152/1980 Sb.
Vyhláška federálního ministerstva financí, ministerstva financí České socialistické republiky a ministerstva financí Slovenské socialistické republiky, kterou se mění a doplňuje vyhláška č. 146/1961 Sb., kterou se provádí zákon č. 145/1961 Sb., o dani z příjmů obyvatelstva

152
VYHLÁŠKA
federálního ministerstva financí, ministerstva financí České socialistické republiky a ministerstva financí Slovenské socialistické republiky
ze dne 27. října 1980,
kterou se mění a doplňuje vyhláška č. 146/1961 Sb., kterou se provádí zákon č. 145/1961 Sb. o dani z příjmů obyvatelstva
Federální ministerstvo financí, ministerstvo financí České socialistické republiky a ministerstvo financí Slovenské socialistické republiky stanoví podle § 26 odst. 2 písm. a) a b) zákona č. 145/1961 Sb., o dani z příjmů obyvatelstva a podle článku I zákona č. 90/1968 Sb., o některých opatřeních na úseku daní placených obyvatelstvem:

Čl. I
Vyhláška ministerstva financí č. 146/1961 Sb., kterou se provádí zákon č. 145/1961 Sb., o dani z příjmů obyvatelstva, se mění a doplňuje takto:
1. Odstavce 1 a 2 znějí:

„(1) Fyzické osoby, které mají v Československé socialistické republice bydliště nebo se zde zdržují alespoň po dobu jednoho roku, podléhají bez ohledu na státní občanství dani z příjmů z tuzemska i z ciziny. Fyzické osoby, které nemají v Československé socialistické republice bydliště, ani se zde nezdržují alespoň po dobu jednoho roku, podléhají dani pouze z příjmů, jejichž zdroj je v Československé socialistické republice.
(2) Příjmy pobírané z ciziny se od daně osvobozují, jestliže byly v cizině zdaněny stejnou nebo obdobnou daní. Toto ustanovení se nepoužije na příjmy ze států, s nimiž Československá socialistická republika sjednala smlouvy o zamezení dvojího zdanění. Mohou-li být příjmy pobírané z ciziny zdaněny podle smluv o zamezení dvojího zdanění i v druhém smluvním státě, v němž je jejich zdroj, odečte se na žádost poplatníka od daně vypočtené v tuzemsku daň zaplacená v cizině. Částka daně, která se odečte, však nemůže překročit částku daně, kterou může podle smlouvy o zamezení dvojího zdanění vybrat stát, ze kterého byl příjem pobírán, ani poměrnou část československé daně vypočtené z ročního úhrnu všech příjmů podrobených dani připadající na celkový příjem přijatý z ciziny. Cizí měny se pro účely této daně přepočítají na československé koruny podle zvláštního předpisu.“.
2. V odstavci 4 se na konci připojuje tato věta:

„Dani podléhají rovněž úroky z cenných papírů a půjček, nikoli však úroky z úsporných vkladů a úroky z devizových účtů fyzických osob, zřízených u devizových bank a vedených jako depozitum v cizí měně.“.
3. Odstavec 5 zní:

„(5) Dani podléhají též příjmy z prodeje a využívání sbírek, které poplatník získal sběratelskou činností. Za sběratelskou činnost se z hlediska zdanění považuje opatřování jednotlivých předmětů (sběrem, nákupem, nálezem apod.) včetně jejich případné úpravy a uspořádání do souboru sbírky. Základem daně je v těchto případech rozdíl mezi celkovým příjmem a výdaji vynaloženými na jeho dosažení za běžný rok i léta dřívější.“.
4. Odstavec 7 písm. c) zní:

„c) částky přijaté ze zcizení majetku patřícího poplatníkovi, nejde-li o prodej podle odstavce 5 a o prodej spekulační (srov. odstavec 20).“.
5. Odstavec 7 písm. h) zní:

„h) příjmy z československých státních cen, z československých veřejných soutěží, čestné důchody národních umělců a příjmy osvobozené podle zvláštních zákonných ustanovení,“.
6. Odstavec 7 se doplňuje písmeny i), j) a k), které znějí:

„i) příjmy ze sběru léčivých rostlin vykupovaných farmaceutickými závody,
j) příjmy z organizovaného sběru odpadových surovin prováděného školní mládeží a dětmi připravujícími se na budoucí povolání,
k) příjmy nepřesahující 6000 Kčs: ze sběru odpadových surovin prováděného jinými osobami, než které jsou uvedeny pod písmenem j), z prodeje sena sklizeného na jiných pozemcích, než na kterých je občany provozována zemědělská výroba zakládající povinnost k dani z příjmů občanů ze zemědělské výroby, ze sběru lesních plodin a z pěstování i sběru hlemýžďů.“.
7. V odstavci 9 se na konci připojuje tato věta:

„Jestliže zdanitelný příjem je výsledkem několikaleté činnosti poplatníka, může orgán vykonávající správu daně rozdělit základ daně na tolik částí, po kolik roků tato činnost trvala, nejvýše však na tři části. Daň z celkového příjmu se v těchto případech stanoví součtem daně vypočtené z rozdělených základů na jednotlivé roky.“.
8. Odstavec 11 zní:

„(11) Celkovým příjmem poplatníka se rozumí úhrn příjmů ze všech příjmových zdrojů. U příjmů z výdělečné činnosti je poplatníkem osoba, která tuto činnost vykonává a pobírá z ní příjmy. Na osobu, která vypomáhá ve výdělečné činnosti poplatníka, se celkový dosažený příjem z této činnosti nerozděluje. Odměna za výpomoc je u této osoby samostatným zdanitelným příjmem. Vykonává-li výdělečnou činnost společně více osob, nebo podílí-li se na příjmu z využití majetkových předmětů a práv více osob, tvoří jeden daňový subjekt a daň se vyměří kterékoliv osobě z nich. Kromě příjmů ze společné výdělečné činnosti a z příjmů z budov, které plynou manželům (druhovi a družce) a jejich nezletilým dětem, se ostatní příjmy nesčítají a nezdaňují dohromady, nýbrž daň se vyměří a předepíše vždy té osobě, která pobírá příjem podrobený dani. Má-li však jedna osoba různé druhy příjmů, sečtou se a zdaní se jí všechny tyto příjmy dohromady.“.
9. V odstavci 12 se vypouštějí slova „připadající na příjem z domu“.
10. V odstavci 15 se za slovo „daně“ vkládají slova „a poplatky“.
11. V odstavci 19 písmena b), c) a d) znějí:

„b) u příjmů z chovu kožešinových zvířat, laboratorních zvířat, včel, ze sběratelské činnosti a ze svozu dřeva z oblastí postižených kalamitou až do 50 %,
c) u příjmů z chovu domácího zvířectva a ze svozu dřeva, nejde-li o případ uvedený pod písmenem b) až do 40 %,
d) u příjmů ze specializované rostlinné výroby (zelenina, jahody, ovoce, vinná réva, tabák, léčivé a aromatické rostliny, semena všech druhů a květiny), za odprodej preparovaných zvířat a za přechodné ubytování až do 30 %,“.
12. V odstavci 19 se na konci připojuje písmeno e), které zní:

„e) u příjmů v ostatních případech shora neuvedených až do 10 %.“.
13. V odstavci 26 v první větě se částka 10 000 Kčs zvyšuje na částku 20 000 Kčs a na konci se tečka nahrazuje středníkem a připojuje se tento text: „stejně se posuzují i poplatníci provozující výdělečnou činnost na základě vydaného povolení.*)“.
14. Odstavec 29 zní:

„(29) Za vyživované osoby se uznávají:
a) – nezletilé a zletilé děti poplatníka (vlastní, osvojené, vnuci, děti v péči, která nahrazuje péči rodičů), na které náleží přídavky na děti nebo výchovné, žijí-li s poplatníkem ve společné domácnosti. Jestliže náleží v uvedených případech přídavky na děti nebo výchovné ve výši stanovené na dvě a více dětí, uzná se z celkového počtu těchto dětí pro účely této daně za vyživovanou osobou pouze jedno dítě;
– nezletilé děti (vlastní, osvojené, vnuci, děti v péči, která nahrazuje péči rodičů), na které přídavky na děti nebo výchovné nenáleží, žijí-li s poplatníkem ve společné domácnosti, a to bez ohledu na výši vlastního příjmu;
- zletilé děti (vlastní, osvojené, vnuci, děti v péči, která nahrazuje péči rodičů), na které přídavky na děti nebo výchovné nenáleží, žijí-li s poplatníkem ve společné domácnosti a nemají-li vlastní příjem přesahující 7800 Kčs ročně;
b) – manželka nebo družka, popřípadě manžel nebo druh, žijí-li s poplatníkem ve společné domácnosti, a to bez ohledu na jejich vlastní příjem;
c) – děti z rozvedeného manželství, děti z manželství, v němž poplatník – aniž by byl rozveden – nežije s manželem ve společné domácnosti, a děti zrozené mimo manželství, nežijí-li s poplatníkem ve společné domácnosti, jakož i manželka (manžel), která je s poplatníkem rozvedena nebo i bez rozvodu s ním nežije ve společné domácnosti, platí-li jim poplatník výživné určené nebo schválené soudem. Nebylo-li výživné určeno nebo schváleno soudem, uznávají se tyto osoby za vyživované poplatníkem, platí-li jim výživné alespoň ve výši daňové úlevy vyplývající pro něj z uznání těchto osob za jím vyživované. Manželka a zletilé děti, jimž poplatník platí výživné, se však uznávají za jím vyživované jen tehdy, nemají-li vlastní příjem přesahující 7800 Kčs ročně;
d) – jiné osoby, tedy i osoby, které nejsou k poplatníkovi v příbuzenském vztahu, žijí-li s ním ve společné domácnosti a nemají-li vlastní příjem přesahující částku 7800 Kčs ročně.
Přechodný pobyt osob uvedených pod písmeny a) a b) mimo společnou domácnost s poplatníkem není na závadu tomu, aby tyto osoby byly uznány za jím vyživované.
Při stanovení výše příjmu osob, které se uznávají za vyživované, se nepřihlíží ke zvýšení důchodu pro bezmocnost, k přídavkům na děti a k výchovnému, k mateřskému příspěvku, k příspěvku na úhradu potřeb dítěte v pěstounské péči, k výživnému poskytovanému dítěti, k sirotčímu důchodu, u dětí připravujících se na budoucí povolání ke stipendiu, pokud nemá povahu náhrady výdělku, k hodnotě bezplatného internátního zaopatření a bezplatně poskytované stravy a ošacení podle předpisů o hmotném zaopatření mládeže připravující se na budoucí povolání, k hodnotě naturálií, které jsou poskytovány studentům vysokých škol při výkonu vojenských povinností o prázdninách, a k příležitostným výdělkům.“.
15. Odstavec 30 zní:

„(30) Děti, na které nenáleží přídavky na děti nebo výchovné, se uznávají za vyživované osoby za předpokladu, že jsou splněny podmínky pro jejich uznání a poplatník předloží národnímu výboru ve lhůtě k podání přiznání k dani za uplynulý rok prohlášení o tom, že jemu, ani jiné osobě nebo organizaci nenáleží přídavky na tyto děti ani výchovné.“.
Čl. II
Zrušují se
1. vyhláška č. 96/1968 Sb., o některých opatřeních na úseku daní placených obyvatelstvem, ve znění podle § 20 vyhlášky č. 161/1976 Sb., kterou se provádí zákon o dani ze mzdy,
2. vyhláška č. 110/1971 Sb., o zvýšení hranice vlastního příjmu, která je rozhodná pro uznávání osob za vyživované poplatníkem u některých daní placených obyvatelstvem, pokud se vztahuje na daň z příjmů obyvatelstva.
Čl. III
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1981; použije se jí poprvé při vyměření daně z příjmů obyvatelstva za rok 1981.

Ministr financí ČSSR:
Ing. Lér CSc. v. r.
Ministr financí SSR:
Ing. Mišeje v. r.
Ministr financí ČSR:
Ing. Tlapák v. r.

*) Podle zásad č. 20/1965 Sb., pro poskytování některých služeb a oprav na základě povolení národního výboru, podle vyhlášky č. 104/1965 Sb., o soukromém vyučování v oboru umění a v oboru cizích jazyků, se změnami podle zákonů č. 146/1971 Sb., příl. B, pol. 26 a č. 159/1971 Sb., příl. D, pol. 25 a podle § 6 odst. 2 vyhlášky č. 13/1968 Sb., kterou se vyhlašují pravidla obchodního podnikání, ve znění vyhlášky č. 105/1971 Sb.