9/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitra č. B-2534-13/11-46-II/2, kterou se vydávají prozatímní jednací řády pro ústřední národní výbory města Brna. Liberce, Olomouce, Opavy, Ostravy a Plzně a jejich složky.

9.
Vyhláška
ministra vnitra
ze dne 28. prosince 1946, č. B-2534-13/11-46-II/2,
kterou se vydávají prozatímní jednací řády pro ústřední národní výbory města Brna. Liberce, Olomouce, Opavy, Ostravy a Plzně a jejich složky.

Ministr vnitra určuje podle § 1, odst. 2 a 4 vládního nařízení ze dne 5. května 1945, o volbě a pravomoci národních výborů, č. 4 Sb., ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1945, č. 44 Sb. způsob jednání ústředních národních výborů města Brna, Liberce, Olomouce Opavy, Ostravy a Plzně a jejich složek jednacími řády, obsaženými v připojených přílohách A, B, C.
Tyto jednací, řády nabývají účinnosti dnem 15. ledna 1947.

Ministr:
Nosek v. r.


Příloha A.
Jednací řád pro plenární schůze ústředních národních výborů.
Obsah:§§Svolávání schůzí1—2Práva a povinnosti členů3—4Veřejnost schůze5Zahájení a řízení schůze6—10Předmět jednání11—12Rozprava o předmětech jednání13—15Kdo a jak může ve schůzi mluviti16—20Jak se plenární schůze usnáší21—29Dotazy a stížnosti30—32Ukončení a přerušení schůze33Zápis o schůzi34—36
Jednací řád pro plenární schůze ústředních národních výborů.
Svolávání schůzí.
§ 1.
(1) Plenární schůze ústředního národního výboru svolává jeho předseda nejméně jednou za dva měsíce.
(2) Plenární schůze musí býti svolána, usnese-li se na tom rada nebo předsednictvo, nebo žádá-li o to písemně aspoň jedna čtvrtina členů ústředního národního výboru u jeho předsedy. Předmět jednání musí býti v usnesení nebo v žádosti uveden a nesmí vybočovati z působnosti ústředního národního výboru.
V takovém případě je předseda povinen svolati schůzi nejpozději na osmý den ode dne usnesení nebo podání písemné žádosti.
(3) Předseda může kromě toho svolati plenární schůzi, uzná-li to za vhodné.
(4) Kdo a jakým způsobem svolá ustavující schůzi ústředního národního výboru, určí volební řády.
§ 2.
(1) Plenární schůze svolává se písemným pozváním, které jest každému členu jednotlivě zaslati doporučeným dopisem, telegramem nebo poslem. Pozvání buďte rozeslána nejpozději šestého dne před schůzí.
(2) V pozvání buď uvedeno přesně, kdy a kde se schůze koná.
(3) Zároveň s pozváním buď doručen pořad jednání a po př. sděleny i pomůcky a doklady pro jednání potřebné (§ 12).
(4) Opis pozvání a pořadu jednání budiž současně zaslán zemskému národnímu výboru.
(5) Svolání plenární schůze buď vyhlášeno veřejnou vyhláškou, oznámeno v denním tisku a v krajinských listech tak, aby byla zajištěna v plné míře jeho veřejná známost.
Práva a povinnosti členů.
§ 3.
(1) Členové ústředního národního výboru mají právo a povinnost účastniti se všech jednání a prací plenární schůze ústředního národního výboru. Nemohou-li této povinnosti vyhověti, jsou povinni oznámiti to předsedovi s udáním důvodů. Za omluvené členy povolá předseda náhradníka, došla-li ho omluva nejpozději 24 hod. před schůzí.
(2) Každý člen je povinen oznámiti předsedovi včas každou změnu svého bydliště a učiniti opatření, aby mu mohly býti všechny písemnosti kdykoliv včas doručeny.
§ 4.
(1) Člen ústředního národního výboru nesmí býti, pod neplatností usnesení, přítomen v plenární schůzi rokování a hlasování, jde-li o zvláštní osobní, ať soukromý nebo veřejný zájem jeho samého, jeho manžela nebo manželky, nebo osob s ním příbuzných a sešvagřených do druhého stupně.
(2) Totéž platí o zákonných zástupcích, o členech správní rady akciových společností, o jednatelích společností s ručením obmezeným, o členech představenstev hospodářských a výdělkových společenstev, o národních správcích, o advokátech, o notářích, stavitelích, civilních technicích a pod., jde-li o zvláštní osobní soukromý nebo veřejný zájem osob, korporací nebo podniků, jež zastupují.
(3) Členové správních orgánů znárodněných podniků mohou, pokud nejsou podjati podle odstavce 1, o věcech, týkajících se těchto podniků, rokovati, nesmějí však o těchto věcech hlasovati.
(4) Je-li předmětem rokování úřední činnost předsedy nebo některého z ostatních členů ústředního národního výboru, může býti předseda nebo dotčený člen ústředního národního výboru, pokud byl k tomu vyzván, rokování přítomen a je povinen podati potřebná vysvětlení.
§ 5.
Veřejnost schůze.
(1) Plenární schůze ústředního národního výboru jsou veřejné, nemohou býti prohlášeny za důvěrné a konají se v takové místnosti, která umožňuje účast občanstva.
(2) Pouze vyžaduje-li toho zákon nebo zájem obrany státu, prohlásí předseda jednání o jednotlivých bodech pořadu za důvěrné. Posluchači nesmí býti během důvěrného jednání přítomni.
Zahájení a řízení schůze.
§ 6.
(1) Předseda zahajuje a řídí schůzi, zejména též řídí hlasování a losování za pomoci dvou sčitatelů, které jmenuje při zahájení schůze. Předseda stanoví, v jakém pořádku mají býti projednány předměty dané na pořad jednání, odročuje a ukončuje schůzi (§ 34).
(2) Co tento jednací řád stanoví o předsedovi ústředního národního výboru, platí i o osobě, která jej v předsednictví podle předpisu organisačního řádu zastupuje.
§ 7.
(1) Předseda pečuje o zachování klidu a pořádku při jednání a o jeho nerušený průběh.
(2) Předseda může dáti ze zasedací síně odstraniti posluchače, kteří ruší průběh schůze, ačkoliv byli napomenuti.
(3) Ruší-li schůzi členové ústředního národního výboru, buďtež předsedou voláni k pořádku; stalo-li se tak dvakráte bez výsledku, může je plenární schůze k návrhu předsedovu vyloučiti z účasti na schůzi usnesením bez rozpravy.
§ 8.
(1) Předseda zahájí schůzi ihned, jakmile uplynula hodina určená za počátek schůze, a je-li přítomno tolik členů, aby se plenární schůze mohla platně usnášeti.
(2) Před každou schůzí buď vyložena listina přítomných, do níž každý příchozí člen ústředního národního výboru svoje jméno vlastnoručně zapíše.
(3) Na počátku schůze určí předseda dva členy, kteří mají spolupodepsati zápis o této schůzi.
§ 9.
(1) Poté dá předseda, žádá-li o to některý člen ústředního národního výboru, a souhlasí-li s tím bez rozpravy plenární schůze, přečísti zápis o poslední schůzi; jinak buď zápis ve schůzi veřejně k nahlédnutí vyložen.
(2) Nebyly-li podány předsedovi ve schůzi, v níž byl zápis přečten nebo vyložen, proti zápisu námitky, pokládá se zápis za schválený. Byly-li podány námitky, rozhodne o nich plenární schůze bez rozpravy.
(3) Zápis o důvěrném jednání plenární schůze (§ 5, odst. 2) může býti čten a o námitkách proti němu jednáno pouze v důvěrném jednání; nebyl-li čten, dává se ve schůzi k nahlédnutí pouze členům ústředního národního výboru.
§ 10.
(1) Dále předseda sdělí došlé spisy, návrhy a jiná podání, jakož i opatření, jež podle zákona nebo z důvodů jiných mají býti v plenární schůzi ústředního národního výboru oznámena, pokud nespadají do působnosti některého referátu národního výboru. Při tom sdělí, která usnesení plenární schůze, jejichž provedení bylo vázáno lhůtou, nemohla býti včas vykonána a z jakých důvodů.
(2) Anonymní podání nebuďtež sdělována a buďtež bez dalšího jednání odložena.
(3) Kdyby sdělení vyžadovalo delší doby, může předseda odkázati členy národního výboru na spisy vyložené v některé kanceláři.
(4) Předseda může sdělení výše uvedená učiniti též ke konci nebo kdykoliv během schůze.
Předměty jednání.
§ 11.
(1) Na plenární schůzi ústředního národního výboru může býti jednáno zásadně jen o předmětech, jež byly dány na pořad jednání.
(2) O předmětech, jež nebyly dány na pořad jednání, lze jednati jen tehdy, souhlasí-li s tím nadpoloviční většina všech členů ústředního národního výboru, navrhuje-li však jejich projednání rada ústředního národního výboru, postačí souhlas plenární schůze.
(3) Předmětem jednání plenární schůze může býti vše, co podle předpisů organisačního řádu spadá do její působnosti.
(4) Předměty, o nichž má býti jednáno (pořad jednání), určuje s výjimkou § 1, odst. 3 předseda, při tom nesmí pominouti předmětů, navržených radou a předsednictvem ústředního národního výboru a předmětů, navržených nejpozději desátého dne před schůzí, obvodní radou.
Předseda při sestavování pořadu jednání musí kromě toho dbáti písemných návrhů, podepsaných nejméně třemi členy ústředního národního výboru, jež mu byly podány nejpozději desátého dne před schůzí.
(5) Věci, jež vybočují z působnosti ústředního národního výboru, má předseda z jednání vyloučiti a oznámiti to v plenární schůzi, proti čemuž může býti podán nejpozději patnáctého dne u předsedy odpor k zemskému národnímu výboru. Odpor musí býti podepsán nejméně třemi členy ústředního národního výboru nebo podán dotčenou, obvodní radou.
(6) Při sestavování pořadu jednání jest zejména hleděti, k tomu, že ústřední národní výbor jest ve svém obvodu povolán iniciativně podporovati vládní úsilí směřující k nové hospodářské a sociální výstavbě státu a k zajištění co nejširší základny pro blahobyt lidu a jeho kulturní život.
(7) Kromě toho jest při sestavování pořadu jednání dbáti toho, že rada je povinna podávati plenární schůzi zprávy o všech závažných opatřeních (zejména hospodářských), která v rámci své pravomoci učinila.
(8) Předměty jednání, pokud byly dány na pořad jednání k návrhu členů ústředního národního výboru (§ 1, odst. 3, § 11, odst. 4), jest předseda povinen předložiti ještě před plenární schůzí radě ústředního národního výboru k předběžnému projednání.
(9) Prvním bodem pořadu jednání první schůze budiž ustavení ústředního národního výboru, volba předsedy a složek ústředního národního výboru a usnesení o tom, jakým způsobem mají býti uváděna ve veřejnou známost usnesení ústředního národního výboru, jež jest veřejně prohlašovati.
§ 12.
Předměty jednání, o nichž má býti jednáno, musí býti k projednání řádně připraveny a členům musí býti dána možnost, aby se s nimi ještě před plenární schůzí řádně obeznámili. Návrhy, obsažené v předmětech jednání, buďtež stručně a výstižně odůvodněny, zejména se zřetelem na finanční náklad navrhovaných opatření a jeho úhradu a rozeslány členům spolu s pořadem jednání (§ 2, odst. 3). Pokud jde o věci zpracované spisově, musí býti členům dána možnost nahlédnouti ještě před schůzí do příslušných spisů.
Rozprava o předmětech jednání.
§ 13.
(1) Rozprava o věci počíná tím, že předseda vyzve příslušného referenta nebo navrhovatele, aby přednesl svou zprávu anebo návrh. Byla-li zpráva nebo návrh rozmnožen, předčítá se jen tehdy, usnese-li se na tom plenární schůze.
(2) Je-li věc obsáhlejší nebo zvlášť důležitá, může předseda rozděliti rozpravu na povšechnou a podrobnou.
(3) Po skončené rozpravě povšechné hlasuje se o tom, zda, případně který z podaných návrhů se přijímá za základ rozpravy podrobné. Byl-li však mezi rozpravou povšechnou učiněn návrh, aby se přešlo k dennímu pořádku. neb aby byla věc odročena, nebo přikázána i s podanými návrhy k vypracování nebo k opětnému zpracování příslušné složce ústředního národního výboru, musí býti nejdříve hlasováno o tomto návrhu.
(4) Nepřijme-li plenární schůze žádný z předložených návrhů za základ podrobné rozpravy, je věc zamítnuta.
§ 14.
(1) K projednávané věci mohou členové ústředního národního výboru činiti návrhy v příslušné části rozpravy; návrhy buďtež podány písemně nebo ústně tak, aby mohly být v doslovném znění pojaty do zápisu.
(2) Návrh usnesení, aby se jednání odročilo, lze učiniti kdykoliv, podobně se může plenární schůze usnésti na tom, aby věc, která se projednává, i s návrhy k ní podanými, byla znovu přikázána radě nebo komisi.
15.
(1) Rozprava končí, nehlásí-li se již nikdo o slovo k projednávanému předmětu, nebo byl-li přijat návrh na konec rozpravy.
(2) Návrh na konec rozpravy může býti učiněn kdykoliv, avšak nesmí být přerušen ten, kdo mluví. O takovém návrhu se usnáší plenární schůze ihned bez rozpravy; dříve však buďtež ještě případné návrhy k projednání věci odevzdány předsedovi, který je oznámí a pojme v hlasování.
(3) Byl-li návrh na konec rozpravy přijat, mohou mluvicí toliko ti, kdo byli ke slovu přihlášeni dříve, než návrh na konec rozpravy byl přijat. Závěrečné slovo přísluší vždy zpravodaji nebo navrhovateli.
(4) Předseda může i po skončení rozpravy udíleti slovo ke krátkým opravám věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny a po případě stanoviti přípustnou dobu pro tyto rozpravy.
Kdo a jak může ve schůzi mluvit.
§ 16.
(1) Předseda pozve do schůze osoby, které nejsou členy ústředního porodního výboru a které jsou s projednávanými věcmi obeznámeny (členy komisí ústředního národního výboru, úředníky nebo jiné odborníky). Mohou pak v těchto záležitostech se souhlasem předsedy podati zprávu nebo zúčastniti se rozpravy.
(2) Rozpravy mohou se zúčastniti členové obvodních rad ústředního národního výboru a jejich komisí i pokud jsou přítomni mezi posluchači.
(3) Rozpravy mohou se zúčastniti kromě toho na návrh některého člena ústředního národního výboru čs. státní občané v okresu bydlící i z řad posluchačů, zejména pokud jde o představitele organisací nebo závodních a zaměstnaneckých rad.
§ 17.
(1) Členové národního výboru a osoby uvedené v § 16, odst. 1, hodlají-li mluvit k věci, která je na pořadu jednání, hlásí se o slovo u předsedy nebo osoby předsedou k tomu určené nejpozději do konce rozpravy.
(2) Osoby z řad posluchačů (§ 16 odst. 2 a 3) hlásí se o slovo pouze během rozpravy, a to písemně u osoby k tomu určené.
(3) Předseda udílí slovo v pořadí jak se kdo přihlásil. Osobám z řad posluchačů, uvedeným v § 16, odst. 3, udílí slovo pouze k návrhu některého člena ústředního národního výboru, je však povinen oznámiti plenární schůzi hlášení osoby z obecenstva tak, aby jí bylo zachováno pořadí, dojde-li k návrhu.
(4) Kdo není přítomen, když přijde na řadu a byl vyzván k řeči, ztrácí slovo.
(5) Zpravodaji může býti dáno slovo i mimo pořadí.
§ 18.
Pokud ten, komu předseda udělil slovo, mluví, nesmí býti v řeči přerušován, a teprve až domluví, může mluviti ten, kdo po něm obdrží slovo.
§ 19.
(1) Plenární schůze může usnesením bez rozpravy stanoviti:
a) že nikdo nemůže k témuž předmětu mluviti vícekrát než dvakrát nebo jednou, leč by šlo o krátkou opravu věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny,
b) že se doba řečí omezuje,
c) že přihlášení řečníci téže politické strany zvolí si nejde-li o jednání rozpočtové, po jednom generálním řečníku,
d) že se nepřipouští účast na rozpravě osob uvedených v § 16, odst. 3.
(2) Usnesení uvedená v odstavci 1 pod a) a b) mohou býti učiněna zvlášť ohledně řečníků z řad posluchačů.
§ 20.
(1) Kdo v plenární schůzi ústředního národního výboru mluví, má zachovati úplnou slušnost; nechová-li se podle toho, zajména užívá-li výrazů trestuhodných, má jej předseda volati k pořádku.
(2) Odchyluje-li se řečník od věci, může býti předsedou upozorněn, aby mluvil k věci.
(3) Byl-li řečník dvakrát marně volán k pořádku nebo upozorněn, aby mluvil k věci, může mu předseda odníti slovo.
Jak se plenární schůze usnáší.
a) Náležitosti usnesení.
§ 21.
Nejde-li o schůzi po druhé svolanou, vyžaduje se k tomu, aby byla schopna se usnášeti, přítomnosti více než poloviny členů ústředního národního výboru, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí přítomnosti jinak určené.
§ 22.
(1) Nesejde-li se tolik členů, aby schůze byla schopna se usnášeti, svolá, předseda novou schůzi s tímtéž pořadem jednání do 15 dnů, která bude schopna se usnášeti za přítomnosti nejméně jedné třetiny členů.
(2) V pozvání buď na toto ustanovení výslovně poukázáno.
§ 23.
(1) K platnosti usnesení vyžaduje se nadpoloviční většiny hlasů členů, kteří hlasovali, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí většiny jinak určené.
(2) Při rovnosti hlasů jest návrh považovati za přijatý, hlasoval-li proň předseda.
b) Pořad hlasování.
§ 24.
(1) Po skončené rozpravě přikročí se k hlasování.
(2) Předseda dá provésti hlasování tak, aby pravé mínění plenární schůze vyšlo najevo.
§ 25.
(1) Bylo-li učiněno více návrhů, budiž zpravidla hlasováno takto:
1. Nejprve o návrhu odročovaném,
2. pak o návrzích pozměňovacích, a to především o těch, které se nejvíce odchylují,
3. pak o návrzích hlavních, o návrzích eventuálních a dodatečných.
(2) Předseda může se od tohoto pořadu hlasování odchýliti, po případě pořad jím už stanovený k návrhu pozměniti.
(3) O návrzích, pokud se k nim v pořadu jednání nikdo nehlásil o slovo, může předseda dáti hlasovati v celku.
§ 26.
(1) O návrzích budiž hlasováno v tom znění, jak byly písemně podány nebo ústně učiněny,
(2) Za tím účelem podá před hlasováním předseda (případně úředník jím určený) souhrn učiněných návrhů slovo za slovem v takovém znění, aby výklad jejich nepřipouštěl žádné pochybnosti.
(3) Předseda může též vyzvati navrhovatele, aby svůj návrh doslovně opakoval nebo písemně předložil.
§ 27.
(1) Každý člen ústředního národního výboru může navrhnouti, aby bylo upraveno znění návrhu, jak je předseda prohlásil, jakož i aby bylo hlasováno odděleně o jednotlivých bodech projednávaného návrhu.
(2) Nesouhlasí-li předseda s takovým návrhem, rozhodne o tom plenární schůze bez rozpravy.
c) Způsob hlasování.
§ 28.
(1) Hlasuje se bez udání důvodů buď přisvědčivě nebo záporně, zpravidla zdvižením ruky nebo povstáním. Předseda hlasuje jako poslední.
(2) Podle jmen se hlasuje, stanoví-li to zvláštní předpis nebo žádá-li o to nejméně jedna pětina přítomných členů ústředního národního výboru.
§ 29.
(1) Hlasování lístky jest, nehledíc k případům podle odstavce 2, nepřípustné.
(2) Volby a jmenování, při nichž se rozhoduje mezi několika kandidáty, musí býti provedeny hlasovacími lístky.
(3) Není-li zvláštními předpisy jinak stanoveno, pokládá se za zvoleného nebo jmenovaného ten, kdo obdržel největší počet hlasů.
(4) Jsou-li pro jedno místo pouze dva kandidáti a obdrží-li oba stejný počet hlasů, nutno hlasování opakovati. Je-li výsledek hlasování týž, předseda přeruší schůzi. Nedojde-li ani při odloženém hlasování k rozhodnutí, rozhoduje mezi oběma kandidáty los.
(5) Bylo-li při větším počtu kandidátů hlasování pro rovnost hlasů bezvýsledné, koná se druhá (užší) volba, do níž se pojme z těch, kdož při první volbě obdrželi poměrně nejvíc hlasů, dvakráte tolik kandidátů, než činí počet osob, jež mají býti zvoleny, vždy však ti kandidáti, u nichž rovnost hlasů bezvýslednost hlasování způsobila.
(6) Při druhé (užší) volbě jest zvolen ten, kdo dostal větší počet hlasů; při rovnosti hlasů jest třeba postupovati obdobně podle ustanovení odstavce 4.
Dotazy a stížnosti.
§ 30.
(1) členové ústředního národního výboru mohou ve věcech náležejících do působnosti ústředního národního výboru vznášeti dotazy a stížnosti na předsedu ústředního národního výboru nebo jeho referenty.
(2) Na jejich písemné dotazy a stížnosti podané nejpozději pátého dne před schůzí jest předseda nebo referent povinen ve schůzi odpověděti.
(3) Na ostatní dotazy a stížnosti odpovídá se ihned bez přípravy, předseda nebo příslušný referent může si však vyhraditi kromě toho zevrubnou odpověď až pro příští plenární schůzi. Jde-li o věci, které v zájmu státním nemají býti zveřejňovány, nesmí býti na dotaz nebo stížnost odpovídáno.
§ 31.
(1) Osoby z řad posluchačů mohou podati dotazy a stížnosti písemně během schůze, nejpozději do lhůty, kterou pro to vyhlásí předseda při zahájení jednání o dotazech a stížnostech.
(2) Na dotazy a stížnosti osob z řad posluchačů, které byly vzneseny v zájmu veřejném, nikoliv ve věci osobní a ve formě, která neohrozí vážnost průběhu plenární schůze, jest použíti ustanovení § 30, odst. 3.
§ 32.
Dotazy a stížnosti tvoří zvláštní bod pořadu.
§ 33.
Ukončení a přerušení schůze.
(1) Předseda prohlásí schůzi za skončenou, byl-li vyčerpán pořad jednání.
(2) Předseda může jednání se souhlasem plenární schůze přerušiti a odročiti na stanovenou hodinu téhož nebo některého následujícího dne.
(3) Předseda může ze závažných příčin, zejména nastanou-li okolnosti, znemožňující nerušené projednávání, schůzi ukončiti. Jest však povinen svolati ji znovu do 15 dnů.
Zápis o schůzi.
§ 34.
(1) O plenární schůzi vede zápis zapisovatel, určený k tomu předsedou. Čistopis zápisu buď do 8 dnů po schůzi následujících vyhotoven a podepsán předsedou, zapisovatelem a dvěma členy ústředního národního výboru, jež k tomu účelu určil předseda na počátku schůze.
(2) Bylo-li jednání o některých bodech pořadu prohlášeno za důvěrné (§ 5, odst 2), buď o něm sepsán zvláštní důvěrný zápis.
§ 35.
(1) V zápisu budiž zejména uvedeno:
1. kolik bylo přítomno členů ústředního národního výboru a kolik a které osoby, uvedené v § 16, odst. 1;
2. kteří členové se omluvili;
3. které členy určil předseda, aby spolupodepsali zápis o schůzi;
4. o kterých předmětech bylo jednáno, a to:
a) stručné označení předmětu,
b) jméno zpravodaje, případně navrhovatele,
c) průběh jednání,
d) návrhy k předmětu podané,
e) doslovné znění učiněných usnesení a poměr hlasů; při hlasování podle jmen též jména hlasujících pro a proti;
5. které dotazy a stížnosti byly podány a jak byly zodpověděny.
(2) K zápisu buď připojena listina přítomných a písemné návrhy a projevy, pokud byly předloženy také písemně.
§ 36.
(1) Zápisy, a to zvlášť o jednání veřejném a zvláště o jednání důvěrném, se ukládají do knih zápisů a v opise se sdělují zemskému národnímu výboru.
(2) Usnesení a zprávu o průběhu veřejného jednání jest uveřejniti způsobem v městě obvyklým.
(3) Každý československý státní občan ve statutárním městě bydlící má právo do zápisů o jednání veřejném nahlížeti a opisy z nich si pořizovati.

Příloha B.
Jednací řád pro radu ústředního národního výboru.
Obsah:§§Schůze1
Část I.
Jak jedná rada ve schůzích řádných a mimořádných.
Jak se schází rada ke schůzím řádným2Jak se svolávají schůze mimořádné3Práva a povinnosti členů rady4Neveřejnost schůzí5— 6Zahájení a řízení schůze7—11Předmět jednání12—13Rozprava o předmětech jednání14—16Řeči17—20Jak se rada usnáší:a) Náležitosti usnesení21—23b) Pořad hlasování24—27c) Způsob hlasování28—30Dotazy a stížnosti31Ukončení a přerušení schůze32Zápis o schůzi33—35
Část II.
Jak jedná rada ústředního národního výboru na pololetních konferencích.
§§Zpráva o činnosti35Svolání pololetní konference36Povinnosti členů rady37Kdo může na konferenci jednati38Předseda39Zahájení konference40Kdo může na konferenci jednati41—44Ukončení a přerušení konference45Zveřejnění a zhodnocení výsledků konference46Zápis o konferenci47
Jednací řád pro radu ústředního národního výboru.
§ 1.
Schůze rady.
(1) Rada ústředního národního výboru jedná a usnáší se ve schůzích řádných nebo mimořádných.
(2) Kromě toho jedná rada na pololetních konferencích.
Část I.
Jak jedná rada ve schůzích řádných a mimořádných.
§ 2.
Jak se schází rada ke schůzím řádným.
K řádných schůzím schází se rada i bez zvláštního pozvání pravidelně nejméně jednou týdně v době a na místě, stanovených pro řádné schůze usnesením rady.
§ 3.
Jak se svolávají schůze mimořádné.
(1) Mimořádné schůze svolává předseda ústředního národního výboru k projednávání neodkladných záležitostí, usnese-li se na tom předsednictvo nebo žádá-li o to u předsedy ústředního národního výboru písemně alespoň jedna třetina členů rady. Předmět jednání musí býti v usnesení předsednictva nebo v žádosti členů rady uveden a nesmí vybočovati z působnosti rady ústředního národního výboru.
(2) Mimořádnou schůzi rady je předseda povinen svolati nejpozději do 48 hodin ode dne usnesení nebo předložení žádosti nebo na dobu pozdější, je-li v usnesení nebo v žádosti navržena.
(3) Kromě toho může předseda svolati mimořádnou schůzi rady, uzná-li to za nutné.
(4) Mimořádná schůze rady svolává se písemným pozváním, které jest každému členu rady jednotlivě zaslati doporučeným dopisem, telegramem nebo poslem. Pozvání buď doručeno nejpozději 24 hodin před schůzí. Tato lhůta nemusí býti dodržena, jde-li o schůzi rady, svolanou z nutných důvodů během plenární schůze ústředního národního výboru.
(5) V pozvání buď uvedeno přesně, kdy a kde se schůze koná.
§ 4.
Práva a povinnosti členů rady.
O právech a povinnostech členů rady ústředního národního výboru platí obdobně ustanovení §§ 3 a 4 jednacích řádů plenární schůze ústředního národního výboru,
Neveřejnost schůzí.
§ 5.
Řádné a mimořádné schůze rady ústředního národního výboru jsou neveřejné.
§ 6.
(1) Rada může prohlásiti usnesením jednání o určitých předmětech za důvěrné, vyžaduje-li si toho veřejný zájem.
(2) Předměty, o nichž se má jednati důvěrně, buďte přesně uvedeny.
(3) Byl-li přednesen návrh, aby se jednalo důvěrně, opustí jednací místnost všechny osoby, které nejsou členy rady s výjimkou osob, které jsou vázány úředním tajemstvím a které předseda vyzve, aby ve schůzi setrvaly. O návrhu se rozhodne hlasováním bez rozpravy.
Zahájení a řízení schůze.
§ 7.
(1) Předseda ústředního národního výboru zahajuje a řídí schůzi rady, zejména též řídí a provádí za pomoci zapisovatelovy hlasování a losování, stanoví v jakém pořádku mají býti projednávány předměty na pořad jednání dané, odročuje a ukončuje schůzi (§ 32).
(2) To, co tento jednací řád stanoví o předsedovi, platí i o osobě, která ho zastupuje v předsednictví.
§ 8.
(1) Předseda pečuje o zachování klidu a pořádku při jednání a jeho nerušený průběh.
(2) Ruší-li schůzi členové rady nebo osoby pozvané do schůze (§ 17, odst. 1), buďtež předsedou volány k pořádku; stalo-li se tak dvakrát bez výsledku a je-li zjevno, že jde o úmyslné rušení schůze, může je rada k návrhu předsedovu vyloučiti z účasti na jednání nebo dáti odstraniti ze zasedací síně usnesením bez rozpravy.
§ 9.
(1) Předseda zahájí schůzi ihned, jakmile uplynula hodina určená za počátek schůze a je-li přítomno tolik členů, aby se schůze mohla platně usnášeti.
(2) Před každou schůzí buď vyložena listina přítomných, do níž každý příchozí člen rady svoje jméno vlastnoručně zapíše.
(3) Na počátku schůze určí předseda dva členy rady, kteří mají spolupodepsati zápis o této schůzi.
§ 10.
(1) Poté dá předseda, žádá-li o to některý člen rady a souhlasí-li s tím rada bez rozpravy, přečísti zápis o poslední schůzi; jinak buď zápis ve schůzi k nahlédnutí vyložen.
(2) Nebyly-li podány předsedovi ve schůzi, v níž byl zápis přečten nebo vyložen, proti zápisu námitky, pokládá se zápis za schválený. Byly-li podány námitky, rozhodne o nich rada, která tak učiní bez rozpravy.
(3) Zápis o důvěrném jednání rady může býti čten a o námitkách proti němu jednáno pouze v důvěrném jednání; nebyl-li čten, dává se ve schůzi k nahlédnutí pouze členům řady.
§ 11.
(1) Dále předseda sdělí došlé spisy, návrhy a jiná podání, jakož i opatření, jež podle zákona nebo z důvodů jiných mají býti radě ústředního národního výboru oznámena, pokud nespadají do oboru násobností některého referátu ústředního národního výboru. Při tom též sdělí, která usnesení rady, jichž provedení bylo vázáno lhůtou, nemohla býti včas vykonána a z jakých důvodů.
(2) Anonymní podání nebuďtež sdělována a buďtež bez dalšího jednání odložena.
(3) Kdyby sdělení vyžadovalo delší doby, může předseda odkázati členy rady ústředního národního výboru na spisy, vylezené v některé kanceláři.
(4) Předseda může sdělení svrchu uvedená učiniti též ke konci nebo kdykoliv během schůze.
Předměty jednání.
§ 12.
(1) V radě ústředního národního výboru může býti, jednáno zásadně jen o předmětech, jež byly dány na pořad jednání.
(2) O předmětech, jež nebyly dány na pořad jednání, lze jednati jen tehdy, souhlasí-li s tím nadpoloviční většina přítomných členů rady ústředního národního výboru.
(3) Předmětem jednání rady může býti vše, co nevybočuje z její působnosti.
(4) Předměty, o nichž má býti jednáno (pořad jednání), určuje s výjimkou § 3, odst. 1 předseda. Při tom musí dbáti předmětů předložených mu předsednictvem, komisemi, obvodními radami nebo členy rady ústředního národního výboru písemně nejpozději třetího dne před schůzí rady.
(5) Předměty mimořádně naléhavé, je-li to technicky možno, buďtež vzaty na pořad jednání i tehdy, došly-li předsedovi po lhůtě stanovené v odstavci 4,
(6) Při sestavování pořadu jednání jest zejména hleděti k tomu, že předním úkolem rady ústředního národního výboru je iniciativně podporovati vládní úsilí směřující k nové hospodářské a sociální výstavbě státu a k zajištění co nejširší základny pro blahobyt lidu a jeho kulturní život.
(7) Věci, jež vybočují z působnosti ústředního národního výboru, má předseda z jednání vyloučiti, proti čemuž může být podán do 15 dnů u předsedy odpor k zemskému národnímu výboru. Odpor musí býti podepsán nejméně dvěma členy rady ústředního národního výboru, pokud se týče podán obvodní radou.
§ 13.
(1) Předměty, o nichž má být jednáno, musí být k projednání řádně připraveny a členům musí být dána možnost, aby se s nimi ještě před schůzí řádně obeznámili.
(2) Pořad jednání musí být všem členům rady doručen nejméně 24 hodin před schůzí a tak zpracován, aby byly všechny předměty, o nichž se má rada usnésti, dostatečně charakterisovány. K složitějším jest připojiti odůvodnění.
(3) Jde-li o věci zpracované spisově, budiž v pořadu jednání poukázáno na číslo spisu a členům rady musí být dána možnost nejméně 24 hodin před schůzí do příslušných spisů nahlédnouti.
Rozprava o předmětech jednání.
§ 14.
(1) Rozprava o věci počíná tím, že předseda vyzve příslušného referenta nebo navrhovatele, aby přednesl svou zprávu nebo návrh. Byla-li zpráva nebo návrh rozmnožen, předčítá se jen tehdy, jestliže se rada na tom usnese.
(2) Je-li věc obsáhlejší nebo zvlášť důležitá, může předseda rozdělit rozpravu na povšechnou a podrobnou.
(3) Po skončené rozpravě povšechné hlasuje se o tom, zda, příp. který z podaných návrhů se přijímá za základ rozpravy podrobné. Byl-li však mezi rozpravou povšechnou učiněn návrh, aby se přešlo k dennímu pořádku, neb aby byla věc odročena, neb znovu přikázána i s podanými návrhy k vypracování příslušné složce ústředního národního výboru, musí býti nejdříve hlasováno o tomto návrhu.
(4) Nepřijme-li rada žádný z předložených návrhů za základ podrobné rozpravy, jest věc zamítnuta.
(5) Předseda je oprávněn vyzvati členy rady, aby se o slovo k jednotlivým bodům hlásili před zahájením příslušné části rozpravy.
§ 15.
(1) K projednávané věci mohou členové rady činit návrhy v příslušné části rozpravy; návrhy buďtež podány písemně nebo ústně tak, aby mohly být v doslovném znění pojaty do zápisu.
(2) Návrh a usnesení, aby se jednání odročilo, lze učiniti kdykoliv, podobně se rada může usnésti na tom, aby věc, která se projednává, i s návrhy k ni podanými, byla znovu přikázána komisi nebo referentovi.
§ 16.
(1) Rozprava končí, nehlásí-li se již nikdo o slovo k projednávanému předmětu nebo byl-li přijat návrh na konec rozpravy.
(2) Návrh na konec rozpravy může býti učiněn kdykoliv, avšak nesmí býti přerušen ten, kdo mluví. O takovém návrhu usnáší se rada ihned bez rozpravy, dříve však buďtež ještě případné návrhy k projednávání věci odevzdány předsedovi, který je oznámí a pojme v hlasování.
(3) Byl-li návrh na konec rozpravy přijat, mohou mluviti toliko ti, kdo byli ke slovu přihlášeni dříve, než návrh na konec rozpravy byl přijat. Závěrečné slovo přísluší vždy zpravodaji nebo navrhovateli.
(4) Předseda může i po skončení rozpravy udíleti slovo ke krátkým opravám věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny a po případě stanoviti přípustnou dobu pro tyto opravy.
Kdo a jak může v radě mluvit.
§ 17.
(1) Předseda pozve z vlastního podnětu nebo na návrh některého clena rady osoby, které nejsou členy rady a které jsou s projednávanými věcmi obeznámeny (členy komisí a obvodních rad, úředníky nebo i jiné osoby). Tyto osoby mohou v těchto záležitostech se souhlasem předsedy podati zprávu nebo se účastniti rozpravy. Úředníci podávají radě ve věcech, týkajících se jejich oboru, odborná vyjádření.
(2) Členové rady a osoby uvedené v odstavci 1, hodlají-li mluviti k věci, která je na pořadu jednání, hlásí se o slovo u předsedy nebo u osoby předsedou k tomu určené nejpozději do konce rozpravy.
(3) Předseda udílí slovo v pořadí, jak se kdo přihlásil.
(4) Kdo není přítomen, když přijde na řadu a byl vyzván k řeči, ztrácí slovo.
(5) Zpravodaji může být dáno slovo i mimo pořadí.
§ 18.
Pokud ten, komu předseda udělil slovo, mluví, nesmí býti v řeči přerušován a teprve až domluví, může mluviti ten, kdo po něm obdržel slovo.
§ 19.
Rada se může bez rozpravy usnésti,
a) že nikdo nemůže k témuž předmětu mluviti vícekrát než dvakrát nebo jednou, leč by šlo o krátkou opravu věcí, jež byly mezi rozpravou tvrzeny,
b) že se doba řečí omezuje.
§ 20.
(1) Kdo v radě mluví, má zachovati úplnou slušnost; nechová-li se podle toho, zejména užívá-li výrazů urážejících slušnost nebo mrav, nebo dokonce výrazů trestuhodných, má jej předseda volati k pořádku.
(2) Odchyluje-li se řečník od věci, může býti předsedou upozorněn, aby mluvil k věci.
(3) Byl-li řečník dvakrát marně volán k pořádku nebo upozorněn, aby mluvil k věci, může mu předseda odníti slovo.
Jak se rada usnáší.
a) Náležitosti usnesení.
§ 21.
Ráda ústředního národního výboru je schopna se usnášeti, je-li přítomna více než polovina jejích členů, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí přítomnosti jinak určené.
§ 22.
(1) Nesejde-li se tolik členů, aby rada byla schopna se usnášeti, svolá předseda novou schůzi rady, s tímtéž pořadem jednání nejpozději do 48 hodin. Tato schůze bude schopna se usnášeti za přítomnosti nejméně jedné třetiny členů.
(2) V pozvání buď na toto ustanovení výslovně poukázáno.
§ 23.
(1) K platnosti usnesení vyžaduje se nadpoloviční většiny hlasů členů, kteří hlasovali, leč by podle zvláštních předpisů bylo zapotřebí většiny jinak určené.
(2) Při rovnosti hlasů jest návrh považovati za přijatý, hlasoval-li proň předseda.
b) Pořad hlasování.
§ 24.
(1) Po skončené rozpravě přikročí se k hlasování.
(2) Předseda dá provésti hlasování tak, aby pravé mínění rady vyšlo najevo.
§ 25.
(1) Bylo-li učiněno vice návrhů, budiž zpravidla hlasováno takto:
1. nejprve o návrhu odročovacím,
2. pak o návrzích pozměňovacích, a to především o těch, které se nejvíce odchylují,
3. pak o návrzích hlavních, o návrzích eventuálních a dodatečných.
(2) Předseda může se od pořadu hlasování odchýliti, po případě pořad jím už stanovený k návrhu pozměniti.
(3) O návrzích k těm bodům pořadu jednání, ku kterým se nikdo nehlásil o slovo, může dát hlasovat v celku.
§ 26.
(1) O návrzích budiž hlasováno v tom znění, jak byly písemně podány nebo ústně učiněny.
(2) Za tím účelem podá před hlasováním předseda (případně úředník, jím určený) souhrn učiněných návrhů slovo za slovem v takovém znění, aby výklad jeho nepřipouštěl žádné pochybnosti.
(3) Předseda může též vyzvati navrhovatele, aby svůj návrh doslovně opakoval nebo písemně předložil.
§ 27.
(1) Každý člen rady může navrhnouti, aby bylo upraveno znění návrhů, jak je předseda prohlásil, jakož i aby bylo hlasováno odděleně o jednotlivých bodech projednávaného návrhu.
(2) Nesouhlasí-li předseda s takovým návrhem, rozhodne o tom rada bez rozpravy.
c) Způsob hlasování.
§ 28.
(1) Hlasuje se bez udání důvodů buď přisvědčivě nebo záporně, zpravidla zdvižením ruky nebo povstáním. Předseda hlasuje jako poslední.
(2) Podle jmen se hlasuje, stanoví-li to zvláštní předpis nebo žádá-li o to nejméně jedna pětina přítomných členů rady.
§ 29.
(1) Hlasování lístky jest, nehledíc k případům podle odstavce 2, nepřípustné.
(2) Volby a jmenování, při nichž se rozhoduje mezi několika kandidáty, musí býti provedeny hlasovacími lístky.
(3) Není-li zvláštními předpisy jinak stanoveno, pokládá se za zvoleného nebo jmenovaného ten, kdo obdržel největší počet hlasů.
(4) Jsou-li pro jedno místo pouze dva kandidáti a obdrží-li oba stejný počet hlasů, nutno hlasování opakovati. Je-li výsledek hlasování týž, předseda přeruší schůzi. Nedojde-li ani při odloženém hlasování k rozhodnutí, rozhoduje mezi oběma kandidáty los.
(3) Bylo-li při větším počtu kandidátů hlasování pro rovnost hlasů bezvýsledné, koná se druhá (užší) volba, do níž se pojme z těch, kdo při první volbě obdrželi poměrně nejvíce hlasů, dvakrát tolik kandidátů, než činí počet osob, jež mají být zvoleny, vždy však ti kandidáti, u nichž rovnost hlasů bezvýslednost hlasování způsobila.
(6) Při druhé (užší) volbě jest zvolen ten, kdo dostal větší počet hlasů; při rovnosti hlasů jest třeba postupovati obdobně podle ustanovení odstavce 4.
§ 30.
Dotazy a stížnosti.
(1) Členové rady mohou ve věcech náležejících do působnosti rady vznášeti dotazy a stížnosti na jednotlivé členy rady.
(2) Na dotazy a stížnosti je příslušný člen rady povinen odpověděti i bez přípravy, může si však vyhraditi kromě toho zevrubnou odpověď až na příští schůzi rady.
§ 31.
Ukončení a přerušení schůze.
(1) Předseda prohlásí schůzi za skončenu, byl-li vyčerpán pořád jednání.
(2) Předseda může jednání se souhlasem rady přerušiti na odročiti na stanovenou hodinu téhož nebo některého následujícího dne.
(3) Předseda může ze závažných příčin zejména nastanou-li okolnosti znemožňující nerušené projednávání, schůzi ukončiti.
Zápis o schůzi.
§ 32.
(1) O schůzi rady vede zápis zapisovatel, určený k tomu předsedou. Čistopis zápisu buď do příští pravidelné schůze rady vyhotoven a podepsán předsedou, zapisovatelem a dvěma členy rady, jež k tomu určil předseda na počátku schůze.
(2) O jednání, které bylo prohlášeno za důvěrné, sepisuje se zvláštní zápis.
§ 33.
(1) V zápisu budiž zejména uvedeno:
1. Kolik bylo přítomno členů rady a kolik a které osoby uvedené v § 5, odst. 2;
2. kteří členové se omluvili;
3. které členy určil předseda, aby spolupodepsali zápis o schůzi;
4. stručný průběh jednání, a to:
a) označení předmětů se jmény navrhovatelů,
b) návrhy k předmětům podaná,
c) doslovné znění učiněných usnesení a poměr hlasů pro a proti;
5. které dotazy a stížnosti byly podány a jak byly zodpověděny.
(2) K zápisu buď připojena listina přítomných a písemné návrhy a projevy.
§ 34.
(1) Zápisy se ukládají do knih zápisů a v opise se sdělují zemskému národnímu výboru. Zápisy o jednání důvěrném se ukládají do knihy zvláštní.
(2) Členové ústředního národního výboru a jeho komisí mají právo do zápisů o schůzích rady s výjimkou zápisů o jednání důvěrném, nahlížeti a opisy si z nich pořizovati.
(3) Členové rady mají právo nahlížeti i do zápisů o jednání důvěrném.
Část II.
Jak jedná rada ústředního národního výboru na pololetních konferencích.
§ 35.
Zpráva o činnosti.
(1) Rada ústředního národního výboru jest povinna nejméně dvakrát do roka vypracovati zprávu o své činnosti za období uplynulé a o pracích, které zamýšlí navrhnouti k provedení v období příštím.
(2) Zpráva dělí se na jednotlivé části podle oborů působnosti ústředního národního výboru. Jednotlivé části buďtež podepsány členy rady, vedoucími příslušné referáty.
(3) Tuto zprávu jest uveřejniti, aby vešla ve veřejnou známost tak, aby každý občan ve statutárním městě bydlící, měl možnost se s ní seznámiti.
§ 36.
Svolání pololetní konference.
(1) Předseda ústředního národního výboru jest povinen svolati veřejnou schůzi rady ústředního národního výboru na pololetní konferenci (v dalším jen „konference“) na neděli tři týdny po té, co byla uveřejněna zpráva o činnosti.
(2) Konferenci svolá veřejnými vyhláškami.
(3) Kromě toho rozešle do tří dnů po vydání zprávy po dvou pozvánkách obvodním radám a vrcholným hospodářským, odborovým zájmovým a kulturním organisacím statutárního města.
(4) Na vyhláškách a na pozvánce buď uvedeno přesně, kde a kdy se konference koná a že na ní mají občané v místě bydlící přístup a možnost účastniti se rozpravy.
§ 37.
Povinnosti členů rady.
Všichni členové rady jsou povinni zúčastniti se konference.
§ 38.
Předmět konference.
Předmětem konference je rozprava o zprávě rady ústředního národního výboru. Rada se v ní nemůže platně usnášeti.
§ 39.
Předseda.
(1) Předseda zahajuje a řídí konferenci, stanoví v jakém pořádku se bude jednati o jednotlivých částech zprávy, zahajuje a končí o nich rozpravu, udílí slovo, odročuje a ukončuje konferenci.
(2) Předseda pečuje o zachování klidu a pořádku při jednání a o jeho nerušený průběh, šetře při tom zásad §§ 8 a 21 jednacího řádu pro plenární schůze ústředního národního výboru, kterého jest použíti obdobně s tou výjimkou, že o vyloučení z účasti na konferenci podle § 8, odst. 3 rozhoduje předseda sám.
(3) Pokud se vede rozprava o části zprávy podepsané předsedou jako referentem nebo je-li jiný vážný důvod, předsedá konferenci člen rady, který předsedu podle ustanovení organisačního řádu v předsednictví zastupuje.
§ 40.
Zahájení konference.
Konferenci zahájí předseda, jakmile uplynula hodina, určená za počátek schůze, krátkým projevem o jejím významu a o právech přítomných delegátů a přítomných občanů, v místě bydlících.
Kdo může na konferenci jednati.
§ 41.
(1) Na konferenci může vyslati každá obvodní rada a vrcholné hospodářské, zájmové, odborové a kulturní organisace, po dvou delegátech.
(2) Rozpravy mohou se účastniti kromě delegátů také všichni čs. státní občané bydlící ve statutárním městě.
§ 42.
O jednotlivých částech zprávy vede se rozprava postupně a odděleně.
§ 43.
(1) Účastníci konference uvedení v § 42 mohou se přihlásiti o slovo ku kterékoli části zprávy a mluviti k ní. Nesmí však k žádné části zprávy mluviti dále než 10 minut.
(2) O slovo se musí hlasití písemně u předsedy nebo u osoby, kterou předseda k tomu účelu určí.
(3) Předseda může, prodlouží-li se neúměrně rozprava o jedné části zprávy, vyhlásiti přiměřenou lhůtu v níž se mohou účastníci ještě hlásiti k této části o slovo, nebo zkrátiti řečnickou lhůtu na 5 minut.
§ 44.
(1) členové rady, pokud se projednává část jimi podepsaná, jsou povinni na dotazy a podněty odpovídati a podati jim potřebná vysvětlení.
(2) Členům rady se ponechává na vůli, chtějí-li odpovídati každému účastníku zvlášť nebo chtějí-li odpovídati až souhrnně po uzavření rozpravy o příslušné části zprávy.
§ 45.
Ukončení a přerušení konference.
(1) Předseda prohlásí konferenci za ukončenu, byly-li všechny části rozpravy projednány.
(2) Předseda může ze závažných příčin, zejména nastanou-li okolnosti znemožňující nerušené projednávání, konferenci ukončiti nebo odročiti.
§ 46.
Zveřejnění a zhodnocení výsledku konference.
(1) Zpráva o průběhu konference buď uveřejněna způsobem v místě obvyklým.
(2) Rada ústředního národního výboru jest povinna v nejbližších řádných schůzích, následujících po konferenci, zhodnotili zkušenosti a poznatky a jednati o podnětech a návrzích, které byly na konferenci předneseny.
§ 47.
Zápis o konferenci.
Pro sestavení zápisu o konferenci buď obdobně použito ustanovení §§ 36—38 jednacího řádu pro plenární schůzi ústředního národního výboru.

Příloha C.
Jednací řád pro předsednictvo ústředního národního výboru.
Pro předsednictvo ústředního národního výboru jest přiměřeně použíti ustanovení části I jednacího řádu pro radu ústředního národního výboru s těmito odchylkami:
a) Předsednictvo může jednati a usnášeti se za předsednictví předsedy ústředního národního výboru (jeho náměstka) v přítomnosti nadpoloviční většiny členů (náhradníků oprávněných k zastupování) i bez zvláštního pozvání a o předmětech, které nebyly dány na pořad jednání. V takovém případě vyžaduje se však k platnosti usnesení, aby pro ně hlasovala nadpoloviční většina všech členů předsednictva (náhradníků oprávněných k zastupování).
b) Ustanovení jednacího řádu pro radu ústředního národního výboru o dotazech a stížnostech neplatí pro předsednictvo ani přiměřeně.