53/1951 Sb.
Nařízení, kterým se vydává statut Československé pojišťovny, národního podniku

53.
Vládní nařízení
ze dne 3. července 1951,
kterým se vydává statut Československé pojišťovny, národního podniku.
Vláda republiky Československé nařizuje podle § 19 zákona č. 190/1950 Sb., o úkolech a organisaci pojišťovnictví:

§ 1.
(1) Vyhlašuje se statut Československé pojišťovny, národního podniku.
(2) Statut tvoří součást tohoto nařízení a vydává se v příloze Sbírky zákonů.*)
§ 2.
Ministerstvo financí může vydat podrobnější předpisy o věcech upravovaných tímto statutem.
§ 3.
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem vyhlášení; provede je ministr financí v dohodě s ministrem vnitra a se zúčastněnými členy vlády.

Zápotocký v. r.
Kabeš v. r.


Příloha vládního nařízení č. 53/1951 Sb., kterým se vydává statut Československé pojišťovny, národního podniku.
Statut
Československé pojišťovny, národního podniku.
Úvod.
Základem rozvoje národního bohatství je výroba. Nový společenský řád vítězí nad starým jen tehdy, dovede-li společnosti opatřit více lepších a lacinějších výrobků než řád starý. Proto základním úkolem pracujícího lidu je plnit výrobní plán a rozvíjet harmonicky výrobní síly.
Plynulost výroby a ostatní hospodářské činnosti a jejich plánovaný vývoj jsou narušovány živelními pohromami a nehodami, které postihují výrobní prostředky a výrobky. Proto v socialistickém hospodářství vytváříme podle Marxovy myšlenky pojistný fond na úhradu škod způsobovaných uvedenými jevy. Nejúčelnější formou pojistného fondu je jediná pojišťovna, opatřující finanční úhradu uvedených škod majetkovým pojištěním. Tím pojišťovna přispívá k prohloubení plánování. Pojišťovna zároveň opatřuje podklady pro plánování hmotné náhrady škod a pro zábranu škod.
Rozhodujícím činitelem ve výrobě je pracující lid. Pracující jsou odměňováni podle vykonané práce. Odměnu za tuto práci mohou spotřebovat podle své volby; mohou i odložit část spotřeby do budoucnosti a tak zabezpečit dosaženou životní úroveň sobě pro případ neschopnosti k práci následkem úrazu, nemoci nebo pokročilého věku, nebo své rodině pro případ úmrtí. To umožňuje také pojišťovna životním pojištěním.
Funkce pojišťovny v socialistickém hospodářství je zcela jiná než v kapitalistickém hospodářství. Kapitalistické pojišťovny považují pojištění za obchod a jsou prostředkem k docilování zisků. Úkolem pojišťovny v socialistickém hospodářství, v němž není protikladných zájmů, je sloužit pracující pospolitosti poskytováním pojistné ochrany.
Aby mohla pojišťovna řádně plnit svou funkci v socialistickém hospodářství, byly v zákoně o úkolech a organizaci pojišťovnictví vytčeny její úkoly a byl položen základ pro její organizaci.
Statut rozvádí úkoly a organizaci pojišťovny a je směrnicí, která má vést pojišťovnu k dalšímu vývoji, pokroku, budovatelskému úsilí a k tomu, aby přispívala svou činností k budování socialismu.
I. Vznik pojišťovny.
(1) Dekretem prezidenta republiky č. 103/1945 Sb., o znárodnění soukromých pojišťoven, bylo znárodněno smluvní (soukromé) pojišťovnictví na území Československé republiky. Usnesením vlády podle § 10 odst. 1 uvedeného dekretu bylo utvořeno pět pojišťoven - národních podniků, jež zahájily činnost dnem 1. ledna 1947 a vstoupily v práva a závazky většiny znárodněných ústavů pojišťovacích. Znárodnění odstranilo z pojišťovnictví soukromý zisk; zároveň zmizela konkurence velkého počtu pojišťoven zápolících o zisk.
(2) Porážka reakce a vítězství pracujícího lidu v únoru 1948 umožnilo sloučit všech pět pojišťoven - národních podniků v jedinou pojišťovnu a tím dovršit znárodnění pojišťoven. Stalo se tak usnesením vlády podle § 10 odst. 4 dekretu č. 103/1945 Sb., jímž byly s První československou pojišťovnou - národním podnikem s účinností ode dne 1. ledna 1948 sloučeny ostatní čtyři pojišťovny - národní podniky, v jejichž práva a závazky tato pojišťovna přitom vstoupila; její název byl změněn na „Československá pojišťovna, národní podnik“ a její sídlo bylo přeneseno do Prahy. Teprve pojišťovna soustřeďující veškerou pojišťovací činnost se stala způsobilou plnit úkol, který jí připadá v nové společnosti přetvářející se v socialistickou.
(3) Zákonem č. 95/1950 Sb., kterým se upravují některé poměry v pojišťovnictví, byl dán podklad k odstranění znárodněných ústavů pojišťovacích do té doby existujících vedle Československé pojišťovny, národního podniku (dále jen „pojišťovna“). Pojišťovna je nyní výlučným provozovatelem pojištění v tuzemsku.
II. Název a sídlo pojišťovny, její právní povaha a právní poměry.
(4) Název pojišťovny zní:
česky:
Československá pojišťovna, národní podnik,
slovensky:
Československá poisťovňa, národný podnik.
Názvy pojišťovny v jiných jazycích stanoví, pokud jich pojišťovna potřebuje, ministerstvo financí.
(5) Sídlo pojišťovny je v Praze.
(6) Pojišťovna je samostatná právnická osoba.
(7) Pojišťovna se zapisuje do podnikového rejstříku.
(8) Majetek pojišťovny je vlastnictvím státu a slouží ke krytí pojistných a jiných závazků pojišťovny a ke krytí jejího rezervního fondu. Ve věcech tohoto majetku pojišťovna vystupuje a jedná vlastním jménem.
(9) Pojišťovna nesmí zcizit ani zatížit nemovitý majetek svěřený jí do správy. Jednání příčící se tomuto zákazu nemají právních následků. Výjimky ze zákazu zcizení a zatížení povoluje ministerstvo financí.
(10) Pro závazky pojišťovny se lze uspokojit toliko z majetku svěřeného jí do správy.
(11) Z majetku, který má pojišťovna ve správě, nelze žádat ani dosíci uspokojení pohledávek za státem.
III. Úkoly pojišťovny.
Provozování pojištění
(12) V socialistické společnosti je pojištění službou a podporou hospodářskému životu a pracujícím. Úkolem pojišťovny je, aby v plánovaném, socialistickém hospodářství sloužila pracující pospolitosti tím, že v majetkovém pojištění opatřuje finanční prostředky k úhradě nahodilých škod postihujících výrobní prostředky a osobní majetek pracujících; v osobním pojištění pomáhá pojišťovna udržet dosaženou životní úroveň pracujících. Pojišťovna se musí snažit, aby poskytovala co nejúplnější pojistnou ochranu a aby tak činila co nejhospodárněji.
(13) Pojištění jsou buď dobrovolná, jestliže vznikají pojistnou smlouvou dobrovolně uzavíranou, nebo povinná, jestliže vznikají pojistnou smlouvou uzavíranou z povinnosti uložené předpisy, nebo jestliže vznikají ze zákona.
(14) Provozování dobrovolného i povinného pojištění majetku a osob na území Československé republiky je výlučným právem pojišťovny. Oprávnění pojišťovny provozovat pojištění osob se však nedotýká působnosti Ústřední národní pojišťovny ani pojišťovacích zařízení, jejichž vlastním účelem je pojišťovat dávky obdobné dávkám národního pojištění.
(15) Mimo území Československé republiky smí pojišťovna provozovat pojištění jen se souhlasem ministerstva financí.
Pojištění majetku
(16) V pojištění majetku (majetkovém pojištění) poskytuje pojišťovna v mezích svého závazku pojistné náhrady za škody, které byly způsobeny živelními pohromami nebo nehodami nebo jinými nahodilými událostmi na majetku pojištěném proti těmto nebezpečím. Úhradu těchto náhrad a svých nákladů si opatřuje od pojistníků pojistným.
Pojištění majetku, který je socialistickým vlastnictvím
(17) Majetek, který je socialistickým vlastnictvím, požívá nejširší pojistné ochrany v majetkovém pojištění.
(18) Národní majetek, který je ve správě státních orgánů, je souborně pojištěn u pojišťovny v rozsahu a za podmínek, které stanoví ministerstvo financí v dohodě s ministerstvy vnitra a stavebního průmyslu a zúčastněným ministerstvem.
(19) Národní a komunální podniky se pojišťují u pojišťovny proti následkům zákonné odpovědnosti a pojišťují majetek, který je jim svěřen do správy, proti škodám živelním; proti jiným škodám pojišťují tento majetek, jen vyžaduje-li toho jejich hospodářská potřeba.
(20) Jiné socialistické právnické osoby, kterým byl svěřen národní majetek do správy a jež určí ministerstvo financí v dohodě se zúčastněnými ministerstvy, se pojišťují ve stejném rozsahu jako národní a komunální podniky.
(21) Na smlouvy, kterými národní a komunální podniky a jiné socialistické právnické osoby, kterým byl svěřen národní majetek do správy, se pojišťují proti následkům zákonné odpovědnosti a pojišťují národní majetek svěřený jim do správy proti škodám, se vztahují přiměřeně ustanovení části první zákona č. 99/1950 Sb., o hospodářských smlouvách a státní arbitráži.
(22) Jednotná zemědělská družstva jsou cestou naší vesnice k socialismu. Proto jim poskytuje pojišťovna co nejširší pojistnou ochranu proti nebezpečím ohrožujícím jejich výrobu. Nejširší pojistnou ochranu poskytuje pojišťovna i ostatním lidovým družstvům.
Pojištění osobního majetku pracujících
(23) Pojišťovna poskytuje pracujícím širokou pojistnou ochranu jejich osobního majetku proti škodám způsobeným živelními pohromami nebo nehodami nebo jinými nahodilými událostmi a tak umožňuje pracujícím zabezpečit dosaženou životní úroveň.
Pojištění soukromého majetku
(24) Pojišťovna pojišťuje i soukromý majetek, jestliže tím přispívá k budování a rozvoji socialistického hospodářství.
Pojištění osob
(25) V pojištění osob (osobním pojištění) vyplácí pojišťovna smluvené částky, jestliže nastane smluvená událost mající vliv na život nebo na zdraví pojištěného. Úhradu těchto částek a svých nákladů si opatřuje od pojistníků pojistným.
(26) Z druhů osobního pojištění provozuje pojišťovna životní pojištění jednorázových výplat a pojištění důchodů závislých na životě, pojištění osvobození od placení pojistného, stane-li se pojistník invalidním, úrazové pojištění, jakož i pojištění sdružená z těchto druhů.
(27) Úkoly pojišťovny v osobním pojištění nesmějí být v rozporu s cíli, které sleduje národní pojištění.
Zábranná činnost
(28) Pojišťovna se účastní péče, která má zabránit vzniku pojistných příhod a chránit před jejich následky, podle směrnic, které vydá ministerstvo vnitra v dohodě s ministerstvem financí, s jinými zúčastněnými ministerstvy a s ústředním orgánem jednotné odborové organizace. V rámci uvedených směrnic se zúčastní pojišťovna provádění zábranných opatření a kontroly jejich provádění. K provádění zábranných opatření přispívá pojišťovna finančními prostředky.
(29) Pojišťovna zjišťuje příčiny vzniku pojistných příhod a rozsah jejich následků, tato zjištění statisticky zpracovává, získává podklady k opatřením na ochranu proti vzniku pojistných příhod a na zmenšení následků pojistných příhod již vzniklých, sděluje zjištěné poznatky příslušným státním orgánům a v rámci směrnic podle předchozího odstavce též pojistníkům s návrhy na zábranná opatření.
Výzkumná činnost
(30) Pojišťovna je oprávněna zřídit, šetříc přitom předpisů zákona o organizaci výzkumnictví a technického rozvoje, výzkumný ústav pro zkoumání hospodářských podmínek a potřeb pojistné ochrany a pro vědecko-technické bádání o příčinách pojistných příhod a o možnostech zamezit jejich vznik nebo zmenšit jejich následky.
Zajištění
(31) K zmenšení vlivu výkyvů ve výši pojistných náhrad může pojišťovna odevzdat části pojištění s ní sjednaných do zajištění pojišťovnám v cizině nebo zajišťovnám. Aby vyrovnala zmenšení pojistného kmene tím vznikající, přijímá pojišťovna pojištění od jiných pojišťoven a od zajišťoven do zajištění. Je oprávněna postoupit přijatá zajištění do dalšího zajištění (retrocese).
IV. Organizace pojišťovny.
Organizační zásady
(32) Organizace pojišťovny musí jí zajišťovat možnost bezprostředního styku s pojistníky, dokonalou spolupráci s národními výbory a s útvary socialistického hospodářství, jakož i spolupráci organizačních útvarů a složek pojišťovny navzájem. Přitom musí způsob organizace pojišťovny jí umožňovat, aby splňovala úkol jí vytčený co nejlépe a s nejmenším počtem pracovních sil a s nejmenšími věcnými náklady.
(33) Organizace pojišťovny spočívá na zásadě účelné decentralizace; u vyšších organizačních útvarů se soustřeďují pouze věci zásadní povahy, nebo takové, které mohou být u nich účelněji obstarávány než u nižších organizačních útvarů.
Územní organizace
(34) Pojišťovna provozuje svou činnost ústředím, oblastním ústavem pro Slovensko v Bratislavě (dále jen „oblastní ústav“) a pobočkami.
(35) Ústředí je ústředním orgánem plánovacím, řídicím a kontrolním. Vykonává i provozní činnosti, které jsou mu vyhrazeny organizačním řádem (odstavec 40).
(36) Oblastní ústav je oblastním orgánem plánovacím, řídicím a kontrolním. Vykonává i provozní činnosti, které jsou mu vyhrazeny organizačním řádem.
(37) Pojišťovna má v tuzemsku pro území každého okresu jednu pobočku, zpravidla v sídle okresního nebo jednotného národního výboru. Ministerstvo financí však může, vyžadují-li toho provozní zájmy pojišťovny, stanovit odchylky od ustanovení předchozí věty.
(38) Pobočky vykonávají činnost pojišťovny na území své působnosti, pokud není obstarávána ústředím nebo oblastním ústavem.
(39) Jedna z poboček v územní působnosti krajského národního výboru, zpravidla pobočka v jeho sídle (krajská pobočka), vykonává také funkci plánovací v krajském měřítku, řídí a kontroluje činnost ostatních poboček v kraji (okresních poboček). Krajská pobočka může vykonávat i provozní činnosti v rámci kraje, které jsou jí vyhrazeny organizačním řádem.
Vnitřní organizace
(40) Vedoucí ředitel (odstavec 41) vydá se souhlasem ministerstva financí a po slyšení ústředního výboru Revolučního odborového hnutí - Svazu zaměstnanců v peněžnictví a pojišťovnictví organizační řád, v němž zejména stanoví rozčlenění ústředí, oblastního ústavu a poboček na organizační složky a určí jejich pracovní náplň a vztahy podřízenosti a nadřízenosti tak, aby bylo možno uplatňovat zásady pro řízení a organizaci pojišťovny dané tímto statutem a aby bylo dosaženo co nejhospodárnějšího využití pracovních sil, provozních zařízení a co nejvyšší hospodárnosti v nákladech vůbec.
Vedoucí ředitel
(41) Pojišťovnu řídí a navenek zastupuje vedoucí ředitel, který osobně odpovídá ministru financí. Rozhoduje samostatně, pokud není stanoveno, že potřebuje ke svému rozhodnutí předchozího souhlasu ministerstva financí nebo jiného orgánu.
(42) Vedoucí ředitel odpovídá zejména za přípravu, návrh a splnění podnikového plánu a rozhoduje o způsobu, kterým má být tento plán plněn.
(43) Vedoucího ředitele zastupuje náměstek, jenž zároveň řídí určitý úsek činnosti pojišťovny.
(44) Vedoucího ředitele a jeho náměstka jmenuje a odvolává ministr financí po slyšení ústředního orgánu jednotné odborové organizace.
Oblastní ředitel
(45) Oblastní ústav řídí oblastní ředitel podle zásadních pokynů a směrnic vedoucího ředitele.
(46) Oblastního ředitele zastupuje náměstek, jenž zároveň řídí určitý úsek činnosti oblastního ústavu.
(47) Oblastního ředitele a jeho náměstka jmenuje a odvolává ministr financí po slyšení vedoucího ředitele a Slovenské odborové rady.
Společná ustanovení o vedoucím řediteli, o oblastním řediteli a jejich náměstcích
(48) Vedoucím ředitelem, oblastním ředitelem a jejich náměstky mohou být toliko českoslovenští státní občané, kteří jsou lidově demokratickému úřadu oddaní, občansky a mravně bezúhonní a k této funkci způsobilí.
(49) Vedoucí ředitel, oblastní ředitel a jejich náměstkové nesmějí vykonávat zaměstnání, funkci nebo činnost, které jsou v rozporu se zájmy pojišťovny.
(50) Vedoucí ředitel, oblastní ředitel a jejich náměstkové složí slib ministru financí.
(51) Vedoucí ředitel, oblastní ředitel a jejich náměstkové se dnem složení slibu ujímají své funkce a stávají se zaměstnanci pojišťovny, jestliže jimi nejsou. Jejich funkce zaniká dnem, kdy byli odvoláni, nebo dnem, kdy bylo vzato na vědomí, že se jí vzdávají.
Ředitelé
(52) V ústředí i v oblastním ústavu řídí jednotlivé úseky činnosti ředitelé. Ředitele ustanovuje vedoucí ředitel - jde-li o ředitele v oblastním ústavu, na návrh oblastního ředitele - se souhlasem ministerstva financí a po slyšení ústředního orgánu jednotné odborové organizace.
Společná ustanovení o jmenování
(53) Na jmenování a odvolání vedoucího ředitele, oblastního ředitele a jejich náměstků a na ustanovování a zprošťování ředitelů se nevztahují předpisy o spolurozhodování závodního zastupitelstva při přijímání a propouštění zaměstnanců, popřípadě o spolupůsobení tohoto zastupitelstva při zařazování zaměstnanců na pracovní místa a o předchozím souhlasu národního výboru při sjednání a rozvázání pracovního poměru.
Vedoucí poboček
(54) Vedoucí poboček v tuzemsku jsou ustanovováni vedoucím ředitelem - na Slovensku oblastním ředitelem - po slyšení příslušného krajského národního výboru a příslušného krajského výboru Revolučního odborového hnutí - Svazu zaměstnanců v peněžnictví a pojišťovnictví.
Zmocněnci
(55) Jménem pojišťovny mohou jednat kromě vedoucího ředitele, oblastního ředitele, jejich náměstků a ředitelů také zaměstnanci pojišťovny, které k tomu zmocní vedoucí ředitel - na Slovensku oblastní ředitel. Za pobočky v cizině jednají zmocněnci ustanovení vedoucím ředitelem; ustanovení těchto zmocněnců vyžaduje souhlasu ministerstva financí.
Odpovědnost
(56) Vedoucí ředitel, oblastní ředitel, jejich náměstkové a ředitelé odpovídají za škodu, kterou způsobí pojišťovně porušením svých povinností.
Porady
(57) Důležité otázky pojišťovny se projednávají na pravidelných poradách, kterých se účastní vedoucí ředitel, jeho náměstek, oblastní ředitel, ředitelé v ústředí a podle potřeby i vedoucí organizačních složek ústředí a vedoucí poboček; organizuje je vedoucí ředitel. K poradě buďte pozváni též zástupce ministerstva financí a zástupce ústředního výboru Revolučního odborového hnutí - Svazu zaměstnanců v peněžnictví a pojišťovnictví.
(58) Vedoucí krajských poboček svolávají s vědomím vedoucího ředitele - na Slovensku s vědomím oblastního ředitele - obdobné porady s vedoucími okresních poboček v kraji, vyžaduje-li toho potřeba. K poradám buďte pozváni zástupce krajského národního výboru a zástupce krajského výboru Revolučního odborového hnutí - Svazu zaměstnanců v peněžnictví a pojišťovnictví.
Podepisování za pojišťovnu
(60) Za pojišťovnu se podepisuje tak, že pod název pojišťovny připojí vedoucí ředitel nebo jeho náměstek svůj podpis s označením své funkce.
(61) Za pojišťovnu podepisují též ředitelé a jiní zaměstnanci k tomu zmocněni vedoucím ředitelem (prokuristé a jiní zmocněnci), a to tak, že pod název pojišťovny připojí své podpisy.
(62) Pokud jde o oblastní ústav, podepisuje se tak, že pod název pojišťovny s dodatkem „oblastní ústav pro Slovensko“ připojí svůj podpis oblastní ředitel nebo jeho náměstek s označením své funkce.
(63) Pokud jde o oblastní ústav, podepisují též ředitelé oblastního ústavu a jiní zaměstnanci k tomu zmocnění oblastním ředitelem (prokuristé a jiní zmocněnci), a to tak, že pod název pojišťovny s dodatkem „oblastní ústav pro Slovensko“ připojí své podpisy.
(64) Podpisy za pojišťovnu na písemnostech týkajících se pojistného poměru mohou být mechanicky rozmnoženy.
(65) Organizační řád určí způsob podepisování, pokud jde o pobočky. Rozsah oprávnění podepisovat, pokud jde o pobočku, a podpisové vzory buďte vyvěšeny v každé pobočce.
V. Zásady pro řízení pojišťovny.
(66) Pojišťovna se řídí zásadami socialistického hospodářství. Nejdůležitější z nich jsou plánovitost, uplatňovaná při veškeré její činnosti, a aktivní účast zaměstnanců na řízení pojišťovny. S nimi souvisí zejména hospodaření podle rozpočtu, hospodárnost, vedení soustředěné v jedné osobě, účelná decentralizace, operativnost řízení, podněcování zájmů zaměstnanců na výsledcích hospodaření pojišťovny, osobní odpovědnost, kontrola a zásada stálého vzestupu.
(67) Veškerá činnost pojišťovny je určována plánem. Plán dává pevnou základnu pro činnost pojišťovny tím, že před ní staví jasný cíl.
(68) Peněžním vyjádřením plánované činnosti je rozpočet, jejž pojišťovna sestavuje a podle něhož hospodaří.
(69) Vedoucí organizačních útvarů a organizačních složek se opírají o uvědomělé pracovní úsilí, tvůrčí schopnosti a iniciativu zaměstnanců, jež přibírají k účasti na řízení podniku. Tato účast se projevuje zejména vstřícným plánováním, socialistickým soutěžením, socialistickými závazky, podáváním zlepšovacích námětů, kontrolou plnění plánu, odhalováním nedostatků a jejich kritikou. Představitelem zaměstnanců je závodní skupina Revolučního odborového hnutí, s níž vedoucí co nejtěsněji spolupracuje.
(70) Každý organizační útvar pojišťovny a každá její organizační složka je vedena pouze jedním vedoucím, který rozhoduje samostatně v rozsahu své pravomoci.
(71) Každá organizační složka i každý zaměstnanec má pouze jednoho bezprostředně nadřízeného a pouze od něho dostává rozhodnutí a příkazy.
(72) Práce musí být řízena tak, aby každému zaměstnanci byl jeho úkol určen přesně a včas.
(73) Pojišťovna musí být řízena operativně, musí se vystříhat byrokratických forem práce, být stále v živém styku s pracujícími, neustále sledovat a kontrolovat vlastní provoz a bez průtahu odstraňovat příčiny provozních poruch.
(74) Pojišťovna musí zajistit účinnou kontrolu uvnitř podniku vlastními orgány a umožnit kromě toho kontrolu své činnosti jak nadřízeným orgánům, tak i svým zaměstnancům, kteří ji vykonávají prostřednictvím orgánů jednotné odborové organizace.
VI. Podnikový plán.
(75) Hospodářská činnost v našem státě je řízena jednotným hospodářským plánem. K jeho provádění slouží roční prováděcí plány. Součástí prováděcího plánu je svým obsahem podnikový plán pojišťovny, kterým je určována její činnost v plánovacím období. Podnikový plán pojišťovny se sestavuje pro celé státní území a v jeho rámci zvláště pro Slovensko.
(76) Splnění podnikového plánu je základním úkolem pojišťovny. Pojišťovna musí usilovat o to, aby splnila plánem určené úkoly s co nejmenším počtem pracovních sil a s nejmenší spotřebou hmotných i finančních prostředků, aniž by to bylo na újmu poskytované pojistné ochrany.
(77) Návrh podnikového plánu sestavuje pojišťovna podle směrnic státního úřadu plánovacího pro vypracování plánu a podle směrných čísel jím stanovených. Na sestavení návrhu podnikového plánu spolupracují všechny organizační útvary a složky pojišťovny, a to zejména tím, že za účasti všech zaměstnanců vypracovávají vstřícný plán.
(78) Způsob, jak se sestavuje návrh podnikového plánu, náležitosti a formu jeho jednotlivých částí, postup a lhůty pro vypracování návrhu, způsob provádění a kontroly plánu stanoví státní úřad plánovací. Podnikový plán schvaluje ministerstvo financí po projednání se státním úřadem plánovacím.
(79) Pojišťovna je povinna zajistit soustavnou a důslednou kontrolu plnění plánu a zapojit do této kontroly každého zaměstnance na jeho pracovišti a každého vedoucího v mezích jeho pravomoci.
(80) Pojišťovna je povinna splnit úkoly, které jsou jí uloženy během hospodářského období, i když nejsou předvídány podnikovým plánem. Úkoly nepředvídané plánem ukládá pojišťovně ministerstvo financí v dohodě se státním úřadem plánovacím; pojišťovna však smí i bez takového uložení poskytnout plnění z pojistných smluv nad úhrnnou částku předvídanou plánem.
VII. Práce a zaměstnanci.
(81) Pojišťovna plní své úkoly kolektivním úsilím všech svých zaměstnanců podle zásad soudružské spolupráce a socialistické vzájemné pomoci. Výrazem tohoto kolektivního úsilí jsou socialistické metody práce (zejména socialistické soutěžení a zlepšovatelské hnutí). Proto je samozřejmou povinností vedoucích, závodních rad a všech uvědomělých zaměstnanců podporovat rozvoj socialistického soutěžení, jež je metodou budování socialismu, podněcovat růst zlepšovatelského nutí a čerpat tak z tvůrčí iniciativy všech zaměstnanců.
(82) Vedoucí každého organizačního útvaru a každé organizační složky pojišťovny se opírá při své denní práci o zaměstnance, informuje je pravidelně o všem důležitém dění v pojišťovně a čerpá z jejich zkušeností. Přitom spolupracuje s orgány Revolučního odborového hnutí.
(83) Pojišťovna uzavírá s orgány Revolučního odborového hnutí v pojišťovně závodní (kolektivní) smlouvy, kterými se zaměstnanci, zastoupeni odborovou organizací, zavazují ke splnění přesně vymezených dílčích úkolů podnikového plánu nebo k jejich překračování. Pojišťovna přitom přejímá závazek, že učiní ze své strany veškerá opatření umožňující nebo usnadňující zaměstnancům splnění převzatých úkolů.
(84) Všichni zaměstnanci jsou osobně odpovědni za hospodárné splnění úkolů, které jim byly svěřeny a s nimiž musí být také dopodrobna seznámeni. Zaměstnanci si musí být vědomi, že úkolem pojišťovny je sloužit socialistickému hospodářství a pracujícím a že způsoby činnosti pojišťovny v získávání pojištění, v jejich správě a v poskytování pojistných plnění se musí lišit od způsobu činnosti pojišťoven kapitalistických. Zaměstnanci musí být vedeni snahou splnit uložené úkoly co nejhospodárněji.
(85) Pojištění je službou výrobě a pracujícím. Tato služba smí výrobě jakožto hlavnímu předmětu úsilí pracujících odnímat jen nezbytně nutný počet pracujících. Proto vedoucí ředitel odpovídá za to, že v pojišťovně je zaměstnáno jen tolik pracovních sil, kolik je jich nezbytně třeba. Dbá přitom zejména, aby byl v pojišťovně zaměstnán co největší počet žen, a vytváří podmínky pro plné uplatnění žen, popřípadě i takových osob, které pro sníženou pracovní schopnost nemohou být zaměstnány ve výrobním procesu.
(86) Pracovní a mzdové poměry zaměstnanců pojišťovny se řídí ustanoveními platnými pro zaměstnance, na které se vztahují předpisy o státní mzdové politice. Pojišťovna zavede mzdové plánování podle zvláštních předpisů vydaných o mzdových fondech.
(87) Zaměstnance pojišťovny přijímá a na pracovní místa zařazuje vedoucí ředitel - na Slovensku oblastní ředitel - po projednání s příslušnou závodní radou. Propouští je se souhlasem tohoto orgánu. V mezích ustanovení organizačního řádu může vedoucí ředitel - na Slovensku oblastní ředitel - přijímáním zaměstnanců pověřit vedoucí nižších organizačních útvarů nebo složek. Každé přijetí, přemístění a propuštění zaměstnanců se provádí v nejužší součinnosti s kádrovým vedoucím.
(88) Pracovní místo se zaměstnanci určuje s ohledem na jeho znalosti, zkušenosti, schopnosti a tělesnou zdatnost.
(89) Za zlepšovací náměty, kterými se dosáhne zhospodárnění provozu, zlepšení organizace nebo zdokonalení způsobu pojištění nebo zajištění, obdrží navrhovatel odměnu podle platných předpisů.
(90) Práci přesčas je třeba omezovat na nezbytně nutnou míru.
(91) Pojišťovna je povinna ve spolupráci se závodními radami co nejlépe pečovat o své zaměstnance po stránce sociální, zdravotní, kulturní a tělovýchovné.
(92) K podnícení hmotného zájmu zaměstnanců na výsledcích plnění podnikového plánu bude sloužit podnikový fond pracujících, zřízený podle zvláštních předpisů.
VIII. Péče o kádry.
(93) Pojišťovna zabezpečuje řádné a včasné plnění úkolů správným výběrem, rozmísťováním a výchovou kádrů. Přitom je nutno přihlížet nejen k odborné kvalifikaci pracovníků, nýbrž i k jejich poměru k lidově demokratickému zřízení. Kádry musí být vychovávány k vědomí, že pojištění není obchodem, nýbrž službou pracující pospolitosti.
(94) Pojišťovna je povinna vhodnou soustavou podnikového školení a závodními školami práce zvyšovat odbornou vyspělost a politicko-hospodářské uvědomění zejména těch zaměstnanců, kteří jsou schopni ideového a odborného růstu a tvoří zdroj pro obsazování odpovědných funkcí v pojišťovně. Zvlášť pečlivě je nutno vybírat a školit tu část zaměstnanců, která je v denním přímém styku s veřejností.
IX. Finanční hospodaření.
Podnikový rozpočet
(95) Pojišťovna hospodaří podle rozpočtu. Podnikový rozpočet je peněžním vyjádřením plánovaných výkonů a potřeb pojišťovny a jejich plánované úhrady, a to jak v činnosti hlavní, tak i v činnostech vedlejších. Vyjadřuje plánované stavy a jejich změny v rezervním fondu, v investičním majetku, v pojistných rezervách, v zásobách a ve finančním majetku (rozpočetní rozvaha). Dále obsahuje plánované náklady a výnosy v činnosti hlavní (v pojištění, v převzatém zajištění, v odevzdaném zajištění a v retrocesích) i v činnostech vedlejších, jakož i hospodářský výsledek (rozpočetní výsledovka). Oblastní ústav sestavuje dílčí rozpočet pro Slovensko. Pobočky sestavují pomocné dílčí rozpočty v mezích své působnosti.
Finanční plán
(96) Podnikový rozpočet je základem finančního plánu. Finanční plán sestavuje pojišťovna podle směrnic vydaných státním úřadem plánovacím. Finanční plán tvoří součást podnikového plánu pojišťovny.
(97) Finanční plán je pro finanční hospodaření pojišťovny závazný. Pojišťovna je povinna usilovat, aby úkoly obsažené v podnikovém plánu splnila co nejhospodárněji, aniž by to bylo na újmu poskytované pojistné ochrany.
Podnikové početnictví
(98) Podkladem kontroly plnění podnikového plánu je podnikové početnictví, jež zahrnuje podnikovou statistiku, účetnictví finanční, provozní, investiční, skladní, mzdové, dále kalkulaci a rozpočetnictví.
(99) Pojišťovna vede podnikovou statistiku stavu pojištění, jeho změn, pojistných příhod a jejich příčin a pojistných náhrad, a to se zřením k hlediskům významným pro celé hospodářství a k hlediskům pojistným zvláště. Za účelem zjištění kalkulačních podkladů a jiných významných okolností provádí pojišťovna i občasná statistická šetření ve stavu pojištění. Plán podnikové statistiky a občasných podnikových šetření statistických schvaluje ministerstvo financí.
(100) Oblastní ústav vede podle směrnic ústředí účetní záznamy o výsledcích své činnosti.
(101) Při kontrole rozpočtovaných částek jejich srovnáním se skutečností musí být zjištěny příčiny vyskytnuvších se nesrovnalostí. Nesrovnalosti vzniklé nehospodárností musí být bez průtahu odstraněny.
Finanční zdroje
(102) K plnění svých úkolů si pojišťovna opatřuje finanční prostředky hlavně z pojistného a z výnosu majetku. Pojistné se skládá z částky určené k úhradě příhodových plnění, nákladů spojených s účastí na zábranné činnosti, správních nákladů, popřípadě i z částky na tvoření a udržování rezervního fondu. Částek určených na správní náklady používá pojišťovna k financování svého provozu.
Zvláštní pojistný fond národního majetku
(103) Pojišťovna vykazuje odděleně pojistné a pojistné náhrady z pojištění národního majetku a pojistné rezervy určené ke krytí závazků pojišťovny z tohoto pojištění. Toto oddělení položek se provádí i v odevzdaných zajištěních. Ostatní položky nákladů a výnosů se rozdělí podle klíče. K tomuto rozdělení se použije spolehlivých a prokazatelných podkladů, získaných jednak z provozního účetnictví, jednak ze statistiky.
Pojistné rezervy
(104) Pojišťovna tvoří k úhradě závazků z pojištění s ní sjednaných a z převzatých zajištění tyto pojistné rezervy:
a) matematické rezervy, jež spolu s pojistným budoucně placeným jí umožňují splnit závazky teprve v budoucnosti splatné,
b) příhodové rezervy, jež jsou určeny k budoucí úhradě dosud nesplatných závazků z nastalých pojistných příhod.
Tyto pojistné rezervy tvoří pojišťovna i pro odevzdané zajištění a retrocese. Zásady pro stanovení pojistných rezerv vydává ministerstvo financí.
Rezervní fond
(105) Kromě pojistných rezerv vytvoří pojišťovna rezervní fond ve výši průměru ročního pojistného z majetkových a úrazových pojištění za poslední tři léta, a to způsobem, který určí ministerstvo financí. V jeho rámci tvoří pojišťovna odděleně rezervní fond zvláštního pojistného fondu pro pojištění národního majetku; jeho počáteční výši ke dni 1. ledna 1951 stanoví ministerstvo financí.
Ukládání finančního majetku
(106) Pojišťovna ukládá své finanční prostředky u Státní banky československé; vklad u ní udržuje ve výši normované likviditní potřeby nutné k provozu pojišťovny. Částky převyšující tuto potřebu ukládá v hodnotách podle finančního plánu.
(107) Majetek určený ke krytí závazků pojišťovny z pojištění sjednaných s jejími pobočkami v cizině a ke krytí závazků ze zajištění přijatých od pojišťoven a zajišťoven v cizině, jakož i ke krytí závazků z tuzemských pojištění splatných v cizině, se ukládá v cizozemských hodnotách podle směrnic ministerstva financí.
Účetní závěrka
(108) Pojišťovna předloží do 31. května každého roku ministerstvu financí účetní závěrku a výroční zprávu za uplynulý rok ke schválení. Ministerstvo financí stanoví náležitosti výroční zprávy.
(109) Přílohami účetní závěrky jsou výsledovka zvláštního pojistného fondu pro pojištění národního majetku a dílčí účetní závěrka za činnost oblastního ústavu.
(110) Zisk pojišťovny po potřebné dotaci rezervnímu fondu, po odvodu částky příslušející jednotnému fondu pracujících a po odečtení částek, které určí ministr financí pro zvláštní účely pojišťovnictví a pro účely zábranné a ochranné činnosti pojišťovny, se odvádí Fondu znárodněného hospodářství do 14 dnů po schválení účetní závěrky ministerstvem financí. V téže lhůtě odvede pojišťovna Fondu znárodněného hospodářství částku, o kterou rezervní fond přesahuje maximální výši.
(111) Z rezervního fondu se hradí ztráty a částky, o které příhodová plnění v majetkovém pojištění převyšují jejich plánovanou výši; přikazují se mu částky, o které jsou příhodová plnění v majetkovém pojištění menší než jejich plánovaná výše, až do maximální výše příslušné složky rezervního fondu.
(112) Při použití zisku, úhradě ztrát a při dotaci a použití rezervního fondu z rozdílu mezi plánovaným a skutečným úhrnem pojistných náhrad se postupuje odděleně pro zvláštní pojistný fond pro pojištění národního majetku.
X. Spolupráce s národními výbory.
(113) Pojišťovna může dobře plnit své úkoly jen v těsné spolupráci s národními výbory. Národní výbory sledují činnost pojišťovny a přispívají svými podněty k odstraňování zjištěných závad.
(114) Ministerstvo financí upraví v dohodě s ministerstvem vnitra spolupráci pojišťovny s národními výbory.
XI. Vrchní vedení a dozor nad pojišťovnou.
(115) Pojišťovna je podřízena vrchnímu vedení a dozoru státu, které vykonává ministerstvo financí.
(116) Vedoucí ředitel pojišťovny musí být ve stálém styku s ministerstvem financí.
(117) Při výkonu vrchního vedení a dozoru přísluší ministerstvu financí kromě působnosti uvedené na jiných místech tohoto statutu zejména:
a) dbát, aby byla zaručena stálá splnitelnost závazků pojišťovny,
b) schvalovat podklady a zásady, podle kterých pojišťovna sjednává pojištění, jakož i, vyžaduje-li toho obecný zájem, měnit tyto podklady a zásady s účinností i pro platná pojištění,
c) vydávat pro jednotlivé druhy pojištění pojistné podmínky a vyhlašovat je v úředním listě, měnit je, a to, vyžaduje-li toho obecný zájem, i s účinností pro platné pojistné poměry a neuspokojené nároky z nich,
d) schvalovat účetní závěrku pojišťovny,
e) vydávat zásadní pokyny a směrnice pro činnost pojišťovny,
f) revidovat činnost pojišťovny a provádět v ní šetření,
g) sledovat zájmy pojistníků.
(118) Ministerstvo financí si může vyhradit, aby mu pojišťovna určité věci předložila k rozhodnutí dříve, než učiní o nich opatření.
(119) Ministerstvo financí může přikázat vedoucímu řediteli, aby změnil rozhodnutí, které učinil, jsou-li pro to závažné důvody, jako například tam, kde je ohroženo plnění plánu nebo jiný důležitý zájem pojišťovny nebo státu; nevyhoví-li vedoucí ředitel takovému příkazu, nahrazuje ministerstvo financí rozhodnutí vedoucího ředitele svým rozhodnutím vlastním.
(120) Pojišťovna předkládá ministerstvu financí pravidelné zprávy a výkazy o své činnosti. Ministerstvo financí stanoví, o kterých okolnostech mají být podávány zprávy a stanoví vzorce výkazů.

*) Na straně 41.