365/2001 Sb.
Vyhláška Českého úřadu zeměměřického a katastrálního, kterou se mění vyhláška Českého úřadu zeměměřického a katastrálního č. 31/1995 Sb., kterou se provádí zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění vyhlášky č. 212/1995 Sb.

365
VYHLÁŠKA
Českého úřadu zeměměřického a katastrálního
ze dne 24. září 2001,
kterou se mění vyhláška Českého úřadu zeměměřického a katastrálního č. 31/1995 Sb., kterou se provádí zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění vyhlášky č. 212/1995 Sb.
Český úřad zeměměřický a katastrální stanoví podle § 20 odst. 1 zákona č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění zákona č. 186/2001 Sb.:

Čl. I
Vyhláška č. 31/1995 Sb., kterou se provádí zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění vyhlášky č. 212/1995 Sb., se mění takto:
1. V § 1 odst. 1 se spojka „a“ před slovem „formu“ nahrazuje čárkou, na konci se vypouští tečka a doplňují se slova „a obsah a způsob provádění zkoušky odborné způsobilosti (dále jen „zkouška“) a srovnávací zkoušky odborné způsobilosti (dále jen „srovnávací zkouška“).“.
2. V poznámce pod čarou č. 1) se věta druhá zrušuje.
3. V § 2 odstavec 1 zní:

„(1) Předmětem správy bodových polí jsou body polohového, výškového a tíhového bodového pole. Polohové bodové pole se dělí na pole základní, zhušťovací body a pole podrobné. Bodové pole výškové a bodové pole tíhové se dělí na pole základní a pole podrobné.“.
4. V § 2 odst. 2 se číslice „5“ nahrazuje číslicí „6“.
5. V § 3 písm. a) se slovo „měřické“ zrušuje.
6. Poznámka pod čarou č. 7) zní:

„7) § 17a odst. 1 písm. b) bod 1 zákona č. 200/1994 Sb., ve znění zákona č. 186/2001 Sb.“.
7. V § 4 nadpis zní: „Obsah správy zhušťovacích bodů a podrobných bodových polí“.
8. V § 4 se vkládá nový odstavec 1, který zní:

„(1) Obsahem správy zhušťovacích bodů je
a) výkon zeměměřických činností při budování, obnově a údržbě zhušťovacích bodů,
b) vedení dokumentace a poskytování údajů o zhušťovacích bodech.“.
Dosavadní odstavce 1 až 4 se označují jako odstavce 2 až 5.
9. Poznámka pod čarou č. 9) zní:

„9) Vyhláška č. 190/1996 Sb., kterou se provádí zákon č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, ve znění zákona č. 210/1993 Sb. a zákona č. 90/1996 Sb., a zákon č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění zákona č. 89/1996 Sb., ve znění vyhlášky č. 179/1998 Sb., vyhlášky č. 113/2000 Sb. a vyhlášky č. 163/2001 Sb.“.
10. Poznámka pod čarou č. 10) zní:

„10) § 4 zákona č. 359/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů. § 17a odst. 1 písm. b) bod 2 zákona č. 200/1994 Sb., ve znění zákona č. 186/2001 Sb.“.
11. V § 4 odstavec 5 zní:

„(5) Správci značek a územní rozsah jimi vykonávané správy zhušťovacích bodů se uveřejňují ve Zpravodaji Českého úřadu zeměměřického a katastrálního.“.
12. Poznámka pod čarou č. 11) zní:

„11) § 8 odst. 4 zákona č. 200/1994 Sb., ve znění zákona č. 186/2001 Sb.“.
13. Poznámka pod čarou č. 13) zní:

„13) § 8 odst. 5 zákona č. 200/1994 Sb., ve znění zákona č. 186/2001 Sb.“.
14. V § 5 odst. 3 věta první zní: „Druhy značek bodových polí obsahuje příloha (body 2 až 6).“.
15. Poznámka pod čarou č. 15) zní:

„15) § 17a odst. 1 písm. d) zákona č. 200/1994 Sb., ve znění zákona č. 186/2001 Sb.“.
16. Poznámka pod čarou č. 16) zní:

„16) Zákon č. 148/1998 Sb., o ochraně utajovaných skutečností a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů.“.
17. Poznámka pod čarou č. 20) se zrušuje.
18. V § 7 odst. 5 se odkaz „21)“ nahrazuje odkazem „9)“ a poznámka pod čarou č. 21) se zrušuje.
19. Poznámka pod čarou č. 22) zní:

„22) § 2 písm. g) a § 17 zákona č. 200/1994 Sb., ve znění zákona č. 186/2001 Sb.“.
20. Poznámka pod čarou č. 25) zní:

„25) § 13 a 48 až 58c vyhlášky č. 190/1996 Sb., ve znění pozdějších předpisů.“.
21. Poznámka pod čarou č. 31) zní:

„31) § 22 a 32 vyhlášky č. 190/1996 Sb., ve znění pozdějších předpisů.“.
22. Poznámky pod čarou č. 32) až 40) se zrušují.
23. Poznámka pod čarou č. 41) zní:

„41) Zákon č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů.“.
24. Poznámka pod čarou č. 42) se zrušuje.
25. V § 13 odst. 7 se číslice „5“ nahrazuje číslicí „6“.
26. Poznámka pod čarou č. 44) zní:

„44) § 2 odst. 1 písm. b) bod 2 zákona č. 344/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů.“.
27. Poznámka pod čarou č. 45) se zrušuje.
28. Poznámka pod čarou č. 47) zní:

„47) § 17b odst. 1 písm. b) bod 1 zákona č. 200/1994 Sb., ve znění zákona č. 186/2001 Sb.“.
29. V názvu oddílu čtvrtého se spojka „a“ před slovem „forma“ nahrazuje čárkou a na konci se doplňují slova „a obsah a způsob provádění zkoušky a srovnávací zkoušky“.
30. § 15 až 18 včetně nadpisů a poznámky pod čarou č. 47a) znějí:

„Náležitosti žádosti o udělení úředního oprávnění
§ 15
(1) Písemná žádost o udělení úředního oprávnění (dále jen „žádost“) fyzické osoby žádající o udělení úředního oprávnění (dále jen „žadatel“) obsahuje
a) jméno, příjmení, titul, den, měsíc, rok a místo narození, místo trvalého pobytu a údaj, kým a kdy byl žadateli vydán občanský průkaz, nebo číslo cestovního dokladu České republiky a údaj, kým a kdy byl vydán, má-li žadatel místo trvalého pobytu mimo území České republiky; je-li žadatelem cizinec, jeho žádost o udělení úředního oprávnění obsahuje jméno, příjmení, den, měsíc, rok a místo narození, státní občanství, číslo cestovního dokladu a údaj, kým a kdy byl vydán, a adresu, na kterou má být doručována pošta; žádost musí být předložena v českém jazyce,
b) rozsah požadovaného úředního oprávnění podle § 13 zákona,
c) datum a podpis žadatele.
(2) K žádosti se připojuje
a) výpis z evidence Rejstříku trestů ne starší 6 měsíců. Cizinec s trvalým pobytem mimo území České republiky předloží dokument obdobného charakteru vydaný orgánem k tomu oprávněným podle státu trvalého pobytu takové osoby, jakož i států, ve kterých se v posledních 5 letech nepřetržitě zdržoval více než 3 měsíce; pokud dokument není příslušným státem vydáván, nahradí jej cizinec čestným prohlášením; pokud stát trvalého pobytu cizince není totožný se státem, jehož je cizinec občanem, předloží cizinec též dokument vydaný státem, jehož je občanem,
b) doklad o ukončeném vysokoškolském vzdělání alespoň magisterského studijního programu „geodézie a kartografie“, „geodézie a katastr nemovitostí“, „geomatika“ nebo „vojenská geodézie a kartografie“ ve studijních oborech uvedených v § 16 odst. 1, popřípadě doklad o uznání takového vzdělání absolvovaného mimo území České republiky; doklady o absolvování vysokoškolského vzdělání zeměměřického směru, které bylo ukončeno před účinností této vyhlášky, se posuzují podle právní úpravy v té době platné,
c) potvrzení o pětileté odborné praxi žadatele v oboru, pro který žádá o udělení úředního oprávnění, vystavené úředně oprávněným zeměměřickým inženýrem, pod jehož vedením si žadatel ve stanovené době prohloubil odborné znalosti pro výkon příslušných zeměměřických činností a získal zkušenosti pro ověřování výsledků zeměměřických činností; občan členského státu Evropské unie, který je držitelem oprávnění obdobného úřednímu oprávnění podle § 13 zákona, připojí k žádosti potvrzení o tříleté odborné praxi pouze v případě, že nebude vykonávat srovnávací zkoušku,
d) úředně ověřený překlad oprávnění obdobného úřednímu oprávnění podle § 13 zákona, je-li žadatelem občan členského státu Evropské unie, který je držitelem takového oprávnění,
e) výsledek zeměměřické činnosti samostatně zpracovaný žadatelem z oblasti zeměměřických činností, pro které žádá o udělení úředního oprávnění, žádá-li o udělení úředního oprávnění podle § 13 odst. 1 písm. a) a b) zákona, opatřený čestným prohlášením žadatele, že výsledek zeměměřické činnosti zpracoval samostatně.
(3) Pokud žadatel vykonával odbornou praxi podle odstavce 2 písm. c) postupně pod vedením několika úředně oprávněných zeměměřických inženýrů, předloží potvrzení o své odborné praxi od každého z nich.
(4) Potvrzení o odborné praxi podle odstavce 2 písm. c) obsahuje
a) jméno, příjmení, titul a číslo položky úředně oprávněného zeměměřického inženýra, pod kterým je veden v seznamu Úřadu,
b) jméno, příjmení, titul a místo trvalého pobytu žadatele, pokud má žadatel trvalý pobyt v České republice; je-li žadatelem cizinec, potvrzení obsahuje jeho jméno, příjmení, den, měsíc, rok a místo narození, státní občanství a adresu, na kterou má být doručována pošta,
c) údaje (po měsících) o období, ve kterém byla vykonána stanovená délka odborné praxe,
d) přehled výsledků zeměměřických činností vykonaných žadatelem ve stanovené době pro odbornou praxi podle odstavce 2 písm. c), které ověřil úředně oprávněný zeměměřický inženýr vydávající žadateli potvrzení,
e) datum, podpis a otisk razítka úředně oprávněného zeměměřického inženýra.
(5) Pokud žadatel vykonal praxi (nebo její část) při vedení katastru nemovitostí a jeho kontrole nebo při vedení a obnově souboru geodetických informací novým mapováním a jeho kontrole, předloží potvrzení orgánu zeměměřictví a katastru nemovitostí obsahující údaje uvedené v odstavci 4 písm. b) a c).
(6) V přehledu výsledků zeměměřických činností podle odstavce 4 písm. d) se uvede u jednotlivých výsledků zeměměřických činností jejich název a pořadové číslo podle evidence výsledků včetně katastrálního území, ve kterém byly zeměměřické činnosti vykonány, a číslo položky zápisu úředně oprávněného zeměměřického inženýra v seznamu vedeném Úřadem. Přehled výsledků zeměměřických činností musí též obsahovat údaj, kde je dokumentace uložena.
(7) Potvrzení o odborné praxi podle odstavce 4 může být nahrazeno čestným prohlášením žadatele v případě, že úředně oprávněnému zeměměřickému inženýrovi, který ověřoval jeho výsledky, úřední oprávnění zaniklo nebo mu bylo odejmuto. Čestné prohlášení musí žadatel doplnit o údaje podle odstavce 4 písm. a) až d).
§ 16
(1) Dokladem o ukončení vysokoškolského studia ve studijním programu uvedeném v § 15 odst. 2 písm. b) a získání příslušného akademického titulu je diplom a vysvědčení o státní zkoušce v oboru „geodézie a kartografie“, „katastr nemovitostí“, „geodézie a katastr nemovitostí“, „geomatika“, „důlní měřictví“, „inženýrská geodézie“ nebo „vojenská geodézie a kartografie“.
(2) Za odbornou praxi podle § 15 odst. 2 písm. c) se považuje výkon zeměměřických činností
a) podle § 12 a 13, nebo
b) při výkonu státní správy katastru nemovitostí a jeho kontrole, pokud je požadováno udělení úředního oprávnění podle § 13 odst. 1 písm. a) nebo b) zákona.
§ 17
Náležitosti žádosti o zánik úředního oprávnění
(1) Písemnou žádost o zánik úředního oprávnění podává úředně oprávněný zeměměřický inženýr Úřadu.
(2) Žádost podle odstavce 1 obsahuje jméno, příjmení, titul fyzické osoby, která žádá o zánik úředního oprávnění, místo trvalého pobytu, číslo položky jejího zápisu v seznamu vedeném Úřadem a její úředně ověřený podpis; žádá-li o zánik úředního oprávnění cizinec, musí být jeho žádost předložena v českém jazyce a musí v ní být uvedena adresa, na kterou má být doručována pošta.
§ 18
Forma ověřování výsledků zeměměřických činností
(1) Ověření odborné správnosti výsledků zeměměřických činností (dále jen „ověření výsledků“) se vždy vyznačuje v pravém dolním rohu poslední strany každé části tvořící výsledek zeměměřických činností. Pokud se tyto části skládají z více listů, musí být vždy pevně spojeny.
(2) Ověření výsledků se vyznačí na všech jeho prvopisech, které jsou předávány objednateli a k využití podle § 4 odst. 2 zákona.
(3) Podpis, datum ověření výsledku a číslo evidence ověřovaných výsledků se připojuje pod otiskem razítka úředně oprávněného zeměměřického inženýra.
(4) Ověření geometrického plánu, jeho kopie a upřesněného přídělového plánu upravuje zvláštní předpis.47a)
(5) Rozměr a vzor razítka úředně oprávněného zeměměřického inženýra jsou stanoveny v příloze (bod 7).
47a) § 71 a § 74a odst. 3 písm. e) vyhlášky č. 190/1996 Sb., ve znění pozdějších předpisů.“.
31. Za § 18 se vkládají nové § 18a, 18b a 18c, které včetně nadpisů znějí:

„Zkouška
§ 18a
Obsah zkoušky
(1) Zkouška se člení na část obecnou, zvláštní a obhajobu žadatelem samostatně zpracovaného výsledku zeměměřické činnosti, žádá-li o úřední oprávnění podle § 13 odst. 1 písm. a) a b) zákona.
(2) Obecná část zkoušky je shodná pro úřední oprávnění udělovaná podle § 13 odst. 1 písm. a), b) a c) zákona a předpokládá znalost právní úpravy
a) katastru nemovitostí a zápisů vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem,
b) zeměměřictví,
c) orgánů státní správy zeměměřictví a katastru nemovitostí.
(3) V rámci obecné části zkoušky musí žadatelé prokázat též znalost obecné právní úpravy na úseku občanského práva týkající se nemovitostí a správního práva, zejména stavebního zákona, správního řízení, pozemkových úprav, ochrany zemědělského půdního fondu a lesního zákona.
(4) Zvláštní část zkoušky pro udělení úředního oprávnění podle § 13 odst. 1 písm. a) zákona předpokládá znalost
a) historie evidování nemovitostí (stabilní katastr, evidence katastru daně pozemkové, pozemkový katastr, pozemková kniha, jednotná evidence půdy, evidence nemovitostí) a problematiky přídělového a scelovacího řízení,
b) obsahu a způsobu vedení souboru popisných informací a souboru geodetických informací katastru nemovitostí,
c) postupů při tvorbě geometrických plánů, zjišťování průběhu hranic a provádění vytyčování hranic pozemků, pozemkových úprav, podmínek pro zápis údajů na základě geometrických plánů do katastru nemovitostí,
d) státního mapového díla velkých měřítek, zejména specifik jednotlivých druhů map vyplývajících z doby a způsobu jejich vzniku,
e) měřických postupů k zajištění předepsané kvality výsledků,
f) postupů při kalibraci a komparaci přístrojů a pomůcek a příslušných dokladů o tom,
g) postupů při budování bodových polí, referenčních systémů, stabilizace a měřických metod určování polohy,
h) předpisů pro vedení a obnovu katastru nemovitostí vydaných Úřadem.
(5) Zvláštní část zkoušky pro udělení úředního oprávnění podle § 13 odst. 1 písm. b) zákona předpokládá znalost
a) rozsahu činností uvedených v odstavci 4 písm. b) a d) až g),
b) informačních systémů na podkladě map malých a středních měřítek, státního mapového díla,
c) předpisů pro obnovu katastru nemovitostí vydaných Úřadem.
(6) Zvláštní část zkoušky pro udělení úředního oprávnění podle § 13 odst. 1 písm. c) zákona předpokládá znalost
a) platných českých technických norem (ČSN) pro geodetické práce ve výstavbě,
b) rozsahu činností uvedených v odstavci 4 písm. e) až g),
c) postupů při vytyčení prostorové polohy a kontrolního měření,
d) činnosti při polohovém a výškovém zaměření stavby nebo technologického zařízení, podkladů pro projekt, dokumentace skutečného provedení staveb.
(7) Žadatel při obhajobě samostatné práce zdůvodňuje postupy, které použil při jejím vyhotovení. Znalostí problematiky z oblasti zeměměřických činností, pro kterou žádá o udělení úředního oprávnění, žadatel prokáže, že práci zpracoval samostatně.
§ 18b
Způsob provádění zkoušky
(1) Termín konání zkoušky sdělí Úřad žadatelům písemně nejméně měsíc předem. Současně se zasláním pozvánky ke zkoušce může Úřad vyžádat, aby nejpozději u ústní zkoušky žadatel předložil některý z výsledků zeměměřických činností uvedený v přehledu podle § 15 odst. 4 písm. d).
(2) Zkouška je ústní a její průběh a vyhlášení jsou veřejné.
(3) Před zahájením zkoušky je ověřena totožnost žadatele.
(4) O průběhu zkoušky a jejím výsledku pořizuje odborná zkušební komise protokol.
(5) Výsledek zkoušky se hodnotí stupněm „prospěl“ nebo „neprospěl“. O výsledku zkoušky je žadatel vyrozuměn ihned po jejím vykonání.
(6) Pokud žadatel u zkoušky neprospěl, je mu sdělen termín, ve kterém může zkoušku opakovat.
(7) Žadateli, který se ze závažného důvodu nemohl dostavit ke zkoušce a svou neúčast náležitě omluvil, určí Úřad náhradní termín zkoušky.
(8) Při zkoušce se postupuje podle zkušebního řádu, který vydá Úřad. Zkušební řád je k nahlédnutí u všech orgánů zeměměřictví a katastru.
§ 18c
Pro obsah a způsob srovnávací zkoušky platí obdobně ustanovení § 18a a 18b.“.
32. V příloze v bodu 1.2 písmeno b) zní:

„b) zhušťovací body,“.
33. V příloze v bodu 1.2 se doplňuje písmeno c), které zní:

„c) podrobné polohové bodové pole.“.
34. V příloze v bodu 2.1 písm. c) se slovo „podrobného“ zrušuje.
35. V příloze v bodu 2.9 písm. e) se za slovo „stabilizaci“ vkládá slovo „, ochraně“.
36. V příloze se za bod 2 vkládá nový bod 3, který zní:

„3. Technické požadavky na zhušťovací body
3.1 Poloha zhušťovacího bodu se volí tak, aby nebyla ohrožena stabilizace značky tohoto bodu a přitom byl bod využitelný pro zeměměřické činnosti.
3.2 Zhušťovací bod se stabilizuje jedním z následujících způsobů
a) povrchovou a jednou podzemní značkou. Povrchovou značkou je kamenný hranol (obvykle žulový) o celkové délce nejméně 700 mm s opracovanou hlavou o rozměrech 160 mm x 160 mm x 100 mm s vytesaným křížkem ve směru úhlopříček na horní ploše hlavy hranolu. Podzemní značkou je kamenná deska o rozměrech nejméně 200 mm x 200 mm x 70 mm s obdobným křížkem jako na povrchové značce. Podzemní značka je umístěna pod povrchovou značkou ve vzdálenosti minimálně 200 mm. Středy křížků, ke kterým se vztahují souřadnice, musí být umístěny ve svislici s mezní odchylkou 5 mm,
b) povrchovou značkou podle písmene a) nebo nivelační značkou s křížkem, popřípadě otvorem, které jsou zabetonovány ve skalním nebo betonovém masivu,
c) kovovým čepem s křížkem osazeným do ploché střechy stavby (střešní stabilizace),
d) dvěma konzolovými značkami, zapuštěnými do svislé plochy staveb (boční stabilizace). Souřadnice bodu jsou vztaženy k vrcholu pomyslného rovnoramenného trojúhelníka, jeho základnu vymezují konzolové značky (vzájemná vzdálenost přibližně 140 cm) a délka ramen je 1390 mm,
e) použitím neporušené stabilizace nivelačního kamene, kde centrem bodu je průsečík úhlopříček horní plochy hlavy kamene nebo střed vrchlíku hřebové značky, nebo
f) použitím trvale signalizovaného bodu (makovice věže kostela apod.).
3.3 Zhušťovací bod bez podzemní značky je vždy zajištěn zajišťovacím bodem ve vzdálenosti maximálně 500 m umístěným tak, aby z něj bylo možno příslušný zhušťovací bod jednoznačně zpětně vytyčit. Zajišťovací bod je stabilizován povrchovou značkou podle bodu 3.2 písm. a) nebo značkou podle bodu 3.2 písm. b), d) a e).
3.4 Trvale signalizovaný zhušťovací bod podle bodu 3.2 písm. f) je vždy zajištěn dvěma zajišťovacími body v maximální vzdálenosti 500 m, stabilizovanými podle bodu 3.2 písm. a) nebo d). Zajišťovací body tvoří se zhušťovacím bodem (centrem) pokud možno rovnostranný trojúhelník se vzájemnou viditelností vrcholů. Výškové úhly z obou zajišťovacích bodů na centrum jsou menší než 45º. Orientace základny (spojnice obou zajišťovacích bodů) je určena globálním systémem určování polohy (GPS), geodeticky (orientace na dva trigonometrické nebo zhušťovací body) nebo astronomicky (měřením na Slunce nebo Polárku).
3.5 Zhušťovací bod musí mít z výšky měřického přístroje orientaci (viditelný směr) na trigonometrický zhušťovací nebo zajišťovací bod nebo na trvalý jednoznačně identifikovatelný bod (orientační směr) nebo na zřízený přidružený orientační bod ve vzdálenosti 80 - 300 m, stabilizovaný povrchovou značkou podle bodu 3.2 písm. a) nebo značkami podle bodu 3.2 písm. b), d) a e).
3.6 K ochraně zhušťovacích, zajišťovacích a orientačních bodů se používají zařízení uvedená v bodu 2.7. Výstražná tabulka má nápis „GEODETICKÝ BOD - POŠKOZENÍ SE TRESTÁ.“.
3.7 Přesnost souřadnic a nadmořských výšek zhušťovacích bodů
Základní střední souřadnicová chyba (relativní přesnost vztažená k nejbližším trigonometrickým a zhušťovacím bodům) je stanovena hodnotou 0,02 m. Mezní odchylka nesmí překročit 2,5násobek této hodnoty. Střední chyba v určení nadmořské výšky je stanovena hodnotou 0,1 m.
3.8 Údaje o zhušťovacích bodech
Údaje obsahují
a) číslo a název bodu,
b) lokalizační údaje o územních jednotkách a katastrálním území, označení listu Státní mapy 1 : 5 000 - odvozené, označení Základní mapy ČR 1 : 50 000, označení triangulačního listu, číslo parcely nebo číslo popisné stavby, na níž je bod umístěn,
c) souřadnice zhušťovacího bodu, jeho nadmořskou výšku s uvedením vztažného místa a údaje o orientaci,
d) místopisný náčrt s vyhledávacími mírami a místopisný popis,
e) údaje o stabilizaci a ochraně bodu,
f) údaje o zřízení bodu.
Je-li ke zhušťovacímu bodu zřízen zajišťovací nebo orientační bod, jsou jeho údaje uvedeny v údajích daného zhušťovacího bodu. Souhrn údajů je obsažen v tiskopisu Českého úřadu zeměměřického a katastrálního.
3.9 Zhušťovací body jsou očíslovány v evidenčních jednotkách, kterými jsou triangulační listy (bod 2.10 a obr. 7).“.
Dosavadní body 3 až 6 se označují jako body 4 až 7.
Čl. II
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. listopadu 2001.

Předseda:
Ing. Šíma, CSc. v. r.