1014/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra sociální péče o úpravě pracovních a mzdových podmínek salašníků (dojičů).

1014.
Vyhláška
ministra sociální péče
ze dne 22. září 1947
o úpravě pracovních a mzdových podmínek salašníků (dojičů).
Podle § 1 vládního nařízení z 21. prosince 1939, č. 330 Sb., o státním řízení mzdové politiky, stanovím tuto úpravu pracovních a mzdových podmínek salašníků (dojičů).

Část I.
Všeobecná ustanovení.
§ 1.
Rozsah působnosti.
Vyhláška platí
1. místně pro zemi Českou a Moravskoslezskou,
2. věcně pro všechny zemědělské závody,
3. osobně pro salašnické zaměstnance (dojiče) uvedené v § 2 a pro manželky salašnických mistrů nebo samostatných salašnických pomocníků, které v závodě vypomáhají.
§ 2.
Stanovení pojmu salašníků.
Salašníky podle této vyhlášky jsou salašničtí mistři, salašničtí pomocníci a salašničtí učni ve smyslu vyhlášky ministra zemědělství a lesnictví ze dne 17. prosince 1942, č. 431 Sb. (Řád praktického výcviku).
§ 3.
Odborné pomocné síly.
1. Salašničtí pomocníci a učňové jsou odbornými pomocnými silami salašnického mistra. Salašničtí pomocníci jsou ve smluvním pracovním poměru přímo k zaměstnavateli, učni jsou podle Řádu praktického výcviku v učebním poměru k salašnickému mistrovi. Salašnické pomocníky přijímá a propouští zaměstnavatel nebo jeho zástupce, může však tímto oprávněním všeobecně nebo pro jednotlivé případy pověřiti salašnického mistra. Salašnické učně přijímá a propouští salašnický mistr se souhlasem svého zaměstnavatele.
2. Zaměstnavatel se má osobně přesvědčiti, že byt a zaopatření odborných pomocných sil jest bez závad.
§ 4.
Povinnosti salašníků.
1. Salašníci vykonávají práce, které náležejí podle dosavadních zvyklostí k povinnostem jejich zaměstnání nebo ke kterým se smluvně zavázali. Jsou povinni svědomitě a s odbornou znalostí pečovati o zvířata jim svěřená, aby dobře prospívala a přinášela co největší hospodářský užitek.
2. K povinnosti salašníků náleží vykonávati podle pokynů zaměstnavatelových (u učňů podle pokynů salašnického mistra) zejména tyto práce:
Střežiti a ošetřovati svěřená hospodářská zvířata, udržovati je v naprosté čistotě, řezati paznehty, brániti každému úrazu a onemocnění, jakož i zavlečení nemoci z cizí stáje, pečovati o svěřená zvířata též při porodu a v nemoci, v případě potřeby samostatně poskytnouti první pomoc, prováděti nařízené desinfekce, připouštěti býka, po př. voditi krávy k býkům.
Salašníci mající odpovědnost za stáj se nesmějí bez vědomí zaměstnavatele vzdalovati z blízkosti zemědělského závodu. Aby se zabránilo zavlečení nemoci, nesmí salašník a členové jeho rodiny, po př. odborné pomocné síly choditi do cizích stájí, ani pouštěti do stáje nebo v bytě přechovávati osoby zaměstnané v cizí stáji.
Řádně a včas krmiti zvířata, napájeti, vyháněti na pastvu a tam je střežiti. Ošetřovati náležitě telata, přikrmovati a připravovati je k odstavu.
Dojiti odborně krávy ručně nebo strojem dvakrát nebo třikrát denně, před dojením čistiti vemena, prováděti masáž a řádně vydojovati, dopravovati mléko ze stáje na místo v závodě, kde se uskladňuje, prodává, zpracovává nebo odkud se odváží.
Je-li dobytek na pastvě, dopravovati nářadí a nádobí na mléko na místo dojení a zpět. Potah poskytne zaměstnavatel.
Připravovati potřebné krmivo a stelivo, je řezati a pod., chovati v zásobě, dopravovati do stáje, upravovati pro krmení (kropiti, míchati a pod.). Sváží-li se krmivo (zelená píce, chrást, krmná řepa, siláž a pod.) nebo stelivo z větší vzdálenosti (mimo budovy dvora), poskytne zaměstnavatel potah a potřebnou pracovní sílu.
Vyvážeti před každým dojením hnůj ze stáje (pokud nejde o hluboké stáje, ze kterých se hnůj vyváží po delších časových obdobích) a ošetřovati jej na hnojišti podle novodobých zásad vrstvení pěchovaného hnoje do výšky nebo přímo na vůz nakládati.
Udržovati v čistotě stáj, míchárnu (zejména podlahy, chodníky, žlaby a odpadové stružky s kalojemy, jakož i svěřené stájové nářadí a záznamní tabulky) a přilehlou část dvora, zejména se starati, aby močůvka byla rychle a beze ztrát odváděna do močůvkové jímky.
Salašníci ručí za čistotu a neporušenost nadojeného mléka a jsou povinni udržovati v čistotě dojičské nářadí a nádobí na mléko a šetrně s ním zacházeti.
3. Salašníci jsou povinni včas zaměstnavateli oznámiti všechny události a změny ve stáji a na pastvě, jako na př. onemocnění zvířete, ohrožení zdravých zvířat, běhání krav a jalovic a pod., doplňovati záznamy stájové tabulky a vésti přesné záznamy o připouštění, otelení, dojivosti a pod.
4. U salašnických učňů platí tato ustanovení, pokud neodporují povaze učebního poměru.
§ 5.
Pracovní doba a rozsah prací.
1. Konání salašnických prací není omezeno na určité denní hodiny, nýbrž je určeno zvláštní povahou tohoto zaměstnání závislého na přírodních podmínkách. Předpokládá se za všech okolností řádné a včasné vykonání prací blíže uvedených v § 4 tak, jak zájem dobrého hospodaření toho žádá, a to podle zásadních pokynů daných zaměstnavatelem. To platí pro všední dny stejně jako pro neděle a svátky s přihlédnutím k ustanovení § 6.
2. Za obvyklou míru prací salašníků se považuje výkon označený v § 4 pro tento počet kusů velkého dobytka
ve výdojné stájive smíšené stájiv chovné stájia)pro salašnického mistra, samostatného salašnického pomocníka nebo salašnického pomocníka182022b)vypomáhá-li manželka salašnického mistra nebo samostatného salašnického pomocníka, zvyšuje se tento počet o121314c)pro učněv prvním pololetí prvního učebního roku1/3,ve druhém pololetí prvního učebního roku1/2,ve druhém učebním roce3/4,ve třetím učebním roce4/4míry prací stanovené pod písm. a).
3. Zvýšení počtu velkého dobytka nad uvedený obvyklý počet je v menší míře zásadně přípustné. Přesahuje-li počet velkého dobytka, o nějž má pečovati jednotlivý salašník, obvyklou míru uvedenou v odst. 2 na dobu delší než jeden měsíc, zvyšuje se za každý další kus velkého dobytka peněžitá mzda stanovená v § 13 za kus velkého dobytka o 10 %.
4. Poklesne-li počet velkého dobytka, o nějž má pečovati jednotlivý salašník pod obvyklou míru uvedenou v odst. 2 o více než ¼, je salašník povinen přiměřeně vyrovnati svůj pracovní výkon provedením jiných prací v rámci zemědělského závodu, než jaké předpokládá § 4. Zmenšení počtu velkého dobytka o každé 2 kusy pod obvyklou míru prací se počítá při tom za snížení výkonu o jednu hodinu práce. Za každou hodinu této náhradní práce dostane salašník peněžitou mzdu Kčs 6.—.
5. Pokud jde o rozdělení stájí, považují se
a) za stáje výdojné, stáje, v nichž není mladého dobytka,
b) za stáje smíšené, stáje, v nichž některé krávy se připouštějí a celkový počet mladého dobytka ošetřovaného salašníkem nedosahuje 1/3 celkového stavu dobytka,
c) za stáje chovné, stáje, v nichž aspoň 1/3 celkového stavu dobytka činí mladý dobytek.
6. Pro posuzování obvyklé míry prací a pro placení peněžité mzdy se počítají za jeden kus velkého dobytka:
2 kusy mladého dobytka uvázaného,
2 kusy mladého dobytka ve stáji, kde dobytek volně běhá a jestliže salašník sám kydá hnůj,
3 kusy mladého dobytka ve stáji, kde dobytek volně běhá a jestliže salašník sám nekydá hnůj, nebo kde dobytek je na trvalé pastvě,
1 vůl nebo 1 kus dobytka chovaného na žír přes 2 roky,
3—4 kusy vepřů chovaných na žír nebo
2—3 chovné svině, podle polohy stáje a doby, jíž je zapotřebí k ošetření,
12 odstavených selat nad 8 týdnů,
6 běhounů přes 14 týdnů, avšak pod 50 kg živé váhy,
7 ovcí,
5 koz.
Za mladý dobytek se považují jalovice od 8 týdnů až do otelení, nejdéle však do stáří 3 let, býci od 8 týdnů do 2 let.
§ 6.
Práce o nedělích a svátcích.
Z povahy zaměstnání salašníka vyplývá, že práce musí býti vykonávány i o nedělích a svátcích.
Aspoň jednou týdně se musí salašníku poskytnouti nerušený klid 18 hodin, který má připadnouti nejméně jednou za 3 týdny na neděli. Za tohoto klidu je dovoleno konati jen neodkladné salašnické práce, při čemž nutno dbáti toho, aby salašníci měli v neděli odpoledne volno. Kde je to podle počtu salašnických zaměstnanců možno, mohou se zaměstnanci při neodkladných salašnických pracích v neděli střídat (bez zvláštní náhrady), aby každý z nich měl tuto neděli celou volnou. Není-li tento postup možný, musí zaměstnavatel na žádost salašníka opatřiti za něho náhradní sílu, při čemž salašník ztrácí v tomto případě nárok na mzdu.
§ 7.
Pracovní nářadí.
Zaměstnavatel poskytne pracovní nářadí (s výjimkou salašnické stoličky), jehož je třeba k ošetřování dobytka a k bezvadné vlastní práci dojičské. Zaměstnavatel dodá také ručníky do stáje a cedníky, po př. plachetky k cezení mléka. O jejich pravidelné čištění se postará salašník.
§ 8.
Výpomoc manželky.
Vypomáhá-li manželka salašnického mistra nebo samostatného salašnického pomocníka v závodě, budiž to uvedeno v pracovní smlouvě jejího manžela.
§ 9.
Dovolená.
O dovolené platí zákonné předpisy.
§ 10.
Zrušení pracovního poměru.
1. Pracovní poměr salašnických mistrů a samostatných salašnických pomocníků může býti vypověděn ve lhůtě tří měsíců ke konci kalendářního roku. Je-li pro to důležitý důvod (osobní, rodinný, nemoc a pod.), může býti pracovní poměr předčasně zrušen každou ze smluvních stran po předchozí jednoměsíční výpovědi.
2. Pracovní poměr ostatních salašníků lze zrušiti po předchozí měsíční výpovědi ke konci kalendářního měsíce.
3. K vyhledání nového místa poskytne zaměstnavatel salašníkům volno v rozsahu do tří všedních dnů ponechávaje jim plnou mzdu.
4. Každý pracovní poměr v prvních 4 týdnech je považovati za pracovní poměr sjednaný na zkoušku, byť to i nebylo výslovně smluveno. Pracovní poměr smluvený na zkoušku může býti každou stranou rozvázán po předchozí třídenní výpovědi.
Část II.
Mzda.
§ 11.
Výplata mzdy.
1. Mzda salašníka se skládá z naturálních požitků, po př. zaopatření (§ 12), peněžité mzdy (§ 13), zvláštních odměn a prémií (§ 15).
2. Peněžitá mzda, zvláštní odměny i prémie se vyúčtují a vyplácejí měsíčně pozadu nejpozději do 5. dne příštího měsíce.
3. Zaměstnavatel si pořídí pro každého salašníka mzdovou knížku, do níž sám nebo jeho zástupce zapisuje všechny výplaty peněžitých požitků, naturálních dávek, jakož i zákonných srážek. Salašníci potvrdí ve mzdové knížce příjem peněžitých požitků i naturálních dávek.
4. Mzdu všem odborným pomocným silám (§ 3) vyplácí a vyúčtuje zásadně zemědělec nebo osoba jím k tomu zmocněná.
5. Salašnický mistr je povinen předkládati nejpozději do 3. dne následujícího měsíce zaměstnavateli výkazy potřebné pro vyúčtování peněžitých požitků veškerých salašnických zaměstnanců.
6. Zaměstnavatel je oprávněn každému salašníku zadržeti při prvních výplatách mzdy jednu pětinu splatných částek až do výše Kčs 500.— jako jistotu k zajištění náhrady škody pro případ, že by salašník protiprávně porušil smlouvu. Zadržené částky uloží zaměstnavatel salašníkovi na vkladní knížku znějící na jméno salašníkovo a vydá mu o tom potvrzení.
§ 12.
I. Naturální požitky salašnického mistra a samostatného salašnického pomocníka.
Salašničtí mistři a samostatní salašničtí pomocníci s vlastní domácností mají nárok na tyto naturální požitky:
1. Byt, který se má skládati nejméně ze dvou místností s příslušenstvím, jako komora, půda, sklep a pod. Dále se poskytne jiné příslušenství, jako na př. dřevník a chlívek, jakož i rodinná zahrádka do nejvyšší výměry 200 m2.
Zaměstnavatel jest povinen na svůj náklad jednou za rok byt vybíliti, a tam kde je malba, tuto obnoviti jednou za tři roky. Zaměstnanci a příslušníci jejich rodin jsou povinni šetřiti deputátních bytů a jejich zařízení a udržovati je v dobrém stavu, v čistotě a v pořádku. O tom, jaké mají býti byty pro salašníky a v jakém stavu, platí příslušné předpisy o bytové péči pro zemědělské dělníky.
V bytě poskytnutém zaměstnavatelem smějí bez jeho svolení delší dobu, t. j. déle než 4 týdny bydleti kromě manželky (družky) jen nezletilé děti a děti v období, kdy se učí či studují, děti a rodiče práce neschopní, jakož i ostatní členové rodiny u zaměstnavatele zaměstnaní. Osoby zaměstnané v cizí stáji nesmějí v bytě bydleti ani býti přechovávány.
Salašníkům, kteří bydlí ve vlastních domcích nebo v nájmu, náleží náhrada odpovídající ocenění naturálních požitků pro obor veřejnoprávního sociálního pojištění.
2. Není-li jinak postaráno o bezplatné osvětlování (spotřeba elektrického proudu nejvýše do 50 kWh ročně), dostane salašnický mistr nebo samostatný salašnický pomocník na dobu jednoho roku 12 litrů petroleje.
3. Na otop dostane salašnický mistr nebo samostatný salašnický pomocník 16 q kamenného uhlí nebo 24 q hnědého (nebo 30 q lignitového uhlí nebo uhlí horší jakosti, povrchového, nebo 45 q jihomoravského) a 4 prm dříví. Dodává-li se místo uhlí toliko dříví, poskytne se (včítajíc v to uvedené 4 prm dříví) celkem 12 prm dříví. Zaměstnavatel jest povinen svým nákladem přizpůsobiti topné zařízení druhu poskytovaného paliva.
4. Měsíčně předem 90 kg obilí (z poloviny žita a z poloviny pšenice) nebo podle ujednání takové množství jedlé mouky z uvedených druhů obilí, která se vyrábí podle předpisů platných pro vymílání mouky.
5. Denně 2 litry nesbíraného mléka; pro třetí a každé další dítě zvyšuje se denní dávka mléka o ¼ litru.
6. Měsíčně 1 kg tuku (másla nebo vepřového sádla). Tato dávka odpadá, dostane-li salašník od zaměstnavatele ročně jedno sele za cenu platnou pro výrobce, 1 q krmného ječmene a 2 q brambor bezplatně na výkrm vepře. Nárok na dávku tuků zaniká koncem měsíce, ve kterém si salašník nasadí vepře, a to na dobu 12 měsíců.
7. Měsíčně předem 80 kg brambor nebo 10 arů orné půdy s první sadbou, hnojem a potahem. Končí-li pracovní poměr před sklizní brambor, má salašník nárok na náhradu v hotovosti v ceně stanovené pro výrobce za dobu, po kterou neobdržel žádných brambor. Dal-li si sadbu bramborovou sám, bude mu rovněž nahrazena. Končí-li pracovní poměr po sklizni brambor, má zaměstnavatel nárok na odevzdání nebo zaplacení brambor, které by salašníku náležely za zbytek období, na které půda byla přidělena.
8. Salašnickým mistrům a samostatným salašnickým pomocníkům se umožní chovati drůbež v celkovém počtu až do 12 kusů, z čehož jiné drůbeže než slepic nesmí býti více než polovina, a 2 hnízda králíků. Ke krmení uvedeného zvířectva poskytne zaměstnavatel kromě jiného krmiva 3 q zadiny krmného obilí. K chování hus v rozsahu povoleného počtu drůbeže se vyžaduje výslovného svolení zaměstnavatele. Uvedení zaměstnanci ručí za veškeré škody způsobené drůbeží.
II. Zaopatření salašníků.
1. Salašničtí mistři a samostatní salašničtí pomocníci bez vlastní domácnosti mají nárok na úplné zaopatření t. j. na ubytování, otop, osvětlení a stravu nebo na náhradu v hotovosti, rovnající se peněžité hodnotě ubytování a naturálních požitků uvedených v odst. I pod č. 2—8, vypočítané podle způsobu ocenění stanoveného v odst. III, č. 1. Náhrada za ubytování se poskytne podle ocenění stanoveného pro obor veřejnoprávního sociálního pojištění.
2. Ostatní odborné pomocné síly mají nárok na plné zaopatření, t. j. na ubytování, otop, osvětlení a stravu. Zaopatření se poskytuje zpravidla v domácnosti salašnického mistra. Za to dostane salašnický mistr od zaměstnavatele tyto přídavkové naturální požitky na každou pracovní sílu:
zařízenou místnost s potřebným osvětlením,
5 q hnědého uhlí nebo 3½ q černého uhlí ročně,
30 kg obilí měsíčně,
1 litr mléka denně,
½ kg tuku (másla nebo sádla) měsíčně,
25 kg brambor měsíčně,
příplatek na stravu 50 Kčs týdně,
náhradu 600 Kčs ročně za poskytnutí ložního prádla a ručníků, praní a udržování prádla (i osobního) v pořádku. Ložní prádlo se vyměňuje jednou měsíčně, ručníky jednou týdně.
U učňů může býti poskytnuta jedna zařízená místnost pro dvě osoby.
III. Všeobecná ustanovení o naturálních požitcích.
1. Pokud naturální dávky nesmějí nebo nemohou býti podle toho času platných předpisů dodány, jest je nahraditi podle ocenění, jež bude pro tento účel zvlášť stanoveno. Dokud nebude taková úprava vydána, přísluší náhrada v hotovosti za ceny úředně stanovené pro výrobce. Bylo-li by stanoveno několik takových cen, vypočte se náhrada podle průměrné ceny. Jde-li o věcné požitky, jež se v zemědělském závodě nevyrábějí, přísluší náhrada za ceny úředně stanovené pro spotřebitele.
2. Naturální požitky mohou býti zejména se zřetelem k místním výrobním poměrům nahrazeny se souhlasem zaměstnancovým v penězích nebo opačně, část peněžitých požitků může býti po dohodě obou stran nahrazena požitky naturálními. Naturální požitky mohou býti poskytovány také v jiném složení, avšak jen tak, aby jejich hodnota se rovnala hodnotě naturálních požitků shora uvedených.
3. Naturální požitky, které snad salašník nespotřebuje, má nabídnouti zaměstnavateli za cenu stanovenou obdobně jako v odst. 1. Jen v případě, že zaměstnavatel nepřijme tuto nabídku, může salašník takové naturální požitky volně prodati, pokud to neodporuje zákonným ustanovením.
§ 13.
Peněžitá mzda.
A. Salašnický mistr a samostatný salašnický pomocník.
1. Peněžitá mzda salašnického mistra a samostatného salašnického pomocníka jest odstupňována podle kusů velkého dobytka, o který pečuje, a činí za každý kus velkého dobytka Kčs 1.20 denně. Vypomáhá-li manželka, platí se ještě příplatek Kčs 1.— denně za každý kus velkého dobytka, který přesahuje počet 23 ošetřovaných kusů velkého dobytka. Salašnický mistr dostane příplatek za dozor Kčs 0.30 denně za každý kus velkého dobytka, který přesahuje počet 20 kusů velkého dobytka ve stáji pod jeho odpovědností ošetřovaného, po př. místo toho Kčs 0.40 denně za každý kus velkého dobytka, který jest ošetřován učni. Toto měřítko pro uvedené příplatky platí stejně ve všech stájích bez zřetele na ustanovení § 5, odst. 2.
2. Výpomoc manželky jest hodnotiti 1/3 peněžité mzdy salašnického mistra nebo samostatného salašnického pomocníka.
B. Salašničtí pomocníci.
Peněžitá mzda salašnických pomocníků je odstupňována podle kusů velkého dobytka, o který pečují a činí za každý kus velkého dobytka Kčs 0.90 denně.
§ 14.
Vychovávací příspěvky salašnických učňů.
Vychovávací příspěvky salašnických učňů upravuje zvláštní vyhláška, kterou však nejsou dotčeny zvláštní odměny a prémie za výkon podle této vyhlášky.
§ 15.
Zvláštní odměny a prémie.
I. Zvláštní odměny za výkon.
1. Všem salašníkům, též učňům a vypomáhajícím manželkám se vyplácí zvláštní odměna podle množství nadojeného mléka.
2. Zvláštní odměna za jeden litr nadojeného mléka
při průměrné dojivosti do 8 litrů (v průměru celé stáje a jednoho měsíce na jednu krávu a den) činíKčs 0.22,při průměrné dojivosti 8 l a výšeKčs 0.25,při dojivosti 10 l a výšeKčs 0.28,při dojivosti 12 l a výšeKčs 0.32,při dojivosti 14 l a výšeKčs 0.40.
3. Výjimkou náleží učňům v prvním učebním roce z těchto zvláštních odměn Kčs 0.15 za 1 litr nadojeného mléka; rozdíl do výše stanovené odměny náleží salašnickému mistrovi.
II. Prémie za přírůstek na váze.
Salašnický mistr a samostatný salašnický pomocník má nárok na tyto prémie za jeden kg přírůstku u jednotlivého kusu:
a)hovězího dobytkapo odstavu do jednoho rokuKčs 0.20,dobytka ve stáří od 1 do 2 letKčs 0.35,dobytka staršího 2 rokyKčs 0.50,b)vepřového dobytka po odstavuKčs 0.10.
Zjišťování přírůstku váhy nutno prováděti nejméně dvakrát do roka.
III. Prémie při odstavu nebo při prodeji.
1. Salašnickému mistru a samostatnému salašnickému pomocníkovi přísluší tyto prémie při prodeji a odstavu dobytka:
Kčsza telata řádně odstavená, jakmile dosáhnou stáří 6 týdnů28.—,při prodeji jatečného dobytka (včetně telat) za kus14.—,při prodeji dobytka na aukcích 2%, po př. jde-li o první rok odpovědné činnosti u tohoto stavu dobytka, jen 1% ceny, jíž bylo dosaženo při aukci,při prodeji jatečných býků28.—,při prodeji býků k chovu pod 12 měsíců a jalovic do otelení35.—,při prodeji krav k chovu49.—,při prodeji nebo odstavu selete do 14 týdnů4.—,při prodeji vykrmeného vepře na porážku8.—,při prodeji kanců k chovu přes 14 týdnů14.—,při prodeji kanců k chovu přes 6 měsíců21.—,při prodeji sviní k chovu přes 14 týdnů14.—,při prodeji sviní k chovu přes 9 měsíců21.—.
2. Za zvířata nouzově poražená se prodejní prémie neposkytuje.
§ 16.
Náhrada jízdného a stěhovacích nákladů.
1. Zaměstnavatel zaplatí náklady jízdného (III. třída železnice nebo autobus) salašníku, který se přijel představiti, jestliže uchazeče o místo přímo vyzval, aby se osobně představil.
2. Salašníci s vlastní domácností mají nárok, aby jim byly zaplaceny stěhovací náklady řádně doložené. Pro stěhování jest zpravidla použíti železnice, pokud jiný způsob stěhování není levnější.
Salašnickým mistrům a samostatným salašnickým pomocníkům se zaplatí jízdné III. třídy také za manželku, děti od 4 do 14 roků, jakož i nutné náklady spojené s dopravou svršků po železnici.
3. Pokud se přistěhují se salašnickým mistrem také pomocné síly, zaplatí se za ně jízdné III. třídy.
4. Stěhovací náklady se zaplatí z poloviny za dva měsíce po přistěhování, z poloviny po uplynutí jednoho roku; náklady jízdného se nahradí najednou při nastoupení místa. Zaplacená polovina stěhovacích nákladů může býti sražena ze mzdy, jestliže salašník před uplynutím jednoho roku zruší pracovní poměr bez důležitého důvodu nebo právem je propuštěn s okamžitou platností.
5. Při nastoupení místa nebo při řádném ukončení pracovního poměru poskytne zaměstnavatel bezplatně potřebný potah k přepravě stěhovaných svršků až do nejbližší železniční stanice nebo na místo, které není vzdálenější než tato stanice. Postihuje-li tato povinnost při změně pracovního místa oba zaměstnavatele, poskytne potah zaměstnavatel, u něhož salašník nastupuje místo.
§ 17.
Odměna za věrné služby.
1. Salašnickým mistrům, samostatným salašnickým pomocníkům a jejich manželkám, které pravidelně vypomáhaly ve stáji a staraly se nejméně o 8 dojnic, jakož i salašnickým pomocníkům, pracujícím nepřetržitě u téhož zaměstnavatele nebo v témže zemědělském závodě, poskytne zaměstnavatel tyto odměny jako uznání za věrné konání služeb:
I. Salašnickému mistru a samostatnému salašnickému pomocníku s vlastní domácností
Kčspo 1. roce nepřetržitého zaměstnání v závodě90.—,po 2. a 3. roce nepřetržitého zaměstnání v závodě150.—,po 4. a 5. roce nepřetržitého zaměstnání v závodě300.—,po 6. až 8. roce nepřetržitého zaměstnání v závodě375.— apo 9. a každém dalším roce nepřetržitého zaměstnání v závodě450.—.
II. Samostatným salašnickým pomocníkům bez vlastní domácnosti, salašnickým pomocníkům a v závodě vypomáhajícím manželkám salašnických mistrů a samostatných salašnických pomocníků
Kčspo 1. roce nepřetržitého zaměstnání v závodě75.—,po 2. a 3. roce nepřetržitého zaměstnání v závodě150.—,po 4. a 5. roce nepřetržitého zaměstnání v závodě225.—,po 6. až 8. roce nepřetržitého zaměstnání v závodě300.— apo 9. a každém dalším roce nepřetržitého zaměstnání v závodě375.—.
2. Odměna za věrné konání služeb se vyplatí ke konci kalendářního roku.
Část III.
Závěrečná ustanovení.
§ 18.
1. Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. června 1947.
2. Tímto dnem pozbývá účinnosti vyhláška ze dne 8. srpna 1941 o úpravě pracovních a mzdových podmínek salašníků (dojičů) (Ú. l. č. 186/1941, běž. č. 641) ve znění vyhlášek ze dne 1. března 1943 (Ú. l. č. 51/1943, běž. č. 144) a ze dne 1. prosince 1945 (Ú. l. I č. 153/1945, běž. č. 576).

Za ministra:
Dr. Popel v. r.