430/1950 Ú. l. I
Vyhláška státního úřadu plánovacího, kterou se vydávají závazné směrnice pro rozpočetnictví podniků cestovního ruchu.

430.
VYHLÁŠKA
státního úřadu plánovacího
ze dne 27. června 1950,
kterou se vydávají závazné směrnice pro rozpočetnictví podniků cestovního ruchu.
Státní úřad plánovací vydává podle § 2 odst. 1 zákona č. 116/1946 Sb., o jednotné organisaci podnikového početnictví, a podle vládního nařízení č. 202/1948 Sb., kterým se stanoví jednotné rozpočetní zásady (dále jen „vládní nařízení“), pro rozpočetnictví podniků cestovního ruchu tyto závazné směrnice:

Část první.
Podnikový rozpočet.
§ 1.
(1) Podniky cestovního ruchu musí sestavovati podnikový rozpočet podle této vyhlášky, aby se v nich mohlo uskutečniti v plném rozsahu hospodaření podle rozpočtu.
(2) Skládá-li se podnik cestovního ruchu z více samostatně hospodařících a samostatně financovaných závodů, po případě oblastních správ, musí sestavovati podnikový rozpočet i tyto závody, po případě oblastní správy.
§ 2.
Podnikový rozpočet podle § 8 odst. 1 vládního nařízení skládá se v podnicích cestovního ruchu
a) z rozvahových rozpočtů, ke kterým patří rozpočet investičního majetku, rozpočet zásob, rozpočet finančního majetku a pasiv včetně rozpočtu příjmů a výdajů a rozpočet kmenového jmění,
b) z výsledkového rozpočtu a
c) z rozpočetní závěrky.
§ 3.
(1) Podnikový rozpočet se musí sestavovati pro roční a čtvrtletní rozpočetní období. Čtvrtletní podnikové rozpočty se musí sestavovati postupně pro každé jednotlivé čtvrtletí.
(2) V rámci čtvrtletního podnikového rozpočtu se musí sestavovati pro měsíční rozpočetní období (§ 11 odst. 2 vládního nařízení)
a) rozpočet zásob, rozpočet příjmů a výdajů a výsledkový rozpočet ve všech podnicích cestovního ruchu,
b) rozpočet kmenového jmění v národních podnicích cestovního ruchu.
(3) Rozpočty uvedené v odstavci 2 se musí sestavovati současně pro všechna měsíční rozpočetní období téhož čtvrtletí a musí se zachovati početní shoda mezi těmito rozpočty a příslušným čtvrtletním podnikovým rozpočtem.
(4) Měsíční rozpočetní období v rozpočtech uvedených v odstavci 2 se musí shodovati se zúčtovacím obdobím provozního účetnictví nebo s jeho násobkem.
§ 4.
(1) V rozpočetních zápisech se musí používati názvů nebo číselných označení, z nichž je zřejmý vztah těchto zápisů k zápisům ostatních oborů podnikového početnictví, vyjadřujícím jejich splnění.
(2) Rozpočetní zápisy jednotlivých rozpočtů se mohou provésti na několika listinách, je-li zajištěna jejich vzájemná spojitost; rozpočetní zápisy několika rozpočtů se mohou provésti na jediné listině, je-li z rozpočetních zápisů zřejmé, kterého rozpočtu se týkají.
(3) Rozpočetní zápisy, opakující se v rozpočtech téhož podnikového rozpočtu, stačí provésti pouze jednou, je-li jejich opakování buď zřejmé z odvolání nebo jinak vyznačeno.
Část druhá.
Rozvahové rozpočty.
Oddíl I.
Rozpočet investičního majetku.
§ 5.
(1) Rozpočet investičního majetku musí obsahovati
a) stav investičního majetku k počátku a ke konci rozpočetního období,
b) přírůstky a úbytky investičního majetku v rozpočetním období.
(2) Stavy, přírůstky a úbytky investičního majetku podle odstavce 1 se musí rozčleniti podle účtových skupin účtové třídy 0 směrné účtové osnovy, stanovených v § 1 a v § 4 odst. 3 písm. c) vyhlášky generálního sekretariátu Hospodářské rady č. 940/1948 Ú. l. I, kterou se vydávají závazné směrnice pro finanční účetnictví podniků obchodních, dopravních a cestovního ruchu (dále jen „směrná účtová osnova“).
§ 6.
Odpisy investic se zachycují oprávkami k investičnímu majetku, rozčleněnými
a) v ročním rozpočtu investičního majetku podle účtových skupin 01 až 08 směrné účtové osnovy,
b) ve čtvrtletních rozpočtech investičního majetku aspoň souhrnně na
aa) oprávky odpovídající odpisům běžného ročního rozpočetního období a
bb) ostatní oprávky (včetně oprávek k investičnímu majetku převedenému souvztažnou změnou kmenového jmění).
Oddíl II.
Rozpočet zásob.
§ 7.
(1) Rozpočet zásob musí obsahovati
a) stav zásob k počátku a ke konci rozpočetního období,
b) přírůstky a úbytky zásob v rozpočetním období; u rozpracovaných výrobků stačí zachytiti místo přírůstků a úbytků jen změny jejich stavu v rozpočetním období.
(2) Stavy, přírůstky a úbytky zásob podle odstavce 1 se musí rozčleniti podle skupin zásob, pro které se musí zříditi v účtové třídě 1 odborové účtové osnovy aspoň po jednom samostatném účtu.
(3) Přírůstky zásob se musí kromě rozčlenění podle skupin zásob (odstavec 2) ještě rozčleniti na přírůstky
a) nákupem,
b) vlastní výrobou a
c) ostatní.
(4) Úbytky zásob se musí kromě rozčlenění podle skupin zásob (odstavec 2) ještě rozčleniti na úbytky
a) vlastní spotřebou,
b) odbytem a
c) ostatní.
§ 8.
Zásobami podle § 7 se rozumějí nápoje, potraviny, pomocné a provozovací látky, obchodní zboží, drobné a krátkodobé předměty a ostatní hmotné předměty s výjimkou investic a jde-li o podniky cestovního ruchu, které provozují i jinou výrobní činnost, také veškeré suroviny, materiál, jakož i rozpracované a hotové výrobky.
Oddíl III.
Rozpočet finančního majetku a pasiv.
§ 9.
(1) Rozpočet finančního majetku a pasiv musí obsahovati
a) stav hotovostí, jakož i pohledávek a dluhů u peněžních ústavů k počátku a ke konci rozpočetního období, dále příjmy a výdaje v rozpočetním období (rozpočet příjmů a výdajů),
b) stav ostatního finančního majetku a pasiv k počátku a ke konci rozpočetního období, dále přírůstky a úbytky ostatního finančního majetku a pasiv v rozpočetním období.
(2) V rozpočtu finančního majetku a pasiv není dovoleno kompensovati majetek a pasiva.
§ 10.
(1) Počáteční a konečný stav dluhů u peněžních ústavů podle § 9 odst. 1 písm. a) se musí rozčleniti podle druhů úvěru.
(2) Příjmy a výdaji podle § 9 odst. 1 písm. a) se rozumějí přírůstky a úbytky hotovostí, jakož i pohledávek a dluhů u peněžních ústavů, bez vzájemných převodů.
(3) Příjmy se musí rozčleniti podle jejich pramenů, výdaje podle jejich účelu.
(4) V podnicích cestovního ruchu, které nejsou národními podniky, musí se stavy pohledávek a dluhů u peněžních ústavů, jakož i příjmy a výdaje investiční povahy zachytiti odděleně.
§ 11.
Stavy, přírůstky a úbytky ostatního finančního majetku a pasiv podle § 9 odst. 1 písm. b) se musí rozčleniti aspoň podle účtových skupin účtové třídy 2 směrné účtové osnovy; přechodné a dohadné položky lze zachytiti společně, avšak rozčleněné podle jednotlivých nákladových a výnosových druhů (aktivní a pasivní složky vyplývající z časového rozlišování nákladů a výnosů).
Oddíl IV.
Rozpočet kmenového jmění.
§ 12.
(1) Rozpočet kmenového jmění musí obsahovati
a) stav kmenového jmění k počátku a ke konci rozpočetního období,
b) přírůstky a úbytky kmenového jmění v rozpočetním období.
(2) Stavy, přírůstky a úbytky kmenového jmění podle odstavce 1 se musí rozčleniti podle toho, zda jde o stavy, přírůstky a úbytky základního fondu nebo obratového fondu.
§ 13.
V podniku cestovního ruchu, který není národním podnikem, se upraví název rozpočtu uvedeného v § 12 v souladu s právní formou podniku; rozčlenění tohoto rozpočtu se provede podle účtových skupin 90 až 96 směrné účtové osnovy.
Část třetí.
Výsledkový rozpočet.
§ 14.
(1) Výsledkový rozpočet musí obsahovati
a) rozpočtované náklady a výnosy v rozpočetním období, druhově rozčleněné (nákladové a výnosové druhy),
b) rozpočtovaný hospodářský výsledek za rozpočetní období.
(2) Náklady, výnosy a hospodářský výsledek podle odstavce 1 se musí rozčleniti podle středisek, s nimiž souvisí. Přitom musí býti ve výsledkovém rozpočtu zachyceny druhotné náklady a vnitropodnikové výnosy, vyplývající zejména z vnitropodnikových výkonů, které si střediska vzájemně poskytují.
§ 15.
Výsledkový rozpočet, zejména pokud se týká nákladových a výnosových druhů a středisek, musí se shodovati ve své organisaci s provozním účetnictvím, aby se umožnilo provádění rozpočetní kontroly výsledkového rozpočtu účetními zápisy provozního účetnictví.
§ 16.
(1) Rozpočtované náklady a výnosy se musí rozlišovati časově a věcně.
(2) Druhotné náklady a vnitropodnikové výnosy, vyplývající zejména z vnitropodnikových výkonů, které si střediska vzájemně poskytují, musí se zachycovati tak, aby při sestavování rozpočetní výsledovky bylo umožněno jejich vyloučení ze souhrnů vypracovaných ze čtvrtletních a ročních výsledkových rozpočtů podle § 18.
§ 17.
(1) Hospodářský výsledek podniku ve výsledkovém rozpočtu se musí rozlišiti na provozní a neprovozní.
(2) Do neprovozního hospodářského výsledku podniku patří výsledky neutrálního střediska.
§ 18.
V podnicích cestovního ruchu se musí vypracovati souhrn ze čtvrtletních a ročních výsledkových rozpočtů v rozčlenění podle nákladových a výnosových druhů (§ 14 odst. 1) za jednotlivé závody, po případě za oblastní správy, a za celý podnik.
Část čtvrtá.
Rozpočetní závěrka.
§ 19.
Rozpočetní závěrka se skládá
a) z rozpočetní rozvahy, která souborně podává stav majetku, kmenového jmění a pasiv ke dni, kterým se končí rozpočetní období,
b) z rozpočetní výsledovky, která souborně podává náklady a výnosy za rozpočetní období a ve které se vykazuje hospodářský výsledek podniku za rozpočetní období.
§ 20.
Hospodářský výsledek podniku ve výsledkovém rozpočtu musí souhlasiti s hospodářským výsledkem podniku, vykázaným v rozpočetní závěrce.
§ 21.
Položky rozpočetní závěrky se musí rozčleniti podle vzorce účetní závěrky stanoveného pro podniky cestovního ruchu.
§ 22.
V položkách rozpočetní výsledovky nesmějí býti zahrnuty druhotné náklady a jim odpovídající vnitropodnikové výnosy.
Část pátá.
Sestavování rozpočtů.
§ 23.
(1) Rozpočty vytyčují směrnici, závaznou pro hospodaření podniku, jeho závodů a středisek v rozpočetním období.
(2) Pří sestavování rozpočtů se musí dbáti toho, aby se uskutečňovalo záměrné a neustálé zhospodárňování provozu středisek, závodů a tím i podniku jako celku.
§ 24.
Rozpočty se musí sestavovati především podle úkolů, které podniku připadají při provádění a plnění jednotného hospodářského plánu v rozpočetním období, a dále zejména podle
a) pokynů orgánů podnikům nadřazených,
b) potřeb cestovního ruchu a rekreace pracujících,
c) technicko-hospodářských norem,
d) zápisů ostatních oborů podnikového početnictví a
e) výsledků rozpočetní kontroly za minulá rozpočetní období.
Část šestá.
Úprava rozpočtů.
§ 25.
Úprava rozpočtů podle § 6 odst. 1 vládního nařízení se musí písemně odůvodniti. Původní rozpočetní zápisy se musí označiti jako neplatné.
Část sedmá.
Rozpočetní kontrola.
§ 26.
(1) Aby bylo možno při hospodaření podle rozpočtu sledovati výsledky hospodaření každého střediska, závodu a podniku a podrobně zjišťovati hospodárnost, musí se prováděti rozpočetní kontrola (§ 14 odst. 1 vládního nařízení).
(2) Rozpočetní kontrola se musí prováděti po skončení každého rozpočetního období
a) srovnáním rozpočtů s jejich splněním,
b) písemným zachycením rozdílů mezi rozpočty a jejich splněním a
c) písemným odůvodněním podstatných rozdílů.
§ 27.
Rozpočetní kontrola se musí prováděti aspoň v tomto rozsahu:
a) v měsíčních rozpočtech (§ 3 odst. 2) se musí kontrolovati
aa) stavy, přírůstky a úbytky zásob v rozpočtu zásob,
bb) stavy hotovostí, jakož i pohledávek a dluhů u peněžních ústavů, dále příjmy a výdaje v rozpočtu příjmů a výdajů,
cc) stavy, přírůstky a úbytky kmenového jmění v rozpočtu kmenového jmění v národních podnicích cestovního ruchu,
dd) náklady, výnosy a hospodářský výsledek ve výsledkovém rozpočtu;
b) ve čtvrtletním podnikovém rozpočtu se musí kontrolovati
aa) rozpočetní závěrka,
bb) přírůstky a úbytky investičního majetku v rozpočtu investičního majetku,
cc) přírůstky a úbytky kmenového jmění v rozpočtu kmenového jmění s výjimkou národních podniků cestovního ruchu;
c) v ročním podnikovém rozpočtu se musí kontrolovati rozpočetní závěrka.
§ 28.
(1) Podstatnými rozdíly mezi rozpočty a jejich splněním se rozumějí odchylky, které svou velikostí ovlivňují splnění úkolů, připadajících podniku, závodům a střediskům při provádění a plnění jednotného hospodářského plánu.
(2) V odůvodnění podstatných rozdílů mezi rozpočty a jejich splněním se musí uvésti příčiny rozdílů, aby se výsledků rozpočetní kontroly mohlo využívati k včasným opatřením v podniku, v závodech a ve střediscích, směřujícím k pohotovému odstraňování případných závad a k dosažení co nejlepších výsledků podniku při plnění jednotného hospodářského plánu.
§ 29.
(1) Je-li postaráno o rozlišení zápisů o rozpočetní kontrole od zápisů účetních, lze prováděti zápisy o rozpočetní kontrole výsledkového rozpočtu a rozpočtu zásob v účetních knihách provozního účetnictví.
(2) Ze zápisů o rozpočetní kontrole musí býti zřejmý vztah k rozpočetním zápisům (§ 4 odst. 1).
Část osmá.
Ustanovení všeobecná a závěrečná.
§ 30.
Při organisaci rozpočetnictví se musí dbáti zásady hospodárnosti.
§ 31.
V závazných směrnicích, které vydá státní úřad plánovací podle § 13 vládního nařízení, může se podrobněji předepsati podle potřeb prováděcích plánů postup při sestavování a upravování podnikového rozpočtu, po případě jednotlivých rozpočtů a rozpočetní závěrky a při provádění rozpočetní kontroly.
§ 32.
Státní úřad plánovací stanoví vyhláškou v příslušném úředním listu, kdy vznikne pro určitý okruh podniků povinnost říditi se ustanoveními této vyhlášky, a rozsah této povinnosti.
§ 33.
Státní úřad plánovací může v případech hodných zvláštního zřetele povoliti nebo naříditi výjimku z ustanovení této vyhlášky.
§ 34.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Náměstek ministra-předsedy státního úřadu plánovacího:
Ing. Púčik v. r.