1391/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra ochrany práce a sociální péče o úpravě pracovních a platových podmínek hudebníků (kapelníků) zaměstnaných při provozování hudby.

1391.
Vyhláška
ministra ochrany práce a sociální péče
ze dne 31. května 1946
o úpravě pracovních a platových podmínek hudebníků (kapelníků) zaměstnaných při provozování hudby.
Podle předpisů o řízení mzdové politiky stanovím v dohodě s nejvyšším úřadem cenovým tuto úpravu pracovních a platových podmínek hudebníků (kapelníků) zaměstnaných při provozování hudby.

§ 1.
Působnost.
1. Vyhláška se vztahuje:
A. Místně:
na země Českou a Moravskoslezskou.
B. Věcně:
a) na kapelníky provozující samostatně živnost kapelnickou jako živnost svobodnou podle všeobecných ustanovení živnostenského řádu nebo na základě licence podle ministerského nařízení ze dne 19. ledna 1853, č. 10 ř. z. (v dalším kapelník),
b) na pořadatele nebo podnikatele (v dalším podnikatel) produkcí nebo zábav koncertních, tanečních, spolkových, tělocvičných a pod.,
divadel, kabaretů a varieté, průvodů církevních, spolkových, slavnostních a pod., jakož i pohřbů, všech veřejných produkcí, podívaných a pod.
Podnikateli jsou též všechny podniky, provozované na podkladě úplné nebo částečné koncese hostinské nebo výčepnické podle § 16 živn. řádu, případně licence podle § 20 a) živn. řádu, jako na př. kavárny, vinárny, restaurace, bary a pod.
C. Osobně:
na všechny hudebníky (kapelníky), kteří provozují hudbu za úplatu.
2. Vyhláška se nevztahuje:
a) na soubory komorní pěstující vážnou hudbu,
b) na tělesa symfonická, rozhlasové orchestry a orchestry stálých divadel, jakož i na orchestry filmové,
c) na orchestry vojenské a sborů národní bezpečnosti, avšak pouze, jedná-li se o vystoupení služební nebo o produkci při slavnostní příležitosti vojenské organisace.
§ 2.
Pracovní doba.
1. Pracovní doba se řídí ustanoveními zákona ze dne 19. prosince 1918, č. 91 Sb., a jeho prováděcími předpisy.
2. Při souvislé pracovní době musí býti hudebníkům poskytnuty pracovní přestávky, které nutno započítati do pracovní doby:
a) při vlastní hudební produkci trvající nejméně 3 hodiny:
jednou 15 minut;
b) při vlastní hudební produkci trvající nejméně 4 hodiny:
jednou 10 minut a jednou 15 minut;
je možno tyto dvě přestávky shrnouti v jednu, která pak trvá 25 minut;
c) při vlastni hudební produkci trvající nejméně 6 hodin:
jednou 10 minut a dvakrát po 15 minutách.
3. Začátek a doba pracovních přestávek musí býti při nastoupení místa pevně sjednána a měněna jen z vážných provozně-technických důvodů v dohodě se závodní radou (důvěrníkem zaměstnanců).
4. Přestávky vzniklé artistickými výstupy mohou býti započteny do pracovních přestávek (podle odst. 2), vyrovnávají-li se těmto časově a může-li hudebník v této době opustiti své místo v orchestru.
5. Mezi odpoledním a večerním účinkováním musí býti přestávka nejméně hodinová, která se nezapočítává do pracovní doby.
§ 3.
Dny pracovního klidu.
1. Všem zaměstnancům musí býti poskytován každého týdne nerušený pracovní klid nejméně 32 hodiny. Pokud nejsou stanoveny v podnicích uzavírací dny připadající na neděli, budiž přihlédnuto při střídáni zaměstnanců k tomu, aby volný den připadl jednou v měsíci na neděli.
2. Hudebníkům (kapelníkům), pracujícím o t. zv. placených svátcích a památných dnech, nutno poskytnouti za tyto dny náhradní den volna, který určí správa podniku v dohodě se závodní radou (důvěrníkem zaměstnanců).
§ 4.
Dovolená.
Dovolená se řídí zákonnými ustanoveními.
§ 5.
Pracovní oděv, jeho úschova a úschova hudebních nástrojů.
1. Obvyklý úbor si pořizuje zaměstnanec sám. Je-li požadován zaměstnavatelem zvláštní úbor, který nemůže zaměstnanec mimo podnik používati (kroje, stejnokroje a pod.) musí jej opatřiti zaměstnavatel na svůj náklad. Oděvy zůstávají pak jeho majetkem.
2. Zaměstnavatel je povinen dáti hudebníkům k disposici prostornou, čistou a dobře zamykatelnou místnost, která má sloužiti k převlékání zaměstnanců a ve které jsou skříně k uložení šatstva, hudebních nástrojů a notového materiálu.
Veškeré věci zde uložené musí býti zaměstnavatelem řádně pojištěny proti ohni a krádeži, pokud určité předměty nejsou vyloučeny z pojištění.
§ 6.
Cestovné.
1. Zaměstnavatel je povinen hudebníkům (kapelníkům) z povolání hraditi výlohy, vzniklé jízdou k nastoupení místa a to:
Jízdné 3. tř. osobního vlaku (není-li zvlášť ujednáno použití rychlíku), dále vydání vzniklá dopravou větších zavazadel jako jsou: notový materiál, kontrabasy, nástroje bicí a pod. Rovněž tak musí býti hrazeno jízdné při použití autobusu nebo jiného veřejného dopravního prostředku z konečné železniční stanice do místa účinkování.
2. Výplata těchto výloh bude provedena zaměstnavatelem ihned po příjezdu zaměstnanců na pracovní působiště.
§ 7.
Úmrtné.
1. Příslušníci rodiny zaměstnancovy, kteří mají zákonný nárok, aby jim zaměstnanec poskytoval výživu, mají po jeho smrti vůči zaměstnavateli nárok na částku, odpovídající poslednímu platu zaměstnancovu za dobu jednoho měsíce, byl-li v témže podniku zaměstnán alespoň 6 měsíců.
2. Byl-li zaměstnanec v témže podniku zaměstnán 3 roky, zvyšuje se tento nárok na částku za 1½ měsíce; byl-li zaměstnán v témže podniku více než 5 let, na částku za 2 měsíce.
§ 8.
Způsob stanovení a výplatu platu.
1 Platové sazby uvedené v § 10 jsou měsíční základní platy za pracovní dobu až do 48 hodin týdně (včetně příprav a zkoušek).
2. Při smlouvách sjednaných na neurčitou dobu nebo nejméně na 1 měsíc, smí býti odměna stanovena jen jako měsíční plat.
3. Při smlouvách sjednaných na dobu kratší 1 měsíce, ale nejméně na 1 týden, nutno stanovití odměnu poměrně pro tuto dobu.
4. Při smlouvách sjednaných na dobu kratší než 1 týden (příležitostné zaměstnání), může býti smluvena denní odměna.
5. Plat musí býti vyplácen v penězích. Poskytováni platu ve formě naturálií, a výjimkou stravy a bytu u trvale zaměstnaných hudebníků, je nepřípustno.
6. Hodnotu poskytovaných naturálních požitků, které nutno započísti do platu (byt a strava), je nutno stanovití písemně.
Pro výměru je směrodatné úřední ocenění pro veřejnoprávní pojištění.
7. Hudebník (kapelník) jest oprávněn žádati dvakrát měsíčně vyplacení zálohy na plat a to ve výši úměrné odpracované době.
8. Součástí platu nejsou jídla a nápoje podávaná během pracovní doby, jež zaměstnanci pokud o ně požádají, musí hraditi ze svého.
9. Je nepřípustno placení orchestrů výběrem peněžitých příspěvků od hostů prostřednictvím hudebníků.
§ 9.
Všichni zaměstnanci se přijímají — pokud není v pracovní smlouvě nic jiného výslovně stanoveno — pro určitý podnik. Ustanovení o místních třídách se zrušují.
§ 10.
Platové sazby.
1. Hudebníci z povolání v řádném pracovním poměru.
A.Při vystoupení trvajícím denně nejvýše 4 hodiny náleží hudebníkům v řádném pracovním poměru základní plat v podnicích všech cenových skupin měsíčněKčs 3000.—.Za každou další hodinu vystoupení nad 4 hodiny denně náleží hudebníku odměna ve výšiKčs 25.—.Jde-li o vystoupení po 20. hod. Večerní, zvyšuje se tato odměna naKčs 30.—.Každá i započatá hodina se počítá za celou hodinu.B.Při trvalém snížení pracovní doby na 5 nebo méně pracovních dnů v týdnu může býti základní měsíční plat sní-žen o ⅟₃₀ hrubého měsíčního platu za každý tento neodpracovaný pracovní den.
2. Hudebníci zaměstnaní příležitostně.
a)Za vystoupení v trvání až do 3 hodin obdrží základní plat ve výšiKčs 120.—,za každou další započatou hodinuKčs 30.—.b)V základním platu jest zahrnuto vystoupení, nácvik a náhrada za udržování hudebního nástroje. Tato sazba je stanovena bez ohledu na to, v který den a době je vystoupení konáno.“
3. Účinkování při pohřbech, církevních a slavnostních průvodech.
a)Za vystoupení v trvání do 1 hodiny obdrží základní plat ve výšiKčs 80.—,za každou další započatou hodinuKčs 50.—.b)V základním platu jest zahrnuto vystoupení, nácvik a náhrada za udržování hudebního nástroje. Tato sazba je stanovena bez ohledu na to, v který den a době je vystoupení konáno.
§ 11.
Příplatky.
1. Kapelnický příplatek.
a) kapelník (vedoucí orchestru) nebo jeho zástupce má nárok na kapelnický příplatek ve výši nejméně 30%, nejvýše však 100% stanoveného základního platu,
b) kapelnický příplatek obdrží pouze ta osoba, která při produkci orchestru je svým výkonem (jako hudebník nebo dirigent) skutečně činná a soubor po stránce umělecké a administrativní vede,
c) kapelník (vedoucí orchestru) více než osmičlenného orchestru může uzavřití se zaměstnavatelem zvláštní dohodu o přiměřené náhradě za speciální úpravy notového materiálu, avšak pouze v tom případě, že tyto úpravy jsou ve větší částí programu skutečně provozovány. Tento příspěvek nesmí přesahovati částku Kčs 3000 měsíčně.
2. Sólistický příplatek.
Sólisté a hudebníci, kteří hrají první nástroje, obdrží sólistický příplatek ve výši 10% stanoveného základního platu.
3. Kvalifikační příplatek:
Orchestru s prvotřídním výkonem a bezvadně vybavenému hudebními nástroji může býti se souhlasem Hudební a artistické ústředny v dohodě s Jednotnou odborovou organisací poskytován kvalifikační příplatek až do výše 50% základních platů stanovených v § 10. Zvlášť vynikajícím orchestrům může býti po dobrozdání Hudební a artistické ústředny v dohodě s Jednotnou odborovou organisací poskytnut kvalifikační příplatek až do výše 100% stanoveného základního platu, pouze však po předchozím schválení ministerstva práce a sociální péče.
Dojde-li k podstatným změnám ve složení orchestru, jemuž bylo povoleno poskytovati kvalifikační příplatek, musí býti důvod k dalšímu poskytování tohoto příplatku Hudební a artistickou ústřednou znovu přezkoumán.
4. Hudební produkce o Silvestru.
Za hudební výkony po 18. hodině v den 31. prosince (o Silvestru), zvyšují se platové sazby stanovené v § 10, odst. 1 a 2 o 100%.
§ 12.
Doplňující ustanovení.
O výpovědi, nárocích na plat při zameškání práce a o všech otázkách, které nejsou zvlášť upraveny touto vyhláškou, platí zákonné předpisy.
§ 13.
Závěrečná ustanovení.
1. Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. června 1946.
2. Zároveň se zrušuje použivatelnost vyhlášky býv. ministra sociální a zdravotní správy ze dne 7. srpna 1941, běž. č. 633 (Ú. l. č. 185/1941), ve znění vyhlášky ze dne 6. října 1941, běž. č. 813 (Ú. l. č. 235/1941).

Ministr:
Dr. Šoltész v. r.