126/2021 Sb.
Vyhláška o způsobu výpočtu výše škod způsobených vybranými zvláště chráněnými živočichy

126
VYHLÁŠKA
ze dne 11. března 2021
o způsobu výpočtu výše škod způsobených vybranými zvláště chráněnými živočichy
Ministerstvo životního prostředí stanoví podle § 7 odst. 3 zákona č. 115/2000 Sb., o poskytování náhrad škod způsobených vybranými zvláště chráněnými živočichy, ve znění zákona č. 476/2001 Sb.:

§ 1
Způsob výpočtu výše škody způsobené na vymezených domestikovaných zvířatech a psech sloužících k jejich hlídání
(1) Výše škody při usmrcení vymezeného domestikovaného zvířete se určí podle přílohy č. 1 k této vyhlášce. Za usmrcení vymezeného domestikovaného zvířete se považuje rovněž jeho utracení z důvodu poranění nebo následný úhyn z důvodu poranění.
(2) Při určování výše škody v případě usmrcení vymezeného domestikovaného zvířete, u něhož pro účely výpočtu uvedeného v příloze č. 1 nelze určit cenu, která by byla dosažena při jeho prodeji v obvyklém obchodním styku v tuzemsku ke dni vzniku škody, nebo, nelze-li přesně určit den vzniku škody, ke dni, kdy s největší pravděpodobností škoda vznikla, se jeho cena určí na základě odborného nebo znaleckého posudku o vzniku škody a její výši, ve kterém se zohlední genetická a užitková kvalita zvířete a v případě dojných zvířat také výše nerealizované mléčné produkce, nejdéle však za období 6 měsíců ode dne, kdy ke škodě došlo. Výše škody při usmrcení takového vymezeného domestikovaného zvířete se pak určí obdobně podle přílohy č. 1 k této vyhlášce.
(3) V případě usmrcení nově narozeného nebo mladého jedince vymezeného domestikovaného zvířete, který nedosahuje tržní velikosti, se hradí škoda ve výši, která nejblíže odpovídá výši škody určené podle přílohy č. 1 k této vyhlášce. Jedná-li se o takové zvíře, u něhož pro účely výpočtu uvedeného v příloze č. 1 nelze určit cenu, která by byla dosažena při jeho prodeji v obvyklém obchodním styku v tuzemsku ke dni vzniku škody, nebo, nelze-li přesně určit den vzniku škody, ke dni, kdy s největší pravděpodobností škoda vznikla, určí se jeho cena na základě odborného nebo znaleckého posudku. Výše škody při usmrcení takového vymezeného domestikovaného zvířete se pak určí obdobně podle přílohy č. 1 k této vyhlášce.
(4) Výše škody při usmrcení psa sloužícího k hlídání vymezeného domestikovaného zvířete se určí jako obvyklá cena psa stejného plemene sloužícího k hlídání vymezeného domestikovaného zvířete. Za obvyklou cenu se pro tento účel považuje cena, která by byla dosažena při prodeji obdobného psa sloužícího k hlídání vymezeného domestikovaného zvířete v obvyklém obchodním styku v tuzemsku ke dni vzniku škody, nebo, nelze-li přesně určit den vzniku škody, ke dni, kdy s největší pravděpodobností škoda vznikla. Do výše náhrady škody při usmrcení psa sloužícího k hlídání vymezeného domestikovaného zvířete se dále započítávají nezbytné náklady účelně vynaložené na jeho neškodné odstranění v souladu s požadavky veterinárního zákona.
(5) Při poranění vymezeného domestikovaného zvířete nebo psa sloužícího k jeho hlídání se poskytuje náhrada účelně vynaložených nákladů souvisejících s veterinárním ošetřením a léčbou zvířete (dále jen „náklady na léčbu“). Náhrada nákladů na léčbu vymezeného domestikovaného zvířete náleží nejvýše do částky odpovídající jeho ceně určené podle odstavců 1 až 3. Náhrada nákladů na léčbu psa sloužícího k hlídání vymezeného domestikovaného zvířete náleží nejvýše do částky odpovídající jeho ceně určené podle odstavce 4. V případě, že v důsledku poranění psa sloužícího k hlídání vymezeného domestikovaného zvířete bude i přes zajištěnou léčbu znemožněno jeho další využití k hlídání vymezeného domestikovaného zvířete, určí se výše škody jako součet jeho ceny určené podle odstavce 4 a nákladů na jeho léčbu.
§ 2
Způsob výpočtu výše škody způsobené na včelstvech
Výše škody při zničení včelstva se určí jako obvyklá cena včelstva. Za obvyklou cenu se pro tento účel považuje cena, která by byla dosažena při prodeji obdobného včelstva v obvyklém obchodním styku v tuzemsku ke dni vzniku škody, nebo, nelze-li přesně určit den vzniku škody, ke dni, kdy škoda s největší pravděpodobností vznikla.
§ 3
Způsob výpočtu výše škody způsobené na rybách
(1) Výše škody na rybách se určí jako cena obvyklá. Za obvyklou cenu se pro tento účel považuje cena, která by byla dosažena při prodeji obdobných ryb v obvyklém obchodním styku v tuzemsku ke dni vzniku škody, nebo, nelze-li přesně určit den vzniku škody, ke dni, kdy škoda s největší pravděpodobností vznikla. Náhrada škody na rybách náleží nejvýše do částky odpovídající celkové ceně nasazených ryb, pokud byly vyloučeny jiné příčiny jejich úhynu. Pokud je v případě vícehorkového způsobu hospodaření o náhradu škody žádáno opakovaně, náhrada škody na rybách náleží nejvýše do částky odpovídající celkové ceně nasazených ryb za celé produkční období.
(2) Způsob výpočtu výše škody způsobené na rybách vydrou říční se určí podle přílohy č. 2 k této vyhlášce s tím, že tento výpočet se použije při zpracování odborného nebo znaleckého posudku. Odstavec 1 věty druhá a třetí se použijí obdobně.
§ 4
Způsob výpočtu výše škody způsobené na nesklizených polních plodinách a travních porostech
(1) Výše škody na nesklizených polních plodinách se určí podle tržních cen plodin dosažených v době jejich předchozí sklizně, přičemž se vychází z obvyklého výnosu v daném místě a plochy poškozené plodiny.
(2) Výše škody na travních porostech se určí podle tržní ceny sena dosažené v době předchozí seče, přičemž se vychází z obvyklého výnosu v daném místě a plochy poškozeného travního porostu.
§ 5
Způsob výpočtu výše škody způsobené na trvalých porostech
(1) Výše škody na trvalých porostech mimo lesní porosty se stanoví jako cena trvalého porostu stanovená postupem podle oceňovací vyhlášky1).
(2) Výše škody na lesních porostech se určí podle vyhlášky upravující výpočet výše újmy nebo škody na lesích postupem obdobným jako při stanovení výše škody z předčasného smýcení lesního porostu, ze zničení lesního porostu, ze snížení přírůstu lesního porostu nebo snížení kvality lesního porostu anebo postupem obdobným jako při stanovení výše škody z mimořádných nákladů na vyklizení poškozených dřevin.
§ 6
Způsob výpočtu výše škody způsobené na včelařském zařízení, uzavřených objektech a movitých věcech v uzavřených objektech
(1) Výše škody při zničení včelařského zařízení, uzavřeného objektu nebo movité věci v uzavřeném objektu se určí jako obvyklá cena téže věci nebo objektu. Za obvyklou cenu se pro tento účel považuje cena, která by byla dosažena při prodeji obdobného včelařského zařízení, uzavřeného objektu nebo movité věci v uzavřeném objektu v obvyklém obchodním styku v tuzemsku ke dni vzniku škody, nebo, nelze-li přesně určit den vzniku škody, ke dni, kdy s největší pravděpodobností škoda vznikla.
(2) Výše škody při částečném poškození včelařského zařízení, uzavřeného objektu nebo movité věci v uzavřeném objektu se určí na základě výše účelně vynaložených nákladů na odstranění následků poškození nebo opravu, a to nejvýše jako cena nového včelařského zařízení, uzavřeného objektu nebo movité věci v uzavřeném objektu.

§ 7
Zrušovací ustanovení
Vyhláška č. 360/2000 Sb., o stanovení způsobu výpočtu výše náhrady škody způsobené vybranými zvláště chráněnými živočichy na vymezených domestikovaných zvířatech, psech sloužících k jejich hlídání, rybách, včelstvech, včelařském zařízení, nesklizených polních plodinách a na lesních porostech, se zrušuje.

§ 8
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. dubna 2021.

Ministr:
Mgr. Brabec v. r.


Příloha č. 1 k vyhlášce č. 126/2021 Sb.
Způsob výpočtu výše škody způsobené na vymezených domestikovaných zvířatech
Výše škody způsobené na vymezených domestikovaných zvířatech se vypočítá podle tohoto vzorce:
Z = c + k
kde
Z – výše škody v Kč
c – cena, která by byla dosažena při prodeji obdobného vymezeného domestikovaného zvířete v obvyklém obchodním styku v tuzemsku ke dni vzniku škody, nebo, nelze-li přesně určit den vzniku škody, ke dni, kdy s největší pravděpodobností škoda vznikla. Při jejím určení lze vycházet ze sumarizovaných údajů podle ceníku zveřejněného na internetových stránkách Ministerstva životního prostředí; u plátců daně z přidané hodnoty v oboru zemědělského hospodaření se použije cena bez daně z přidané hodnoty.
k – náklady vynaložené na neškodné odstranění usmrceného zvířete v souladu s požadavky veterinárního zákona, které žadatel doloží účetním dokladem
V případě škody na více jedincích vymezených domestikovaných zvířat se výše škody vypočítá podle tohoto vzorce:
Z = (c1 + c2 + c3 + ...) + kcelk.
kde
Z – výše škody v Kč
c1, c2, c3, ... - cena jednotlivých vymezených zvířat stanovená výše uvedeným způsobem
kcelk. – souhrnné náklady vynaložené na odstranění usmrcených zvířat

Příloha č. 2 k vyhlášce č. 126/2021 Sb.
Způsob výpočtu výše škody způsobené na rybách vydrou říční
Výše škody způsobené na rybách vydrou říční se vypočítá podle tohoto vzorce:
Z = c * p * d * n * Rn * N/4 * Ip * Iv * In
kde
Z – výše škody v Kč
c – cena nasazených ryb (rybí obsádky) za 1 kg v Kč pro týž druh a věkovou kategorii ryby, která by byla dosažena při prodeji obdobné ryby v obvyklém obchodním styku v tuzemsku ke dni vzniku škody; při stanovení ceny lze rovněž vycházet ze sumarizovaných údajů podle ceníku zveřejněného na internetových stránkách Ministerstva životního prostředí; za rybí obsádku se pro účely výpočtu škody považuje společenstvo nasazených ryb určených k hospodářskému využití; u plátců daně z přidané hodnoty v oboru rybničního hospodaření se použije cena bez daně z přidané hodnoty.
Hodnota c se určí:
I. při jednodruhové obsádce na základě aktuální ceny daného druhu nasazené ryby, a to ceny obvyklé pro tentýž druh a věkovou kategorii ryby či ceny uvedené v ceníku zveřejněném na internetových stránkách Ministerstva životního prostředí
II. při vícedruhové obsádce na základě určené průměrné ceny obsádky v ceníku zveřejněném na internetových stránkách Ministerstva životního prostředí
nebo
na základě tohoto výpočtu, přičemž se vychází z hmotnostního spektra nasazené obsádky v období vzniku škody a aktuální ceny ryb:
c=h1c1+h2c2+h3c3...h1+h2+h3...
kde
h1,2,3, ... – hmotnost jednotlivých druhů nasazených ryb (kg) dané cenové kategorie
c1,2,3, ... – cena jednotlivých druhů nasazených ryb za 1 kg
V případě, že v rybí obsádce jsou zastoupeny dravé druhy ryb, je vzorec pro výpočet upraven takto:
c=h1c1+h2c2+h3c3...+hd1cd1+hd2cd2...+5(hd1+hd2...) cxh1+h2+h3...+hd1+hd2...+5(hd1+hd2...)
kde
h1,2,3, ... – hmotnost jednotlivých druhů nasazených ryb (kg) dané cenové kategorie s výjimkou ryb dravých,
hd1,2,3, ... – hmotnost jednotlivých druhů nasazených dravých ryb (kg) dané cenové kategorie,
c1,2,3, ... – cena jednotlivých druhů nasazených ryb za 1 kg s výjimkou ryb dravých,
cd1,2,3, ... – cena jednotlivých druhů nasazených dravých ryb za 1 kg,
cx – cena potravní bílé (plevelné) ryby za 1 kg (v případě obsádky se zastoupením dravých ryb se započítá rovněž cena plevelných, nenasazených ryb, a to s ohledem na potravní nároky dravých druhů ryb v poměru 5:1); pro stanovení ceny potravní bílé ryby se vychází z ceny uvedené v ceníku zveřejněném na internetových stránkách Ministerstva životního prostředí
p – koeficient potravy
Hodnota koeficientu potravy činí 0,8. Koeficient potravy zohledňuje příjem potravy u vydry říční a podíl komerčních druhů ryb v potravě vyder říčních. Koeficient potravy odpovídá průměrným hodnotám poměru komerčních druhů ryb a ostatních druhů kořisti (nenasazené ryby, žáby, raci apod.) zjištěným na rybnících.
d – počet dnů
Počet dnů odpovídá délce období, kdy byly rybníky žadatele o náhradu škody nasazeny v rámci škodného období, nejdéle však 6 měsíců. V případě, že je předmětem výpočtu výše škody více sousedících rybníků téhož žadatele, se za počet dnů považuje období, po které byla nasazena převažující část z těchto rybníků.
n – hustota vyder říčních
Hustota vyder říčních v kvadrátu standardní mapovací sítě podle lokalizace rybníka, na němž ke škodě došlo, která je pravidelně zveřejňována na internetových stránkách Agentury ochrany přírody a krajiny ČR.
Pokud se rybníky žadatele o náhradu škody nacházejí ve více kvadrátech standardní mapovací sítě, vypočte se hustota vyder říčních jako vážený průměr hustot vyder v kvadrátech, na které rybníky zasahují. Váhy pro jednotlivé hodnoty jsou dány počtem rybníků žadatele o náhradu škody v daném kvadrátu.
Zde uvedené kvadráty odpovídají dělení území České republiky standardní mapovací sítí S-JSTK (11,2 x 12 km), každý kvadrát se dále člení na 4 podkvadráty (viz dále proměnné N a Rn). Mapová vrstva kvadrátů a podkvadrátů je k dispozici na internetových stránkách Agentury ochrany přírody a krajiny ČR.
Hodnota hustoty vyder říčních se určí podle tohoto vzorce:
n=w1x1+w2x2+w3x3...w1+w2+w3...
kde
wi – počet rybníků žadatele o náhradu škody v daném kvadrátu,
xi – hustota vyder říčních v daném kvadrátu.
Rn – podíl obvodu břehů rybníků
Jedná se o podíl obvodu břehů rybníků žadatele o náhradu škody z obvodu břehů všech rybníků, které se nacházejí v celé ploše vybraných podkvadrátů (N).
Pro stanovení rozměrů rybníků (obvodu břehů) se při výpočtu vychází ze skutečné plochy vodní hladiny určené na základě aktuálních leteckých snímků nebo na základě mapové vrstvy vodních nádrží A05 - vodní nádrže (www.dibavod.cz)
Za rybníky žadatele o náhradu škody se považují ty rybníky žadatele o náhradu škody, pro které žadatel v předmětné žádosti požaduje náhradu škody způsobenou vydrou říční a pro které je tedy zpracováván daný odborný nebo znalecký posudek.
Podíl obvodu břehů rybníků je určen podle tohoto vzorce:
Rn = Rz/R
kde
Rz – obvod břehů rybníků na nichž je o náhradu škody žádáno,
R – obvod břehů všech rybníků v celé ploše vybraných podkvadrátů.
Pro stanovení R není počítáno s přehradami, jež jsou rovněž součástí vrstvy vodních nádrží A05; pokud některá zasahuje do plochy vybraných podkvadrátů, je nutné obvod jejích břehů odečíst. Aktuální seznam vodních ploch považovaných za přehrady je zveřejňován na internetových stránkách Agentury ochrany přírody a krajiny ČR.
N – počet vybraných podkvadrátů
Jedná se o počet podkvadrátů standardní mapovací sítě, na kterých se nachází rybníky žadatele o náhradu škody.
Ip – index počtu rybníků žadatele o náhradu škody
Ip = 1, pokud na základě níže uvedeného výpočtu není stanovena hodnota indexu vyšší:
Ip = 3,0431 * x-0,336
kde x – počet rybníků žadatele o náhradu škody.
Iv – index velikosti rybníků žadatele o náhradu škody
Iv = 1, pokud na základě níže uvedeného výpočtu není stanovena hodnota indexu vyšší:
Iv = 1,7996 * x-0,272
kde x – průměrná velikost rybníků žadatele (ha)
Pro stanovení rozměrů rybníků se při výpočtu vychází ze skutečné plochy vodní hladiny určené na základě aktuálních leteckých snímků nebo na základě mapové vrstvy vodních nádrží A05 – vodní nádrže (www.dibavod.cz).
In – index návštěvnosti rybníků
Index může dosahovat hodnot v rozmezí od 0,1 do 2 a zohledňuje různou intenzitu návštěvnosti vydrou říční na jednotlivých malých rybnících. V případě uplatnění žádosti o náhradu na více než 10 rybnících žadatele o náhradu škody nebo na rybníku větším než 1 ha je vždy In = 1.
Výpočet: Hodnota indexu se stanoví v daném rozmezí zvlášť pro každý rybník s rozlohou do 1 ha na základě šetření na místě a posouzení množství nalezených pobytových znaků vyder říčních (čím více pobytových znaků, tím vyšší návštěvnost vydrou říční lze předpokládat, a tím vyšší lze stanovit hodnotu pro daný rybník). V případě většího počtu rybníků se následně jako In použije průměrná hodnota takto stanovených jednotlivých indexů.
K výpočtu, který je součástí odborného nebo znaleckého posudku prokazujícího výši škody způsobenou vydrou říční, se předkládá:
- tabulka všech posuzovaných rybníků se záznamem parcely a katastrálního území,
- výměra skutečné vodní plochy rybníků určená dle aktuálních leteckých snímků nebo na základě mapové vrstvy vodních nádrží A05-vodní nádrže (www.dibavod.cz),
- mapa s polohou posuzovaných rybníků a se zakreslením všech kvadrátů a podkvadrátů standardní mapovací sítě použitých pro výpočet,
- období nasazení posuzovaných rybníků, seznam nasazených druhů ryb, jejich velikostní kategorie, množství (v kg) a cena (v Kč/kg) podle uvedených indexů a způsobu jejich stanovení,
- výpočet dle uvedeného vzorce s popisem použitých hodnot (zdůvodnění použitých hodnot indexů, např. návštěvnosti atp.) a doplněním dalších rozhodných skutečností pro stanovení výše škody.

1) Část pátá vyhlášky č. 441/2013 Sb., k provedení zákona o oceňování majetku (oceňovací vyhláška), ve znění pozdějších předpisů.