937/1947 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o výkupních cenách stonkového Inu ze sklizně 1947.

937.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 30. srpna 1947
o výkupních cenách stonkového lnu ze sklizně 1947.
Na základě usnesení vlády ze dne 28. března 1947 k návrhu ministra zemědělství stanoví nejvyšší úřad cenový podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového v dohodě s ministerstvem financí tyto výkupní ceny stonkového lnu roseného i neroseného ze sklizně 1947:

§ 1.
Nerosený len stonkový bez semene a se semenem.
Výkupní ceny neroseného lnu stonkového jsou stanoveny v § 2 a § 3 této vyhlášky.
§ 2.
Jakostní třídy a ceny stonkového lnu neroseného.
Jakostní třídy a ceny stonkového lnu neroseného jsou tyto:
Jakostní třídaPrůměrný počet bodů podle § 3, odst. 2Nejmenší délka stonkuCena za 100 kg stonkového lnu neroseného bez semene se semenemKčsKčsI.1 až 1.2575 cm540.—506.—II.1.5070 cm450.—416.—III.1.75 až 265 cm360.—338.—IV.2.5060 cm281.—270.—V.2.75 až 350 cm214.—225.—
§ 3.
Způsob hodnocení stonkového lnu neroseného.
(1) Stonkový len nerosený se hodnotí takto:
Bodovací činitelBodovací znakPočet bodů1.Barva lnu:světlá1slabě odchylná, ale stejnoměrná2špatné vybarvení a pruhovitost32.Síla stonku:stonek normální až jemný, vláčný1silný, ale vláčný2hrubý, dřevovitý, tvrdý nebo nestejnoměrný33.Rozvětvení:jen ve špičce stonku1jen v hořejší pětině stonku2více a hlouběji rozvětvený stonek34.Stonek:bezvadně rovný1trochu křivý2ležák nebo narosený stonek35.Plevel, choroby:len bez plevele, zdravý1částečně zaplevelený (neškodný plevel, nikoli jílek, lebeda, povázka, kokotice, rdesno)2se znaky choroby, silně zaplevelený36.Celkový vzhled:dobrý1střední2špatný3
(2) Průměrný počet bodů se vypočte tím způsobem, že se součet bodů zjištěných podle odstavce 1 dělí číslem 6.
(3) Stonky, jejichž hodnota je mezi dvěma nejbližšími jakostními třídami podle § 2, se ocení průměrnou cenou mezi nejblíže vyšší a nejblíže nižší jakostní třídou takto:
Jakostní třídaCena za 100 kg stonkového lnu neroseného bez semene se semenemKčsKčsI b495.—461.—II b405.—377.—III b320.60304.—IV b247.50247.50
(4) Neodpovídá-li délka stonku jakostní třídě podle průměrného počtu bodů, nutno ocenit nerosené lny delší než 60 cm cenou vyplývající z průměru ceny jakostní třídy, do níž len patří podle délky stonku, a z ceny jakostní třídy podle průměrného počtu bodů takto:
Jakostní třída podle průměrného počtu bodůJakostní třída podle délky stonkuOznačeníPrůměrná cena za 100 kg stonkového lnu neroseného bez semene se semenemKčsKčsI.II.I/II.495.—461.—I.III.I/III.450.—422.—I.IV.I/IV.410.50388.—II.III.II/III.405.—377.—II.IV.II/IV.365.50343.—III.IV.III/IV.320.50304.—
Nerosený len nad 50 cm do 60 cm dlouhý může být zařaděn nejvýše do IV. jakostní třídy.
§ 4.
Stonkový len rosený.
Výkupní ceny roseného lnu stonkového jsou stanoveny v § 5 a § 6 této vyhlášky.
§ 5.
Jakostní třídy a ceny stonkového lnu roseného.
Jakostní třídy a ceny stonkového lnu roseného jsou tyto:
Jakostní třídaPrůměrný počet bodů podle § 6, odst. 2Nejmenší délka stonkuCena za 100 kg stonkového lnu rosenéhoKčsI.1 až 1.2570 cm788.—II.1.5065 cm664.—III.1.75 až 260 cm540.—IV.2.5055 cm428.—V.2.75 až 350 cm326.—
§ 6.
Způsob hodnocení stonkového lnu roseného.
(1) Stonkový len rosený se hodnotí takto:
Bodovací činitelBodovací znakPočet bodů1.Jakost a stejnoměrnost rosení:len dobře a stejnoměrně rosený, jednotná barva1nestejnoměrně rosený, barva nestejná4špatně urosený, pruhovitý, špatně zbarvený62.Síla stonku:stonek normální až jemný, vláčný1silný, ale vláčný2hrubý, dřevovitý, nebo nestejnoměrný33.Rozvětvení:jen ve špičce stonku1jen v hořejší pětině stonku2více a hlouběji rozvětvený stonek34.Stonek:bezvadně rovný1trochu křivý2ležák35.Plevel, choroby:len bez plevele, zdravý1částečně zaplevelený, zdravý2silně zaplevelený, se znaky choroby36.Celkový vzhled a příprava lnu:dobrý, dobře urovnaný1střední2špatný3
(2) Průměrný počet bodů se vypočte tím způsobem, že se součet bodů zjištěných podle odstavce 1 dělí číslem 6.
(3) Stonky, jejichž hodnota je mezi dvěma nejbližšími jakostními třídami podle § 5, se ocení průměrnou cenou mezi nejblíže vyšší a nejblíže nižší jakostní třídou takto:
Jakostní třídaCena za 100 kg stonkového lnu rosenéhoKčsI b726.—II b602.—III b484.—IV b377.—
(4) Neodpovídá-li délka stonku jakostní třídě podle průměrného počtu bodů, nutno ocenit rosený len delší než 55 cm cenou vyplývající z průměru ceny jakostní třídy, do níž len patří podle délky stonku, a z ceny jakostní třídy podle průměrného počtu bodů takto:
Jakostní třída podle průměrného počtu bodůJakostní třída podle délky stonkuOznačeníPrůměrná cena za 100 kg stonkového lnu rosenéhoKčsI.II.I/II.726.—I.III.I/III.664.—I.IV.I/IV.608.—II.III.II/III.602.—II.IV.II/IV.546.—III.IV.III/IV.484.—
Rosený len nad 50 cm do 55 cm dlouhý může být zařaděn nejvýše do IV. jakostní třídy.
Všeobecná ustanovení.
§ 7.
(1) Ceny stanovené v §§ 2, 3, 5 a 6 jsou pevné a rozumějí se i s daní z obratu.
(2) U stonků poškozených kroupami se při zařaďování do jakostní třídy přihlédne přiměřeně k velikosti tohoto poškození, u lnů pozdě setých a polehlých k horší jakosti vlákna.
(3) Polehlý stonek (ležák) nesmí být zaplacen cenou vyšší než která odpovídá III. jakostní třídě.
(4) U lnu horší jakosti než je stanovena pro V. jakostní třídu (pocuchaný len, shrabky, len pohnilý a chorobami silně napadený) se sníží ceny přiměřeně k stupni znehodnocení.
(5) Za mlácený nerosený len, lisovaný v balících, nesmí být placeno více než za V. jakostní třídu.
(6) Nedojde-li k dohodě mezi kupujícím a prodávajícím o zařadění stonkového lnu do příslušné jakostní třídy, postupuje se podle ustanovení § 6 vyhlášky ministra zemědělství a lesnictví ze dne 13. října 1942, č. 362 Sb., kterou se upravuje odbyt a zpracování lnu, ve znění vyhlášky ministra zemědělství ze dne 11. dubna 1946 (Ú. l. I č. 66/1946, běž. č. 1030), při čemž u stonkového lnu roseného je třeba ještě přihlížeti k výdajnosti vlákna.
(7) Odmítne-li kupující vykoupit len, který se podle jeho názoru nehodí k tírenskému zpracování, postupuje se podle ustanovení § 6 vyhlášky citované v předešlém odstavci. Rozhodne-li rozhodčí Ústředního lnářského svazu, že se zboží podle zaslaného vzorku k tírenskému zpracování nehodí, určí Ústřední lnářský svaz způsob jeho dalšího použití.
(8) U vlhkého lnu se zjistí zkouškou průměrného vzorku vlhkost lnu; přesahuje-li 15%, odečte se váha přesahující 15% přípustné vlhkosti od váhy partie.
(9) Plevel, nečistoty a podrost, přesahují-li 2% váhy, odečtou se od váhy partie.
(10) Délka stonku se měří od nasazení kořene do středu rozvětvení; síla stonku se měří v polovici stonku.
(11) Stanovené ceny se rozumějí franko vagon nejbližší nakládací železniční stanice pěstitele, kde je nádražní nebo jiná veřejná váha, po případě franko vagon nakládací železniční stanice, kterou určí Ústřední lnářský svaz [§ 3, písm. b) vyhlášky citované v odstavci 6], nebo franko skladiště tírny lnu, nebo franko tírna, nečiní-li dopravní cesta k uvedené železniční stanici, ke skladišti tírny lnu nebo k tírně více než 10 km od místa, kde pěstitel len skladuje. Nájemné za potřebné vagonové plachty jde na vrub kupujícího.
(12) Za dopravu lnu přes 10 km na nejbližší nebo Ústředním lnářským svazem určenou železniční stanici nebo do skladiště tírny lnu nebo do tírny náleží pěstiteli náhrada za dovoz v částce 1.50 Kčs za 100 kg nákladu a každý další kilometr. Vzdálenost při dopravě se počítá od středu osady, kde je len uskladněn, k přejímacímu místu. Vzdálenost přes 500 m se počítá za celý 1 kilometr.
(13) Při přepravě drahou je pro zúčtování výkupní ceny rozhodující váha zjištěná železniční stanicí nebo váha zjištěná na jiné veřejné váze. Při dopravě jiným způsobem než drahou je pro zúčtování rozhodující váha zjištěná na cejchované váze.
(14) Výkupní cena po srážce výloh podle zvláštních ustanovení je splatná nejpozději do 14 dnů po provedení výkupu.
§ 8.
Ceny stanovené touto vyhláškou se zaplatí pěstitelům za stonkový len ze sklizně 1947. Rozdíl mezi výkupními cenami podle této vyhlášky a výkupními cenami platnými pro stonkový len ze sklizně 1946 bude uhrazen ze zvláštních prostředků k tomu určených, po případě z prostředků ministerstva zemědělství.
§ 9.
Nejvyšší úřad cenový může v dohodě s ministerstvy zemědělství a financí povolit nebo nařídit výjimky z ustanovení této vyhlášky.
§ 10.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle části čtvrté vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového a podle předpisů toto nařízení měnících nebo doplňujících.
§ 11.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem po vyhlášení.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Maur v. r.