neuplatňují pro tato zařízení do dne uvedeného u každé jednotky:
– tepelná elektrárna „Varna“:
– jednotka 1 do 31. prosince 2009
– jednotka 2 do 31. prosince 2010
– jednotka 3 do 31. prosince 2011
– jednotka 4 do 31. prosince 2012
– jednotka 5 do 31. prosince 2013
– jednotka 6 do 31. prosince 2014
– tepelná elektrárna „Bobov dol“:
– jednotka 2 do 31. prosince 2011
– jednotka 3 do 31. prosince 2014
– tepelná elektrárna „Ruse Iztok“:
– jednotky 3 a 4 do 31. prosince 2009
– jednotky 1 a 2 do 31. prosince 2011
– tepelná elektrárna v „Lukojl Neftochim“ v Burgasu:
– jednotky 2, 7, 8, 9, 10 a 11 do 31. prosince 2011.
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidu siřičitého a prachu ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2008: 179 700 tun SO2 za rok; 8 900 tun prachu za rok;
– do roku 2012: 103 000 tun SO2 za rok; 6 000 tun prachu za rok.
b) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A přílohy VI směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro emise oxidů dusíku v Bulharsku neuplatňují do 31. prosince 2011 pro jednotky 2, 7, 8, 9, 10 a 11 spalovacího zařízení tepelné elektrárny v „Lukoil Neftochim“ v Burgasu.
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidů dusíku ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2008: 42 900 tun za rok;
– do roku 2012: 33 300 tun za rok.
c) Do 1. ledna 2011 předloží Bulharsko Komisi aktualizovaný plán, včetně plánu investičního, pro postupné dosažení souladu u zařízení, jež dosud nejsou v souladu, s jasně vymezenými etapami pro uplatňování acquis. Tyto plány zajistí další snižování emisí na úroveň výrazně nižší, než jsou přechodné cíle uvedené výše v písmenech a) a b), zejména pro emise v období let 2012-2014. Pokud buse Komise, zejména s ohledem na účinky na životní prostředí a na potřebu snížit narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu v důsledku přechodných opatření, tyto plány považovat za nedostatečné k dosažení těchto cílů, uvědomí o tom Bulharsko. Během následujících tří měsíců sdělí Bulharsko opatření, která k dosažení těchto cílů přijalo. Pokud bude následně Komise po konzultaci se členskými státy považovat tato opatření za nedostatečná k dosažení těchto cílů, zahájí řízení o nesplnění povinnosti podle článku 226 Smlouvy o ES.

Dodatek k PŘÍLOZE VI
KAPITOLA I
Seznam zařízení na zpracování mléka zpracovávajících mléko, které není v souladu s podmínkami EU uvedený v kapitole 4 oddíle B písm. a) přílohy VI
 Č.  Vet. č.  Název a adresa zařízení  Umístění dotyčné  provozovny  Blagoevgradská oblast – č. 1  1  BG 0112004  „Matand“ EOOD  gr. Pernik  ul. „Lenin“ 111  s. Elešnica  Burgaská oblast – č. 2  2  BG 0212013  ET „Marsi-Minčo Bakalov“  gr. Burgas  ž.k. „Văzrajdane“ bl. 1  Burgas  ž.k. „Pobeda“  ul. „Bajkal“ 9  3  BG 0212027  DZZD „Mlečen svjat“  gr. Burgas ž.k. „Izgrev“  ul. „Malčika“ 3  s. Debelt  ul. „Indže vojvoda“ 5  obl. Burgaska  4  BG 0212028  „Vester“ OOD  gr. Burgas  ul. „Fotinov“ 36  s. Sigmen  5  BG 0212047  „Komplektstroj“ EOOD  gr. Burgas  ul. „Aleksandăr Stambolijski“ 17  s. Veselie  Vidinská oblast – č. 5  6  BG 0512025  „El Bi Bulgarikum“ EAD  gr. Vidin  gr. Vidin  Južna promišlena zona  Vracká oblast – č. 6  7  BG 0612010  „Chadžijski i familija“ EOOD s. Gradešnica  s. Gradešnica  8  BG 0612027  „Mlečen raj 99“ EOOD  gr. Vraca ž.k. „Dabnika“ bl. 48 ap. 3  gr. Vraca kb. Bistrec  Stopanski dvor  9  BG 0612035  ET „Nivego“  s. Čiren  s. Čiren  Gabrovská oblast – č. 7  10  BG 0712001  „Ben Invesť‘ OOD  s. Kostenkovci obšt. Gabrovo  s. Kostenkovci  obšt. Gabrovo  11  BG 0712002  „Šipka 97“ AD  gr. Gabrovo  ul. „V. Levski“ 2  gr. Gabrovo  ul. „V. Levski“ 2  12  BG 0712003  „Elvi“ OOD  s. Velkovci obšt. Gabrovo  s. Velkovci  obšt. Gabrovo  13  BG 0712008  „Milkieks“ OOD  gr. Sevlievo  ž.k. „d-r Atanas Moskov“  gr. Sevlievo  ž.k. „Atanas Moskov“  Dobričská oblast – č. 8  14  BG 0812002  „AVITA“ OOD  gr. Sofija ul. „20-ti april“ 6  s. Caričino  15  BG 0812008  „Roles 2000“ OOD  gr. Varna  ul. „Car Ivan Šišman“ 13  s. Kardam  16  BG 0812019  „Filipopolis“ OOD  gr. Plovdiv  ul. „Christo Danov“ 2  s. Žeglarci  17  BG 0812029  „Akurat - mlečna promišlenost“ OOD gr. Sofija  ul. „Baba Vida 2“  gr. Dobrič  kv. „Rilci“  18  BG 0812030  „FAMA“ AD  gr. Varna  ul. „Evlogi Georgiev“ 23  gr. Dobrič  bul. „Dobrudža“ 2  Kărdžalsá oblast – č. 9  19  BG 0912004  ET „Rado“  s. Bjal izvor  s. Bjal izvor  obšt. Ardino  Kjustendilská oblast - č. 10  20  BG 1012012  „Galkom“ OOD gr. Dupnica  gr. Dupnica  ul. „Venelin“ 57  21  BG 1012008  ET „Nikolaj Kolev“  s. Konjavo  s. Konjavo  Lovečská oblast – č. 11  22  BG 1112001  „Prima Lakta“ Ltd. gr. Loveč ul. „Troyjansko šose“ 1  gr. Loveč ul. „Trojansko šose“  23  BG 1112004  „Mlekoprodukt“ OOD  gr. Loveč  s. Goran  24  BG 1112008  „Plod“ AD  gr. Aprilci  gr. Aprilci  25  BG 1112012  „Stilos“ OOD  gr. Dupnica  ul. „Batenberg“ 64  s. Lesidren  Pazardžická oblast – č. 13  26  BG 1312011  „Eko-F“ EAD  gr. Sofija  ul. „Stara Planina“ 34  s. Karabunar  27  BG 1312015  „Mevgal Bălgaria“ EOOD  gr. Velingrad  gr. Velingrad  kv. „Industrialen“  28  BG 1312022  ET „Palmite-Vesela Popova“  gr. Plovdiv ul. „Koprivkite“ 23  gr. Strelča  ul. „Osvoboždenie“ 17  Plevenská oblast – č. 15  29  BG 1512003  „Mandra 1“ EOOD  s. Obnova  s. Trančovica  30  BG 1512006  „Mandra“ OOD  s. Obnova  s. Obnova  31  BG 1512008  ET „Viola“  gr. Kojnare  gr. Kojnare  ul. „Christo Botev“ 16  32  BG 1512010  ET „Milica Lazarova - 90“  gr. Slavjanovo  gr. Slavjanovo  ul. „Asen Zlatarev“ 2 Plovdivská oblast – č. 16 33  BG 1612009  ET „D.Madžarov“  gr. Plovdiv  gr. Stambolijski-mandra  34  BG 1612013  ET „Polidej - EI“ gr. Karlovo  s. Domljan  35  BG 1612017  „Snep“ OOD  gr. Rakovski  gr. Rakovski  ul. „F.Stanislavov“ 57  36  BG 1612020  ET „Bor - Čvor“  s. Dălbok izvor  s. Dălbok izvor  37  BG 1612023  „Vanela“ OOD  gr. Plovdiv  bul. „Bălgaria“ 170  s. Carimir  38  BG 1612024  SD „Kostovi - EMK“  gr. Săedinenie  gr. Săedinenie  39  BG 1612039  „Topolovo-Agrokomers“ OOD  gr. Sofija  ž.k. Dianabad, bl.20  s. Topolovo  Stopanski dvor  40  BG 1612040  „Mlečni produkti“ OOD  gr. Plovdiv  s. Manole  Razgradská oblast – č. 17  41  BG 1712002  ET „Rosver“  gr. Car Kalojan  ul. „Ivan Vazov“ 4  gr. Car Kalojan  ul. „Sofija“ 41  42  BG 1712010  „Bulagrotrejd“ OOD  gr. Ruse  ul. „Elin Pelin“ 15A  s. Juper  43  BG 1712020  ET „Prelest-Sevim Achmed“  s. Podajva  ul. „Struma“ 12  s. Lăvino  Stopanski dvor  44  BG 1712042  ET „Mădăr“  s. Mădrevo  ul. „Chan Kubrat“ 65  s. Terter  Stopanski dvor  Russká oblast – č. 18  45  BG 1812002  „Laktis-Bjala“ AD  gr. Bjala  gr. Bjala  ul. „Stefan Stambolov“ 75  46  BG 1812005  ET„DAV“  gr. Ruse  ul. „6-ti septemvri“ 43  gr. Vetovo  47  BG 1812022  ZKPU „Tetovo“  s. Tetovo  s. Tetovo  ul. „Car Osvoboditel“ 5  48  BG 1812011  ET „Georgi Božinov-Gogo“  s. Nikolovo  s. Nikolovo  Silisterská oblast – č. 19  49  BG 1912004  ET „Merone-Christo Kunev“  gr. Silistra bul. „Makedonija“ 150  gr. Alfatar  50  BG 1912013  „JOSI“ OOD  gr. Sofija  ul. „Chadži Dimităr“ 142 vh.A  s. Černolik  51  BG 1912024  „Buldeks“ OOD  gr. Silistra  ul. „D.Dončev“ 6  s. Belica  Slivenská oblast – č. 20.  52  BG 2012007  „Delta lakt“ OOD  gr. Stara Zagora  ul. „Car Kalojan“ 20  s. Stoil Vojvoda  53  BG 2012020  „Jotovi“ OOD  gr. Sliven  kv. „Rečica“ ul. „Košarite“ 12  gr. Sliven  kv. „Rečica“  54  BG 2012022  „Bratja Zafirovi“ OOD  gr. Sliven  ul. „3-ti mart“ 7  gr. Sliven  Promyšlena zona Zapad  55  BG 2012030  „Agroprodukt“ OOD gr. Sliven  ul. „Orešak“ 24  s. Dragodanovo  56  BG 2012036  „Minčevi“ OOD  s. Korten  obl. Sliven  s. Korten obl. Sliven Smoljanská oblast – č. 21 57  BG 2112001  „Belev“ EOOD  gr. Smoljan  gr. Smoljan  ul. „Trakija“ 15  58  BG 2112021  „Rossi“ EOOD  gr. Dospat  gr. Dospat  59  BG 2112018  ET „Rosen Atanasov-Komers“  s. Kutela  s. Kutela  60  BG 2112023  ET „Ilijan Isakov“  s. Trigrad  s. Trigrad  obšt. Devin Oblast Sofija město – č. 22 61  BG 2212001  „Danon - Serdika“ AD gr. Sofija  ul. „Ochridsko ezero“ 3  ul. „Ochridsko ezero“ 3  62  BG 2212002  „Formalat“ EOOD s. G.Lozen  ul. „Săedinenie“ 132  s. G. Lozen  ul. „Săedinenie“ 132  63  BG 2212009  „Serdika-94“ OOD kv. Železnica  kv. Železnica  64  BG 2212022  „Megle - Em Džej“ OOD ul. „Probuda“ 14  ul. „Probuda“ 12-14  65  BG 2212023  „EL Bl BULGARIKUM“ EAD gr. Sofija  ul. „Saborna“ 9  ul. „Malaševska“ 12A  Sofijská oblast – č. 23  66  BG 2312013  ET „Dobrev“  s. Dragušinovo  s. Dragušinovo  67  BG 2312016  AD „Bovis“  s. Trudovec  s. Trudo vec  68  BG 2312026  „Djado Liben“ OOD gr. Sofija ul. „CVhubča“ 2  gr. Koprivštica  bul. „Ch.Nenčo Palaveev“ 137  69  BG 2312033  „Balkan Special“ OOD  gr. Sofija  s. Gorna Malina  70  BG 2312002  ET „Danim“  gr. Elin Pelin  gr. Elin Pelin bul. „Vitoša“ 18A  Starozagorská oblast – č. 24  71  BG 2412019  „Dekada“ OOD  gr. Stara Zagora  bul. „Ruski“ 41 et.3 ap.9  s. Elchovo  72  BG 2412023  Zemědělský ústav  gr. Stara Zagora  gr. Stara Zagora  73  BG 2412033  „Gospodinovi“ OOD  gr. Stara Zagora  pl. „Beroe“ l ap.21  s. Julievo  Tărgovištská oblast – č. 25  74  BG 2512004  „PIP Trejd“ OOD gr. Sofija  ul. „Baba Vida“ 2  s. Davidovo  75  BG 2512006  „Chadad“ OOD  s. Makariopolsko  s. Makariopolsko  76  BG 2512016  „Milktrejd-BG“ OOD  gr. Sofija  obšt. „Studentska“ 58-A-l 15  s. Săedinenie  obl. Tărgovište  77  BG 2512017  „Ju E S - Komers“ OOD  gr. Opaka  s. Goljamo Gradište  ul. „Rakovski“ 2  Jambolská oblast – č. 28  78  BG 2812002  „Aračievi“ OOD  gr. Elchovo  ul. „Bakalov“ 19  s. Kirilovo  79  BG 2812003  „Bălgarski jogurt“ OOD  s. Ravda  s. Veselinovo  kompleks „Ekaterina“  80  BG 2812025  „Sakarela“ OOD  gr. Jambol ul. „Christo Botev“ 24-B-15  gr. Jambol  ul. „Preslav“ 269 
KAPITOLA II
Seznam zařízení na zpracování mléka pro dvojí zpracování mléka - mléka, které je v souladu s podmínkami EU, a mléka, které není v souladu s podmínkami EU uvedený v kapitole 4 oddíle B písm. a) a c) přílohy VI
 Č.  Vet. č.  Název a adresa zařízení  Umístění dotyčné provozovny  Velikotărnovská oblast – č. 4  1  BG 0412002  „Sofbiolajf-BG“ OOD  gr. Svištov  gr. Svištov  ul. „33-ti Svištovski polk.“ 67  2  BG 0412009  „Milki-luks“ EOOD  gr. Plovdiv  s. Bjala Čerkva  3  BG 0412010  „Bi Si Si Chandel“ OOD  gr. Elena  gr. Elena  ul. „Treti mart“ 19  Vracká oblast – č. 6  4  BG 0612012  ET „Zorov -97“  gr. Vraca  kv. Kulata  ul. „Pălkovica“ 7  Vračanski balkan, mestnost  „Părševica“  Dobričská oblast – č. 8  5  BG 0812009  „Serdika - 90“ AD  gr. Dobrič  gr. Dobrič  ul. „25 septemvri“ 100 Lovečská oblast – č. 11 6  BG 1112006  „Kondov Ekoprodukcija“ OOD gr. Sofija  s. Staro selo  Plovdivská oblast – č. 16  7  BG 1612001  „OMK“  gr. Sofija  gr. Plovdiv  bul. „Dunav“ 3  8  BG 1612002  „Šipka 99“ OOD  gr. Părvomay  gr. Părvomay  9  BG 1612037  „Filipopolis-RK“ OOD  gr. Plovdiv  gr. Plovdiv ž.k. „Proslav“  ul. „Prosveta“ 2A  10  BG 1612041  „Elit-95“ EOOD  s. Dălbok izvor  s. Dălbok izvor  Russká oblast – č. 18  11  BG 1812003  „Sirma Prista“ AD  gr. Ruse  gr. Ruse bul. „3-ti mart“ 1 Slivenská oblast – č. 20 12  BG 2012006  „Mlečen păt“ AD gr. Sofija  ul. „Vasil Levski“ 109  gr. Nova Zagora  kv. „Industrialen“  13  BG 2012009  „Vangard“ OOD  gr. Sliven  ul. „Al- Stambolijski“ 1  s. Željo vojvoda  obl. Sliven  14  BG 2012019  „Chemus-Milk komers“ OOD  gr. Sliven  ul. „Neofit Rilski“ 3a  gr. Sliven  Promišlena zona Zapad  kv. 10  15  BG 2012042  „Tirbul“ EAD  gr. Sliven  „Tirbul“ EAD  gr. Sliven  Starozagorská oblast – č. 24  16  BG 2412005  „Markeli“ AD  gr. Stara Zagora  ul. „Sv. Knjaz Boris“ 67 et.3 ap.6  gr. Kazanlak  kv. „Industrialen“  Tárgovištská oblast – č. 25  17  BG 2512001  „Mladost -2002“ OOD  gr. Tărgovište  gr. Tărgovište bul. „29-ti januari“ 7  18  BG 2512020  „Mizija-Milk“ OOD  gr. Tărgovište  ul. „Rodopi“ 5  gr. Tărgovište  Industrialna zona  Chaskovská oblast – č. 26  19  BG 2612047  „Balgarsko sirene“ OOD  gr. Charmanli  ul. „Goce Delčev“ 1  gr. Chaskovo  bul. „Săedinenie“ 94  Jambolská oblast – č. 28  20  BG 2812022  „Karil i Tanja“ OOD  gr. Jambol  gr. Jambol  ul. „Graf Ignatiev“ 189 
PŘÍLOHA VII
Seznam uvedený v článku 23 aktu o přistoupení: přechodná opatření pro Rumunsko
1. VOLNÝ POHYB OSOB
Smlouva o založení Evropského společenství
31968 R 1612: Nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství (Úř. věst. L 257, 19. 10. 1968, s. 2), naposledy pozměněné:
– 32004 L 0038: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 158, 30. 4. 2004, s. 77);
31996 L 0071: směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (Úř. věst. L 18, 21. 1. 1997, s. 1);
32004 L 0038: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků se volně pohybovat a pobývat na území členských států, o změně nařízení (EHS) č. 1612/68 a o zrušení směrnic 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Úř. věst. L 158, 30. 4. 2004, s. 77).
1. Článek 39 a čl 49 první pododstavec Smlouvy o ES se ve vztahu k volnému pohybu pracovníků a volnému pohybu služeb, zahrnujícímu dočasný pohyb pracovníků vymezený v článku 1 směrnice 96/71/ES, mezi Rumunskem na jedné straně a všemi stávajícími členskými státy na straně druhé použijí v plném rozsahu pouze za podmínek přechodných ustanovení uvedených v odstavcích 2 až 14.
2. Odchylně od článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 budou stávající členské státy do konce období dvou let po dni přistoupení uplatňovat vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, upravující přístup rumunských státních příslušníků na jejich trhy práce. Stávající členské státy mohou tato opatření dále uplatňovat do konce období pěti let po dni přistoupení.
Rumunští státní příslušníci, kteří ke dni přistoupení ve stávajícím členském státě legálně pracují a je jim umožněn vstup na trh práce tohoto členského státu na nepřerušenou dobu 12 měsíců nebo delší, mají přístup na trh práce tohoto členského státu, ale ne na trh práce ostatních členských států uplatňujících vnitrostátní opatření.
Stejných práv požívají rumunští státní příslušníci, kterým byl na nepřerušenou dobu 12 měsíců nebo delší umožněn vstup na trh práce stávajícího členského státu až po přistoupení.
Rumunští státní příslušníci uvedení výše v druhém a třetím pododstavci přestanou požívat práv uvedených ve zmíněných pododstavcích, pokud dobrovolně opustí trh práce daného stávajícího členského státu.
Těchto práv nepožívají rumunští státní příslušníci, kteří ve stávajícím členském státě legálně pracují ke dni přistoupení nebo v průběhu období, po které se uplatňují vnitrostátní opatření, a kterým byl umožněn vstup na trh práce tohoto členského státu na dobu kratší než 12 měsíců.
3. Před koncem období dvou let po dni přistoupení přezkoumá Rada na základě zprávy Komise působení přechodných ustanovení uvedených v odstavci 2.
Po dokončení tohoto přezkoumání a do konce období dvou let po dni přistoupení oznámí stávající členské státy Komisi, zda budou dále uplatňovat vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, nebo zda budou napříště uplatňovat články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68. Nebude-li takové oznámení učiněno, uplatňují se články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68.
4. Na žádost Rumunska se může uskutečnit ještě jedno přezkoumání. Použije se postup podle odstavce 3, přičemž přezkoumání bude dokončeno do šesti měsíců od doručení žádosti Rumunska.
5. Členský stát, který na konci období pěti let uvedeného v odstavci 2 zachovává vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, může v případě vážných narušení svého trhu práce nebo nebezpečí takových narušení po oznámení Komisi dále uplatňovat tato opatření do konce období sedmi let po dni přistoupení. Nebude-li takové oznámení učiněno, uplatňují se články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68.
6. Členské státy, které během období sedmi let po dni přistoupení vůči státním příslušníkům Rumunska na základě odstavců 3, 4 nebo 5 uplatňují články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 a které během tohoto období vydávají státním příslušníkům Rumunska pro účely evidence povolení k zaměstnání, vydávají tato povolení automaticky.
7. Členské státy, ve kterých se na základě odstavce 3, 4 nebo 5 ve vztahu k rumunským státním příslušníkům uplatňují články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, se mohou do konce období sedmi let po dni přistoupení rozhodnout pro postup stanovený v níže uvedených pododstavcích.
Pokud je ve členském státě uvedeném v prvním pododstavci vážně narušen trh práce nebo se předvídá jeho narušení, které by mohlo vážně ohrozit životní úroveň nebo úroveň zaměstnanosti v dané oblasti nebo povolání, informuje o tom tento členský stát Komisi a ostatní členské státy a současně jim poskytne veškeré náležité údaje. Na základě těchto informací může členský stát požádat Komisi, aby oznámila úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 za účelem obnovení běžného stavu v dané oblasti nebo povolání. Komise rozhodne o pozastavení a délce jeho trvání a rozsahu do dvou týdnů od doručení žádosti a oznámí své rozhodnutí Radě. Každý členský stát může do dvou týdnů od vydání rozhodnutí Komise požádat Radu o zrušení nebo změnu rozhodnutí. Rada rozhodne o této žádosti kvalifikovanou většinou do dvou týdnů.
Členský stát uvedený v prvním pododstavci může v naléhavých a výjimečných případech pozastavit uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, a následně zašle odůvodněné oznámení Komisi.
8. Po dobu, kdy je podle výše uvedených odstavců 2 až 5 a 7 uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68 pozastaveno, se na státní příslušníky stávajících členských států v Rumunsku a na rumunské státní příslušníky ve stávajících členských státech, pokud jde o právo rodinných příslušníků pracovníků nechat se zaměstnávat, uplatňuje článek 23 směrnice 2004/38/ES za těchto podmínek:
– manžel nebo manželka pracovníka a jejich děti mladší 21 let nebo vyživované, kteří s pracovníkem na území členského státu legálně bydlí ke dni přistoupení, mají po přistoupení okamžitý přístup na trh práce tohoto členského státu. To se nevztahuje na rodinné příslušníky pracovníka, kterému byl legálně umožněn vstup na trh práce členského státu na dobu kratší dvanácti měsíců;
– manžel nebo manželka pracovníka a jejich děti mladší 21 let nebo vyživované, kteří s pracovníkem na území členského státu legálně bydlí ode dne pozdějšího než den přistoupení, ale v době uplatňování výše uvedených přechodných ustanovení, mají přístup na trh práce od okamžiku, kdy v dotyčném členském státě bydlí nejméně po dobu osmnácti měsíců, nebo od třetího roku po dni přistoupení, podle toho, co nastane dříve.
Těmito ustanoveními nejsou dotčena výhodnější vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod.
9. Pokud některá ustanovení směrnice 2004/38/ES, která nahrazují ustanovení směrnice 68/360/EHS1, nemohou být oddělena od těch ustanovení nařízení (EHS) č. 1612/68, jejichž uplatňování je podle odstavců 2 až 5 a 7 a 8 odloženo, mohou se Rumunsko a stávající členské státy od těchto ustanovení odchýlit v rozsahu nezbytném pro uplatňování odstavců 2 až 5 a 7 a 8.
10. V případech, kdy jsou na základě výše uvedených přechodných ustanovení stávajícími členskými státy uplatňována vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, může Rumunsko ponechat v platnosti rovnocenná opatření ve vztahu ke státním příslušníkům daného členského státu nebo členských států.
11. Pokud je některým stávajícím členským státem pozastaveno uplatňování článků 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68, může se Rumunsko ve vztahu k Bulharsku rozhodnout pro postup stanovený v odstavci 7. Během takového období se povolení k zaměstnání vydávaná Rumunskem pro účely evidence státním příslušníkům Bulharska vydávají automaticky.
12. Každý stávající členský stát uplatňující vnitrostátní opatření v souladu s odstavci 2 až 5 a 7 až 9 může v rámci vnitrostátního práva zavést větší svobodu pohybu, než je svoboda pohybu ke dni přistoupení, včetně úplného přístupu na trh práce. Od třetího roku po dni přistoupení se každý stávající členský stát uplatňující vnitrostátní opatření může kdykoli rozhodnout uplatňovat místo nich články 1 až 6 nařízení (EHS) č. 1612/68. O tomto rozhodnutí informuje Komisi.
13. S cílem čelit vážným narušením trhu práce nebo nebezpečí takových narušení v určitých citlivých odvětvích služeb, která mohou vzniknout v některých oblastech při nadnárodním poskytování služeb definovaném v článku 1 směrnice 96/71/ES, se mohou Německo a Rakousko po dobu, kdy uplatňují na základě výše uvedených přechodných ustanovení na volný pohyb rumunských pracovníků vnitrostátní opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, po oznámení Komisi odchýlit od čl. 49 prvního pododstavce Smlouvy o ES s cílem omezit v rámci poskytování služeb společnostmi usazenými v Rumunsku dočasný pohyb pracovníků, jejichž právo na přístup k zaměstnání v Německu nebo Rakousku podléhá vnitrostátním opatřením.
Seznam odvětví služeb, na která se může vztahovat tato odchylka, je následující:
– v Německu:
 Odvětví  Kód NACE*, pokud není uvedeno jinak  Stavebnictví včetně souvisejících oborů  45.1 až 4;  Činnosti uvedené v příloze směrnice 96/71/ES  Průmyslové čištění  74.70 Průmyslové čištění  Jiné služby  74.87 Pouze činnosti v oblasti dekorace interiérů 
– v Rakousku:
 Odvětví  Kód NACE*, pokud není uvedeno jinak  Zahradnické činnosti  01.41  Řezání, tvarování a konečná úprava kamenů pro výtvarné nebo stavební účely  26.7  Výroba kovových konstrukcí a jejich dílů  28.11  Stavebnictví včetně souvisejících oborů  45.1 až 4;  Činnosti uvedené v příloze směrnice  96/71/ES  Pátrací a bezpečnostní služby  74.60  Průmyslové čištění  74.70  Domácí pečovatelství  85.14  Mimoústavní sociální péče  85.32 
Rumunsko může po oznámení Komisi a v rozsahu, v jakém se Německo a Rakousko v souladu s předchozími pododstavci odchýlí od čl. 49 prvního pododstavce Smlouvy o ES, přijmout rovnocenná opatření.
Uplatňování tohoto odstavce nesmí vést ke zpřísnění podmínek dočasného pohybu pracovníků v rámci nadnárodního poskytování služeb mezi Německem nebo Rakouskem a Rumunskem v porovnání s podmínkami ke dni podpisu smlouvy o přistoupení.
14. Uplatňování odstavců 2 až 5 a 7 až 12 nesmí vést ke zpřísnění podmínek přístupu rumunských státních příslušníků na trhy práce stávajících členských států v porovnání s podmínkami ke dni podpisu smlouvy o přistoupení.
Bez ohledu na uplatňování odstavců 1 až 13 budou stávající členské státy během doby uplatňování vnitrostátních opatření nebo opatření, která vyplývají z dvoustranných dohod, upřednostňovat v přístupu na svůj trh práce pracovníky, kteří jsou státními příslušníky členských států, před pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí.
Na rumunské migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v jiném členském státě, nebo na migrující pracovníky z ostatních členských států a jejich rodinné příslušníky, kteří legálně bydlí a pracují v Rumunsku, se nebudou vztahovat větší omezení než na migrující pracovníky a jejich rodinné příslušníky z třetích zemí, kteří bydlí a pracují v členském státě nebo v Rumunsku. Při uplatňování zásady upřednostňování pracovníků z členských států Společenství se s migrujícími pracovníky z třetích zemí, kteří bydlí a pracují v Rumunsku, nesmí zacházet příznivěji než se státními příslušníky Rumunska.
2. VOLNÝ POHYB SLUŽEB
31997 L 0009: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů (Úř. věst. L 84, 26. 3. 1997, s. 22).
Odchylně od čl. 4 odst. 1 směrnice č. 97/9/ES se do 31. prosince 2011 v Rumunsku neuplatňuje minimální úroveň odškodnění. Rumunsko zajistí, aby jeho systém pro odškodnění investorů poskytoval krytí od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 nejméně ve výši 4 500 EUR, od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 nejméně ve výši 7 000 EUR, od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 nejméně ve výši 9 000 EUR, od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 nejméně ve výši 11 000 EUR a od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 nejméně ve výši 15 000 EUR.
Během přechodného období si ostatní členské státy ponechávají právo zabránit výkonu činnosti pobočky rumunského investičního podniku usazené na jejich území, dokud se tato pobočka nepřipojí k úředně uznanému systému pro odškodnění investorů uvnitř dotyčného členského státu, aby řádně pokryla rozdíl mezi rumunskou úrovní odškodnění a minimální úrovní uvedenou v čl. 4 odst. 1 směrnice 97/9/ES.
3. VOLNÝ POHYB KAPITÁLU
Smlouva o Evropské unii,
Smlouva o založení Evropského společenství.
1. Bez ohledu na povinnosti vyplývající ze smluv, na kterých je založena Evropská unie, může Rumunsko po dobu pěti let ode dne přistoupení ponechat v platnosti omezení stanovená právními předpisy Rumunska platnými ke dni podpisu Smlouvy o přistoupení a týkajícími se nabývání vlastnictví pozemků pro objekty vedlejšího bydlení státními příslušníky členských států nebo států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, kteří nebydlí na území Rumunska, a společnostmi zřízenými podle práva jiného členského státu nebo státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru, které nejsou ani usazeny, ani nemají pobočku nebo zastoupení na území Rumunska.
Na státní příslušníky členských států a státní příslušníky států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, kteří legálně bydlí v Rumunsku, se nebude vztahovat předchozí pododstavec ani žádná jiná pravidla nebo postupy než ty, které se vztahují na státní příslušníky Rumunska.
2. Bez ohledu na povinnosti vyplývající ze smluv, na kterých je založena Evropská unie, může Rumunsko po dobu sedmi let ode dne přistoupení ponechat v platnosti omezení stanovená právními předpisy Rumunska platnými ke dni podpisu Smlouvy o přistoupení a týkajícími se nabývání zemědělských pozemků, lesů a lesních pozemků státními příslušníky členských států nebo států, jež jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, a společnostmi zřízenými podle práva jiného členského státu nebo státu Dohody o Evropském hospodářském prostoru, které nejsou v Rumunsku ani usazeny, ani zapsány v rejstříku. V žádném případě nesmí být v souvislosti s nabýváním zemědělských pozemků, lesů a lesních pozemků se státním příslušníkem členského státu zacházeno méně příznivě než ke dni podpisu smlouvy o přistoupení nebo s většími omezeními než se státním příslušníkem třetí země.
Na samostatně hospodařící zemědělce, kteří jsou státními příslušníky jiného členského státu a kteří se chtějí usadit a bydlet v Rumunsku, se nebude vztahovat předchozí pododstavec ani jiné postupy než ty, které se vztahují na státní příslušníky Rumunska.
Obecné přezkoumání těchto přechodných opatření se uskuteční ve třetím roce po dni přistoupení. K tomuto účelu předloží Komise zprávu Radě. Rada může na návrh Komise jednomyslně rozhodnout o zkrácení nebo ukončení přechodného období uvedeného v prvním pododstavci.
4. HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ
A. FINANČNÍ PODPORA
1. Smlouva o založení Evropského společenství, hlava VI kapitola 1 Hospodářská soutěž
a) Bez ohledu na články 87 a 88 Smlouvy o ES může Rumunsko podnikům, které do 1. července 2003 obdržely osvědčení trvalého investora v zaostalé oblasti, nadále poskytovat osvobození od daně z příjmu právnických osob na základě mimořádného nařízení vlády č. 24/1998 o zaostalých oblastech, ve znění pozdějších předpisů:
– ve třech zaostalých oblastech (Brad, Valea Jiului, Bălan) až do 31. prosince 2008,
– ve dvaceti dvou zaostalých oblastech (Comăneşti, Bucovina, Altăn Tepe, Filipeşti, Ceptura, Albeni, Schela, Motru Rovinari, Rusca Montană, Bocşa, Moldova Nouă-Anina, Baraolt, Apuseni, Ştei-Nucet, Borod Şuncuiuş-Dobreşti-Vadu Crişului, Popeşti-Derna-Aleşd, Ip, Hida-Surduc-Jibou-Bălan, Şărmăşag-Chiejd-Bobota, Baia Mare, Borşa Vişeu, Rodna) až do 31. prosince 2009,
– ve třech zaostalých oblastech (Cugir, Zimnicea, Copşa Mică) až do 31. prosince 2010;
za těchto podmínek:
– státní podpora je udělena pro regionální investice:
– čistá výše takové regionální podpory nepřekročí 50 % čistého grantového ekvivalentu. Tento strop může být v případě malých a středních podniků zvýšen o 15 procentních bodů, pokud celková čistá výše podpory nepřekročí 75 %,
– pokud podnik vykonává činnost v odvětví motorových vozidel1, nepřekročí celková podpora maximum 30 % investičních nákladů, na které je možné poskytnout podporu,
– období pro výpočet podpory, jež má být zahrnuta do uvedených stropů, začíná dnem 2. ledna 2003; veškerá podpora nárokovaná a obdržená na základě zisků předcházejících tomuto dni je z výpočtu vyloučena,
– pro účely výpočtu celkové podpory se přihlédne ke všem podporám poskytnutým příjemci v souvislosti s náklady, na které je možné poskytnout podporu, včetně podpory poskytnuté podle jiných režimů a bez ohledu na to, zda je podpora poskytována ze zdrojů obce, regionu, státu nebo Společenství,
– náklady, na které je možné poskytnout podporu, budou vymezeny na základě Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře1,
– přihlédnout lze k těm nákladům, na které je možné poskytnout podporu, jež byly vynaloženy v období od 2. října 1998 (tj. den vstupu režimu podle mimořádného nařízení vlády č. 24/1998 o zaostalých oblastech v platnost) do 15. září 2004.
b) Rumunsko předloží Komisi:
– dva měsíce po dni přistoupení informace o splnění podmínek stanovených výše,
– do konce prosince 2010 informace o investičních nákladech, na které je možné poskytnout podporu, skutečně vynaložených příjemci podle mimořádného nařízení vlády č. 24/1998 o zaostalých oblastech, ve znění pozdějších předpisů, a o celkových částkách podpory obdržených příjemci a
– pololetní zprávy o sledování podpory poskytnuté příjemcům v odvětví motorových vozidel.
2. Smlouva o založení Evropského společenství, hlava VI kapitola 1 Hospodářská soutěž
a) Bez ohledu na články 87 a 88 Smlouvy o ES může Rumunsko podnikům, které před 1. červencem 2002 podepsaly obchodní smlouvy se správami zón volného obchodu, do 31. prosince 2011 nadále poskytovat osvobození od licenčních poplatků na základě zákona č. 84/1992 o zónách volného obchodu, ve znění pozdějších předpisů, za těchto podmínek:
– státní podpora je udělena pro regionální investice:
– čistá výše takové regionální podpory nepřesahuje 50 % čistého grantového ekvivalentu. Tento strop může být v případě malých a středních podniků zvýšen o 15 procentních bodů, pokud celková čistá výše podpory nepřekročí 75 %,
– pokud podnik vykonává činnost v odvětví motorových vozidel1, nepřekročí celková podpora maximum 30 % investičních nákladů, na které je možné poskytnout podporu,
– období pro výpočet podpory, jež má být zahrnuta do uvedených stropů, začíná dnem 2. ledna 2003; veškerá podpora nárokovaná a obdržená na základě zisků předcházejících tomuto dni je z výpočtu vyloučena,
– pro účely výpočtu celkové podpory se přihlédne ke všem podporám poskytnutým příjemci v souvislosti s náklady, na které je možné poskytnout podporu, včetně podpory poskytnuté podle jiných režimů a bez ohledu na to, zda je podpora poskytována ze zdrojů obce, regionu, státu nebo Společenství,
– náklady, na které je možné poskytnout podporu, budou vymezeny na základě Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře2,
– přihlédnout lze k těm nákladům, na které je možné poskytnout podporu, jež byly vynaloženy v období od 30. července 1992 (tj. den vstupu režimu podle zákona č. 84/1992 o zónách volného obchodu v platnost) do 1. listopadu 2004.
b) Rumunsko předloží Komisi:
– dva měsíce po dni přistoupení informace o splnění podmínek stanovených výše,
– do konce prosince 2011 informace o investičních nákladech, na které je možné poskytnout podporu, skutečně vynaložených příjemci podle zákona č. 84/1992 o zónách volného obchodu, ve znění pozdějších předpisů, a o celkových částkách podpory obdržených příjemci a
– pololetní zprávy o sledování podpory poskytnuté příjemcům v odvětví motorových vozidel.
B. RESTRUKTURALIZACE OCELÁŘSTVÍ
Smlouva o založení Evropského společenství, hlava VI kapitola 1 Hospodářská soutěž
1. Bez ohledu na články 87 a 88 Smlouvy o ES se státní podpora poskytnutá Rumunskem pro účely restrukturalizace vymezeným částem rumunského ocelářského průmyslu od roku 1993 do roku 2004 považuje za slučitelnou se společným trhem za těchto podmínek:
– období stanovené v čl. 9 odst. 4 Protokolu 2 o výrobcích ESUO k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé1 bylo prodlouženo do dne 31. prosince 2005,
– podmínky stanovené v národním restrukturalizačním programu a v jednotlivých obchodních plánech, na jejichž základě byl uvedený protokol prodloužen, jsou dodržovány po celé období let 2002-2008,
– podmínky stanovené v těchto ustanoveních a v dodatku A jsou plněny,
– v době od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008, kdy končí období restrukturalizace, není ocelárnám zahrnutým do národního restrukturalizačního programu poskytována ani vyplácena žádná státní podpora v jakékoliv podobě a
– po 31. prosinci 2004 není rumunskému ocelářskému odvětví poskytována ani vyplácena žádná státní podpora na restrukturalizaci. Pro účely těchto ustanovení a dodatku A se státní podporou pro restrukturalizaci rozumí jakékoliv opatření týkající se ocelářských společností, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a které nelze považovat za slučitelné se společným trhem v souladu s obvyklými pravidly používanými ve Společenství.
2. Pouze společnosti uvedené v dodatku A části I (dále jen „společnosti přijímající podporu“) jsou způsobilé obdržet státní podporu v rámci programu restrukturalizace rumunského ocelářství.
3. Restrukturalizace rumunského ocelářství, jak je popsána v jednotlivých obchodních plánech společností přijímajících podporu a v národním restrukturalizačním programu, v souladu s podmínkami stanovenými v těchto ustanoveních a v dodatku A, musí být dokončena do 31. prosince 2008 (dále jen „konec období restrukturalizace“).
4. Společnost přijímající podporu nesmí:
a) v případě fúze se společností neuvedenou v dodatku A části I převést výhody z podpory poskytnuté společnosti přijímající podporu;
b) převzít aktiva jakékoliv společnosti neuvedené v dodatku A části I a převést na ni výhody z podpory poskytnuté v době do 31. prosince 2008.
5. K veškerým následným změnám ve vlastnictví společností přijímajících podporu může dojít, pokud jsou splněny podmínky a zásady týkající se hospodářské životaschopnosti, státních podpor a snížení výrobní kapacity vymezené v těchto ustanoveních a v dodatku A.
6. Společnosti neuvedené jako „společnosti přijímající podporu“ v dodatku A části I nebudou přijímat státní podporu na restrukturalizaci ani jinou podporu považovanou za slučitelnou s pravidly Společenství pro státní podporu a nebudou v tomto smyslu povinny snížit výrobní kapacitu. Jakékoliv snížení kapacity v rámci těchto společností nebude považováno za součást minimálního snížení.
7. Celková částka hrubé restrukturalizační podpory, která má být schválena pro společnosti přijímající podporu, bude stanovena na základě odůvodnění každého jednotlivého podpůrného opatření stanoveného v konečném národním restrukturalizačním programu a v jednotlivých obchodních plánech, jež schválí rumunské orgány, s výhradou konečného ověření plnění kritérií stanovených v čl. 9 odst. 4 protokolu 2 evropské dohody a s výhradou schválení Radou. V každém případě nesmí být celková částka hrubé restrukturalizační podpory poskytnuté a vyplacené v období let 1993-2004 vyšší než 49 985 miliard ROL. V rámci tohoto celkové stropu se použijí tyto částečné stropy nebo maximální částky státní podpory poskytované a vyplácené každé společnosti přijímající podporu v období let 1993-2004:
 Ispat Sidex Galaţi  30 598 miliard ROL  Siderurgica Hunedoara  9 975 miliard ROL  CS Reşiţa  4 707 miliard ROL  IS Câmpia Turzii  2 234 miliard ROL  COS Târgovişte  2 399 miliard ROL  Donasid (Siderca) Călăraşi  72 miliard ROL 
Státní podpora povede k tomu, že společnosti přijímající podporu budou na konci období restrukturalizace v běžných tržních podmínkách hospodářsky životaschopné. Částka a míra této podpory musí být přísně omezena na to, co je absolutně nezbytné pro zajištění této životaschopnosti. Hospodářská životaschopnost bude stanovena s přihlédnutím ke kritériím popsaným v dodatku A části III.
Rumunsko neposkytne rumunskému ocelářskému průmyslu žádnou další státní podporu pro účely restrukturalizace.
8. Celkové čisté snížení kapacity u hotových výrobků, jehož mají společnosti přijímající podporu dosáhnout v období let 1993-2008, bude nejméně 2 050 000 tun.
Toto snížení kapacity bude měřeno na základě trvalého uzavření dotyčných ocelářských zařízení s válcováním za tepla fyzickým zničením tak, aby tato zařízení již nemohla být znovu zprovozněna. Prohlášení konkursu na společnost přijímající podporu se nepovažuje za snížení kapacity1.
Minimální čisté snížení kapacity ve výši 2 050 000 tun a lhůty pro ukončení výroby a trvalé uzavření dotyčných zařízení musí být splněny v souladu s harmonogramem uvedeným v dodatku A části II.
9. Jednotlivé obchodní plány musí být písemně schváleny společnostmi přijímajícími podporu. Musí být provedeny a zejména musí zahrnovat:
a) v případě Ispat Sidex Galaţi:
i) provádění investičního programu modernizace zařízení, zlepšování výnosů, snižování nákladů (zejména spotřeby energie) a zlepšování jakosti
ii) přechod na tržní segmenty válcované oceli s vyšší přidanou hodnotou
iii) zlepšení provozní výkonnosti a řízení organizace
iv) dokončení finanční restrukturalizace společnosti
v) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
b) v případě Siderurgica Hunedoara:
i) modernizace zařízení s cílem splnit plán tržeb
ii) zlepšení provozní výkonnosti a řízení organizace
iii) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
c) v případě IS Câmpia Turzii:
i) zvýšení výroby výrobků s vyšší přidanou hodnotou a zpracovaných výrobků
ii) provádění investičního programu s cílem zlepšit jakost výroby
iii) zlepšení provozní výkonnosti a řízení organizace
iv) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
d) v případě CS Reşiţa:
i) zaměření na polotovary k zásobování místního odvětví výroby trubek
ii) uzavření nevýkonných zařízení
iii) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
e) v případě COS Târgovişte:
i) zvýšení podílu výrobků s vyšší přidanou hodnotou
ii) provádění investičního programu s cílem dosáhnout snížení nákladů, vyšší výkonnosti a zlepšení jakosti
iii) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí
f) v případě Donasid Călăraşi:
i) provedení investičního programu s cílem modernizovat zařízení
ii) zvýšení podílu hotových výrobků
iii) provedení investic nezbytných k dosažení souladu s právními předpisy týkajícími se životního prostředí.
10. K veškerým následným změnám národního restrukturalizačního programu a jednotlivých obchodních plánů musí dát souhlas Komise, popřípadě Rada.
11. Restrukturalizace bude prováděna za podmínek plné průhlednosti a na základě zdravých zásad tržního hospodářství.
12. Komise a Rada budou pozorně kontrolovat provádění restrukturalizačního programu a jednotlivých obchodních plánů, jakož i plnění podmínek stanovených v těchto ustanoveních a v dodatku A před přistoupením i po přistoupení až do roku 2009. Komise bude zejména kontrolovat plnění hlavních závazků a ustanovení stanovených v odstavcích 7 a 8 týkajících se státní podpory, hospodářské životaschopnosti a snižování kapacity, zejména s využitím restrukturalizačních kritérií stanovených v odstavci 9 a v dodatku A části III. Za tímto účelem bude Komise předkládat zprávy Radě.
13. Součástí kontroly bude nezávislé hodnocení prováděné každoročně v období let 2005-2009.
14. Rumunsko bude na kontrolních opatřeních plně spolupracovat. Zejména
– Rumunsko do 15. března a 15. září každého roku Komisi předloží půlroční zprávy, nerozhodne-li Komise jinak. První zprávu je nutné předložit dne 15. března 2005 a poslední dne 15. března 2009;
– tyto zprávy musí obsahovat veškeré informace nezbytné ke sledování restrukturalizačního procesu a snižování a využití kapacity a poskytovat dostatečné finanční údaje, aby bylo možné posoudit, zda byly splněny podmínky a požadavky obsažené v těchto ustanoveních a v dodatku A. Zprávy usí obsahovat alespoň informace stanovené v dodatku A části IV, u kterých si Komise vyhrazuje právo na změnu podle svých zkušeností získaných v průběhu kontrolního procesu. Kromě jednotlivých obchodních zpráv vypracovaných společnostmi, které přijímají podporu, musí být rovněž vypracována zpráva o celkové situaci rumunského ocelářského odvětví, včetně nejnovějšího makroekonomického vývoje;
– Rumunsko stanoví společnostem přijímajícím podporu povinnost sdělit veškeré údaje, které by za jiných okolností byly považovány za důvěrné. Při podávání zpráv Radě Komise zajistí, že důvěrné informace týkající se jednotlivých společností nebudou zveřejněny.
15. Poradní výbor složený ze zástupců rumunských orgánů a Komise se bude scházet jednou za šest měsíců. Schůze poradního výboru se rovněž mohou konat ad hoc, bude-li to Komise považovat za nezbytné.
16. Pokud Komise na základě kontroly zjistí, že došlo k podstatným odchylkám od předpovědi makroekonomického vývoje, finanční situace společností přijímajících podporu nebo hodnocení hospodářské životaschopnosti, může požadovat, aby Rumunsko přijalo vhodná opatření k posílení nebo změně restrukturalizačních opatření dotyčných společností přijímajících podporu.
17. Pokud kontrola ukáže, že
a) nebyly splněny podmínky stanovené v těchto ustanoveních a v dodatku A nebo
b) nebyly splněny závazky Rumunska přijaté v rámci prodloužení doby, během které Rumunsko může výjimečně poskytovat státní podporu na restrukturalizaci svého ocelářského průmyslu podle Evropské dohody, nebo
c) během období restrukturalizace Rumunsko poskytlo dodatečnou neslučitelnou státní podporu společnostem přijímajícím podporu nebo některé ocelářské společnosti,
přijme Komise vhodná opatření a požádá dotyčné společnosti, aby vrátily veškerou podporu poskytnutou v rozporu s podmínkami stanovenými v těchto ustanoveních a v dodatku A. V případě potřeby se použijí ochranné doložky stanovené v článku 37 nebo v článku 39 aktu.
5. ZEMĚDĚLSTVÍ
A. ZEMĚDĚLSKÉ PŘEDPISY
31999 R 1493: Nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (Úř. věst. L 179, 14. 7. 1999, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32003 R 1795: nařízením Komise (ES) č. 1795/2003 ze dne 13. 10. 2003 (Úř. věst. L 262, 14. 10. 2003, s. 13).
Odchylně od čl. 19 odst. 1 až 3 nařízení (ES) č. 1493/1999 může Rumunsko uznat práva na opětovné vysazení získaná vyklučením hybridních odrůd, které nesmějí být zatříděny jako odrůdy vinné révy, pěstovaných na ploše 30 000 hektarů. Tato práva na opětovné vysazení lze využít pouze do 31. prosince 2014 a výhradně pro vysazení révy vinné (Vitis vinifera).
Na restrukturalizaci a přeměnu těchto vinic nelze poskytnout podporu Společenství podle článku 13 nařízení (ES) č. 1493/1999. Na náklady jejich restrukturalizace a přeměny však může být poskytnuta vnitrostátní veřejná podpora. Tato podpora nesmí přesáhnout 75 % všech nákladů na každou vinici.
B. VETERINÁRNÍ A ROSTLINOLÉKAŘSKÉ PŘEDPISY
I. VETERINÁRNÍ PŘEDPISY
32004 R 0852: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30. 4. 2004, s. 1).
32004 R 0853: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 139, 30. 4. 2004, s. 55).
a) Strukturální požadavky stanovené v kapitole II přílohy II nařízení (ES) č. 852/2004 a v kapitolách II a III oddílu I, kapitolách II a III oddílu II a kapitole I oddílu V přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004 se do 31. prosince 2009 neuplatňují na zařízení v Rumunsku uvedená v dodatku B k této příloze s výhradou níže stanovených podmínek.
b) Dokud se na zařízení zmíněná v písmenu a) vztahuje uvedené písmeno, smějí být produkty pocházející z těchto zařízení uváděny pouze na vnitrostátní trh nebo používány k dalšímu zpracování v zařízeních v Rumunsku, na která se rovněž vztahuje písmeno a), bez ohledu na okamžik uvedení na trh. Tyto produkty musí být označeny hygienickou nebo identifikační značkou odlišnou od značky stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 853/2004.
Předchozí pododstavec se vztahuje rovněž na všechny produkty pocházející z integrovaných zařízení na produkci masa, pokud se na část zařízení vztahuje písmeno a).
c) Zařízení na zpracování mléka uvedená v dodatku B k této příloze smějí do 31. prosince 2009 přijímat dodávky syrového mléka, které nesplňuje požadavky přílohy III oddílu IX kapitoly I podkapitol II a III nařízení (ES) č. 853/2004 nebo s nímž nebylo nakládáno v souladu s těmito požadavky, pokud jsou hospodářství, z nichž je mléko dodáváno, uvedena na seznamu vedeném pro tento účel rumunskými orgány. Rumunsko bude Komisi podávat roční zprávy o pokroku modernizace těchto hospodářství produkujících mléko a systému sběru mléka.
d) Rumunsko zajistí postupné dosažení souladu se strukturálními požadavky uvedenými v písmenu a). Pro každé zařízení, na které se vztahuje opatření stanovené v písmenu a) a které je uvedeno v dodatku B, předloží Rumunsko Komisi do dne přistoupení plán modernizace schválený příslušným vnitrostátním veterinárním orgánem. Plán bude zahrnovat seznam všech nedostatků ve vztahu k požadavkům uvedeným v písmenu a) a předpokládané datum jejich odstranění. Rumunsko bude Komisi podávat roční zprávy o pokroku dosaženém v jednotlivých zařízeních. Rumunsko zajistí, aby v provozu směla pokračovat pouze zařízení, která dosáhnou plného souladu s těmito požadavky do 31. prosince 2009.
e) Komise může postupem podle článku 58 nařízení (ES) č. 178/20021 aktualizovat dodatek B k této příloze před přistoupením a až do 31. prosince 2009 a při té příležitosti může doplňovat nebo vypouštět určitá zařízení s ohledem na pokrok dosažený při nápravě stávajících nedostatků a na výsledky monitorovacího procesu.
Prováděcí pravidla k zajištění řádného fungování výše uvedené přechodné úpravy mohou být přijata postupem podle článku 58 nařízení (ES) č. 178/2002.
II. ROSTLINOLÉKAŘSKÉ PŘEDPISY
31991 L 0414: Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19. 8. 1991, s. 1), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0099: směrnicí Komise 2004/99/ES ze dne 1. 10. 2004 (Úř. věst. L 309, 6. 10. 2004, s. 6).
Odchylně od čl. 13 odst. 1 směrnice 91/414/EHS může Rumunsko prodloužit lhůty pro poskytování informací uvedených v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS pro přípravky na ochranu rostlin, které jsou v současné době schváleny v Rumunsku a uváděny na trh výlučně na rumunském území a které obsahují sloučeniny mědi (sulfát, oxychlorid nebo hydroxid), síru, acetochlor, dimethoát a 2,4-D, jsou-li tyto složky v daném okamžiku uvedeny v příloze I uvedené směrnice. Tyto lhůty mohou být prodlouženy nejdéle do 31. prosince 2009, s výjimkou 2,4-D, u které mohou být prodlouženy nejdéle do 31. prosince 2008. Uvedená ustanovení se vztahují pouze na ty žadatelské společnosti, které skutečně začaly pracovat na tvorbě nebo získávání požadovaných údajů před 1. lednem 2005.
6. DOPRAVNÍ POLITIKA
1. 31993 R 3118: Nařízení Rady (EHS) č. 3118/93 ze dne 25. října 1993, kterým se stanoví podmínky, za nichž může dopravce nerezident provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží uvnitř členského státu (Úř. věst. L 279, 12. 11. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32002 R 0484: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 484/2002 ze dne 1. 3. 2002 (Úř. věst. L 76, 19. 3. 2002, s. 1).
a) Odchylně od článku 1 nařízení (EHS) č. 3118/93 jsou do konce třetího roku následujícího po dni přistoupení dopravci usazení v Rumunsku vyloučeni z provozování vnitrostátní silniční přepravy zboží v jiných členských státech a dopravci usazení v jiných členských státech jsou vyloučeni z provozování vnitrostátní silniční přepravy zboží v Rumunsku.
b) Před koncem třetího roku následujícího po dni přistoupení oznámí členské státy Komisi, zda si přejí prodloužit toto období nejvýše o dva roky nebo zda si přejí napříště plně uplatňovat článek 1 uvedeného nařízení. Není-li žádné takové oznámení učiněno, uplatňuje se článek 1 uvedeného nařízení. Pouze dopravci usazení v členských státech, ve kterých se uplatňuje článek 1 uvedeného nařízení, mohou provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží v jiných členských státech, ve kterých se článek 1 také uplatňuje.
c) Členské státy, ve kterých se na základě písmene b) uplatňuje článek 1 uvedeného nařízení, se mohou rozhodnout pro postup stanovený níže do konce pátého roku následujícího dni po přistoupení.
Pokud je v členském státě uvedeném v předchozím pododstavci vážně narušen vnitrostátní trh nebo jeho část z důvodu nebo za přispění kabotáže, například podstatným převisem nabídky nad poptávkou nebo ohrožení finanční stability nebo přežití značného počtu dopravních podniků, informuje o tom tento členský stát Komisi a ostatní členské státy a současně jim poskytne veškeré související informace. Na základě těchto informací může členský stát požádat Komisi o úplné nebo částečné pozastavení uplatňování článku 1 uvedeného nařízení za účelem znovunastolení běžného stavu.
Komise posoudí situaci na základě informací poskytnutých daným členským státem a rozhodne do jednoho měsíce od obdržení žádosti o potřebě přijmout ochranná opatření. Použije se postup stanovený v čl. 7 odst. 3 druhém, třetím a čtvrtém pododstavci a odst. 4, 5 a 6 uvedeného nařízení.
Členský stát uvedený v prvním pododstavci může v naléhavých a výjimečných situacích pozastavit uplatňování článku 1 uvedeného nařízení, a následně zašle odůvodněné oznámení Komisi.
d) Dokud se článek 1 uvedeného nařízení neuplatňuje na základě výše uvedených písmen a) a b), mohou členské státy regulovat přístup k vlastní vnitrostátní silniční přepravě zboží prostřednictvím postupného vzájemného udělování povolení kabotáže na základě dvoustranných dohod. To může zahrnovat i možnost plné liberalizace.
e) Uplatňování písmen a) až c) nesmí vést k většímu omezení přístupu k vnitrostátní silniční přepravě zboží než přede dnem podpisu smlouvy o přistoupení.
2. 31996 L 0053: Směrnice Rady 96/53/ES ze dne 25. července 1996, kterou se pro určitá silniční vozidla provozovaná v rámci Společenství stanoví maximální přípustné rozměry pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz (Úř. věst. L 235, 17. 9. 1996, s. 59), naposledy pozměněná:
– 32002 L 0007: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/7/ES ze dne 18. 2. 2002 (Úř. věst. L 67, 9. 3. 2002, s. 47).
Odchylně od čl. 3 odst. 1 směrnice 96/53/ES mohou vozidla, která vyhovují mezním hodnotám kategorií 3.2.1, 3.4.1, 3.4.2 a 3.5.1 stanoveným v příloze I uvedené směrnice, používat do 31. prosince 2013 nemodernizované části rumunské silniční sítě, pouze pokud vyhovují rumunským mezním hodnotám zatížení nápravy.
Ode dne přistoupení nesmějí být pro vozidla, která vyhovují požadavkům směrnice 96/53/ES, zavedena žádná omezení, pokud jde o používání nejdůležitějších dopravních tras uvedených v příloze 5 dohody o přepravě mezi ES a Rumunskem1 a v příloze I rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě2, které jsou vyjmenovány níže.
1. Alba Iulia – Turda – Zalău – Satu Mare – Halmeu (silnice E 81)
2. Zalău – Oradea – Borş (silnice 1 H a E 60)
3. Mărăşeşti – Bacău – Suceava – Siret (silnice E 85)
4. Tişiţa – Tecuci – Huşi – Albita (silnice E 581)
5. Simeria – Haţeg – Rovinari – Craiova – Calafat (silnice E 79)
6. Lugoj – Caransebeş – Drobeta-Turnu Severin – Filiaşi – Craiova (silnice E 70)
7. Craiova – Alexandria – Bucureşti (silnice 6)
8. Drobeta-Turnu Severin – Calafat (silnice 56 A)
9. Bucureşti – Buzău (silnice E 60/E 85)
10. Bucureşti – Giurgiu (silnice E 70/E 85)
11. Braşov – Sibiu (silnice E 68)
12. Timişoara – Stamora Moraviţa
Rumunsko dodrží časový plán stanovený v tabulce níže pro modernizaci své vedlejší silniční sítě znázorněné na mapě uvedené níže. Všechny investice do infrastruktury využívající prostředky z rozpočtu Společenství zajistí, aby hlavní dopravní tahy byly budovány nebo modernizovány pro nosnost 11,5 tuny na nápravu.
Souběžně s dokončováním modernizace je rumunská vedlejší silniční síť postupně otevírána pro vozidla v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám uvedené směrnice. Používání nemodernizovaných částí vedlejší silniční sítě k nakládce a vykládce je dovoleno během celého přechodného období, je-li to technicky možné.
Ode dne přistoupení se u veškerých vozidel v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES, vybírají dočasné dodatečné poplatky v rumunské vedlejší silniční síti, pouze pokud překračují vnitrostátní mezní hodnoty zatížení náprav. U těchto vozidel se tyto dočasné dodatečné poplatky v rumunské vedlejší silniční síti nevybírají, překračují-li vnitrostátní mezní hodnoty, pokud jde o rozměr nebo celkovou hmotnost vozidla. Kromě toho se u vozidel v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES a jsou vybavena pneumatickým zavěšením, vybírají poplatky, které jsou alespoň o 25 % nižší.
Dočasné dodatečné poplatky za používání nemodernizovaných částí vedlejší sítě vozidly v mezinárodní dopravě, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným uvedenou směrnicí, musí být ukládány na nediskriminačním základě. Systém poplatků musí být průhledný a placení těchto poplatků nesmí vést k nepřiměřenému správnímu zatížení nebo zdržování uživatelů ani k systematické kontrole mezních hodnot zatížení náprav na hranicích. Uplatňování limitu zatížení nápravy musí být zajišťováno nediskriminačním způsobem na celém území a vztahovat se i na vozidla evidovaná v Rumunsku.
Poplatky pro vozidla bez pneumatického zavěšení, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES, nepřekročí úrovně uvedené v tabulce níže (vyjádřeno v údajích pro rok 2002).
U vozidel, která jsou vybavena pneumatickým zavěšením a vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES, se vybírají poplatky, které jsou alespoň o 25 % nižší.
Maximální úroveň poplatků (údaje pro rok 2002) pro vozidla bez pneumatického zavěšení, která vyhovují mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES
 Stanovené zatížení jedné nápravy vozidla od - do  Výše příplatku za použití jednoho kilometru nemodernizované silnice (s maximální nosností  10 tun na nápravu) v eurech (údaje pro rok 2002)  od 10 tun na nápravu do 10,5 tuny na nápravu  0,11  od 10,5 tuny na nápravu do 11 tun na nápravu  0,30  od 11 tun na nápravu do 11,5 tuny na nápravu  0,44 
Časový plán modernizace vedlejší silniční sítě, která bude postupně otevírána pro vozidla vyhovující mezním hodnotám stanoveným směrnicí 96/53/ES
 Období  2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  CELKEM  Km ve výstavbě1 3 031  2 825  1 656  1 671  1 518  1 529  1 554  Km uvedené do provozu2 960  1 674  528  624  504  543  471  Souhrnné práce (v km)  3 916  5 590  6 118  6 742  7 246  7 789  8 260  8 260 
1 Km ve výstavbě = úseky silnic, na nichž se provádějí práce během referenčního roku. Tyto práce mohou být zahájeny v referenčním roce nebo v předchozích letech.
2 Km v provozu = úseky silnic, na nichž jsou práce dokončeny nebo které jsou uvedeny do provozu v referenčním roce.

3. 31999 L 0062: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ze dne 17. června 1999 o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (Úř. věst. L 187, 20. 7. 1999, s. 42), naposledy pozměněná:
– 12003 T: aktem o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
Odchylně od čl. 6 odst. 1 směrnice 1999/62/ES se v Rumunsku do 31. prosince 2010 minimální sazby daně stanovené v příloze I uvedené směrnice neuplatňují pro motorová vozidla používaná výhradně pro vnitrostátní dopravní operace.
Během tohoto období sazby daně uplatňované v Rumunsku pro tato vozidla postupně dosáhnou minimální výše stanovené v příloze I uvedené směrnice v souladu s tímto rozvrhem:
– do 1. ledna 2007 nesmějí být sazby daně uplatňované v Rumunsku nižší než 60 % minimálních sazeb stanovených v příloze I uvedené směrnice,
– do 1. ledna 2009 nesmějí být sazby daně uplatňované v Rumunsku nižší než 80 % minimálních sazeb stanovených v příloze I uvedené směrnice.
7. DANĚ
1. 31977 L 0388: Šestá směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně (Úř. věst. L 145, 13. 6. 1977, s. 1), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0066: směrnicí Rady 2004/66/ES ze dne 26. 4. 2004 (Úř. věst. L 168, 1. 5. 2004, s. 35).
Pro účely čl. 28 odst. 3 písm. b) směrnice 77/388/EHS může Rumunsko pokračovat v osvobození od daně z přidané hodnoty u mezinárodní přepravy cestujících podle bodu 17 přílohy F směrnice, dokud nebude splněna podmínka stanovená v čl. 28 odst. 4 směrnice nebo dokud je stejné osvobození uplatňováno některým stávajícím členským státem, podle toho, co nastane dříve.
2. 31992 L 0079: Směrnice Rady 92/79/EHS ze dne 19. října 1992 o sbližování daní z cigaret (Úř. věst. L 316, 31. 10. 1992, s. 8), naposledy pozměněná:
– 32003 L 0117: směrnicí Rady 2003/117/ES ze dne 5. 12. 2003 (Úř. věst. L 333, 20. 12. 2003, s. 49).
Odchylně od čl. 2 odst. 1 směrnice 92/79/EHS může Rumunsko odložit uplatňování celkové minimální spotřební daně z ceny pro konečného spotřebitele (včetně všech daní) u cigaret nejžádanější cenové kategorie do 31. prosince 2009 za podmínky, že během tohoto období Rumunsko postupně přiblíží sazby spotřební daně k celkové minimální spotřební dani stanovené směrnicí.
Aniž je dotčen článek 8 směrnice Rady 92/12/EHS ze dne 25. února 1992 o obecné úpravě, držení, pohybu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani1, mohou členské státy po informování Komise zachovat po dobu, po kterou se uplatňuje výše uvedená odchylka, na cigarety, které smějí být dovezeny na jejich území z Rumunska bez dodatečné platby spotřební daně, stejná množstevní omezení jako ta, která se uplatňují na dovoz ze třetích zemí. Členské státy, které využijí této možnosti, mohou provádět nezbytné kontroly za podmínky, že tyto kontroly nemají vliv na řádné fungování vnitřního trhu.
3. 32003 L 0049: Směrnice Rady 2003/49/EHS ze dne 3. června 2003 o společném systému zdanění úroků a licenčních poplatků mezi přidruženými společnostmi z různých členských států (Úř. věst. L 157, 26. 6. 2003, s. 49), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0076: směrnicí Rady 2004/76/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 106).
Rumunsko nemusí do 31. prosince 2010 uplatňovat článek 1 směrnice 2003/49/ES. Během tohoto přechodného období nesmí sazba daně z úroků nebo licenčních poplatků placených přidružené společnosti v jiném členském státě nebo stálé provozovně, která patří přidružené společnosti jednoho členského státu a nachází se na území jiného členského státu, překročit 10 %.
4. 32003 L 0096: Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (Úř. věst. L 283, 31. 10. 2003, s. 51), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0075: směrnicí Rady 2004/75/ES ze dne 29. 4. 2004 (Úř. věst. L 157, 30. 4. 2004, s. 100).
a) Odchylně od článku 7 směrnice 2003/96/ES může Rumunsko uplatnit tato přechodná období:
– do 1. ledna 2011 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění bezolovnatého benzinu používaného jako pohonná hmota na minimální úroveň 359 EUR na 1 000 litrů. Od 1. ledna 2008 nesmí být skutečná sazba daně uplatňovaná na bezolovnatý benzin používaný jako pohonná hmota nižší než 323 EUR na 1 000 litrů,
– do 1. ledna 2013 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění plynového oleje používaného jako pohonná hmota na minimální úroveň 330 EUR na 1 000 litrů. Skutečná sazba daně uplatňovaná na plynový olej používaný jako pohonná hmota nesmí být od 1. ledna 2008 nižší než 274 EUR na 1 000 litrů a od 1. ledna 2011 nižší než 302 EUR na 1 000 litrů.
b) Odchylně od článku 9 směrnice 2003/96/ES může Rumunsko uplatnit tato přechodná období:
– do 1. ledna 2010 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění zemního plynu používaného pro účely neobchodního vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I,
– do 1. ledna 2010 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění těžkého topného oleje používaného pro účely dálkového vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I,
– do 1. ledna 2009 pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění těžkého topného oleje používaného pro jiné účely než dálkové vytápění na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I.
Od 1. ledna 2007 nesmí být skutečná sazba daně uplatňovaná na dotčené produkty těžkých topných olejů nižší než 13 EUR na 1 000 kg.
c) Odchylně od článku 10 směrnice 2003/96/ES může Rumunsko do 1. ledna 2010 uplatnit přechodné období pro úpravu vnitrostátní úrovně zdanění elektřiny na minimální úrovně zdanění stanovené v tabulce C přílohy I. Od 1. ledna 2007 nesmějí být skutečné sazby daně uplatňované na elektřinu nižší než 50 % odpovídající minimální sazby Společenství.
8. ENERGETIKA
31968 L 0414: Směrnice Rady 68/414/EHS ze dne 20. prosince 1968, kterou se členským státům EHS ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů (Úř. věst. L 308, 23. 12. 1968, s. 14), naposledy pozměněná:
– 31998 L 0093: směrnicí Rady 98/93/ES ze dne 14. 12. 1998 (Úř. věst. L 358, 31. 12. 1998, s. 100).
Odchylně od čl. 1 odst. 1 směrnice 68/414/EHS nebude minimální úroveň zásob ropných produktů uplatňována v Rumunsku do 31. prosince 2011. Rumunsko zajistí, aby minimální úroveň zásob ropných produktů pro každou kategorii ropných produktů uvedenou v článku 2 odpovídala následujícím minimálním počtům dnů průměrné denní domácí spotřeby, jak je vymezena v čl. 1 odst. 1:
– 68,75 dne k 1. lednu 2007,
– 73 dnů k 31. prosinci 2007,
– 77,25 dne k 31. prosinci 2008,
– 81,5 dne k 31. prosinci 2009,
– 85,45 dne k 31. prosinci 2010,
– 90 dnů k 31. prosinci 2011.
9. ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
A. KVALITA OVZDUŠÍ
31994 L 0063: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/63/ES ze dne 20. prosince 1994 o omezování emisí těkavých organických sloučenin (VOC) vznikajících při skladování benzinu a při jeho distribuci od terminálů k čerpacím stanicím (Úř. věst. L 365, 31. 12. 1994, s. 24), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
1. Odchylně od článku 3 a přílohy I směrnice 94/63/ES se v Rumunsku neuplatňují požadavky na stávající skladovací zařízení v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 115 skladovacích zařízení ve 12 terminálech a do 31. prosince 2008 u 4 skladovacích zařízení v 1 terminálu s nákladovou průchodností vyšší než 25 000 tun za rok, ale nejvýše 50 000 tun za rok;
– do 31. prosince 2007 u 138 skladovacích zařízení ve 13 terminálech, do 31. prosince 2008 u 57 skladovacích zařízení v 10 terminálech a do 31. prosince 2009 u 526 skladovacích zařízení v 63 terminálech s nákladovou průchodností nejvýše 25 000 tun za rok.
2. Odchylně od článku 4 a přílohy II směrnice 94/63/ES se v Rumunsku neuplatňují požadavky na nakládku a vykládku stávajících mobilních cisteren v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 36 zařízení pro nakládku a vykládku ve 12 terminálech s průchodností vyšší než 25 000 tun za rok, ale nejvýše 150 000 tun za rok;
– do 31. prosince 2007 u 82 zařízení pro nakládku a vykládku v 18 terminálech, do 31. prosince 2008 u 14 zařízení pro nakládku a vykládku v 11 terminálech a do 31. prosince 2009 u 114 zařízení pro nakládku a vykládku v 58 terminálech s průchodností nejvýše 25 000 tun za rok.
3. Odchylně od článku 5 směrnice 94/63/ES se v Rumunsku neuplatňují požadavky na stávající mobilní cisterny v terminálech:
– do 31. prosince 2007 u 31 silničních cisteren;
– do 31. prosince 2008 u dalších 101 silničních cisteren;
– do 31. prosince 2009 u dalších 432 silničních cisteren.
4. Odchylně od článku 6 a přílohy III směrnice 94/63/ES se v Rumunsku neuplatňují požadavky na nakládku o stávajících skladovacích zařízení na čerpacích stanicích:
– do 31. prosince 2007 u 116 čerpacích stanic, do 31. prosince 2008 u dalších 19 čerpacích stanic a do 31. prosince 2009 u dalších 106 čerpacích stanic s průchodností vyšší než 1 000 m3 za rok;
– do 31. prosince 2007 u 49 čerpacích stanic, do 31. prosince 2008 u dalších 11 čerpacích stanic a do 31. prosince 2009 u dalších 85 čerpacích stanic s průchodností vyšší než 500 m3 za rok, ale nejvýše 1 000 m3 za rok;
– do 31. prosince 2007 u 23 čerpacích stanic, do 31. prosince 2008 u dalších 14 čerpacích stanic a do 31. prosince 2009 u dalších 188 čerpacích stanic s průchodností nejvýše 500 m3 za rok.
B. NAKLÁDÁNÍ S ODPADY
1. 31993 R 0259: Nařízení Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (Úř. věst. L 30, 6. 2. 1993, s. 1), naposledy pozměněné:
– 32001 R 2557: nařízením Komise (ES) č. 2557/2001 ze dne 28. 12. 2001 (Úř. věst. L 349, 31. 12. 2001, s. 1).
a) Do 31. prosince 2015 se přeprava odpadů k využití uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 259/93 do Rumunska oznamuje příslušným orgánům a tyto odpady se zpracovávají v souladu s články 6, 7 a 8 uvedeného nařízení.
b) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 mohou příslušné rumunské orgány do 31. prosince 2011 vznést námitky proti přepravě následujících odpadů k využití uvedených v příloze III do Rumunska v souladu s důvody námitky stanovenými v čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení. Na tuto přepravu se vztahuje článek 10 uvedeného nařízení.
AA. ODPAD S OBSAHEM KOVŮ
– AA 060 Popílky a zbytky obsahující vanad
– AA 080 Odpad, šrot a zbytky obsahující thalium
– AA 090 Odpad a zbytky obsahující arzen
– AA 100 Odpad a zbytky obsahující rtuť
– AA 130 Lázně z moření kovů
AB. ODPAD OBSAHUJÍCÍ HLAVNĚ ANORGANICKÉ SLOŽKY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT KOVY A ORGANICKÉ LÁTKY
– AB 010 Strusky, popele a zbytky jinde neuvedené ani nezahrnuté
– AB 020 Zbytky vznikající při spalování komunálního odpadu
– AB 030 Odpad, který vzniká při povrchové úpravě kovů v technologiích nepoužívajících kyanidy
– AB 040 Skleněný odpad z obrazovek a jiného aktivovaného skla
– AB 050 Kaly fluoridu vápenatého
– AB 060 Ostatní anorganické sloučeniny fluoru ve formě kapalin nebo kalů
– AB 080 Použité katalyzátory neuvedené v zeleném seznamu
– AB 090 Odpadní hydroxidy hliníku
– AB 110 Zásadité roztoky
– AB 120 Anorganické sloučeniny halogenidů jinde neuvedené ani nezahrnuté
AC. ODPAD OBSAHUJÍCÍ HLAVNĚ ORGANICKÉ SLOŽKY, KTERÉ MOHOU OBSAHOVAT KOVY A ANORGANICKÉ LÁTKY
– AC 040 Kaly z olovnatého benzinu
– AC 050 Teplonosné kapaliny
– AC 060 Hydraulické kapaliny
– AC 070 Brzdové kapaliny
– AC 080 Nemrznoucí kapaliny
– AC 090 Odpady z výroby, zpracování a používání pryskyřic, latexů, změkčovadel, klihů a lepidel
– AC 100 Nitrocelulóza
– AC 110 Fenoly a sloučeniny fenolu, včetně chlorovaných fenolů, ve formě kapalin nebo kalů
– AC 120 Polychlorované naftaleny
– AC 140 Triethylaminový katalyzátor pro vytvrzení slévárenského písku
– AC 150 Chlorfluoruhlovodíky
– AC 160 Halony
– AC 190 Odletky - lehká frakce z drcení automobilů
– AC 200 Organické sloučeniny fosforu
– AC 210 Nehalogenovaná rozpouštědla
– AC 220 Halogenovaná rozpouštědla
– AC 230 Halogenované nebo nehalogenované bezvodé destilační zbytky vznikající při regeneraci organických rozpouštědel
– AC 240 Odpady z výroby alifatických halogenovaných uhlovodíků (např. chlormethany, dichlorethan, vinylchlorid, vinylidenchlorid, allylchlorid a epichlorhydrin)
– AC 260 Prasečí kejda, fekálie
– AC 270 Splaškové kaly
AD. ODPAD, KTERÝ MŮŽE OBSAHOVAT ANORGANICKÉ NEBO ORGANICKÉ SLOŽKY
– AD 010 Odpad z výroby a přípravy farmaceutických výrobků
– AD 020 Odpad z výroby, přípravy a používání biocidů a prostředků rostlinolékařské péče
– AD 030 Odpad z výroby, přípravy a používání chemických prostředků ke konzervaci dřeva
Odpad, který obsahuje níže uvedené látky, sestává z nich nebo je jimi znečištěný:
• AD 040 - anorganické kyanidy, kromě tuhých zbytků obsahujících drahé kovy, které obsahují stopy anorganických kyanidů
• AD 050 - organické kyanidy
– AD 080 Odpad výbušné povahy, který nepodléhá jiným zvláštním právním předpisům
– AD 110 Kyselé roztoky
– AD 120 Iontoměničové pryskyřice
– AD 130 fotoaparáty na jedno použití s bateriemi
– AD 140 Odpad ze zařízení na omezování průmyslového znečišťování, které slouží k čištění průmyslových odpadních plynů, jinde neuvedený ani nezahrnutý
– AD 150 Přírodní organické látky používané jako filtrační média (např. biofiltry)
– AD 160 Komunální odpad
– AD 170 Upotřebené aktivní uhlí s nebezpečnými vlastnostmi, vznikající v anorganickém nebo organickém chemickém průmyslu, ve farmaceutickém průmyslu, při čištění odpadních vod, čištění plynů nebo vzduchu a v podobných postupech
Tato doba může být prodloužena nejdéle do 31. prosince 2015 postupem definovaným v článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1, ve znění směrnice Rady 91/156/EHS2.
c) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 mohou příslušné rumunské orgány do 31. prosince 2011 vznést námitky proti přepravě odpadů k využití uvedených v příloze IV uvedeného nařízení a přepravě odpadů k využití neuvedených v přílohách uvedeného nařízení do Rumunska v souladu s důvody námitky stanovenými v čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení. Tato doba může být prodloužena nejdéle do 31. prosince 2015 postupem definovaným v článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1, ve znění směrnice Rady 91/156/EHS2.
d) Odchylně od čl. 7 odst. 4 nařízení (EHS) č. 259/93 vznesou příslušné rumunské orgány námitky proti přepravě odpadů k využití uvedených v přílohách II, III a IV nařízení a přepravě odpadů k využití neuvedených v těchto přílohách určených pro zařízení, na které se vztahuje dočasná odchylka od některých ustanovení směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění3, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů4 nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení5, během období, po které je dočasná odchylka uplatňována pro zařízení v místě určení.
2. 31994 L 0062: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech (Úř. věst. L 365, 31.12.1994, s. 10), naposledy pozměněná:
– 32004 L 0012: směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/12/ES ze dne 11. 2. 2004 (Úř. věst. L 47, 18. 2. 2004, s. 26).
a) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. a) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko celkové míry využití nebo spalování ve spalovnách odpadu s energetickým využitím do 31. prosince 2011 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 32 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 34 % pro rok 2007, 40 % pro rok 2008, 45 % pro rok 2009 a 48 % pro rok 2010.
b) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko celkové míry využití nebo spalování ve spalovnách odpadu s energetickým využitím do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 53 % hmotnosti pro rok 2011 a 57 % hmotnosti pro rok 2012.
c) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. c) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko cíle recyklace plastů do 31. prosince 2011 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 8 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 10 % pro rok 2007, 11 % pro rok 2008, 12 % pro rok 2009 a 14 % pro rok 2010.
d) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. d) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko celkového cíle recyklace do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 26 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 28 % pro rok 2007, 33 % pro rok 2008, 38 % pro rok 2009, 42 % pro rok 2010, 46 % pro rok 2011 a 50 % pro rok 2012.
e) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu i) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko cíle recyklace skla do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 21 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 22 % pro rok 2007, 32 % pro rok 2008, 38 % pro rok 2009, 44 % pro rok 2010, 48 % pro rok 2011 a 54 % pro rok 2012.
f) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu iv) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko cíle recyklace plastů, přičemž se započítává výhradně materiál, který se recykluje zpět na plasty, do 31. prosince 2013 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 16 % hmotnosti pro rok 2011 a 18 % hmotnosti pro rok 2012.
g) Odchylně od čl. 6 odst. 1 písm. e) bodu v) směrnice 94/62/ES dosáhne Rumunsko cíle recyklace dřeva do 31. prosince 2011 v souladu s těmito přechodnými cíli:
– 4 % hmotnosti do 31. prosince 2006, 5 % pro rok 2007, 7 % pro rok 2008, 9 % pro rok 2009 a 12 % pro rok 2010.
3. 31999 L 0031: Směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16. 7. 1999, s. 1), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
a) Odchylně od čl. 14 písm. c) a bodů 2, 3, 4 a 6 přílohy I směrnice 1999/31/ES a aniž je dotčena směrnice Rady 75/442/EHS ze dne 15. července 1975 o odpadech1 a směrnice Rady 91/689/EHS ze dne 12. prosince 1991 o nebezpečných odpadech2, se v Rumunsku do 16. července 2017 neuplatňují požadavky týkající se kontroly vod a řízení výluhu, ochrany půdy a vod, kontroly plynů a stability na 101 stávajících obecních skládek.
Rumunsko zajistí postupné snižování odpadu uloženého na těchto 101 stávajících obecních skládkách, které nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a to podle těchto maximálních ročních množství:
do 31. prosince 2006: 3 470 000 tun;
do 31. prosince 2007: 3 240 000 tun;
do 31. prosince 2008: 2 920 000 tun;
do 31. prosince 2009: 2 920 000 tun;
do 31. prosince 2010: 2 900 000 tun;
do 31. prosince 2011: 2 740 000 tun;
do 31. prosince 2012: 2 460 000 tun;
do 31. prosince 2013: 2 200 000 tun;
do 31. prosince 2014: 1 580 000 tun;
do 31. prosince 2015: 1 420 000 tun;
do 31. prosince 2016: 1 210 000 tun.
b) Odchylně od čl. 5 odst. 3 písm. a) a b) a přílohy I bodu 2 druhé odrážky směrnice 1999/31/ES a aniž jsou dotčeny čl. 6 odst. c) bod ii) uvedené směrnice a směrnice 75/442/EHS, se v Rumunsku neuplatňují požadavky na kapalný, žíravý a oxidující odpad a požadavky týkající se zabránění průniku povrchových vod do odpadů uložených na skládkách do dne uvedeného pro každé zařízení u těchto 23 stávajících zařízení:
Do 31. prosince 2007:
1. S.C. BEGA UPSOM Ocna Mureş, Ocna Mureş, okres Alba
Do 31. prosince 2008:
2. S.C. TERMOELECTRICA S.A. – S.E. Doiceşti, Doiceşti, okres Dâmboviţa
3. S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A., Cicani-Beterega, okres Gorj
4. RAAN Drobeta-Turnu Severin – Sucursala ROMAG – TERMO, Drobeta-Turnu Severin, okres Mehedinţi
Do 31. prosince 2009:
5. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA – S.E. Craiova, Valea Mănăstirii, okres Dolj
6. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA – S.E. Işalniţa, Işalniţa II, okres Dolj
7. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA – S.E. Işalniţa, Işalniţa I, okres Dolj
8. S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. – S.E. Paroşeni, Căprişoara, okres Hunedoara
9. S.C. TERMICA S.A. Suceava, Suceava, okres Suceava
Do 31. prosince 2010:
10. S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A., Bejan, okres Hunedoara
11. S.C. ALUM Tulcea, Tulcea, okres Tulcea
Do 31. prosince 2011:
12. S.C. UZINA TERMOELECTRICĂ GIURGIU S.A., Giurgiu, okres Giurgiu
Do 31. prosince 2012:
13. C.E.T. Bacău, Furnicari – Bacău, okres Bacău
14. S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI, Valea Ceplea, okres Gorj
15. S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI, Valea Ceplea, okres Gorj
16. S.C. UZINELE SODICE Govora, Govora, okres Vâlcea
17. S.C. C.E.T. Govora S.A., Govora, okres Vâlcea
Do 31. prosince 2013:
18. S.C. C.E.T. Arad, Arad, okres Arad
19. S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A., Sântaul Mic, okres Bihor
20. S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A., Sântaul Mic, okres Bihor
21. S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A., Sântaul Mic, okres Bihor
22. C.E.T. II Iaşi, Holboca, okres Iaşi
23. S.C. Uzina Electrică Zalău, Hereclean – Panic, okres Sălaj
Rumunsko zajistí postupné snižování kapalného odpadu uloženého v těchto 23 stávajících zařízeních, která nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a to podle těchto maximálních ročních množství:
– do 31. prosince 2006: 11 286 000 tun;
– do 31. prosince 2007: 11 286 000 tun;
– do 31. prosince 2008: 11 120 000 tun;
– do 31. prosince 2009: 7 753 000 tun;
– do 31. prosince 2010: 4 803 000 tun;
– do 31. prosince 2011: 3 492 000 tun;
– do 31. prosince 2012: 3 478 000 tun;
– do 31. prosince 2013: 520 000 tun.
c) Odchylně od čl. 5 odst. 3 písm. a) a b) a přílohy I bodu 2 druhé odrážky směrnice 1999/31/ES a aniž jsou dotčeny čl. 6 odst. c) bod ii) uvedené směrnice a směrnice 75/442/EHS, se v Rumunsku neuplatňují požadavky na kapalný, žíravý a oxidující odpad a požadavky týkající se zabránění průniku povrchových vod do odpadů uložených na skládkách u těchto 5 stávajících odkalovacích nádrží do dne uvedeného pro každou odkalovací nádrž:
Do 31. prosince 2009:
1. BĂIŢA Ştei, Fânaţe, okres Bihor
Do 31. prosince 2010:
2. TRANSGOLD Baia Mare, Aurul-Recea, okres Maramureş
3. MINBUCOVINA Vatra Dornei, Ostra-Valea Straja, okres Suceava
Do 31. prosince 2011:
4. CUPRUMIN Abrud, Valea Şesei, okres Alba
5. CUPRUMIN Abrud, Valea Ştefancei, okres Alba.
Rumunsko zajistí postupné snižování kapalného odpadu uloženého v těchto 5 stávajících odkalovacích nádržích, které nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a to podle těchto maximálních ročních množství:
– do 31. prosince 2006: 6 370 000 tun;
– do 31. prosince 2007: 5 920 000 tun (z toho 2 100 000 tun nebezpečného odpadu, 3 820 000 tun nezávadného odpadu);
– do 31. prosince 2008: 4 720 000 tun (z toho 2 100 000 tun nebezpečného odpadu, 2 620 000 tun nezávadného odpadu);
– do 31. prosince 2009: 4 720 000 tun (z toho 2 100 000 tun nebezpečného odpadu, 2 620 000 tun nezávadného odpadu);
– do 31. prosince 2010: 4 640 000 tun (z toho 2 100 000 tun nebezpečného odpadu, 2 540 000 tun nezávadného odpadu);
– do 31. prosince 2011: 2 470 000 tun (vše nezávadný odpad).
d) Odchylně od čl. 2 písm. g) druhé odrážky směrnice 1999/31/ES a aniž jsou dotčeny směrnice 75/442/EHS a 91/689/EHS, není stálé místo, které je užíváno pro dočasné uskladnění nebezpečných odpadů vzniklých v Rumunsku, považováno v Rumunsku za skládku do 31. prosince 2009.
Rumunsko předloží Komisi do 30. června každého roku, počínaje 30. červnem 2007, zprávu o postupném provádění uvedené směrnice a o dosahování těchto přechodných cílů.
4. 32002 L 0096: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/96/ES ze dne 27. ledna 2003 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (Úř. věst. L 37, 13. 2. 2003, s. 24), ve znění:
– 32003 L 0108: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/108/ES ze dne 8. 12. 2003 (Úř. věst. L 345, 31. 12. 2003, s. 106).
Odchylně od čl. 5 odst. 5 a čl. 7 odst. 2 směrnice 2002/96/ES dosáhne Rumunsko míry odděleného sběru v průměru nejméně čtyř kilogramů OEEZ z domácností na osobu za rok, jakož i stanovené kvóty využití a kvóty opětovného použití a recyklace částí, materiálů a látek do 31. prosince 2008.
C. JAKOST VOD
1. 31983 L 0513: Směrnice Rady 83/513/EHS ze dne 26. září 1983 o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění kadmia (Úř. věst. L 291, 24. 10. 1983, s. 1), ve znění:
– 31991 L 0692: směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. 12. 1991 (Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48);
31984 L 0156: Směrnice Rady 84/156/EHS ze dne 8. března 1984 o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění rtuti z jiných průmyslových oborů, než je elektrolýza alkalických chloridů (Úř. věst. L 74, 17. 3. 1984, s. 49), ve znění:
– 31991 L 0692: směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. 12. 1991 (Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48).
Odchylně od článku 3 a přílohy I směrnice 83/513/EHS a článku 3 a přílohy I směrnice 84/156/EHS se v Rumunsku do 31. prosince 2009 mezní hodnoty pro vypouštění kadmia a rtuti do vod uvedených v článku 1 směrnice Rady 76/464/EHS ze dne 4. května 1976 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství1) neuplatňují na tato průmyslová zařízení:
ARIEŞMIN S.A. Baia de Arieş – Valea Sărtaş– Baia de Arieş – okres Alba
ARIEŞMIN S.A. Baia de Arieş – ape de mină – Baia de Arieş – okres Alba
E.M. TURŢ – Turţ – okres Satu Mare
S.M. BAIA BORŞA – evacuare ape de mină Gura Băii – Borşa – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare ape de mină Burloaia – Borşa – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare Colbu-Toroioaga – Borşa – okres Maramureş
E.M. BAIA SPRIE – Baia Sprie – okres Maramureş
E.M. CAVNIC – Cavnic – okres Maramureş
E.M. BĂIUŢ – Băiuţ – okres Maramureş
S.C. Romplumb S.A. BAIA MARE – evacuare în canal de transport – Baia Mare – okres Maramureş
SUCURSALA MINIERĂ BAIA MARE – flotaţie centrală – Baia Mare – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare ape flotaţie – Borşa – okres Maramureş
Romarm Tohan Zărneşti – Zărneşti – okres Braşov
S.C. Viromet S.A. Victoria – Victoria – okres Braşov
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 1 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 2 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 3 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 4 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 5 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 6 – Slatina – okres Olt
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 7 – Slatina – okres Olt
S.C. GECSAT Târnăveni – Târnăveni – okres Mureş
S.G.D.P. BAIA BORŞA – Borşa – okres Maramureş
S.P.G.C. SEINI – Seini – okres Maramureş
S.C. VITAL BAIA MARE – evacuare staţie – Baia Mare – okres Maramureş
S.C. I.M.I. S.A. BAIA MARE – evacuare staţie mina Ilba – Baia Mare – okres Maramureş
S.C. WEST CONSTRUCT MINA SOCEA – Valea Socea – okres Maramureş
2. 31984 L 0491: Směrnice Rady 84/491/EHS ze dne 9. října 1984 o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění hexachlorcyklohexanu (Úř. věst. L 274, 17. 10. 1984, s. 11), ve znění:
– 31991 L 0692: směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. 12. 1991 (Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48).
Odchylně od článku 3 a přílohy I směrnice 84/491/EHS se v Rumunsku do 31. prosince 2009 mezní hodnoty pro vypouštění lindanu do vod uvedených v článku 1 směrnice Rady 76/464/EHS ze dne 4. května 1976 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství1 neuplatňují na tato průmyslová zařízení:
S.C. Sinteza S.A. Oradea – Oradea – okres Bihor
S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea – Râmnicu-Vâlcea – okres Vâlcea
S.C. CHIMCOMPLEX S.A. Borzeşti – Borzeşti – okres Bacău
3. 31986 L 0280: Směrnice Rady 86/280/EHS ze dne 12. června 1986 o mezních hodnotách a jakostních cílech pro vypouštění některých nebezpečných látek uvedených v seznamu I přílohy směrnice 76/464/EHS (Úř. věst. L 181, 4. 7. 1986, s. 16), naposledy pozměněná:
– 31991 L 0692: směrnicí Rady 91/692/EHS ze dne 23. 12. 1991 (Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48).
Odchylně od článku 3 a přílohy II směrnice 86/280/EHS se v Rumunsku do 31. prosince 2009 mezní hodnoty pro vypouštění hexachlorbenzenu, hexachlorbutadienu, 1,2-dichlorethanu (EDC), trichlorethylenu (TRI) a trichlorbenzenu (TCB) do vod uvedených v článku 1 směrnice Rady 76/464/EHS ze dne 4. května 1976 o znečišťování některými nebezpečnými látkami vypouštěnými do vodního prostředí Společenství1 neuplatňují na tato průmyslová zařízení:
S.C. NUTRISAM SATU MARE – Ferma MOFTIN – Satu Mare – okres Satu Mare
S.C. MARLIN S.A. ULMENI – Ulmeni – okres Maramureş
S.C. PROMET – Satu Mare – okres Maramureş
ARDUDANA ARDUD – Ardud – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare ape de mină Gura Băii – Borşa – okres Maramureş
S.M. BAIA BORŞA – evacuare Colbu-Toroioaga – Borşa – okres Maramureş
E.R.S. C.U.G. CLUJ – evacuare 3 – Cluj-Napoca – okres Cluj
S.C. ARMĂTURA CLUJ – 6 evacuări directe – Cluj-Napoca – okres Cluj
SUCURSALA MINIERĂ BAIA MARE – flotaţie centrală – Baia Mare – okres Maramureş
S.C. OLTCHIM S.A. – Râmnicu Vâlcea – okres Vâlcea
S.C. CHIMCOMPLEX S.A. Borzeşti-M 1 – Borzeşti – okres Bacău
S.C. Electrocarbon S.A. Slatina – R 2 – Slatina – okres Olt
S.C. TERAPIA CLUJ – evacuare staţie 3 + staţie 2 – Cluj-Napoca – okres Cluj
S.C. PHOENIX ROMÂNIA CAREI – Carei – okres Satu Mare
S.C. SILVANIA ZALĂU – Zalău – okres Sălaj
S.N.P. PETROM S.A. – ARPECHIM Piteşti – Piteşti – okres Argeş
S.C. TEHNOFRIG CLUJ – evacuare 1 – Cluj-Napoca – okres Cluj
R.B.G. ELCOND ZALĂU – Zalău – okres Sălaj
S.C. MUCART CLUJ – Cluj-Napoca – okres Cluj
S.C. CELHART DONARIS S.A. Brăila – Brăila – okres Brăila
STRATUS MOB S.A. Blaj – Blaj – okres Alba
4. 31991 L 0271: Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30. 5. 1991, s. 40), naposledy pozměněná:
– 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od článků 3 a 4 a čl. 5 odst. 2 směrnice 91/271/EHS se v Rumunsku do 31. prosince 2018 plně neuplatňují požadavky na stokové soustavy a čištění městských odpadních vod v souladu s těmito přechodnými cíli:
– do 31. prosince 2013 bude v aglomeracích s populačním ekvivalentem vyšším než 10 000 dosaženo souladu s článkem 3 uvedené směrnice,
– do 31. prosince 2015 bude v aglomeracích s populačním ekvivalentem vyšším než 10 000 dosaženo souladu s čl. 5 odst. 2 uvedené směrnice.
Rumunsko zajistí postupné zvyšování vybavenosti stokovými soustavami podle článku 3 v souladu se těmito minimálními celkovými mírami populačního ekvivalentu:
– 61 % do 31. prosince 2010,
– 69 % do 31. prosince 2013,
– 80 % do 31. prosince 2015.
Rumunsko zajistí postupné zvyšování vybavenosti zařízeními pro čištění odpadních vod podle článku 4 a čl. 5 odst. 2 v souladu s těmito minimálními celkovými mírami populačního ekvivalentu:
– 51 % do 31. prosince 2010,
– 61 % do 31. prosince 2013,
– 77 % do 31. prosince 2015.
5. 31998 L 0083: Směrnice Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (Úř. věst. L 330, 5. 12. 1998, s. 32), ve znění:
– 32003 R 1882: nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od čl. 5 odst. 2 a článku 8 a od přílohy I části B a C směrnice 98/83/ES se za níže uvedených podmínek na Rumunsko plně neuplatňují hodnoty stanovené pro tyto parametry:
– do 31. prosince 2010 pro oxidovatelnost v aglomeracích menších než 10 000 obyvatel;
– do 31. prosince 2010 pro oxidovatelnost a zákal v aglomeracích s 10 000 až 100 000 obyvateli;
– do 31. prosince 2010 pro oxidovatelnost, amonné ionty, hliník, pesticidy a mangan v aglomeracích s více než 100 000 obyvateli;
– do 31. prosince 2015 pro amonné ionty, dusičnany, zákal, hliník, železo, olovo, kadmium a pesticidy v aglomeracích s méně než 10 000 obyvateli;
– do 31. prosince 2015 pro amonné ionty, dusičnany, hliník, železo, olovo, kadmium, pesticidy a mangan v aglomeracích s 10 000 až 100 000 obyvateli.
Rumunsko zajistí dosažení souladu s požadavky uvedené směrnice v souladu s přechodnými cíli stanovenými v níže uvedené tabulce:
Místa, kde bude souladu dosaženo do 31. prosince 2006
 Počet  obyvatel  Celkový  počet  míst  Oxidovatelnost  %  Amonné ionty  %  Dusičnany  %  Zákal  %  Hliník  %  Železo  %  Kadmium, olovo %  Pesticidy  %  Mangan  %  <10 000  1 774  98,4  99  95,3  99,3  99,7  99,2  99,9  99,9  100  10 000 -  100 000  111  73  59,5  93,7  87  83,8  78,4  98,2  93,4  96,4  100 001 -  200 000  14  85,7  92,9  100  100  92,9  100  100  78,6  92,9  >200 000  9  77,8  100  100  100  88,9  88,9  100  88,9  88,9  CELKEM  1908  96,7  96,7  95,2  98,64  98,64  97,9  99,8  99,4  99,7 
Místa, kde bude souladu dosaženo do konce roku 2010
 Počet  obyvatel  Celkový počet míst  Oxidovatelnost %  Amonné ionty %  Dusičnany %  Zákal  %  Hliník %  Železo  %  Kadmium, olovo  %  Pesticidy %  Mangan  %  <10 000  1 774  100  99,5  97,7  99,7  99,7  99,3  99,9  99,9  100  10 000 -  100 000  111  100  80,2  97,3  100  94,6  90  98,2  96,4  96,4  100 001 -  200 000  14  100  100  100  100  100  100  100  100  100  >200 000  9  100  100  100  100  100  100  100  100  100  CELKEM  1908  100  98,32  97,7  99,7  99,4  98,7  99,8  99,7  99,7 
Tato odchylka se nevztahuje na pitnou vodu určenou ke zpracování potravin.
D. KONTROLA PRŮMYSLOVÉHO ZNEČIŠTĚNÍ A ŘÍZENÍ RIZIK
1. 31996 L 0061: Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (Úř. věst. L 257, 10. 10. 1996, s. 26), naposledy pozměněná:
– 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
Odchylně od čl. 5 odst. 1 směrnice 96/61/ES se v Rumunsku požadavky na udělení povolení pro stávající zařízení neuplatňují pro následující zařízení do dne uvedeného pro každé zařízení, pokud jde o povinnost provozovat tato zařízení v souladu s mezními hodnotami emisí, odpovídajícími ukazateli nebo technickými opatřeními založenými na nejlepších dostupných technikách podle čl. 9 odst. 3 a 4:
Do 31. prosince 2008:
1. S.C. CARBID FOX S.A. Târnăveni (hlavní činnost 4.2)
2. S.C. AVICOLA S.A. – Ferma Gârleni – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
3. S.C. EXPERT 2001 IMPEX S.R.L. – Bistriţa-Năsăud (hlavní činnost 6.6)
Do 31. prosince 2009:
4. S.C. UCM Reşiţa Caraş-Severin (hlavní činnost 2.2)
5. S.C. SICERAM S.A. Mureş (hlavní činnost 3.5)
6. S.C. BEGA UPSOM S.A. Alba (hlavní činnost 4.2)
7. S.C. CELROM S.A. Mehedinţi (hlavní činnost 6.1)
8. S.C. COMCEH S.A. Călăraşi – Călăraşi (hlavní činnost 6.1 b)
9. S.C. ECOPAPER S.A. Zărneşti – Braşov (hlavní činnost 6.1 b)
10. S.C. RIFIL S.A. Neamţ (hlavní činnost 6.2)
11. S.C. AVICOLA S.A. – Ferma Războieni – Iaşi (hlavní činnost 6.6 a)
12. S.C. AVIMAR S.A. Maramureş (hlavní činnost 6.6 a)
13. S.C. AVICOLA S.A. Iaşi – Ferma Leţcani – Iaşi (hlavní činnost 6.6 a)
14. COMBINATUL AGROINDUSTRIAL Curtici – Arad (hlavní činnost 6.6 b)
15. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia Ferma Bora – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
16. S.C. SUINTEST Oarja S.A. – Argeş (hlavní činnost 6.6 b, c)
17. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia – Ferma Andrăşeşti – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
18. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia – Ferma Perieţi – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
19. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia – Ferma Gheorghe Doja – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
Do 31. prosince 2010:
20. S.C. ROMPLUMB S.A. Maramureş (hlavní činnost 2.5)
21. S.C. ROMRADIATOARE S.A. Braşov (hlavní činnost 2.5 b)
22. S.C. ELECTROMONTAJ S.A. Bucureşti (hlavní činnost 2.6)
23. HOLCIM (Romania) – Ciment Câmpulung Argeş (hlavní činnost 3.1)
24. S.C. ETERMED S.A. Medgidia – Constanţa (hlavní činnost 3.2)
25. S.C. CONGIPS S.A. (Azbest) Bihor (hlavní činnost 3.2)
26. S.C. HELIOS S.A. Aştileu – Bihor (hlavní činnost 3.5)
27. S.C. SOFERT S.A. Bacău (hlavní činnost 4.3, 4.2 b)
28. S.C. CHIMOPAR S.A. Bucureşti (hlavní činnost 4.1)
29. S.C. ANTIBIOTICE S.A. Iaşi (hlavní činnost 4.5)
30. S.C. ROMPETROL PETROCHEMICALS S.R.L. Constanţa (hlavní činnost 4.1)
31. S.C. LETEA S.A. Bacău (hlavní činnost 6.1 a)
32. S.C. ZAHĂR Corabia S.A. Olt (hlavní činnost 6.4 b)
33. S.C. TARGO S.R.L. Timiş (hlavní činnost 6.4)
34. S.C. SUINPROD Roman – Neamţ (hlavní činnost 6.6 b)
35. S.C. LUCA SUINPROD S.A. Codlea – Braşov (hlavní činnost 6.6 b)
36. S.C. AVICOLA Costeşti Argeş – Argeş (hlavní činnost 6.6 b)
37. S.C. AVICOLA S.A. Platou Avicol Brad – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
38. S.C. AT GRUP PROD IMPEX S.R.L. Olt (hlavní činnost 6.6 a)
39. S.C. AVICOLA S.A. Ferma Gherăieşti – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
40. S.C. CARNIPROD S.R.L. Tulcea – Tulcea (hlavní činnost 6.6 b)
41. S.C. PIGCOM S.A. Satu Nou – Tulcea (hlavní činnost 6.6 b)
42. S.C. AGROPROD IANCU S.R.L. Urziceni – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 b)
43. S.C. CRUCIANI IMPEX S.R.L. Deduleşti – Brăila (hlavní činnost 6.6)
44. S.C. AGROFLIP Bonţida – Cluj (hlavní činnost 6.6 b, c)
45. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia Ferma Amara – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
46. S.C. ISOVOLTA GROUP S.A. Bucureşti (hlavní činnost 6.7)
47. S.C. SAMOBIL S.A. Satu Mare (hlavní činnost 6.7)
48. S.C. ELECTROCARBON S.A. Slatina – Olt (hlavní činnost (6.8)
49. S.C. TRANSGOLD S.A. Baia Mare – Maramureş (hlavní činnost 2.5)
Do 31. prosince 2011:
50. S.C. ORGANE DE ASAMBLARE S.A. Braşov (hlavní činnost 2.6)
51. HEIDELBERG CEMENT – Fieni Cement Dâmboviţa (hlavní činnost 3.1)
52. CARMEUSE România S.A. Argeş (hlavní činnost 3.1)
53. S.C. RESIAL S.A. Alba (hlavní činnost 3.5)
54. SOCIETATEA NAŢIONALĂ A PETROLULUI PETROM S.A. Sucursala Craiova, Combinatul Doljchim – Dolj (hlavní činnost 4.2, 4.1)
55. S.C. U.S.G. S.A. Vâlcea (hlavní činnost 4.2 d)
56. S.C. ULTEX S.A. Ţăndărei – Ialomiţa (hlavní činnost 6.4 b)
57. S.C. CARMOLIMP S.R.L. Viştea de Sus – Sibiu (hlavní činnost 6.6 b)
58. S.C. AVICOLA Buftea – Ilfov (hlavní činnost 6.6 a)
59. S.C. AVICOLA S.A. Ferma Hemeiuş – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
60. S.C. SUINPROD S.A. Zimnicea – Ferma Zimnicea – Teleorman (hlavní činnost 6.6 b)
61. S.C. SUINPROD S.A. Bilciureşti – Dâmboviţa (hlavní činnost 6.6)
62. S.C. COMPLEXUL DE PORCI Brăila S.A. Baldovineşti – Brăila (hlavní činnost 6.6 b)
63. S.C. COMPLEXUL DE PORCI Brăila S.A. Tichileşti – Brăila (hlavní činnost 6.6 b)
64. S.C. AT GRUP PROD IMPEX S.R.L. – Teleorman (hlavní činnost 6.6 a)
65. S.C. KING HAUSE ROM Cornetu S.R.L. Filiala Mavrodin – Teleorman (hlavní činnost 6.6 a)
66. S.C. AVIKAF PROD IMPEX S.R.L. Teleorman (hlavní činnost 6.6 a)
67. S.C. SUINPROD S.A. Zimnicea – Ferma Dracea – Teleorman (hlavní činnost 6.6 b)
68. S.C. ROMCIP Salcia – Teleorman (hlavní činnost 6.6 b)
69. S.C. AVIPUTNA S.A. Goleşti – Vrancea (hlavní činnost 6.6 a)
70. S.C. NUTRICOM S.A. Olteniţa – Călăraşi (hlavní činnost 6.6 b)
71. S.C. PIGALEX S.A. Alexandria – Teleorman (hlavní činnost 6.6 b)
72. S.C. PIC ROMÂNIA S.R.L. Vasilaţi – Călăraşi (hlavní činnost 6.6 c)
73. S.C. SUINTEST S.A. Fierbinţi – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 b)
74. S.C. AGRIVAS S.R.L. Vaslui (hlavní činnost 6.6 a)
75. S.C. AVICOLA Buftea S.A. Punct de lucru Turnu Măgurele – Teleorman (hlavní činnost 6.6 a)
76. S.C. C+C S.A. Reşiţa (hlavní činnost 6.6 b)
Do 31. prosince 2012:
77. S.N.P. PETROM S.A. Sucursala ARPECHIM Piteşti – Argeş (činnost 1.2, 4.1)
78. S.C. ROMPETROL Rafinare S.A. Constanţa (činnost 1.2)
79. COMBINATUL DE OŢELURI SPECIALE Târgovişte – Dâmboviţa (hlavní činnost 2.2, 2.3)
80. S.C. COMBINATUL DE UTILAJ GREU S.A. Cluj (hlavní činnost 2.2, 2.3 b)
81. S.C. IAIFO Zalău – Sălaj (hlavní činnost 2.3 b, 2.4)
82. S.C. ALTUR S.A. Olt (hlavní činnost 2.5)
83. C.N.C.A.F. MINVEST S.A. DEVA Filiala DEVAMIN S.A. Deva, Exploatarea minieră Deva – Hunedoara (hlavní činnost 2.5)
84. S.C. MONDIAL S.A. Lugoj – Timiş (hlavní činnost 3.5)
85. S.C. MACOFIL S.A. Târgu Jiu – Gorj (hlavní činnost 3.5)
86. S.C. CERAMICA S.A. Iaşi (hlavní činnost 3.5)
87. S.C. FIBREXNYLON S.A. Neamţ (hlavní činnost 4.1 b, d; 4.2 b; 4.3)
88. S.C. CHIMCOMPLEX S.A. Borzeşti – Bacău (hlavní činnost 4.1 a, b, c, d, f; 4.2 b, c, d; 4.4)
89. S.C. PEHART S.A. Petreşti – Alba (hlavní činnost 6.1 b)
90. S.C. TABACO-CAMPOFRIO S.A. Tulcea (hlavní činnost 6.4 a)
91. S.C. AVICOLA S.A. Slobozia Ferma Ion Ghica – Ialomiţa (hlavní činnost 6.6 a)
92. S.C. AVICOLA S.A. Platou Avicol Aviasan – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
93. S.C. ITAL TRUST Racoviţă S.A. – Sibiu (hlavní činnost 6.6 b)
94. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Parta – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
95. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Pădureni – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
96. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Peciu Nou – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
97. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Periam – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
98. S.C. COMTIM GROUP S.R.L. Ferma Ciacova – Timiş (hlavní činnost 6.6 b)
99. S.C. AVICOLA LUMINA S.A. – Constanţa (hlavní činnost 6.6 a)
Do 31. prosince 2013:
100. S.C. UNIO S.A. Satu Mare (hlavní činnost 2.3 b)
101. S.C. ARTROM S.A. Slatina – Olt (hlavní činnost 2.3 b, 2.6)
102. S.C. IAR S.A. Braşov (hlavní činnost 2.6)
103. S.C. ARIO S.A. Bistriţa Năsăud (hlavní činnost 2.4)
104. S.C. LAFARGE ROMCIM S.A. Medgidia – Constanţa (hlavní činnost 3.1)
105. S.C. CARS S.A. Târnăveni – Mureş (hlavní činnost 3.5)
106. S.C. CASIROM S.A. Cluj (hlavní činnost 3.5)
107. S.C. TURNU S.A. Turnu Măgurele – Teleorman (hlavní činnost 4.3, 4.2 b)
108. S.C. COMBINATUL DE ÎNGRĂŞĂMINTE CHIMICE S.A. Năvodari – Constanţa (hlavní činnost 4.3)
109. S.C. AMBRO Suceava S.A. – Suceava (hlavní činnost 6.1 a, b)
110. S.C. ROMSUIN TEST Periş S.A. – Ilfov (hlavní činnost 6.6 a)
111. S.C. NUTRICOD Codlea Sucursala Sfântu Gheorghe – Covasna (hlavní činnost 6.6 b)
112. S.C. HADITON GRUP S.R.L. Argeş (hlavní činnost 6.6 a)
Do 31. prosince 2014:
113. S.C. PETROM S.A. Rafinăria PETROBRAZI – Prahova (činnost 1.2)
114. S.C. RAFINĂRIA ASTRA ROMÂNĂ S.A. Ploieşti – Prahova (činnost 1.2)
115. S.C. ROMPETROL Rafinăria VEGA – Prahova (činnost 1.2)
116. S.C. PETROTEL LUKOIL S.A. – Prahova (činnost 1.2)
117. S.C. ISPAT SIDEX S.A. Galaţi (hlavní činnost 2.2, 2.3)
118. S.C. SIDERURGICA S.A. Hunedoara (hlavní činnost 2.2, 2.3)
119. S.C. KVAERNER I.M.G.B. S.A. Bucureşti (hlavní činnost 2.4)
120. S.C. SOMETRA S.A. Copşa Mică – Sibiu (hlavní činnost 2.5 a, 2.5 b, 2.1, 2.4)
121. S.C. FERAL S.R.L. Tulcea (hlavní činnost 2.5 a)
122. S.C. METALURGICA S.A. Aiud – Alba (hlavní činnost 2.4, 2.3 b)
123. S.C. NEFERAL S.A. Ilfov (hlavní činnost 2.5 b)
124. S.C. INDUSTRIA SÂRMEI S.A. Câmpia Turzii – Cluj (hlavní činnost 2.2, 2.3, 2.6)
125. S.C. METALURGICA S.A. Vlăhiţa – Harghita (hlavní činnost 2.5 b)
126. S.C. UPETROM 1 Mai S.A. Prahova (hlavní činnost 2.2)
127. S.C. LAMINORUL S.A. Brăila (hlavní činnost 2.3)
128. S.C. AVERSA S.A. Bucureşti (hlavní činnost 2.4)
129. S.C. FORMA S.A. Botoşani (hlavní činnost 2.3)
130. S.C. ISPAT TEPRO S.A. Iaşi (hlavní činnost 2.3 c)
131. S.C. URBIS Armături Sanitare S.A. – Bucureşti (hlavní činnost 2.6)
132. S.C. BALANŢA S.A. Sibiu (hlavní činnost 2.6)
133. S.C. COMMET S.A. Galaţi (hlavní činnost 2.6)
134. C.N.A.C.F. MINVEST S.A. Deva Filiala „DEVAMIN“ Exploatarea minieră Veţel Hunedoara (hlavní činnost 2.5)
135. S.C. MOLDOMIN S.A. Moldova Nouă – Caraş-Severin (hlavní činnost 2.5)
136. S.C. FIROS S.A. Bucureşti (hlavní činnost 3.3)
137. S.C. SINTER-REF S.A. Azuga – Prahova (hlavní činnost 3.5)
138. S.C. PRESCOM Braşov S.A. – Braşov (hlavní činnost 3.1)
139. S.C. MELANA IV S.A. Neamţ (činnost 4.1)
140. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea – Vâlcea (hlavní činnost 4.1, 4.2, 4.3)
141. S.C. AMONIL S.A. Slobozia – Ialomiţa (hlavní činnost 4.3, 4.2)
142. CAROM S.A. Bacău (hlavní činnost 4.1 a, b, i)
143. AZOCHIM S.A. Săvineşti – Neamţ (hlavní činnost 4.2)
144. S.C. UZINA DE PRODUSE SPECIALE Făgăraş S.A. Braşov (hlavní činnost 4.6)
145. S.C. SINTEZA S.A. Oradea – Bihor (hlavní činnost 4.1 g; 4.2 d, e; 4.4)
146. S.C. CHIMPROD S.A. Bihor (hlavní činnost 4.1 b, 4.5)
147. S.C. AZUR S.A. Timişoara – Timiş (hlavní činnost 4.1)
148. S.C. PUROLITE S.A. Victoria – Braşov (hlavní činnost 4.1 d, h)
149. S.C. CELHART DONARIS S.A. Brăila (hlavní činnost 6.1)
150. S.C. VRANCART S.A. Adjud – Vrancea (hlavní činnost 6.1 b)
151. S.C. PIM S.A. Sibiu (hlavní činnost 6.3)
152. S.C. DANUBIANA Roman S.A. Neamţ (hlavní činnost 6.4 b)
153. S.C. ZAHĂRUL Românesc S.A. Ţăndărei – Ialomiţa (hlavní činnost 6.4 b)
154. S.C. VASCAR S.A. Vaslui (hlavní činnost 6.4 a)
155. S.C. MULTIVITA S.A. Negru Voda – Constanţa (hlavní činnost 6.5)
156. S.C. SUINPROD S.A. Prahova (hlavní činnost 6.6 a)
157. S.C. AVICOLA S.A. Ferma Şerbăneşti – Bacău (hlavní činnost 6.6 a)
158. S.C. AVICOLA BUCUREŞTI S.A. Punct de lucru C.S.H.D. Mihăileşti (hlavní činnost 6.6 a)
159. S.C. SUINPROD S.A. Bumbeşti Jiu – Gorj (hlavní činnost 6.6 a)
160. S.C. SIBAVIS S.A. Sibiu – Sibiu (hlavní činnost 6.6 a)
161. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma 1 Frănceşti Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
162. S.C. AVIA AGROBANAT S.R.L. Bocşa – Reşiţa (hlavní činnost 6.6 a)
163. S.C. AVICOLA Găieşti S.A. – Dâmboviţa (hlavní činnost 6.6 a)
164. S.C. VENTURELLI PROD S.R.L. Sibiu (hlavní činnost 6.6 b)
165. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma Budeşti – Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
166. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma Băbeni Mihăieşti – Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
167. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma 2 Frănceşti – Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
168. S.C. OLTCHIM S.A. Râmnicu Vâlcea Ferma Băbeni – Vâlcea (hlavní činnost 6.6 a)
169. S.C. AVICOLA Bucureşti S.A. Sucursala Cluj – Sălişte – Cluj (hlavní činnost 6.6 a)
170. S.C. AVICOLA Bucureşti S.A. Sucursala CSHD Codlea – Braşov (hlavní činnost 6.6 a)
171. S.C. Cereal Prod S.A. – Galaţi (hlavní činnost 6.6 a)
172. S.C. AVICOLA Mangalia S.A. Constanţa (hlavní činnost 6.6 a)
173. S.C. AVICOLA S.A. Constanţa-Constanţa (hlavní činnost 6.6 a)
174. S.C. AVICOLA BUCUREŞTI S.A. Punct de lucru Butimanu – Dâmboviţa (hlavní činnost 6.6 a)
175. S.C. EUROPIG S.A. Poiana Mărului – Braşov (hlavní činnost 6.6 b)
176. S.C. SUINPROD S.A. Leţ – Covasna (hlavní činnost 6.6 b)
177. S.C. AVICOLA Şiviţa S.A. Galaţi (hlavní činnost 6.6 a)
178. S.C. COLLINI S.R.L. Bocşa – Reşiţa (hlavní činnost 6.6 b)
179. S.C. AGROSAS S.R.L. Timişoara – Timiş (hlavní činnost 6.6 b, c)
180. S.C. FLAVOIA S.R.L. Platforma Hereclean – Sălaj (hlavní činnost 6.6 a)
181. S.C. ELSID S.A. Titu – Dâmboviţa (hlavní činnost 6.8)
Do 31. prosince 2015:
182. S.C. RAFINĂRIA STEAUA ROMÂNĂ S.A. Câmpina – Prahova (činnost 1.2)
183. S.C. TRACTORUL UTB S.A. Braşov (hlavní činnost 2.3 b, 2.4, 2.6, 6.7)
184. S.C. ISPAT Petrotub S.A. Neamţ (hlavní činnost 2.3, 6.7)
185. S.C. ARO S.A. Argeş (hlavní činnost 2.3 b, 2.6)
186. S.C. STIMET S.A. Sighişoara – Mureş (hlavní činnost 3.3)
187. S.C. BEGA REAL S.A. Pleşa – Prahova (hlavní činnost 3.5)
188. S.C. AZOMUREŞ S.A. Târgu Mureş – Mureş (hlavní činnost 4.2, 4.3)
189. S.C. COLOROM S.A. Codlea – Braşov (hlavní činnost 4.1 j)
190. S.C. SOMEŞ S.A. Dej – Cluj (hlavní činnost 6.1 a, b)
191. S.C. OMNIMPEX Hârtia S.A. Buşteni – Prahova (hlavní činnost 6.1 b)
192. S.C. PERGODUR Internaţional S.A. Neamţ (hlavní činnost 6.1 b)
193. S.C. PROTAN S.A. – Popeşti Leordeni – Ilfov (hlavní činnost 6.5)
194. S.C. PROTAN S.A. Bucureşti Sucursala Codlea – Braşov (hlavní činnost 6.5)
195. S.C. PROTAN S.A. – Cluj (hlavní činnost 6.5)
Plně koordinovaná povolení pro tato zařízení budou vydána před 30. říjnem 2007 a budou obsahovat individuálně závazné harmonogramy pro dosažení plného souladu. Tato povolení zajistí dodržování obecných zásad základních povinností provozovatele stanovených v článku 3 uvedené směrnice do 30. října 2007.
2. 32000 L 0076: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů (Úř. věst. L 332, 28. 12. 2000, s. 91).
Odchylně od článku 6, čl. 7 odst. 1 a článku 11 směrnice 2000/76/ES se mezní hodnoty emisí a požadavky na měření v Rumunsku neuplatňují do 31. prosince 2007 u 52 spaloven zdravotnického odpadu a do 31. prosince 2008 u 58 spaloven zdravotnického odpadu.
Rumunsko předloží Komisi do konce prvního čtvrtletí každého roku, počínaje 30. březnem 2007, zprávu o uzavření zařízení na tepelné zpracování nebezpečného odpadu, která nejsou v souladu s uvedenou směrnicí, a o množstvích zdravotnického odpadu zpracovaného v předchozím roce.
3. 32001 L 0080: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení (Úř. věst. L 309, 27. 11. 2001, s. 1), ve znění:
– 12003 T: aktu o podmínkách přistoupení a o úpravách smluv – přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, s. 33).
a) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A příloh III a IV směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro oxid siřičitý v Rumunsku neuplatňují pro tato zařízení do dne uvedeného u každého zařízení:
Do 31. prosince 2008:
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 1, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
Do 31. prosince 2009:
S.C. TERMOELECTRICA S.E. DOICEŞTI č. 1, 1 parní kotel x 470 MWth
Do 31. prosince 2010:
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II č. 1, 2 kotle x 396,5 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI S.A. č. 2, 2 elektrárenské kotle x 789 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI S.A. č. 3, 2 elektrárenské kotle x 789 MWth
S.C. TERMOELECTRICA S.E. PAROŞENI č. 2, 1 parní kotel Benson x 467 MWth + 1 teplovodní kotel x 120 MWth
R.A.A.N., BRANCH ROMAG TERMO č. 2, 3 kotle x 330 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 7, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
Do 31. prosince 2011:
C.E.T. ARAD č. 2, 2 průmyslové parní kotle x 80 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II – č. 2, 2 CAF x 116 MWth + 2 x CR 68 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 2, 2 parní kotle x 879 MWth
S.C. TERMOELECTRICA GIURGIU č. 1, 3 energetické parní kotle x 285 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 2, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL S.A. č. 1, 2 DAV3 + HPM 1 x 45 MWth + 14,7 MWth + 11,4 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL S.A. č. 2, 3 technologické parní kotle x 105,5 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA č. 3, 1 kotel x 285 MWth
Do 31. prosince 2012:
C.E.T. BACĂU č. 1, 1 parní kotel x 343 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI VEST č. 1, 2 parní kotle x 458 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. IŞALNIŢA, 4 kotle x 473 MWth
Do 31. prosince 2013:
C.E.T. ARAD č. 1, 1 parní kotel x 403 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A. č. 2, 2 skupinové parní kotle x 300 MWth + 269 MWth
S.C. TERMOELECTRICA S.A., SUCURSALA ELECTROCENTRALE BRĂILA, 6 parních kotlů x 264 MWth
S.C. C.E.T. BRAŞOV S.A. č. 1, 2 kotle x 337 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 1, 4 parní kotle x 287 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 2, 2 parní kotle x 458 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI PROGRESUL č. 1, 4 parní kotle x 287 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 1, 2 parní kotle x 878 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 3, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI II, 2 parní kotle x 305 MWth
S.C. UZINA ELECTRICĂ ZALĂU č. 1, 4 průmyslové parní kotle x 85,4 MWth
S.C. TERMICA S.A SUCEAVA č. 1, 2 kotle x 296 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 5, 1 teplovodní kotel x 116,3 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 6, 3 parní kotle x 81,4 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA č. 2, 2 kotle x 285 MWth
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidu siřičitého ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2007: 540 000 t SO2 / rok
– do roku 2008: 530 000 t SO2 / rok
– do roku 2010: 336 000 t SO2 / rok
– do roku 2013: 148 000 t SO2 / rok.
b) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A přílohy VI směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro oxidy dusíku v Rumunsku neuplatňují pro tato zařízení do dne uvedeného u každého zařízení:
Do 31. prosince 2008:
S.C. ARPECHIM PITEŞTI č. 2, 1 kotel BW x 81 MWth
S.C. ARPECHIM PITEŞTI č. 3, 4 kotle x 81 MWth
PRODITERM BISTRIŢA, 2 teplovodní kotle x 116 MWth + 2 parní kotle x 69 MWth
S.C. C.E.T. BRAŞOV S.A. č. 1, 2 kotle x 337 MWth
REGIA AUTONOMĂ DE TERMOFICARE CLUJ, 2 teplovodní kotle x 116 MWth
S.C. TERMOELECTRICA GIURGIU č. 1, 3 energetické parní kotle x 285 MWth
S.C. TERMOELECTRICA GIURGIU č. 2, 2 průmyslové parní kotle x 72 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 1, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 2, 1 teplovodní kotel x 58,1 MWth
Do 31. prosince 2009:
C.E.T. ARAD č. 1, 1 CR parní kotel x 403 MWth
C.E.T. ENERGOTERM S.A. REŞIŢA č. 2, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
S.C. TERMICA TÂRGOVIŞTE, 1 teplovodní kotel x 58,15 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II – č. 1, 2 kotle x 396,5 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI I č. 2, 2 parní kotle x 283 MWth
S.C. UZINA ELECTRICĂ ZALĂU č. 3, 1 parní kotel x 72,3 MWth
Do 31. prosince 2010:
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A. č. 1, 2 skupinové parní kotle x 127 MWth + 269 MWth
S.C. C.E.T S.A. č. 2 Brăila, 2 kotle x 110 MWth
C.E.T. ENERGOTERM S.A. REŞIŢA č. 1, 2 kotle x 45,94 MWth
S.C. UZINA TERMOELECTRICĂ MIDIA č. 2, 1 kotel x 73 MWth
S.C. UZINA TERMOELECTRICĂ MIDIA č. 3, 1 kotel x 73 MWth
S.C. UZINA TERMOELECTRICĂ MIDIA č. 4, 1 kotel x 73 MWth
S.C. TERMOELECTRICA S.E. DOICEŞTI č. 1, 1 parní kotel Benson x 470 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE GALAŢI č. 3, 3 elektrárenské kotle x 293 MWth
S.C. TERMOELECTRICA S.E. PAROŞENI č. 2, 1 parní kotel x 467 MWth + 1 teplovodní kotel x 120 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI I č. 1, 3 parní kotle x 94 MWth
S.C. TERMICA S.A. SUCEAVA č. 1, 2 kotle x 296 MWth
S.C. TURNU S.A. TURNU MĂGURELE č. 1, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
S.C. TURNU S.A. TURNU MĂGURELE č. 2, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
S.C. ENET S.A. č. 1, 3 kotle x 18,5 MWth
S.C. ENET S.A. č. 2, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
Do 31. prosince 2011:
C.E.T. ARAD č. 2, 2 průmyslové parní kotle + 1 kotel x 80 MWth
S.C. TERMON S.A. ONEŞTI, 3 kotle x 380 MWth
S.C. C.E.T. S.A. č. 1 BRĂILA, 2 kotle x 110 MWth
S.C. TERMICA S.A. č. 1 BOTOŞANI, 3 teplovodní kotle x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 12, 2 teplovodní kotle x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 16, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
C.E.T. ENERGOTERM S.A. REŞIŢA č. 4, 1 teplovodní kotel x 58 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. PALAS č. 1, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. IŞALNIŢA, 4 kotle x 473 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 2, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI I č. 3, 4 teplovodní kotle x 116 MWth
R.A.A.N., BRANCH ROMAG TERMO č. 1, 3 kotle x 330 MWth
R.A.A.N., BRANCH ROMAG TERMO č. 2, 3 kotle x 330 MWth
S.C. ROMPETROL S.A. BUCUREŞTI VEGA PLOIEŞTI, 3 technologické parní kotle x 24,75 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL S.A. č. 1, 2 DAV3 + HPM, 1 x 45 MWth + 14,7 MWth + 11,4 MWth
S.C. PETROTEL-LUKOIL S.A. č. 2, 3 technologické parní kotle x 105,5 MWth
S.C. UZINA ELECTRICĂ ZALĂU č. 1, 4 průmyslové parní kotle x 85,4 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 4, 1 teplovodní kotel x 116,1 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA č. 3, 1 kotel x 285 MWth
Do 31. prosince 2012:
C.E.T. ENERGOTERM S.A. REŞIŢA č. 3, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. PALAS č. 2, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. MUREŞ č. 5, 4 parní kotle x 277 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 6, 3 parní kotle x 81,4 MWth
Do 31. prosince 2013:
S.C. TERMOELECTRICA S.A., SUCURSALA ELECTROCENTRALE BRĂILA, 6 parních kotlů x 264 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI SUD č. 14, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. PALAS č. 3, 1 teplovodní kotel x 116 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE GALAŢI č. 2, 2 elektrárenské kotle x 293 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 3, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. MUREŞ č. 1, 1 parní kotel x 277 MWth
S.C. ELCEN BUCUREŞTI S.E. MUREŞ č. 4, 1 parní kotel x 277 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 5, 1 teplovodní kotel x 116,3 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 7, 2 teplovodní kotle x 116,3 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA č. 2, 2 kotle x 285 MWth
S.C. ENET S.A. VRANCEA č. 3, 1 teplovodní kotel x 116,3 MWth
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidů dusíku ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2007: 128 000 t / rok
– do roku 2008: 125 000 t / rok
– do roku 2010: 114 000 t / rok
– do roku 2013: 112 000 t / rok
c) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A přílohy VII směrnice 2001/80/ES se mezní hodnoty emisí pro tuhé znečišťující látky v Rumunsku neuplatňují pro tato zařízení do dne uvedeného u každého zařízení:
Do 31. prosince 2008:
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 1, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. C.E.T. IAŞI II, 2 parní kotle x 305 MWth
Do 31. prosince 2009:
C.E.T. BACĂU č. 1, 1 parní kotel x 345 MWth
S.C. TERMOELECTRICA GIURGIU č. 1, 3 parní kotle x 285 MWth
S.C. COLTERM S.A. č. 6, 3 parní kotle x 81,4 MWth
Do 31. prosince 2010:
C.E.T. ARAD č. 1, 1 parní kotel x 403 MWth
S.C. C.E.T. BRAŞOV S.A. č. 1, 2 kotle x 337 MWth
S.C. TERMOELECTRICA DOICEŞTI č. 1, 1 parní kotel Benson x 470 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI S.A. č. 2, 2 elektrárenské kotle x 789 MWth
S.C. TERMICA S.A. SUCEAVA č. 1, 2 kotle x 296 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA S.A. č. 3, 1 kotel x 285 MWth
Do 31. prosince 2011:
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC CRAIOVA S.E. CRAIOVA II č. 2, 2 CAF x 116 MWth + 2 CR x 68 MWth
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 2, 2 parní kotle x 879 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 2, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. PETROTEL LUKOIL S.A. č. 1, DAV3 + HPM, 1 x 45 MWth + 14,7 MWth + 11,4 MWth
S.C. PETROTEL LUKOIL S.A. č. 2, 3 technologické parní kotle x 105,5 MWth
S.C. ALUM S.A. TULCEA č. 1, 3 kotle x 84,8 MWth +1 x 72,6 MWth
S.C. C.E.T. GOVORA S.A. č. 2, 2 kotle x 285 MWth
Do 31. prosince 2013:
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 1, 2 parní kotle x 878 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 3, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth
S.C. UZINA ELECTRICĂ ZALĂU č. 1, 4 parní kotle x 85,4 MWth
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A. č. 2, 2 skupinové parní kotle x 300 MWth + 1 x 269 MWth
Během tohoto přechodného období nesmějí emise tuhých znečišťujících látek ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2007: 38 600 t / rok
– do roku 2008: 33 800 t / rok
– do roku 2010: 23 200 t / rok
– do roku 2013: 15 500 t / rok.
d) Odchylně od čl. 4 odst. 3 a části A přílohy VI směrnice 2001/80/ES se do 31. prosince 2017 mezní hodnoty emisí pro oxidy dusíku, použitelné od 1. ledna 2016 pro zařízení o jmenovitém tepelném příkonu větším než 500 MW, v Rumunsku neuplatňují pro tato zařízení:
S.C. ELECTROCENTRALE ORADEA S.A. č. 2, 2 skupinové parní kotle x 300 MWth + 1 parní kotel x 269 MWth;
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 2, 4 parní kotle x 264 MWth;
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC ROVINARI S.A. č. 2, 2 parní kotle x 879 MWth;
S.C. COMPLEXUL ENERGETIC TURCENI S.A. č. 3, 2 elektrárenské kotle x 789 MWth;
S.C. ELECTROCENTRALE DEVA S.A. č. 1, 4 elektrárenské kotle x 264 MWth;
S.C. TERMICA S.A. SUCEAVA, č. 1, 2 kotle x 296 MWth.
Během tohoto přechodného období nesmějí emise oxidů dusíku ze všech spalovacích zařízení podle směrnice 2001/80/ES překročit tyto přechodné mezní hodnoty:
– do roku 2016: 80 000 t / rok
– do roku 2017: 74 000 t / rok.
e) Do 1. ledna 2011 předloží Rumunsko Komisi aktualizovaný plán, včetně plánu investičního, pro postupné dosažení souladu u zařízení, jež dosud v souladu nejsou, s jasně vymezenými etapami pro uplatňování acquis. Tyto plány zajistí další snižování emisí na úroveň výrazně nižší, než jsou přechodné cíle uvedené v písmenech a) až d), zejména pro emise v roce 2012. Pokud bude Komise, zejména s ohledem na účinky na životní prostředí a na potřebu snížit narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu v důsledku přechodných opatření, tyto plány považovat za nedostatečné k dosažení těchto cílů, uvědomí o tom Rumunsko. Během následujících tří měsíců sdělí Rumunsko opatření, která k dosažení těchto cílů přijalo. Pokud bude následně Komise po konzultaci se členskými státy považovat tato opatření za nedostatečná k dosažení těchto cílů, zahájí řízení o nesplnění povinnosti podle článku 226 Smlouvy o ES.

Dodatek A k příloze VII
Restrukturalizace rumunského ocelářského průmyslu (podle přílohy VII kapitoly 4 oddílu B)
ČÁST I
SPOLEČNOSTI PŘIJÍMAJÍCÍ STÁTNÍ PODPORU V RÁMCI PROGRAMU RESTRUKTURALIZACE RUMUNSKÉHO OCELÁŘSTVÍ
– Ispat Sidex Galaţi
– Siderurgica Hunedoara
– COS Târgovişte
– CS Reşiţa
– IS Câmpia Turzii
– Donasid (Siderca) Călăraşi
ČÁST II
HARMONOGRAM A POPIS ZMĚN KAPACITY1
 Zařízení  Změna kapacity  (v tunách)  Datum ukončení  výroby  Datum  trvalého uzavření  Siderurgica Hunedoara  válcovaný drát  č. 1  - 400 000  1995  1997  válcovaný drát č. 3  - 280 000  1998  2000  střední profily  - 480 000  první čtvrtletí  roku 2008  druhé čtvrtletí  roku 2008  IS Câmpia Turzii  válcovaný drát  č. 1  - 80 000  1995  1996  CS Reşiţa  lehké profily  - 80 000  2000  2001  železniční kola  - 40 000  1999  2000  těžké profily  - 220 000  čtvrté čtvrtletí roku  2007  druhé čtvrtletí roku  2008  střední a zvláštní  profily  - 120 000  čtvrté čtvrtletí roku  2006  čtvrté čtvrtletí roku 2007  Donasid  (Siderca)  Călăraşi  střední profily  - 350 000  1997  1999  Čistá změna kapacity  - 2 050 000 
ČÁST III
KRITÉRIA RESTRUKTURALIZACE
1. Hospodářská životaschopnost
S přihlédnutím ke zvláštním účetním pravidlům uplatňovaným Komisí dosáhne každá společnost přijímající podporu minimálního ročního hrubého provozního výsledku ve výši 10 % z obratu u neintegrovaných oceláren a 13,5 % z obratu u integrovaných oceláren a minimální návratnosti ve výši 1,5 % obratu vlastního kapitálu do 31. prosince 2008. To bude ověřeno nezávislým hodnocením prováděným každoročně v letech 2005 a 2009, jak je stanoveno v kapitole 4 oddílu B odstavci 13 přílohy VII.
2. Produktivita
Celkové produktivity srovnatelné s produktivitou dosahovanou ocelářským průmyslem EU bude postupně dosaženo do 31. prosince 2008. To bude ověřeno nezávislým hodnocením prováděným každoročně v letech 2005 a 2009, jak je stanoveno v kapitole 4 oddílu B odstavci 13 přílohy VII.
3. Snižování nákladů
Zvláštní význam bude přikládán snižování nákladů jako jednomu z klíčových prvků hospodářské životaschopnosti. Toto snížení bude plně provedeno v souladu s obchodními plány společností přijímajících podporu.
ČÁST IV
ORIENTAČNÍ SEZNAM POŽADOVANÝCH INFORMACÍ
1. Produkce a tržní dopady
– měsíční produkce surové oceli, polotovarů a hotových výrobků podle kategorií a podle sortimentu výrobků,
– prodané výrobky, včetně objemů, cen a trhů; rozdělení podle sortimentu výrobků.
2. Investice
– údaje o uskutečněných investicích,
– datum dokončení,
– investiční náklady, zdroje financování a částka jakékoli související podpory,
– datum výplaty podpory, pokud existuje.
3. Snižování pracovní síly
– počet zrušených pracovních míst a načasování propouštění,
– vývoj zaměstnanosti ve společnostech přijímajících podporu (s rozlišením mezi přímým a nepřímým zaměstnáním),
– vývoj zaměstnanosti v domácím ocelářském odvětví.
4. Kapacita (s ohledem na celkové ocelářské odvětví v Rumunsku)
– datum nebo očekávané datum ukončení výroby uzavíraných kapacit vyjádřené v MPP (maximální přípustné roční produkci, které lze dosáhnout za běžných pracovních podmínek), a jejich popis,
– datum (nebo očekávané datum) demontáže dotyčného zařízení a údaje o demontáži ve smyslu rozhodnutí Komise č. 3010/91/ESUO o informacích, které mají poskytovat ocelářské podniky o svých investicích1),
– datum (nebo očekávané datum) zavedení nových kapacit a jejich popis,
– vývoj celkové kapacity surové oceli a hotových výrobků v Rumunsku podle kategorií.
5. Náklady
– rozpis nákladů a jejich vývoj v minulosti a v budoucnosti, zejména pokud jde o úspory nákladů na pracovní sílu, spotřebu energií, suroviny, příslušenství a snížení vnějších služeb.
6. Finanční výkonnost
– vývoj vybraných finančních ukazatelů klíčových pro zajištění, že je postupováno směrem k hospodářské životaschopnosti (finanční výsledky a ukazatele musí být poskytovány tak, aby je bylo možné porovnat s finančním restrukturalizačním plánem společnosti, a musí zahrnovat test hospodářské životaschopnosti stanovený Komisí),
– údaje o uhrazených daních a poplatcích, včetně informací o případných odchylkách od obvykle použitelných daňových a celních předpisů,
– úroveň finančního zatížení,
– údaje o vyplacení podpory již poskytnuté v souladu s podmínkami aktu a doba stanovená pro toto vyplacení,
– podmínky případných nových úvěrů (bez ohledu na zdroj).
7. Vytvoření nové společnosti nebo nového závodu zahrnující rozšíření výrobní kapacity
– totožnost každého účastníka ze soukromého a veřejného sektoru,
– zdroje jejich financování na vytvoření nové společnosti nebo nového závodu,
– podmínky účasti akcionářů z veřejného nebo soukromého sektoru,
– struktura vedení nové společnosti.
8. Změny vlastnictví.

Dodatek B k příloze VII
Seznam zařízení na produkci masa, drůbežího masa a mléka a mléčných výrobků uvedený v kapitole 5 oddílu B pododdílu I přílohy VII
Zařízení na produkci masa
 č.  Vet. č.  Název zařízení  Umístění dotyčné provozovny  1  5806/2000  Comb Agroind Curtici  Str. Revoluţiei, nr. 33, Curtici, jud. Arad  2  5065/2000  S.C. RB Prod S.R.L.  Str. Constituţiei, Arad, jud. Arad  3  101/2000  S.C. Cominca S.A.  Str. Octavian Goga, nr. 4, Oradea, jud. Bihor  4  102/1999  S.C. Prodaliment S.A.  Str. Republicii, nr. 101, Salonta, jud. Bihor  5  115/1996  S.C. Ferm Com Prod S.R.L.  Căldărăşti, jud. Buzău  6  1446/2002  S.C. Izocon MC S.A.  Cuza Vodă, jud. Călăraşi  7  19/2002  S.C. Carnob S.R.L.  Str. Lebedelor, nr. 1, Lumina, jud. Constanţa  8  154/1999  S.C. Casalco S.A.  Str. Jókai Mór, nr. 9-11, Sf. Gheorghe, jud. Covasna  9  312/1999  S.C. Olas Prod S.R.L.  Str. N. Romanescu, nr. 28, jud. Dolj  10  58/2001  S.C. Elan Trident S.R.L.  Str. Rákóczi, Miercurea Ciuc, jud. Harghita  11  143/1999  S.C. Lorialba Prest S.R.L.  Str. Crişul Alb, nr. 1, Brad, jud. Hunedoara  12  4585/2002  S.C. Agro Prod Com Dosa S.R.L.  Str. Principală, nr. 79, Chibed, jud. Mureş  13  2585/2000  S.C. Cazadela S.R.L.  Str. Oltului, nr. 34, Reghin, jud. Mureş  14  4048/2000  S.C. Coniflor S.R.L.  Str. Petru Maior, Gurghiu, jud. Mureş  15  422/1999  S.C. Prodprosper S.R.L.  Str. Dumbravei, nr. 18, Dumbrava Roşie, jud. Neamţ  16  549/1999  S.C. Tce 3 Brazi S.R.L.  Zăneşti, jud. Neamţ  17  24/2000  S.C. Spar S.R.L.  Str. Gării, nr. 10, Potcoava, jud. Olt  18  2076/2002  S.C. Simona S.R.L.  Str. Popa Şapcă, nr. 105, Bals, jud. Olt  19  86/2002  S.C. Universal S.R.L.  Crişeni,jud. Sălaj  20  5661/2002  S.C. Harald S.R.L.  Str. Mănăstirea Humorului, nr. 76 A, jud. Suceava  21  6066/2002  S.C. Raitar S.R.L.  Cornu Luncii, jud. Suceava  22  5819/2002  S.C. Mara Alex S.R.L.  Milaşăuţi, jud. Suceava  23  93/2003  S.C. Mara Prod Com S.R.L.  Str. Abatorului, nr. 1 bis, Alexandria, jud. Teleorman  24  1/2000  S.C. Diana S.R.L.  Bujoreni, jud. Vâlcea  25  6/1999  S.C. Diana Prod S.R.L.  Vlădeşti, jud. Vâlcea 
Zařízení na produkci drůbežího masa
 č.  Vet. č.  Název zařízení  Umístění dotyčné provozovny  1  2951/2000  S.C. Agronutrisco Impex S.R.L.  Str. Abatorului, nr. 2A, Milhăileşti, jud. Giurgiu  2  3896/2002  S.C. Oprea Avicom S.R.L.  Str. Dealul Viilor, nr. 5, Crăieşti, jud. Mureş 
Zařízení na produkci mléka a mléčných výrobků
 č.  Vet. č.  Název zařízení  Umístění dotyčné provozovny  1  999/2000  S.C. Alba Lact S.A.  Str. Muncii, nr. 4, Alba Iulia, jud. Alba  2  5158/8.11.2002  S.C. Biolact Bihor S.R.L.  Paleu, jud. Bihor  3  2100/8.11.2001  S.C. Bendearcris S.R.L.  Miceştii de Câmpie nr. 202A, jud. Bistriţa-Năsăud  4  2145/5.3.2002  S.C. Lech Lacto S.R.L.  Lechinţa nr. 387, jud. Bistriţa-Năsăud  5  395/18.6.2001  S.C. Lacto Solomonescu S.R.L.  Miron Costin, Vlăsineşti, jud. Botoşani  6  115/1.2.2002  S.C. Comintex S.R.L. Darabani  Darabani, jud. Botoşani  7  A343827/ 30.8.2002  S.C. Prodlacta S.A.  Str. Gării, nr. 403, Homorod, jud. Braşov  8  258/10.4.2000  S.C. Binco Lact S.R.L.  Săcele, jud. Constanţa  9  12203/25.9.2003  S.C. Lacto Genimico S.R.L.  Str. Căşăriei, nr. 2A, Hârşova, jud. Constanţa  10  2721/28.8.2001  S.C. Industrializarea Laptelui S.A.  B-dul Independenţei, nr. 23, Târgovişte, jud. Dâmboviţa  11  4136/10.6.2002  S.C. Galmopan S.A.  B-dul G. Coşbuc, nr. 257, Galaţi, jud. Galaţi  12  5/7.5.1999  S.C. Sandralact S.R.L.  Şos. Bucureşti-Giurgiu, km.23, jud. Giurgiu  13  213/1996  S.C. Paulact S.R.L.  Str. Principală nr. 28, Sânpaul, jud. Harghita  14  625/21.11.1996  S.C. Lactis S.R.L.  Str. Beclean, nr. 31, Odorheiu Secuiesc, jud. Harghita  15  913/17.3.2000  S.C. Lactex – Reghin S.R.L.  Jabeniţa nr. 33, jud. Mureş  16  207/21.4.1999  S.C. Midatod S.R.L.  Ibăneşti nr. 273, jud. Mureş  17  391/23.4.1999  S.C. Kubo Ice Cream Company S.R.L.  Str. Dumbravei, nr. 5, Piatra Neamţ, jud. Neamţ  18  1055/10.7.2000  S.C. Oltina S.A.  Str. A. I. Cuza, nr. 152, Slatina, jud. Olt  19  282/1999  S.C. Calion S.R.L.  Str. Gheorghe Doja, nr. 39, Jibou, jud. Sălaj  20  1562/27.12.1999 5750/23.5.2002  S.C. Bucovina S.A. Suceava  Str. Humorului, nr. 4, Suceava, jud. Suceava  21  1085/26.5.1999  S.C. Bucovina S.A. Fălticeni  Str. Izvor, nr. 5, Fălticeni, jud. Suceava  22  5614/20.4.2002  S.C. Coza Rux S.R.L.  Str. Burdujeni, nr. 11 A, Suceava, jud. Suceava  23  1659/27.3.2003  S.C. Ecolact S.R.L.  Milişăuţi, jud. Suceava  24  1205/5.10.1999  S.C. Pro Putna S.R.L.  Putna, jud. Suceava  25  5325/13.2.2002  S.C. Cetina Prod Lact S.R.L.  Neagra Şarului, Şaru Dornei, jud. Suceava  26  5245/6.11.2001  S.C. Simultan S.R.L.  Orţioara, jud. Timiş  27  2459/21.8.2002  S.C. Zan S.R.L.  Str. Celulozei, nr. 5, Zămeşti, jud. Braşov 
PŘÍLOHA VIII
Rozvoj venkova (uvedený v článku 34 aktu o přistoupení)
ODDÍL I:
DOČASNÁ DODATEČNÁ OPATŘENÍ NA ROZVOJ VENKOVA PRO BULHARSKO A RUMUNSKO
A. Podpora pro částečně soběstačná hospodářství procházející restrukturalizací
1) Podpora pro částečně soběstačná hospodářství procházející restrukturalizací přispívá k dosahování těchto cílů:
a) ulehčit obtíže při přechodu venkova vyplývající z toho, že zemědělství a hospodářství venkova Bulharska a Rumunska jsou vystavena konkurenčnímu tlaku jednotného trhu;
b) usnadnit a povzbudit restrukturalizaci dosud nerentabilních hospodářství.
Pro účely této přílohy se „částečně soběstačnými hospodářstvími“ rozumějí hospodářství, která produkují především pro svou vlastní spotřebu, ale rovněž uvádějí část svých výstupů na trh.
2) Aby se na zemědělce vztahovala podpora, musí předložit obchodní plán, který
a) prokazuje budoucí hospodářskou životaschopnost hospodářství,
b) obsahuje podrobnosti o požadovaných investicích,
c) popisuje konkrétní milníky a cíle.
3) Plnění obchodního plánu uvedeného v bodě 2 se přezkoumá po třech letech. Pokud průběžných cílů stanovených v plánu není v okamžiku tříletého přezkumu dosaženo, není poskytnuta žádná další podpora, ale navrácení již obdržených plateb z tohoto důvodu není požadováno.
4) Podpora se vyplácí ročně v podobě paušální podpory až do maximální částky, na kterou lze poskytnout podporu, stanovené v oddíle I G po dobu nejvýše pěti let.
B. Seskupení producentů
1) Je poskytována paušální podpora na usnadnění zřizování a správního provozu seskupení producentů, která mají za cíl:
a) přizpůsobit produkci a výstup producentů, kteří jsou členy těchto seskupení, požadavkům trhu,
b) společně uvádět zboží na trh, včetně přípravy k prodeji, centralizace prodeje a dodávky velkoodběratelům, a
c) stanovit společná pravidla pro informace o produkci se zvláštním ohledem na sklizeň a dostupnost.
2) Podpora je poskytována pouze seskupením producentů, která jsou úředně uznána příslušnými orgány Bulharska nebo Rumunska mezi dnem přistoupení a 31. prosincem 2009 na základě vnitrostátního práva nebo práva Společenství.
3) Podpora je poskytována v ročních splátkách po dobu prvních pěti let po dni, kdy bylo seskupení producentů uznáno. Vypočítává se na základě roční produkce seskupení uváděné na trh a nepřekračuje
a) 5 % v prvním roce, 5 % v druhém roce, 4 % ve třetím roce, 3 % ve čtvrtém roce a 2 % v pátém roce hodnoty produkce do 1 000 000 EUR uvedené na trh a
b) 2,5 % v prvním roce, 2,5 % v druhém roce, 2,0 % ve třetím roce, 1,5 % ve čtvrtém roce a 1,5 % v pátém roce hodnoty produkce přesahující 1 000 000 EUR uvedené na trh.
Podpora v žádném případě nepřesáhne maximální částky, na které lze poskytnout podporu, stanovené v oddíle I G.
C. Opatření typu Leader+
1) Může být poskytována podpora na opatření, která se týkají získávání schopností za účelem přípravy venkovských společenství na vytváření a provádění místních strategií rozvoje venkova.
Tato opatření mohou zejména zahrnovat
a) technickou podporu studií místní oblasti a diagnostiky území s přihlédnutím k přáním vyjádřeným dotčeným obyvatelstvem,
b) informování a osvětu obyvatelstva, aby bylo povzbuzeno k aktivní účasti na procesu rozvoje,
c) budování reprezentativních partnerství místního rozvoje,
d) vypracovávání integrovaných strategií rozvoje,
e) financování výzkumu a přípravu žádostí o podporu.
2) Může být poskytována podpora na přijímání integrovaných územních strategií rozvoje venkova pilotní povahy, připravených místními akčními skupinami v souladu se zásadami stanovenými v bodech 12, 14 a 36 oznámení Komise členským státům ze dne 14. dubna 2000, kterým se stanoví hlavní směry pro iniciativu Společenství pro rozvoj venkova (Leader+)1. Tato podpora je omezena na regiony, které mají již dostatečnou správní kapacitu a zkušenost s opatřeními typu místního rozvoje venkova.
3) Místní akční skupiny uvedené v bodě 2 se mohou účastnit meziúzemních a mezinárodních akcí spolupráce v souladu se zásadami stanovenými v bodech 15 až 18 oznámení Komise uvedeného v bodě 2.
4) Bulharsku a Rumunsku a místním akčním skupinám bude poskytnut přístup k Agentuře pro sledování venkovských oblastí stanovené v bodě 23 oznámení Komise uvedeného v bodě 2.
D. Poradenské a školicí služby pro zemědělce
Je poskytována podpora na poradenské a školicí služby pro zemědělce.
E. Příplatky k přímým platbám
1) Může být poskytována podpora zemědělcům, kterým lze poskytnout doplňkové vnitrostátní přímé platby nebo podpory podle článku 143c nařízení (ES) č. 1782/20031.
2) Podpora poskytnutá určitému zemědělci za roky 2007, 2008 a 2009 nepřesáhne rozdíl mezi
a) úrovní přímých plateb použitelnou v Bulharsku nebo Rumunsku pro daný rok v souladu s článkem 143a nařízení (ES) č. 1782/2003 a
b) 40 % úrovně přímých plateb použitelné ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004 v daném roce.
3) Příspěvek Společenství na podporu poskytovanou podle tohoto pododdílu E v Bulharsku nebo Rumunsku za jednotlivé roky 2007, 2008 a 2009 nepřekročí 20 % jejich ročního přídělu. Bulharsko nebo Rumunsko se však mohou rozhodnout nahradit tuto roční sazbu 20 % následujícími sazbami: 25 % pro rok 2007, 20 % pro rok 2008 a 15 % pro rok 2009.
4) Podpora poskytovaná zemědělci podle tohoto pododdílu E se pro účely uplatňování maximálních úrovní stanovených v čl. 143c odst. 2a nařízení (ES) č. 1782/2003 počítá jako doplňkové vnitrostátní přímé platby nebo podpory, podle okolností.
F. Technická pomoc
1) Může být poskytována podpora na opatření pro přípravu, monitorování, hodnocení a kontrolu, která jsou nezbytná k provádění programových dokumentů rozvoje venkova.
2) Opatření uvedená v bodě 1 zahrnují zejména:
a) studie,
b) opatření technické pomoci, výměnu zkušeností a informace směrované na partnery, příjemce a širokou veřejnost,
c) zavádění, provoz a propojení počítačových systémů řízení, monitorování a hodnocení,
d) zdokonalování hodnotících metod a výměnu informací o osvědčené praxi v této oblasti.
G. Tabulka částek pro dočasná dodatečná opatření na rozvoj venkova pro Bulharsko a Rumunsko
OpatřeníEURČástečně soběstačná  hospodářství1 000na hospodářství /  na rokSeskupení producentů100 000Pro první rok100 000Pro druhý rok80 000Pro třetí rok60 000Pro čtvrtý rok50 000Pro pátý rok
ODDÍL II:
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE INVESTIČNÍ PODPORY PRO BULHARSKO A RUMUNSKO
1) Podpora na investice do zemědělských podniků podle právních předpisů týkajících se rozvoje venkova a platných ke dni přistoupení je poskytována zemědělským podnikům, jejichž hospodářská životaschopnost na konci provádění investice může být prokázána.
2) Celková částka podpory na investice do zemědělských podniků, vyjádřená jako procentní podíl objemu investic, na které lze poskytnout podporu, je omezena nejvýše na 50 % a ve znevýhodněných oblastech na 60 %, nebo na procentní podíly stanovené v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení, podle toho, který z podílů je vyšší. Provádějí-li investice mladí zemědělci podle definice v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení, mohou tyto procentní podíly dosáhnout nejvýše 55 % a ve znevýhodněných oblastech 65 %, nebo procentních podílů stanovených v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení, podle toho, který z podílů je vyšší.
3) Podpora na investice pro zlepšení zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení je poskytována podnikům, kterým bylo poskytnuto přechodné období po přistoupení, aby splnily minimální normy týkající se životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat. V tom případě musí podnik dosáhnout souladu s dotyčnými normami do konce uvedeného přechodného období nebo do konce investičního období, podle toho, co nastane dříve.
ODDÍL III:
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE PODPORY NA PŘEDČASNÝ ODCHOD DO DŮCHODU PRO BULHARSKO
1) Na zemědělce v Bulharsku, kterým byla přidělena mléčná kvóta, se vztahuje systém předčasného odchodu do důchodu za podmínky, že nedosáhli v době převodu věku 70 let.
2) Na částku podpory se vztahují maximální částky stanovené v příslušném právním předpise týkajícím se rozvoje venkova a platném ke dni přistoupení a vypočítává se ve vztahu k velikosti mléčné kvóty a k celkové zemědělské činnosti podniku.
3) Mléčné kvóty přidělené převodci se navracejí do rezervy národní mléčné kvóty bez platby dodatečného vyrovnání.
ODDÍL IV:
ZVLÁŠTNÍ FINANČNÍ USTANOVENÍ PRO BULHARSKO A RUMUNSKO NA OBDOBÍ LET 2007-2013
1) Na programové období let 2007-2013 se podpora Společenství poskytovaná v Bulharsku a Rumunsku na všechna opatření na rozvoj venkova provádí podle zásad stanovených v článcích 31 a 32 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech1.
2) V oblastech spadajících pod cíl 1 může finanční příspěvek Společenství dosáhnout 85 % v případě opatření týkajících se životního prostředí v zemědělství a dobrých životních podmínek zvířat a 80 % v případě ostatních opatření, nebo procentních podílů stanovených v právních předpisech týkajících se rozvoje venkova a platných ke dni přistoupení, podle toho, který z podílů je vyšší.

PŘÍLOHA IX
Zvláštní závazky a požadavky přijaté Rumunskem při uzavření jednání o přistoupení dne 14. prosince 2004 (uvedené v článku 39 aktu o přistoupení)
I. Ve vztahu k čl. 39 odst. 2
1) Bez dalšího odkladu provést schengenský akční plán zveřejněný v M. Of., p. 1, nr. 129, bis/10.II.2005 a pozměněný v souladu s acquis a v souladu s dohodnutými lhůtami.
2) Značně zrychlit modernizaci zařízení a infrastruktury na zelené hranici, modré hranici a na hraničních přechodech a dále zvýšit kapacitu operativní analýzy rizik, aby byla zajištěna vysoká úroveň kontroly a ostrahy na budoucí vnější hranici Unie. Uvedené požadavky musí být zohledněny v jediném víceletém plánu investic, který má být předložen nejpozději v březnu roku 2005 a který musí Unii umožnit hodnotit každoroční pokrok, dokud nebude ve vztahu k Rumunsku přijato rozhodnutí uvedené v čl. 4 odst. 2 aktu. Rumunsko musí dále značně urychlit provádění svých plánů na nábor 4 438 pracovníků a úředníků pohraniční policie, a zejména musí zajistit, aby se personální obsazení na hranicích s Ukrajinou, Moldavskem a na pobřeží Černého moře již v okamžiku přistoupení co nejvíce blížilo 100 %. Rumunsko musí rovněž provést veškerá nezbytná opatření pro účinný boj proti ilegálnímu přistěhovalectví, včetně posílení spolupráce se třetími zeměmi.
3) Vypracovat a provést aktualizovaný a souhrnný akční plán a strategii pro reformu soudnictví, včetně hlavních opatření k provedení zákona o organizaci soudnictví, zákona o postavení soudců a státních zástupců a zákona o vrchní radě soudců a státních zástupců, které vstoupily v platnost dne 30. září 2004. Oba aktualizované dokumenty musí být předloženy Unii do března roku 2005; pro provedení akčního plánu musí být zajištěny odpovídající finanční a lidské zdroje a akční plán musí být proveden bez dalšího odkladu a podle stanoveného časového plánu. Rumunsko musí rovněž do března roku 2005 prokázat plnou provozuschopnost nového systému namátkového přidělování případů.
4) Značně zesílit boj proti korupci, zejména proti korupci na vysoké úrovni zajištěním přísného vynucování dodržování protikorupčních právních předpisů a skutečné nezávislosti Úřadu národního státního zástupce pro boj proti korupci (NAPO) a počínaje listopadem roku 2005 každoročním předkládáním přesvědčivých záznamů výsledků činnosti NAPO v boji proti korupci na vysoké úrovni. NAPO musí mít k dispozici personální, finanční a školící zdroje i zařízení nezbytné k plnění své velmi důležité funkce.
5) Provádět nezávislý audit výsledků současné národní protikorupční strategie a jejího dopadu; zohlednit závěry a doporučení tohoto auditu v nové víceleté protikorupční strategii, která musí být jedním souhrnným dokumentem a která musí být hotova do března roku 2005, spolu s akčním plánem, který jasně stanoví kritéria a výsledky, jichž má být dosaženo, jakož i odpovídající rozpočtová opatření; provádění strategie a akčního plánu musí kontrolovat jeden stávající, jasně definovaný a nezávislý orgán; strategie musí zahrnovat závazek upravit do konce roku 2005 zdlouhavé trestní řízení, aby bylo zajištěno rychlé a průhledné vyřizování korupčních případů, které by zaručilo přiměřené sankce s odrazujícím účinkem; a konečně musí obsahovat kroky vedoucí k tomu, že do konce roku 2005 dojde ke značnému snížení počtu orgánů, které mají pravomoc bránit korupci nebo ji vyšetřovat, aby bylo zamezeno překrývání odpovědnosti.
6) Do března roku 2005 zajistit jasný právní rámec pro úkoly četnictva a policie a pro jejich vzájemnou spolupráci, včetně prováděcích právních předpisů, a do poloviny roku 2005 zpracovat a provést jasný plán náboru pro oba sbory s cílem značně pokročit do dne přistoupení v zaplňování 7 000 neobsazených míst u policie a 18 000 neobsazených míst u četnictva.
7) Vypracovat a provádět soudržnou víceletou strategii boje proti trestné činnosti, včetně konkrétních opatření k překonání postavení Rumunska jako země původu, tranzitu a určení pro oběti obchodu s lidmi, a od března roku 2005 každoročně předkládat důvěryhodné statistiky o způsobu, jakým se s touto trestnou činností bojuje.
II. Ve vztahu k čl. 39 odst. 3
8) Zajistit, aby Rada pro hospodářskou soutěž účinně kontrolovala veškerou možnou státní podporu, včetně státní podpory ve formě odkladu plateb daňových nebo sociálních závazků do státního rozpočtu nebo odkladu plateb za dodávky energie.
9) Neprodleně zlepšit výsledky vynucování práva v oblasti státní podpory a poté zajistit uspokojivé výsledky vynucování práva v protimonopolní oblasti i v oblasti státní podpory.
10) Do poloviny prosince roku 2004 předložit Komisi revidovaný plán restrukturalizace ocelářství (včetně národního restrukturalizačního plánu a jednotlivých obchodních plánů) v souladu s požadavky stanovenými v Protokolu 2 o produktech ESUO k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé1 a v souladu s podmínkami stanovenými v příloze VII kapitole 4 oddíle B aktu. Plně dodržovat závazek neudělovat nebo nevyplácet v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008 žádnou státní podporu ocelárnám zahrnutým do národního restrukturalizačního plánu a plně dodržovat výše státní podpory a podmínky týkající se snížení kapacity, které budou stanoveny v rámci Protokolu 2 o produktech ESUO k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé.
11) Nadále poskytovat Radě pro hospodářskou soutěž dostatečné finanční prostředky a dostatečně kvalifikovaný personál.
NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.
V Lucemburku dne dvacátého pátého dubna dva tisíce pět.
      
Výše uvedený text je ověřeným opisem prvopisu Smlouvy o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii podepsané v Lucemburku dne 25. dubna roku dva tisíce pět a uložené v archivu vlády Italské republiky.

ZÁVĚREČNÝ AKT SMLOUVY O PŘISTOUPENÍ K EVROPSKÉ UNII 2005
ZÁVĚREČNÝ AKT
I. ZNĚNÍ ZÁVĚREČNÉHO AKTU
1. Zplnomocnění zástupci:
JEHO VELIČENSTVA KRÁLE BELGIČANŮ,
BULHARSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTA ČESKÉ REPUBLIKY,
JEJÍHO VELIČENSTVA KRÁLOVNY DÁNSKA,
PREZIDENTA SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO,
PREZIDENTA ESTONSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTA ŘECKÉ REPUBLIKY,
JEHO VELIČENSTVA KRÁLE ŠPANĚLSKA,
PREZIDENTA FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTKY IRSKA,
PREZIDENTA ITALSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTA KYPERSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTKY LOTYŠSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTA LITEVSKÉ REPUBLIKY,
JEHO KRÁLOVSKÉ VÝSOSTI VELKOVÉVODY LUCEMBURSKA,
PREZIDENTA MAĎARSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTA REPUBLIKY MALTA,
JEJÍHO VELIČENSTVA KRÁLOVNY NIZOZEMSKA,
SPOLKOVÉHO PREZIDENTA RAKOUSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTA POLSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTA PORTUGALSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTA RUMUNSKA,
PREZIDENTA REPUBLIKY SLOVINSKO,
PREZIDENTA SLOVENSKÉ REPUBLIKY,
PREZIDENTKY FINSKÉ REPUBLIKY,
VLÁDY ŠVÉDSKÉHO KRÁLOVSTVÍ,
JEJÍHO VELIČENSTVA KRÁLOVNY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
shromážděni v Lucemburku dne dvacátého pátého dubna dva tisíce pět u příležitosti podpisu Smlouvy mezi Belgickým královstvím, Českou republikou, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Irskem, Italskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Maďarskou republikou, Republikou Malta, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Polskou republikou, Portugalskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou, Finskou republikou, Švédským královstvím, Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska (členskými státy Evropské unie) a Bulharskou republikou a Rumunskem o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii,
potvrzují skutečnost, že v rámci konference mezi členskými státy Evropské unie a Bulharskou republikou a Rumunskem o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii byly vypracovány a přijaty následující dokumenty:
I. Smlouva mezi Belgickým královstvím, Českou republikou, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Irskem, Italskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Maďarskou republikou, Republikou Malta, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Polskou republikou, Portugalskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou, Finskou republikou, Švédským královstvím, Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska (členskými státy Evropské unie) a Bulharskou republikou, Rumunskem o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (dále jen „smlouva o přistoupení“);
II. znění Smlouvy o Ústavě pro Evropu v bulharském a rumunském jazyce.
III. Protokol o podmínkách a pravidlech přijetí Bulharské republiky a Rumunska do Evropské unie (dále jen „protokol o přistoupení“);
IV. níže uvedené dokumenty, které se připojují k protokolu o přistoupení:
A. příloha I: Seznam úmluv a protokolů, k nimž Bulharsko a Rumunsko přistupují dnem přistoupení (uvedený v čl. 3 odst. 3 protokolu)
příloha II: Seznam ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, která jsou závazná a použitelná v nových členských státech od přistoupení (uvedený v čl. 4 odst. 1 protokolu)
příloha III: Seznam uvedený v článku 16 protokolu: úpravy aktů přijatých orgány
příloha IV: Seznam uvedený v článku 17 protokolu: dodatečné úpravy aktů přijatých orgány
příloha V: Seznam uvedený v článku 18 protokolu: jiná trvalá ustanovení
příloha VI: Seznam uvedený v článku 20 protokolu: přechodná opatření pro Bulharsko
příloha VII: Seznam uvedený v článku 20 protokolu: přechodná opatření pro Rumunsko
příloha VIII: Rozvoj venkova (uvedený v článku 34 protokolu)
příloha IX: Zvláštní závazky a požadavky přijaté Rumunskem při uzavření jednání o přistoupení dne 14. prosince 2004 (uvedené v článku 39 protokolu)
B. znění Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii spolu se smlouvami, které je mění nebo doplňují, v bulharském a rumunském jazyce.
V. Akt o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení“)
VI. níže uvedené dokumenty, které se připojují k aktu o přistoupení:
A. příloha I: Seznam úmluv a protokolů, k nimž Bulharsko a Rumunsko přistupují dnem přistoupení (uvedený v čl. 3 odst. 3 aktu o přistoupení)
příloha II: Seznam ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie, a aktů na ně navazujících nebo s ním jinak souvisejících, která jsou závazná a použitelná v nových členských státech od přistoupení (uvedený v čl. 4 odst. 1 aktu o přistoupení)
příloha III: Seznam uvedený v článku 19 aktu o přistoupení: úpravy aktů přijatých orgány
příloha IV: Seznam uvedený v článku 20 aktu o přistoupení: dodatečné úpravy aktů přijatých orgány
příloha V: Seznam uvedený v článku 21 aktu o přistoupení: jiná trvalá ustanovení
příloha VI: Seznam uvedený v článku 23 aktu o přistoupení: přechodná opatření pro Bulharsko
příloha VII: Seznam uvedený v článku 23 aktu o přistoupení: přechodná opatření pro Rumunsko
příloha VIII: Rozvoj venkova (uvedený v článku 34 aktu o přistoupení)
příloha IX: Zvláštní závazky a požadavky přijaté Rumunskem při uzavření jednání o přistoupení dne 14. prosince 2004 (uvedené v článku 39 aktu o přistoupení)
B. znění Smlouvy o Evropské unii, Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii spolu se smlouvami, které je mění nebo doplňují, včetně smlouvy o přistoupení Dánského království, Irska a Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, smlouvy o přistoupení Řecké republiky, smlouvy o přistoupení Španělského království a Portugalské republiky, smlouvy o přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království a smlouvy o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v bulharském a rumunském jazyce.
2. Vysoké smluvní strany dosáhly politické dohody ohledně souboru úprav aktů přijatých orgány nutných z důvodu přistoupení a vyzývají Radu a Komisi, aby tyto úpravy přijaly před přistoupením v souladu s článkem 56 protokolu o přistoupení, případně s článkem 56 aktu o přistoupení, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 3 smlouvy o přistoupení, v případě potřeby doplněné a aktualizované s přihlédnutím k vývoji práva Unie.
3. Vysoké smluvní strany se zavazují sdělit Komisi a ostatním smluvním stranám veškeré informace nezbytné pro uplatňování protokolu o přistoupení, případně aktu o přistoupení. Bude-li to nezbytné, budou tyto informace poskytnuty v takovém předstihu přede dnem přistoupení, aby bylo možné protokol o přistoupení, případně akt o přistoupení, v celém rozsahu uplatňovat ode dne přistoupení, zejména v oblasti fungování vnitřního trhu. V této souvislosti má včasné oznámení opatření přijatých Bulharskem a Rumunskem podle článku 53 protokolu o přistoupení o přistoupení, případně podle článku 53 aktu o přistoupení, prvořadý význam. Komise může informovat Bulharskou republiku a Rumunsko o lhůtě, ve které považuje za vhodné obdržet nebo předat konkrétní informace. Ke dni podpisu smluvní strany obdržely seznam stanovící informační povinnosti ve veterinární oblasti.
4. Zplnomocnění zástupci vzali na vědomí následující prohlášení, která byla učiněna a která jsou připojena k tomuto závěrečnému aktu:
A. Společná prohlášení stávajících členských států
1. Společné prohlášení k volnému pohybu pracovníků: Bulharsko
2. Společné prohlášení o luskovinách pěstovaných na zrno: Bulharsko
3. Společné prohlášení k volnému pohybu pracovníků: Rumunsko
4. Společné prohlášení o rozvoji venkova: Bulharsko a Rumunsko
B. Společné prohlášení stávajících členských států a Komise
5. Společné prohlášení k přípravám Bulharska a Rumunska na přistoupení
C. Společné prohlášení různých stávajících členských států
6. Společné prohlášení Spolkové republiky Německo a Rakouské republiky o volném pohybu pracovníků: Bulharsko a Rumunsko
D. Prohlášení Bulharské republiky
7. Prohlášení Bulharské republiky o používání cyrilice v Evropské unii
5. Zplnomocnění zástupci vzali na vědomí výměnu dopisů mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou a Rumunskem, která je připojena k tomuto závěrečnému aktu, o informačním a konzultačním postupu při přijímání některých rozhodnutí a jiných opatření, která mají být přijata v období před přistoupením.
II. PROHLÁŠENÍ
A. SPOLEČNÁ PROHLÁŠENÍ STÁVAJÍCÍCH ČLENSKÝCH STÁTŮ
1. SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ K VOLNÉMU POHYBU PRACOVNÍKŮ: BULHARSKO
Evropská unie klade důraz na velkou míru rozlišování a pružnosti při úpravě volného pohybu pracovníků. Členské státy se budou ve vnitrostátních právních předpisech snažit zajistit bulharským státním příslušníkům otevřenější přístup na trh práce s cílem urychlit sbližování s acquis. V důsledku toho by se po přistoupení Bulharska měla bulharským státním příslušníkům podstatně zlepšit možnost zaměstnávání v Evropské unii. Členské státy Evropské unie budou navíc co možná nejlépe využívat navrženou úpravu, aby co nejdříve dosáhly plného uplatňování acquis v oblasti volného pohybu pracovníků.
2. SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O LUSKOVINÁCH PĚSTOVANÝCH NA ZRNO: BULHARSKO
Pokud jde o luskoviny pěstované na zrno, byla při výpočtu vnitrostátního stropu pro Bulharsko uvedeného v příloze VIIIA nařízení (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1) vzata v úvahu plocha 18 047 ha.
3. SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ K VOLNÉMU POHYBU PRACOVNÍKŮ: RUMUNSKO
Evropská unie klade důraz na velkou míru rozlišování a pružnosti při úpravě volného pohybu pracovníků. Členské státy se budou ve vnitrostátních právních předpisech snažit zajistit rumunským státním příslušníkům otevřenější přístup na trh práce s cílem urychlit sbližování s acquis. V důsledku toho by se po přistoupení Rumunska měla rumunským státním příslušníkům podstatně zlepšit možnost zaměstnávání v Evropské unii. Členské státy Evropské unie budou navíc co možná nejlépe využívat navrženou úpravu, aby co nejdříve dosáhly plného uplatňování acquis v oblasti volného pohybu pracovníků.
4. SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O ROZVOJI VENKOVA: BULHARSKO A RUMUNSKO
Pokud jde o rozpočtové položky závazků pro rozvoj venkova pocházející ze záruční sekce EZOZF pro Bulharsko a Rumunsko na tříleté období 2007-2009 uvedené v čl. 34 odst. 2 protokolu o přistoupení a čl. 34 odst. 2 aktu o přistoupení, Unie uvádí, že lze očekávat tyto příděly prostředků:
 (miliony EUR, v cenách roku 2004)2007200820092007-2009Bulharsko183244306733Rumunsko5777709612 308Celkem7601 0141 2673 041
Prostředky na rozvoj venkova Bulharska a Rumunska budou po uplynutí tříletého období 2007-2009 přidělovány na základě použití stávajících pravidel nebo pravidel vyplývajících z případných reforem politik, jež budou mezitím provedeny.
B. SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ STÁVAJÍCÍCH ČLENSKÝCH STÁTŮ A KOMISE
5. SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O PŘÍPRAVÁCH BULHARSKA A RUMUNSKA NA PŘISTOUPENÍ
Evropská unie bude nadále pozorně sledovat přípravy a výsledky Bulharska a Rumunska, včetně účinného plnění závazků učiněných ve všech oblastech acquis.
Evropská unie připomíná závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 16.-17. prosince 2004, zejména body 8 a 12, a zdůrazňuje, že v případě Rumunska bude zvláštní pozornost věnována přípravě v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí, hospodářské soutěže a životního prostředí a že v případě Bulharska bude zvláštní pozornost věnována přípravě v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Komise bude nadále předkládat výroční zprávy o pokroku dosaženém Bulharskem a Rumunskem na cestě k přistoupení a v případě potřeby k nim připojí doporučení. Evropská unie připomíná, že ochranné doložky stanoví opatření k řešení vážných obtíží, které by mohly nastat před přistoupením nebo v období tří let po přistoupení.
C. SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ RŮZNÝCH STÁVAJÍCÍCH ČLENSKÝCH STÁTŮ
6. SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO A RAKOUSKÉ REPUBLIKY K VOLNÉMU POHYBU PRACOVNÍKŮ: BULHARSKO A RUMUNSKO
Znění bodu 13 přechodných ustanovení o volném pohybu pracovníků podle směrnice 96/71/ES v přílohách VI a VII protokolu o přistoupení a aktu o přistoupení Spolková republika Německo a Rakouská republika ve shodě s Komisí chápou tak, že výraz „některé oblasti“ může tam, kde je to vhodné, zahrnovat veškeré území státu.
D. PROHLÁŠENÍ BULHARSKÉ REPUBLIKY
7. PROHLÁŠENÍ BULHARSKÉ REPUBLIKY O POUŽÍVÁNÍ CYRILICE V EVROPSKÉ UNII
V souvislosti s uznáním bulharštiny za platný jazyk Smluv a za úřední a pracovní jazyk orgánů Evropské unie se cyrilice stane jednou ze tří abeced oficiálně používaných v Evropské unii. Tato významná část kulturního dědictví Evropy představuje zvláštní příspěvek Bulharska k jazykové a kulturní rozmanitosti Unie.
III. VÝMĚNA DOPISŮ
Výměna dopisů mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou a Rumunskem o informačním a konzultačním postupu při přijímání některých rozhodnutí a jiných opatření, která mají být přijata v období před přistoupením
Dopis č. 1
Vážený pane,
dovoluji si odvolat se na otázku, vznesenou v rámci jednání o přistoupení, týkající se informačního a konzultačního postupu při přijímání některých rozhodnutí a jiných opatření, která mají být přijata v období před přistoupením Vaší země k Evropské unii.
Potvrzuji, že Evropská unie je schopna souhlasit s takovým postupem, za podmínek uvedených v příloze tohoto dopisu, přičemž by tento postup mohl být používán s účinkem od 1. října 2004.
Byl bych Vám vděčen, kdybyste potvrdil, že Vaše vláda s obsahem tohoto dopisu souhlasí.
S veškerou úctou
Dopis č. 2
Vážený pane,
dovoluji si potvrdit příjem Vašeho dopisu, který zní takto:

„Dovoluji si odvolat se na otázku, vznesenou v rámci jednání o přistoupení, týkající se informačního a konzultačního postupu při přijímání některých rozhodnutí a jiných opatření, která mají být přijata v období před přistoupením Vaší země k Evropské unii.
Potvrzuji, že Evropská unie je schopna souhlasit s takovým postupem, za podmínek uvedených v příloze tohoto dopisu, přičemž by tento postup mohl být používán s účinkem od 1. října 2004.
Byl bych Vám vděčen, kdybyste potvrdil, že Vaše vláda s obsahem tohoto dopisu souhlasí.“ 
Dovoluji si potvrdit, že má vláda s obsahem uvedeného dopisu souhlasí.
S veškerou úctou

PŘÍLOHA
Informační a konzultační postup při přijímání některých rozhodnutí a jiných opatření, která mají být přijata v období před přistoupením
I.
1. K zajištění přiměřeného informování Bulharské republiky a Rumunska (dále jen „přistupující státy“) jsou všechny návrhy, sdělení, doporučení a podněty, které by mohly vést k rozhodnutím orgánů nebo institucí Evropské unie, dány na vědomí přistupujícím státům poté, co jsou předloženy Radě.
2. Konzultace se konají na odůvodněnou žádost přistupujícího státu, který v ní výslovně vyjádří své zájmy jako budoucí člen Unie a uvede své připomínky.
3. Správní rozhodnutí zpravidla nejsou důvodem ke konání konzultací.
4. Konzultace se konají v rámci prozatímního výboru složeného ze zástupců Unie a přistupujících států. Pokud přistupující stát nevznese odůvodněné námitky, mohou se konzultace konat i formou výměny zpráv elektronickými prostředky, zejména v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
5. Členy uvedeného prozatímního výboru jsou za Unii členové Výboru stálých zástupců nebo osoby jimi jmenované pro tento účel. Ve vhodných případech mohou být členy členové Politického a bezpečnostního výboru. Komise je vyzvána k účasti na této práci.
6. Prozatímnímu výboru je nápomocen sekretariát, kterým je sekretariát konference, pokračující v činnosti za tímto účelem.
7. Konzultace se obvykle konají, jakmile přípravné práce, vedené na úrovni Unie s cílem přijmout rozhodnutí nebo společný postoj Rady, dospějí k vypracování společných obecných zásad, které umožňují účelné pořádání těchto konzultací.
8. Jestliže po konzultacích zůstanou vážné obtíže, může být tato věc projednána na žádost přistupujícího státu na ministerské úrovni.
9. Výše uvedená ustanovení se obdobně vztahují na rozhodnutí Rady guvernérů Evropské investiční banky.
10. Postup stanovený ve výše uvedených bodech se použije také na každé rozhodnutí, které má být přijato přistupujícími státy a které by mohlo mít důsledky pro závazky vyplývající z jejich postavení budoucích členů Unie.
II.
11. Unie a Bulharská republika a Rumunsko přijmou nezbytná opatření, která zajistí, aby k jejich přistoupení k dohodám nebo smlouvám uvedeným v čl. 3 odst. 3 a čl. 6 odst. 2 a 6 Protokolu o podmínkách a pravidlech přijetí Bulharské republiky a Rumunska do Evropské unie a v čl. 3 odst. 3 a čl. 6 odst. 2 a 6 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska došlo v mezích možností a za podmínek stanovených v uvedeném protokolu ve stejné době jako ke vstupu smlouvy o přistoupení v platnost.
12. Pokud takové dohody a smlouvy mezi členskými státy existují jen v návrhu a pravděpodobně nemohou být podepsány v období před přistoupením, budou přistupující státy vyzvány, aby se po podpisu smlouvy o přistoupení vhodnými postupy zapojily do přípravy uvedených návrhů v pozitivním duchu a takovým způsobem, který usnadní jejich uzavření.
13. Při jednáních o protokolech uvedených v čl. 6 odst. 2 druhém pododstavci Protokolu o podmínkách a pravidlech přijetí Bulharské republiky a Rumunska do Evropské unie a v čl. 6 odst. 2 druhém pododstavci Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska s ostatními stranami daných dohod a smluv se zástupci přistupujících států připojí k práci jako pozorovatelé po boku zástupců stávajících členských států.
14. Některé nepreferenční dohody, které Společenství uzavřelo a které zůstávají v platnosti po dni přistoupení, mohou být změněny nebo přizpůsobeny, aby se zohlednilo rozšíření Unie. Tyto změny nebo přizpůsobení budou sjednány Společenstvím ve spojení se zástupci přistupujících států postupem uvedeným v předchozím odstavci.
III.
15. Orgány v patřičné době vypracují znění uvedená v článcích 58 a 60 Protokolu o podmínkách a pravidlech přijetí Bulharské republiky a Rumunska do Evropské unie a v článcích 58 a 60 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska. K tomuto účelu vlády Bulharské republiky a Rumunska včas předají orgánům překlady těchto dokumentů.
V Lucemburku dne dvacátého pátého dubna dva tisíce pět.
      
Výše uvedený text je ověřeným opisem prvopisu závěrečného aktu Smlouvy o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii podepsaného v Lucemburku dne dvacátého pátého dubna roku dva tisíce pět a uloženého v archivu vlády Italské republiky.

1 Úř. věst. L 317, 15. 12. 2000, s. 3.
1 Úř. věst. L 1, 3. 1. 1994, s. 3.
1 Úř. věst. L 278, 8.10.1976, s. 5. Akt naposledy pozměněný rozhodnutím Rady 2002/772/ES, Euratom (Úř. věst. L 283, 21.10.2002, s. 1).
1 Uvedené údaje jsou orientační a zakládají se na údajích za rok 2003 zveřejněných Eurostatem.
1 Úř. věst. L 79, 22.3.2002, s. 42.
1 Nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 ze dne 18.12.1989 o hospodářské pomoci některým zemím střední a východní Evropy (Úř. věst. L 375, 23.12.1989, s. 11). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 769/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 1).
2 Nařízení Komise (ES) č. 2760/98 ze dne 18. prosince 1998 o provádění programu přeshraniční spolupráce v rámci programu PHARE (Úř. věst. L 345, 19.12.1998, s. 49). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1822/2003 (Úř. věst. L 267, 17.10.2003, s. 9).
3 Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 68.
4 Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).
1 Nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 ze dne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 73). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 769/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4. 2004, s. 1).
2 Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 723/2004 (Úř. věst. L 124, 27.4.2004, s. 1).
1 Úř. věst. L 130, 25.5.1994, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 ze dne 21. června 1999 o podpoře Společenství pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích střední a východní Evropy v předvstupním období (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 87). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2008/2004 (Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 12).
2 Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
1 Evropská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé (Úř. věst. L"357, 31.12.1994, s. 2).
1 Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.
1 Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 13.
1 Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19. Úmluva naposledy pozměněná nařízením Rady (ES) č. 871/2004 (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 29).
1 Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
2 Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 35
1 Úř. věst. L 15, 20.1.2000, s. 2.
2 Úř. věst. L 15, 20.1.2000, p. 1.
3 Nebude-li tato dohoda dosud uzavřena, v tom rozsahu, v jaké je prováděna prozatímně.
1 Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 70.
1 Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).
1 Úř. věst. L 216, 5.8.1978, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1259/96 (Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 10).
1 Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103.
2 Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).
1 Úř. věst. L 358, 31.12.1994, s. 3. Protokol naposledy pozměněný rozhodnutím Rady přidružení EU/Bulharsko č. 1/2003 ze dne 4.6.2003 (Úř. věst. L 191, 30.7.2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 357, 31.12.1994, s. 2. Protokol naposledy pozměněný rozhodnutím Rady přidružení EU/Rumunsko č. 2/2003 ze dne 25.9.2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
1 Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 ze dne 22. prosince 1995 o provedení poslední fáze celní unie (Úř. věst. L 35, 13.2.1996, s. 1). Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím Rady přidružení ES-Turecko č. 2/99 (Úř. věst. L 72, 18.3.1999, s. 36).
1 Rozhodnutí Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko č. 1/2001 ze dne 28. března 2001, kterým se mění rozhodnutí č. 1/96. kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 (Úř. věst. L 98, 7.4.2001, s. 31). Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko č. 1/2003 (Úř. věst. L 28, 4.2.2003, s. 51).
1 Směrnice Rady 68/360/EHS ze dne 15. října 1968 o odstranění omezení pohybu a pobytu pracovníků členských států a jejich rodinných příslušníků uvnitř Společenství (Úř. věst. L 257, 19.10.1968, s. 13). Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33) a s účinkem od 30. dubna 2006 zrušená směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77).
* NACE: viz 31990 R 3037: nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 ze dne 9. října 1990 o statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (Úř. věst. L 293, 24. 10. 1990, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
1 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1).
1 Nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48). Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).
1 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003. s. 4).
1 Úř. věst. L 228, 9.9.1996, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 884/2004/ES (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 1).
1 Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36)
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 32.
1 Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26.
2 Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003 (Uř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice ve znění směrnice 91/156/EHS a naposledy pozměněná nařízením 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
1 Směrnice Rady 68/360/EHS ze dne 15. října 1968 o odstranění omezení pohybu a pobytu pracovníků členských států a jejich rodinných příslušníků uvnitř Společenství (Úř. věst. L 257, 19.10.1968, s. 13). Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33) a s účinkem od 30. dubna 2006 zrušená směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77).
* NACE: viz 31990 R 3037: nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 ze dne 9. října 1990 o statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (Úř. věst. L 293, 24. 10. 1990, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
1 Ve smyslu přílohy C sdělení Komise – Meziodvětvový rámec pro regionální podporu pro velké investiční projekty (Úř. věst. C 70, 19.3.2002, s. 8). Sdělení naposledy pozměněné a zveřejněné v Úř. věst. C 263, 1.11.2003, s. 3.
1 Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9. Pokyny naposledy pozměněné a zveřejněné v Úř. věst. C 258, 9.9.2000, s. 5.
1 Ve smyslu přílohy C sdělení Komise – Meziodvětvový rámec pro regionální podporu pro velké investiční projekty (Úř. věst. C 70, 19.3.2002, s. 8). Sdělení naposledy pozměněné a zveřejněné v Úř. věst. C 263, 1.11.2003, s. 3.
1 Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9. Pokyny naposledy pozměněné a zveřejněné v Úř. věst. C 258, 9.9.2000, s. 5.
1 Úř. věst. L 357, 31.12.1994, s. 2. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím Rady přidružení EU-Rumunsko č. 2/2003 ze dne 25. září 2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
1 Snížení výrobní kapacity musí být trvalé, jak je vymezeno v rozhodnutí Komise č. 3010/91/ESUO (Úř. věst. L 286, 6.10.1991, s. 20).
1 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003. s. 4).
1 Dohoda o silniční přepravě zboží mezi Evropským společenstvím a Rumunskem ze dne 28. června 2001 (Úř. věst. L 142, 31.5.2002, s. 75).
2 Úř. věst. L 228, 9. 9. 1996, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 884/2004/ES (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 1).
1 Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 32.
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 32.
3 Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
4 Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91.
5 Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice ve znění směrnice 91/156/EHS a naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 20. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 94/31/ES (Úř. věst. L 168, 2.7.1994, s. 28).
1 Úř. věst. L 129, 18.5.1976, s. 23. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).
1 Snížení kapacity musí být trvalé, jak je vymezeno v rozhodnutí Komise č. 3010/91/ESUO ze dne 15. října 1991 (Úř. věst. L 286, 16.10.1991, s. 20).
1 Úř. věst.L 286, 16.10.1991, s. 20.
1 Úř. věst. C 139, 18.5.2000, s. 5.
1 Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanovují společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1). Nařízení upravené rozhodnutím Rady 2004/281/ES (Úř. věst. L 93, 30.3.2004, s. 1) a naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 864/2004 (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 48).
1 Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Úř. věst. L 357, 31.12.1994, s. 2. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím Rady přidružení EU-Rumunsko č. 2/2003 ze dne 25. září 2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
1 Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.
2 Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.
1 Úř. věst. L 278, 8.10.1976, s. 5. Akt naposledy pozměněný rozhodnutím Rady 2002/772/ES, Euratom (Úř. věst. L 283, 21.10.2002, s. 1).
1 Uvedené údaje jsou orientační a zakládají se na údajích za rok 2003 zveřejněných Eurostatem.
1 Úř. věst. L 79, 22.3.2002, s. 42.
1 Nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 ze dne 18.12.1989 o hospodářské pomoci některým zemím střední a východní Evropy (Úř. věst. L 375, 23.12.1989, s. 11). Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 769/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2001, s. 1).
2 Nařízení Komise (ES) č. 2760/98 ze dne 18. prosince 1998 o provádění programu přeshraniční spolupráce v rámci programu PHARE (Úř. věst. L 345, 19.12.1998, s. 49). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1822/2003 (Úř. věst. L 267, 17.10.2003, s. 9).
3 Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 68.
4 Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).
1 Nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 ze dne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 73). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 769/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 1).
2 Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 723/2004 (Úř. věst. L 124, 27.4.2004, s. 1).
1 Úř. věst. L 130, 25.5.1994. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 ze dne 21. června 1999 o podpoře Společenství pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích střední a východní Evropy v předvstupním období (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 87). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2008/2004 (Úř. věst. L 349, 25.11.2004, s. 12).
2 Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
1 Evropská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé (Úř. věst. L"357, 31.12.1994, s. 2).
1 Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.
1 Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 13.
1 Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19. Úmluva naposledy pozměněná nařízením Rady (ES) č. 871/2004 (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s. 29).
1 Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
2 Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 35.
3 Úř. věst. L 15, 20.1.2000, s. 2.
4 Úř. věst. L 15, 20.1.2000, s. 1.
5 Nebude-li tato dohoda dosud uzavřena, v tom rozsahu, v jaké je prováděna prozatímně.
1 Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 70.
1 Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).
1 Úř. věst. L 216, 5.8.1978, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1259/96 (Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 10).
1 Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103.
2 Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).
1 Úř. věst. L 358, 31.12.1994, s. 3. Protokol naposledy pozměněný rozhodnutím Rady přidružení EU/Bulharsko č. 1/2003 ze dne 4.6.2003 (Úř. věst. L 191, 30. 7. 2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 357, 31. 12. 1994, s. 2. Protokol naposledy pozměněný rozhodnutím Rady přidružení EU/Rumunsko č. 2/2003 ze dne 25. 9. 2003 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).
1 Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 ze dne 22. prosince 1995 o provedení poslední fáze celní unie (Úř. věst. L 35, 13.2.1996, s. 1). Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím Rady přidružení ES-Turecko č. 2/99 (Úř. věst. L 72, 18.3.1999, s. 36).
1 Rozhodnutí Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko č. 1/2001 ze dne 28. března 2001, kterým se mění rozhodnutí č. 1/96. kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 (Úř. věst. L 98, 7.4.2001, s. 31). Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko č. 1/2003 (Úř. věst. L 28, 4.2.2003, s. 51).
1 Směrnice Rady 68/360/EHS ze dne 15. října 1968 o odstranění omezení pohybu a pobytu pracovníků členských států a jejich rodinných příslušníků uvnitř Společenství (Úř. věst. L 257, 19.10.1968, s. 13). Směrnice naposledy pozměněná aktem o podmínkách z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33) a s účinkem od 30. dubna 2006 zrušená směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77).
* NACE: viz 31990 R 3037: nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 ze dne 9. října 1990 o statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (Úř. věst. L 293, 24. 10. 1990, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
1 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1).
1 Nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48). Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).
1 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003. s. 4).
1 Úř. věst. L 228, 9.9.1996, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 884/2004/ES (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 1).
1 Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36)
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 32.
1 Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26.
2 Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice ve znění směrnice 91/156/EHS a naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
1 Směrnice Rady 68/360/EHS ze dne 15. října 1968 o odstranění omezení pohybu a pobytu pracovníků členských států a jejich rodinných příslušníků uvnitř Společenství (Úř. věst. L 257, 19.10.1968, s. 13). Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33) a s účinkem od 30. dubna 2006 zrušená směrnicí 2004/38/ES (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77).
* NACE: viz 31990 R 3037: nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 ze dne 9. října 1990 o statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (Úř. věst. L 293, 24. 10. 1990, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné 32003 R 1882: nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 ze dne 29. 9. 2003 (Úř. věst. L 284, 31. 10. 2003, s. 1).
1 Ve smyslu přílohy C sdělení Komise - Meziodvětvový rámec pro regionální podporu pro velké investiční projekty (Úř. věst. C 70, 19.3.2002, s. 8). Sdělení naposledy pozměněné a zveřejněné v Úř. věst. C 263, 1.11.2003, s. 3.
1 Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9. Pokyny naposledy pozměněné a zveřejněné v Úř. věst. C 258, 9.9.2000, s. 5.
1 Ve smyslu přílohy C sdělení Komise - Meziodvětvový rámec pro regionální podporu pro velké investiční projekty (Úř. věst. C 70, 19.3.2002, s. 8). Sdělení naposledy pozměněné a zveřejněné v Úř. věst. C 263, 1.11.2003, s. 3.
2 Úř. věst. C 74, 10.3.1998, s. 9. Pokyny naposledy pozměněné a zveřejněné v Úř. věst. C 258, 9.9.2000, s. 5.
1 Úř. věst. L 357, 31.12.1994, s. 2. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím Rady přidružení EU-Rumunsko č. 2/2003 ze dne 25. září 2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
1 Snížení výrobní kapacity musí být trvalé, jak je vymezeno v rozhodnutí Komise č. 3010/91/ESUO (Úř. věst. L 286, 6.10.1991, s. 20).
1 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1). Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1642/2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003. s. 4).
1 Dohoda o silniční přepravě zboží mezi Evropským společenstvím a Rumunskem ze dne 28. června 2001 (Úř. věst. L 142, 31. 5. 2002, s. 75).
2 Úř. věst. L 228, 9. 9. 1996, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 884/2004/ES (Úř. věst. L 167, 30. 4. 2004, s. 1).
1 Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 32.
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 78, 26.3.1991, s. 32.
3 Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
4 Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91.
5 Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Úř. věst. L 194, 25.7.1975, s. 39. Směrnice ve znění směrnice 91/156/EHS a naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).
2 Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 20. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 94/31/ES (Úř. věst. L 168, 2.7.1994, s. 28).
1 Úř. věst. L 129, 18.5.1976, s. 23. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).
1 Úř. věst. L 129, 18.5.1976, s. 23. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).
1 Úř. věst. L 129, 18.5.1976, s. 23. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).
1 Snížení kapacity musí být trvalé, jak je vymezeno v rozhodnutí Komise č. 3010/91/ESUO ze dne 15. října 1991 (Úř. věst. L 286, 16.10.1991, s. 20).
1 Úř. věst. L 286, 16.10.1991, s. 20.
1 Úř. věst. C 139, 18.5.2000, s. 5.
1 Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanovují společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1). Nařízení upravené rozhodnutím Rady 2004/281/ES (Úř. věst. L 93, 30.3.2004, s. 1) a naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 864/2004 (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 48).
1 Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné aktem o přistoupení z roku 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
1 Úř. věst. L 357, 31.12.1994, s. 2. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím Rady přidružení EU-Rumunsko č. 2/2003 ze dne 25. září 2003 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).