wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
26/1998 Sb.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Dohody mezi vládou České republiky a vládou Italské republiky o dílčí novelizaci Dohody mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Italské republiky o vízových otázkách ze dne 29. března 1990, ve znění změny sjednané výměnou dopisů ze dne 4. července 1991

26
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí
Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že výměnou nót ze dne 27. října 1997 a 4. února 1998 byla v Praze sjednána Dohoda mezi vládou České republiky a vládou Italské republiky o dílčí novelizaci Dohody mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Italské republiky o vízových otázkách ze dne 29. března 1990, ve znění změny sjednané výměnou dopisů ze dne 4. července 1991, vyhlášené pod č. 223/1990 Sb. a č. 209/1996 Sb.
Tato dohoda vstoupila v platnost dnem 11. února 1998.
Do textu italské a české nóty lze nahlédnout na Ministerstvu zahraničních věcí.
27/1998 Sb.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Společného ujednání o spolupráci v oblasti vysokých škol mezi Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy České republiky a Ministerstvem pro vědu, výzkum a umění Bádenska-Württemberska na léta 1997 - 1999

27
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí
Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 19. ledna 1998 bylo ve Stuttgartu podepsáno Společné ujednání o spolupráci v oblasti vysokých škol mezi Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy České republiky a Ministerstvem pro vědu, výzkum a umění Bádenska-Württemberska na léta 1997 – 1999.
Ujednání vstoupilo v platnost dnem podpisu.
Do textu Ujednání lze nahlédnout na Ministerstvu zahraničních věcí a Ministerstvu školství, mládeže a tělovýchovy.
33/1998 Sb.
Vyhláška České národní banky o vydání bankovek po 500 Kč vzoru 1997

33
VYHLÁŠKA
České národní banky
ze dne 6. února 1998
o vydání bankovek po 500 Kč vzoru 1997
Česká národní banka stanoví podle § 22 písm. a) zákona České národní rady č. 6/1993 Sb., o České národní bance:

§ 1
(1) Dnem 18. března 1998 se vydávají do oběhu bankovky po 500 Kč vzoru 1997.
(2) Bankovky po 500 Kč vzoru 1997 se od bankovek po 500 Kč vzoru 19931) a od bankovek po 500 Kč vzoru 19952) liší použitým bankovkovým papírem, provedením ochranné soutiskové značky a letopočtem vydání bankovky.
§ 2
(1) Bankovkový papír použitý pro tisk bankovek po 500 Kč vzoru 1997 je opatřen viditelnými oranžovými ochrannými vlákny o délce 6 mm.
(2) Ochranná soutisková značka u bankovek po 500 Kč vzoru 1997 má v průhledu proti světlu podobu písmen „ČR“ umístěných v bílé kruhové ploše. Část ochranné soutiskové značky viditelná na lícní straně je vytištěna v barvě hnědé a je umístěna v levé horní části tiskového obrazce bankovky. Část ochranné soutiskové značky viditelná na rubové straně je vytištěna v barvě hnědé a je umístěna v pravé horní části tiskového obrazce bankovky.
(3) Letopočet vydání bankovky na lícní straně je vytištěn tiskem z plochy a je vyznačen číslem „1997“.
§ 3
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 15. března 1998.

Guvernér:
v z. Ing. Kysilka, CSc. v. r.
viceguvernér

1) Vyhláška České národní banky č. 159/1993 Sb., o vydání bankovek po 500 Kč, o ukončení platnosti bankovek po 500 Kčs opatřených kolkem a jejich výměně.
2) Vyhláška České národní banky č. 268/1995 Sb., o vydání bankovek po 500 Kč vzoru 1995.
36/1998 Sb.
Vyhláška České národní banky o vydání zlatých mincí „Karel IV." po 1000 Kč

36
VYHLÁŠKA
České národní banky
ze dne 6. února 1998
o vydání zlatých mincí „Karel IV.“ po 1000 Kč
Česká národní banka stanoví podle § 22 písm. a) zákona České národní rady č. 6/1993 Sb., o České národní bance:

§ 1
(1) Dnem 18. března 1998 se u příležitosti 650. výročí položení základního kamene hradu Karlštejna vydávají do oběhu zlaté mince s námětem „Karel IV.“ po 1000 Kč (dále jen „mince“).
(2) V roce 1998 se mince razí jako jubilejní, s vyznačeným rokem připomínané události 1348 a ročníkem ražby 1998. V následujících letech se mince razí pouze s ročníkem ražby.
(3) Mince se vydává v běžném provedení a ve zvláštním provedení určeném pro sběratelské účely s leštěným polem mince a matovým reliéfem (dále jen „zvláštní provedení“).
(4) Mince se razí ze zlata o ryzosti 999.9. Hmotnost mince je 3,111 g, její průměr 16 mm a síla 1,35 mm. Hrana mince v běžném provedení je vroubkovaná, hrana mince ve zvláštním provedení je hladká. Při ražbě mince v běžném i zvláštním provedení je povolená odchylka v průměru 0,1 mm a v síle 0,15 mm. V hmotnosti je povolená odchylka nahoru 0,062 g a v ryzosti zlata odchylka nahoru 0,01 %.
§ 2
(1) Na lícní straně je český lev v gotickém štítu umístěný blíže pravému okraji mince. Název státu „ČESKÁ • REPUBLIKA“ je v neuzavřeném opisu při levé a horní části mince. Při pravém spodním okraji mince ražené v roce 1998 jsou rovněž v neuzavřeném opisu letopočty „1348 – 1998“. Na stejném místě je u mince ražené v následujících letech umístěn ročník ražby. Pod štítem s českým lvem je u spodního okraje mince ve dvou řádcích označení nominální hodnoty mince se zkratkou peněžní jednotky „1000 Kč“. Značka mincovny, která minci razila, je umístěna při spodním okraji mince vedle zkratky peněžní jednotky.
(2) Na rubové straně je portrét Karla IV. ztvárněný na motivy obrazu Mistra Theodorika z kaple sv. Kříže na Karlštejně. Vpravo od portrétu je na pozadí stylizované siluety hradu Karlštejna relikviář ve tvaru kříže. Při levém horním okraji mince je neuzavřený opis „KAREL IV.“. Při spodním okraji mince je rovněž v neuzavřeném opisu označení kovu mince a jeho ryzosti „AU 999.9“, které částečně zasahuje do portrétu. Vlevo nad tímto opisem je přes spodní část portrétu umístěno v řádku označení ryzí hmotnosti mince v troyských uncích s označením hmotnostní jednotky „1/10 oz“. Autorem návrhu mince je akademický sochař Jiří Harcuba. Iniciála jeho příjmení „H“ je umístěna při pravém spodním okraji mince pod siluetou hradu Karlštejna.
§ 3
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 18. března 1998.

Guvernér:
v z. Ing. Kysilka, CSc. v. r.
viceguvernér
38/1998 Sb.
Vyhláška České národní banky o vydání zlatých mincí „Karel IV." po 5000 Kč

38
VYHLÁŠKA
České národní banky
ze dne 6. února 1998
o vydání zlatých mincí „Karel IV.“ po 5000 Kč
Česká národní banka stanoví podle § 22 písm. a) zákona České národní rady č. 6/1993 Sb., o České národní bance:

§ 1
(1) Dnem 18. března 1998 se u příležitosti 650. výročí založení University Karlovy vydávají do oběhu zlaté mince s námětem „Karel IV.“ po 5000 Kč (dále jen „mince“).
(2) V roce 1998 se mince razí jako jubilejní, s vyznačeným rokem připomínané události 1348 a ročníkem ražby 1998. V následujících letech se mince razí pouze s ročníkem ražby.
(3) Mince se vydává v běžném provedení a ve zvláštním provedení určeném pro sběratelské účely s leštěným polem mince a matovým reliéfem (dále jen „zvláštní provedení“).
(4) Mince se razí ze zlata o ryzosti 999.9. Hmotnost mince je 15,553 g, její průměr 28 mm a síla 1,9 mm. Hrana mince v běžném provedení je vroubkovaná, hrana mince ve zvláštním provedení je hladká s vlysem „ČESKÁ NÁRODNÍ BANKA * 15,553 g *". Při ražbě mince v běžném i zvláštním provedení je povolená odchylka v průměru 0,1 mm a v síle 0,15 mm. V hmotnosti je povolená odchylka nahoru 0,062 g a v ryzosti zlata odchylka nahoru 0,01 %.
§ 2
(1) Na lícní straně je v horní polovině mincovního pole kompozice českého lva, moravské a slezské orlice v gotických štítech. Štít s českým lvem je v popředí, je umístěn níže než štíty s moravskou orlicí (vlevo) a se slezskou orlicí (vpravo) a částečně je překrývá. Při horním okraji mince ražené v roce 1998 jsou nad štíty s heraldickými zvířaty v řádku umístěny letopočty „1348 • 1998“. Na stejném místě je u mince ražené v následujících letech umístěn ročník ražby. Název státu „ČESKÁ REPUBLIKA“ je v řádku pod štíty s heraldickými zvířaty. Pod ním je ve dvou řádcích označení nominální hodnoty mince se zkratkou peněžní jednotky „5000 Kč“. Značka mincovny, která minci razila, je umístěna vpravo od štítu se slezskou orlicí.
(2) Na rubové straně je vyobrazena dobová scéna vyučujícího mistra a žáků, doplněná pečetí University Karlovy, která je umístěna v pozadí při horním okraji mince. Při levém okraji mince je neuzavřený opis „KAREL IV.". Při pravém horním okraji mince je ve třech řádcích označení kovu mince a jeho ryzosti „Au 999.9“ a označení ryzí hmotnosti mince v troyských uncích s označením hmotnostní jednotky „1/2 OZ“. Autorem návrhu mince je akademický sochař Michal Vitanovský. Iniciály jeho jména „MV“ jsou umístěny nad sebou tak, že vytvářejí podobu širokého písmene „V“, při spodním okraji mince pod vyobrazením sedilia se žáky.
§ 3
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 18. března 1998.

Guvernér:
v z. Ing. Kysilka, CSc. v. r.
viceguvernér
40/1998 Sb.
Vyhláška České národní banky o vydání pamětních stříbrných dvousetkorun k 650. výročí založení University Karlovy

40
VYHLÁŠKA
České národní banky
ze dne 6. února 1998
o vydání pamětních stříbrných dvousetkorun k 650. výročí založení University Karlovy
Česká národní banka stanoví podle § 22 písm. a) zákona České národní rady č. 6/1993 Sb., o České národní bance:

§ 1
(1) K 650. výročí založení University Karlovy v Praze se vydávají pamětní stříbrné dvousetkoruny (dále jen „dvousetkoruna“).
(2) Dvousetkoruna se vydává v běžném provedení a ve zvláštním provedení určeném pro sběratelské účely s leštěným polem mince a matovým reliéfem (dále jen „zvláštní provedení“).
(3) Dvousetkoruna v běžném i zvláštním provedení se razí ze slitiny obsahující 900 dílů stříbra a 100 dílů mědi. Hmotnost dvousetkoruny je 13 g, její průměr 31 mm a síla 2,6 mm. Hrana dvousetkoruny v běžném provedení je vroubkovaná, hrana dvousetkoruny ve zvláštním provedení je hladká s vlysem „ČESKÁ NÁRODNÍ BANKA * Ag 0.900 * 13 g *“. Při ražbě dvousetkoruny v běžném i zvláštním provedení je povolená odchylka v průměru 0,1 mm a v síle 0,15 mm. V hmotnosti je povolená odchylka nahoru 0,26 g a v obsahu stříbra odchylka nahoru 1 %.
§ 2
(1) Na líci dvousetkoruny je uprostřed stylizovaný velký státní znak České republiky v kruhovém štítu ohraničeném perlovcem. V opisu při okrajích dvousetkoruny je název státu „ČESKÁ REPUBLIKA“, označení nominální hodnoty mince se zkratkou peněžní jednotky „200 Kč“ a letopočty „1348 – 1998“. Opis je z vnější strany při okrajích mince ohraničen perlovcem. Jednotlivé části opisu, název státu, označení nominální hodnoty mince se zkratkou peněžní jednotky a letopočty jsou navzájem odděleny drobnými stylizovanými květy. Mezikruží mezi státním znakem a opisem je zdobeno dobovým ornamentem v podobě kosočtvercových polí s rozetkami uprostřed. Značka mincovny, která dvousetkorunu razila, je umístěna v kosočtvercovém poli gotického ornamentu nad písmenem „č“ ve zkratce peněžní jednotky.
(2) Na rubu dvousetkoruny je na pozadí dobového textu v levé spodní části mincovního pole portrét Karla IV. a v pravé horní části pečeť University Karlovy. Pod portrétem Karla IV. je při okraji dvousetkoruny opis „KAREL IV.“. Mincovní pole je při okrajích dvousetkoruny ohraničeno perlovcem. Autorkou návrhu dvousetkoruny je akademická sochařka Majka Wichnerová. Iniciály jejího jména „MW“ jsou umístěny při spodním okraji dvousetkoruny vpravo od opisu.
§ 3
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 18. března 1998.

Guvernér:
v z. Ing. Kysilka, CSc. v. r.
viceguvernér
41/1998 Sb.
Nařízení vlády o zavedení letního času v letech 1998 až 2001

41
NAŘÍZENÍ VLÁDY
ze dne 18. února 1998
o zavedení letního času v letech 1998 až 2001
Vláda nařizuje podle § 1 zákona č. 54/1946 Sb., o letním čase, a k provedení zákoníku práce:

§ 1
Počátek a konec letního času v letech 1998 až 2001
(1) Letní čas se zavádí
a) v roce 1998 dnem 29. března,
b) v roce 1999 dnem 28. března,
c) v roce 2000 dnem 26. března,
d) v roce 2001 dnem 25. března.
V těchto dnech o druhé hodině středoevropského času se posunou hodiny na třetí hodinu letního času.
(2) Letní čas končí
a) v roce 1998 dnem 25. října,
b) v roce 1999 dnem 31. října,
c) v roce 2000 dnem 29. října,
d) v roce 2001 dnem 28. října.
V těchto dnech o třetí hodině letního času se posunou hodiny na druhou hodinu středoevropského času.
§ 2
Vliv zavedení letního času na stanovenou týdenní pracovní dobu
(1) Stanovená týdenní pracovní doba u zaměstnanců, jimž počátek letního času v letech 1998 až 2001 připadne do jejich pracovní směny, pokud se tato pracovní směna v důsledku zavedení letního času zkrátí, bude v příslušném týdnu o jednu hodinu kratší.
(2) Stanovená týdenní pracovní doba u zaměstnanců, jimž konec letního času v letech 1998 až 2001 připadne do jejich pracovní směny, pokud se tato pracovní směna v důsledku ukončení letního času prodlouží, bude v příslušném týdnu o jednu hodinu delší.
§ 3
Účinnost
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Předseda vlády:
Ing. Tošovský v. r.
Ministr práce a sociálních věcí:
PhDr. Volák v. r.
57/1998 Sb.
Zákon, kterým se zrušuje zákon č. 74/1958 Sb., o trvalém usídlení kočujících osob, ve znění zákona č. 175/1990 Sb.

57
ZÁKON
ze dne 4. března 1998,
kterým se zrušuje zákon č. 74/1958 Sb., o trvalém usídlení kočujících osob, ve znění zákona č. 175/1990 Sb.
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

Čl. I
Zákon č. 74/1958 Sb., o trvalém usídlení kočujících osob, ve znění zákona č. 175/1990 Sb., se zrušuje.
Čl. II
Tento zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Zeman v. r.
Havel v. r.
Tošovský v. r.
61/1998 Sb.
Zákon, kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů

61
ZÁKON
ze dne 5. března 1998,
kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů
Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

Čl. I
Zákon České národní rady č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění zákona č. 302/1993 Sb., zákona č. 243/1994 Sb. a zákona č. 143/1996 Sb., se mění a doplňuje takto:
1. V § 2 odst. 2 písm. a) se za slovo „vozidla“ doplňují tato slova: „a speciální automobily pásové“.
2. V § 3 odst. 1 se vypouštějí písmena ch) a i).
3. V § 3 odst. 1 písm. j) se za slova „EU/EHS 91/542 B“ vkládají slova „, EU/EHS 96/1“, za slova „EHK OSN 83-03“ se vkládají slova „B,C“ a za slova „EU/EHS 94/12“ se vkládají slova „, EU/EHS 96/44, EU/EHS 96/69“.
4. V § 3 odst. 2 písm. b) se vypouštějí slova „, ch) a i)“.
5. V § 4 odst. 1 se na konci písmene b) tečka nahrazuje čárkou a připojují se tato slova: „anebo vozidlo, jehož držitel je odhlášen z evidence dopravního inspektorátu.“.
6. § 5 písm. b) zní:

„b) součet povolených zatížení náprav v tunách a počet náprav u návěsů,“.
7. V § 6 odst. 4 se za slova „osobního automobilu“ vkládají tato slova: „nebo jeho přípojného vozidla“.
8. § 10 odst. 2 se nahrazuje odstavci 2 až 5, které zní:

„(2) Zálohy na daň se vypočtou ve výši 1/12 příslušné roční sazby daně za každý kalendářní měsíc, ve kterém u vozidla trvala, vznikla nebo zanikla daňová povinnost v rozhodném období.
(3) V případech podle § 4 odst. 2 písm. a) se záloha vypočte obdobně podle odstavce 2 anebo ve výši podle § 6 odst. 4; přitom postup při placení záloh nelze u téhož osobního automobilu nebo jeho přípojného vozidla v průběhu zdaňovacího období měnit.
(4) Rozhodným obdobím je kalendářní čtvrtletí bezprostředně předcházející kalendářnímu měsíci, na který připadl termín splatnosti zálohy. U zálohy splatné 15. prosince jsou rozhodným obdobím měsíce říjen a listopad.
(5) Zálohy na daň se neplatí, jde-li o vozidla uvedená v § 3 odst. 1 písm. a) až c) a e) až k), pokud splní podmínky pro nárok na osvobození.“.
Dosavadní odstavce 3 a 4 se označují jako odstavce 6 a 7.
9. V § 10 v dosavadním odstavci 3 se slova „Ustanovení odstavců 1 a 2“ nahrazují slovy „Ustanovení odstavců 1 až 5“.
Čl. II
1. Ustanovení čl. I bodů 1, 3, 5, 6, 7, 8 a 9 se použijí poprvé ve zdaňovacím období roku 1998 a lze je použít již při placení záloh na silniční daň v průběhu roku 1998.
2. Ustanovení čl. I bodů 2 a 4 se použijí poprvé ve zdaňovacím období roku 1999.
3. Pro daňovou povinnost do roku 1997 se použijí dosavadní předpisy.
Čl. III
Předseda Poslanecké sněmovny se zmocňuje, aby ve Sbírce zákonů vyhlásil úplné znění zákona České národní rady č. 16/1993 Sb., o dani silniční, jak vyplývá z pozdějších zákonů.
Čl. IV
Tento zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Zeman v. r
Havel v. r.
Tošovský v. r.
62/1998 Sb.
Nález Ústavního soudu ze dne 10. března 1998 ve věci návrhu na zrušení obecně závazné vyhlášky obce Jimramov č. 13 ze dne 13. března 1997 o opatřeních, která omezují provoz výherních hracích automatů v obci Jimramov

62
NÁLEZ
Ústavního soudu
Jménem republiky
Ústavní soud rozhodl dne 10. března 1998 v plénu o návrhu přednosty Okresního úřadu ve Žďáru nad Sázavou na zrušení obecně závazné vyhlášky obce Jimramov o opatřeních, která omezují provoz výherních hracích automatů v obci Jimramov,
takto:


Obecně závazná vyhláška obce Jimramov č. 13 ze dne 13. března 1997 o opatřeních, která omezují provoz výherních hracích automatů v obci Jimramov, se zrušuje dnem vyhlášení tohoto nálezu ve Sbírce zákonů.

Předseda Ústavního soudu:
JUDr. Kessler v. r.
65/1998 Sb.
Vyhláška Ministerstva vnitra, kterou se mění vyhláška Ministerstva vnitra č. 87/1964 Sb., o řidičských průkazech, ve znění pozdějších předpisů

65
VYHLÁŠKA
Ministerstva vnitra
ze dne 24. března 1998,
kterou se mění vyhláška Ministerstva vnitra č. 87/1964 Sb., o řidičských průkazech, ve znění pozdějších předpisů
Ministerstvo vnitra stanoví podle § 2 odst. 1 písm. d) a § 9 odst. 4 zákona č. 12/1997 Sb., o bezpečnosti a plynulosti provozu na pozemních komunikacích:

Čl. I
Vyhláška Ministerstva vnitra č. 87/1964 Sb., o řidičských průkazech, ve znění vyhlášky č. 167/1969 Sb., vyhlášky č. 95/1970 Sb., vyhlášky č. 3/1972 Sb., vyhlášky č. 174/1980 Sb. a zákona č. 12/1997 Sb., se mění a doplňuje takto:
1. § 7 odst. 1 zní:

„(1) Spolehlivým k řízení motorových vozidel není,
a) kdo se v posledních třech letech opakovaně dopustil trestného činu nebo se opakovaně dopustil přestupku proti bezpečnosti a plynulosti silničního provozu, z jejichž povahy vyplývá, že nemá dostatek kázně potřebné pro bezpečnost silničního provozu,
b) kdo prokazatelně nadměrně požívá alkoholické nápoje nebo prokazatelně požívá omamné nebo psychotropní látky.“.
2. § 17 odst. 1 zní:

„(1) Na základě řidičského průkazu vydaného v cizině lze řídit motorové vozidlo v České republice jen tehdy, odpovídá-li tento řidičský průkaz vzoru podle přílohy č. 9 Úmluvy o silničním provozu, podepsané v Ženevě dne 19. září 1949, vzoru podle přílohy č. 6 Úmluvy o silničním provozu, podepsané ve Vídni dne 8. listopadu 1968, anebo vzoru podle přílohy I směrnice Rady č. 91/439/EHS ze dne 29. července 1991, o řidičských průkazech. Pokud nemá řidič český řidičský průkaz (§ 2 odst. 1), smí řídit motorové vozidlo také na základě v cizině vydaného mezinárodního řidičského průkazu, který odpovídá vzoru podle přílohy č. 10 Úmluvy o silničním provozu, podepsané v Ženevě dne 19. září 1949, vzoru podle přílohy č. 7 Úmluvy o silničním provozu, podepsané ve Vídni dne 8. listopadu 1968, anebo na základě v cizině vydaného mezinárodního povolení k řízení, které odpovídá vzoru podle přílohy E Mezinárodní úmluvy o jízdě motorovými vozidly, podepsané v Paříži dne 24. dubna 1926.“.
Čl. II
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. dubna 1998.

Ministr:
Svoboda v. r.
67/1998 Sb.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Úmluvy o jaderné bezpečnosti

67
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí
Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 17. června 1994 byla ve Vídni přijata Úmluva o jaderné bezpečnosti.
Jménem České republiky byla Úmluva podepsána ve Vídni dne 20. září 1994.
S Úmluvou vyslovil souhlas Parlament České republiky a prezident republiky ji ratifikoval. Ratifikační listina byla uložena u generálního ředitele Mezinárodní agentury pro atomovou energii, depozitáře Úmluvy, dne 18. září 1995.
Úmluva vstoupila v platnost na základě svého článku 31 odst. 1 dnem 24. října 1996.
Do textu Úmluvy lze nahlédnout na Ministerstvu zahraničních věcí a Státním úřadu pro jadernou bezpečnost.
68/1998 Sb.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Dohody mezi Českou republikou a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii o uplatňování záruk na základě Smlouvy o nešíření jaderných zbraní

68
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí
Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 18. září 1996 byla ve Vídni podepsána Dohoda mezi Českou republikou a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii o uplatňování záruk na základě Smlouvy o nešíření jaderných zbraní.
S Dohodou vyslovil souhlas Parlament České republiky a prezident republiky ji ratifikoval.
Dohoda vstoupila v platnost na základě svého článku 25 dnem 11. září 1997.
Do textu Dohody lze nahlédnout na Ministerstvu zahraničních věcí a Státním úřadu pro jadernou bezpečnost.
69/1998 Sb.
Ústavní zákon o zkrácení volebního období Poslanecké sněmovny

69
ÚSTAVNÍ ZÁKON
ze dne 19. března 1998
o zkrácení volebního období Poslanecké sněmovny
Parlament se usnesl na tomto ústavním zákoně České republiky:

Čl. 1
Volební období Poslanecké sněmovny zvolené v roce 1996 skončí v roce 1998 dnem voleb do Poslanecké sněmovny, které se budou konat do 30. června 1998.

Čl. 2
V zákoně č. 247/1995 Sb., o volbách do Parlamentu České republiky a o změně a doplnění některých dalších zákonů, ve znění zákona č. 212/1996 Sb., se pro tento případ zkracují lhůty podle § 12 odst. 1, § 13 odst. 2 a 3, § 14 odst. 1, § 28 odst. 1, § 29 odst. 1 a § 31 odst. 1 a 3 o jednu třetinu. Lhůty podle § 32 odst. 1, § 33 odst. 1 a § 34 odst. 1 se zkracují o 20 dnů.
Čl. 3
Tento ústavní zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Zeman v. r.
Havel v. r.
Tošovský v. r.
73/1998 Sb.
Rozhodnutí prezidenta republiky o vyhlášení voleb do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky

73
ROZHODNUTÍ
prezidenta republiky
ze dne 2. dubna 1998
o vyhlášení voleb do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky
Podle čl. 63 odst. 1 písm. f) Ústavy České republiky a v souladu s ústavním zákonem č. 69/1998 Sb., o zkrácení volebního období Poslanecké sněmovny,
vyhlašuji volby
do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky a stanovím dny jejich konání na pátek 19. června 1998 a sobotu 20. června 1998.

Havel v. r.
Podle čl. 63 odst. 3 Ústavy České republiky
spolupodepisuje předseda vlády:
Tošovský v. r.