52/1983 Sb.
Zásady koordinační činnosti národních výborů při sdružování prostředků a činností socialistických organizací, schválené usnesením vlády Československé socialistické republiky ze dne 10. března 1983 č. 43, usnesením vlády České socialistické republiky ze dne 13. dubna 1983 č. 88 a usnesením vlády Slovenské socialistické republiky ze dne 30. března 1983 č. 117

52
ZÁSADY
koordinační činnosti národních výborů při sdružování prostředků a činností socialistických organizací, schválené usnesením vlády Československé socialistické republiky ze dne 10. března 1983 č. 43, usnesením vlády České socialistické republiky ze dne 13. dubna 1983 č. 88 a usnesením vlády Slovenské socialistické republiky ze dne 30. března 1983 č. 117
Jedním ze základních předpokladů efektivnosti národního hospodářství je organické sepětí plánovitého zajišťování odvětvové a oblastní proporcionality. Při řešení efektivního a racionálního využití přírodních zdrojů, území, pracovních sil, materiálových, kapacitních a finančních prostředků připadá významná úloha především národním výborům. Národní výbory jako orgány státní moci a správy, odpovídající podle zákona o národních výborech za komplexní rozvoj daného území, jsou povolány k tomu, aby iniciativně navrhovaly a koordinovaly sdružování prostředků a činností socialistických organizací ve všech případech, kdy to vyžaduje celospolečenský zájem.
K zabezpečení úkolů při sdružování prostředků a činností stanoví vlády ČSSR, ČSR a SSR tyto zásady:

I.
Předmět úpravy
(1) Zásady upravují vzájemné vztahy a postup národních výborů a socialistických organizací při sdružování prostředků a činností.
(2) Zásady vymezují organizační a koordinační funkci národních výborů ve vztahu k socialistickým organizacím v období přípravy sdružování, tj. v období předcházejícím uzavření hospodářské smlouvy o sdružení prostředků a činností1) (dále jen „smlouvy o sdružení“).
II.
Účel sdružování
Účelem sdružování prostředků a činností je především
a) na úseku provozních činností
– účelně a hospodárně společně využívat a udržovat zařízení společenské spotřeby, výrobní a nevýrobní sféry (včetně strojního vybavení), např. veřejného, závodního a školního stravování, opravářských a údržbářských dílen, energetických, vodohospodářských, skladových, dopravních a přepravních kapacit, zařízení stavenišť, stavebních dvorů a mechanismů, zdravotnických, ubytovacích, rekreačních a tělovýchovných objektů a zařízení a administrativních budov;
b) na úseku investiční výstavby
– přispět koncentrací investičních prostředků k zefektivnění výstavby, rekonstrukcí, modernizací a rozšiřování zařízení,
– vytvořit potřebné předpoklady pro soustředěnou výstavbu a dosáhnout úspory investičních, materiálových a finančních prostředků, stavebních kapacit, pracovních sil, provozních nákladů a půdního fondu,
– vytvořit podmínky pro časový soulad uspokojování potřeb jednotlivých účastníků sdružení ve střednědobých a ročních plánech socialistických organizací.
III.
Organizační a koordinační činnost národních výborů
(1) Národní výbory podle místní příslušnosti organizují přípravu ke sdružování prostředků a činností pro společnou provozní činnost nebo společnou výstavbu, koordinují přípravu tohoto sdružování a dbají o jeho soulad s celospolečenskými zájmy.
(2) Národní výbory v rámci své organizátorské a koordinační činnosti při řízení ekonomického a sociálního rozvoje svých územních obvodů především
a) vyhledávají možnosti ke sdružování prostředků a činností,
b) schvalují základní směry sdružování prostředků a činností,
c) projednávají návrhy na sdružení a hodnotí je z hledisek oblastní proporcionality, ekonomické efektivnosti, ochrany životního prostředí a dalších celospolečenských zájmů,
d) sledují plnění dohodnutých opatření o postupu při přípravě smluv o sdružení a navrhují další potřebná opatření k jejich uzavření,
e) zaujímají stanoviska k návrhům smluv o sdružení,
f) mohou ukládat povinnost uzavřít smlouvu o sdružení (čl. IV odst. 5).
IV.
Návrhy na sdružování
(1) Ekonomicky zdůvodněné sdružení prostředků a činností navrhují národní výbory, státní, družstevní, společenské a jiné socialistické organizace; národní výbory mohou iniciativně podávat návrhy i v případech, kde se tohoto sdružení samy neúčastní.
(2) Podané návrhy místně příslušné národní výbory projednají a vyhodnotí z hledisek oblastní proporcionality, ekonomické efektivnosti, ochrany životního prostředí a případných dalších celospolečenských zájmů.
(3) Kladně posouzené návrhy projednají národní výbory s organizacemi přicházejícími v úvahu pro sdružení prostředků a činností; tyto organizace jsou povinny projednat potřebu odpovídajících zdrojů se svým nadřízeným orgánem. Při sdružování prostředků k činnostem financovaným z fondu kulturních a sociálních potřeb a z prostředků ROH je třeba souhlasu příslušného odborového orgánu.2)
(4) Souhlasí-li organizace s návrhem na sdružení, uzavřou smlouvu o sdružení nebo dohodnou další postup při přípravě sdružení s termínem, do kdy bude smlouva o sdružení uzavřena.
(5) Nedojde-li ke shodě o uzavření smlouvy o sdružení, může místně příslušný národní výbor uložit organizacím povinnost tuto smlouvu uzavřít. Povinnost k uzavření smlouvy o sdružení lze organizacím uložit jen k činnostem, k nimž jsou oprávněny.3) Před uložením této povinnosti si národní výbor vyžádá stanovisko orgánů nadřízených organizacím.
(6) Při uložení povinnosti uzavřít smlouvu o sdružení uvede národní výbor předmět sdružení, organizace přicházející v úvahu pro sdružení a způsob jejich účasti a stanoví termín pro uzavření smlouvy.
(7) Nesouhlasí-li organizace s uloženou povinností, může požádat o její zrušení. V takovém případě se postupuje obdobně, jako při nápravě nesprávných opatření podle zákona o národních výborech.4)
(8) Příslušnými národními výbory podle odstavce 5 jsou:
a) místní národní výbory a městské národní výbory, jde-li o akce místního významu,
b) okresní národní výbory a národní výbory měst Brna, Ostravy, Plzně a Košic v ostatních případech sdružování,
c) na území hlavního města Prahy a hlavního města SSR Bratislavy národní výbory podle zvláštních předpisů.5)
V.
Realizace sdružení
(1) Akce obsažené ve smlouvě o sdružení jsou organizace povinny promítnout do návrhu svého hospodářského plánu.
(2) Na základě uzavřené smlouvy o sdružení jsou povinny sdružující se organizace a jejich nadřízené orgány zajišťovat pro sdružované akce nebo činnosti sdružení příslušných limitů, ukazatelů, finančních a ostatních prostředků, včetně prostředků neinvestiční povahy a pracovních sil, a to v rámci úkolů, limitů a ukazatelů stanovených státním plánem nebo rozpočtem a jejich rozpisem. Vznikne-li přitom ve výjimečných případech potřeba časové, věcné a objemové koordinace, kterou nelze vyřešit na úrovni příslušných ústředních orgánů, navrhne z jejich podnětu potřebná opatření podle příslušnosti Státní plánovací komise, Česká plánovací komise nebo Slovenská plánovací komise.
(3) Plánování sdružené provozní činnosti nebo investiční akce se uskutečňuje v souladu se zásadami vyhlášenými v Jednotných metodických pokynech pro vypracování návrhů pětiletých a prováděcích plánů; vlastní realizace se řídí právními předpisy a uzavřenou smlouvou o sdružení.
(4) Převody ukazatelů státního plánu při sdružování prostředků se nepovažují za změnu plánu. Delimitační protokoly včetně úprav příslušných ukazatelů státního plánu předkládají ústřední orgány příslušné plánovací komisi, příslušnému statistickému úřadu a Státní bance československé. Vzájemně odsouhlasené převody (úkolů, limitů a ukazatelů státního plánu) nabývají platnosti, pokud příslušná plánovací komise nebo Státní banka československá nesdělí k nim do jednoho měsíce od předložení záporné stanovisko. K tomu ústřední orgány ve svých pokynech stanoví, jak mají organizace v jejich působnosti postupovat při převodu příslušných úkolů a limitů (ukazatelů)6) plánu.

1) Ustanovení § 360a hospodářského zákoníku. Vyhláška federálního ministerstva financí, ministerstva financí ČSR a ministerstva financí SSR č. 151/1978 Sb., o sdružování prostředků socialistických organizací.
2) Vyhláška federálního ministerstva financí a Ústřední rady odborů č. 165/1980 Sb., o fondu kulturních a sociálních potřeb. Zásady Ústřední rady odborů ke sdružování odborových organizací a orgánů mezi sebou a s jinými socialistickými organizacemi (Zpravodaj ROH č. 8/1979).
3) Ustanovení § 18a hospodářského zákoníku. Vyhláška č. 151/1978 Sb. Vyhláška federálního ministerstva financí č. 90/1972 Sb., o financování některých zařízení podnikové společenské spotřeby a některých činností státních hospodářských organizací a organizací zahraničního obchodu.
4) Hlava 5 oddíl 2 zákona o národních výborech.
5) Zákon č. 111/1967 Sb., o hlavním městě Praze. Zákon SNR č. 43/1968 Sb., o hlavním městě Slovenska Bratislavě, ve znění zákona č. 63/1971 Sb., zákonného opatření č. 90/1971 Sb. a zákona č. 121/1971 Sb.
6) Jednotné metodické pokyny pro vypracování návrhů pětiletých a prováděcích plánů.