120/1978 Sb.
Vyhláška ministerstva kultury Slovenské socialistické republiky, kterou se vydává statut Národního parku Nízké Tatry

120
VYHLÁŠKA
ministerstva kultury Slovenské socialistické republiky
ze dne 17. října 1978,
kterou se vydává statut Národního parku Nízke Tatry
Ministerstvo kultury Slovenské socialistické republiky vydává v dohodě se zúčastněnými ústředními orgány státní správy a Slovenskou akademií věd podle § 10 odst. 1 zákona Slovenské národní rady č. 1/1955 Sb. SNR, o státní ochraně přírody tento  statut Národního parku Nízke Tatry

§ 1
Ochrana národního parku
Zřízením Národního parku Nízke Tatry (dále jen „národní park“) se zabezpečuje ochrana, obnova a zvelebování krajinných krás, přírodního a kulturního bohatství jeho území v souladu s rozvojem jednotlivých odvětví národního hospodářství.
§ 2
Zájmové prostory
(1) K zabezpečení ochrany přírody ve vztahu k hospodářské, technické a jiné činnosti (dále jen „hospodářská činnost") vymezují se na území národního parku a jeho ochranného pásma zájmové prostory podle charakteru přírodního prostředí a jeho převládajících funkcí.
(2) Území národního parku se člení na tyto zájmové prostory: Centrálna časť, Hrebeňová časť-západ, Hrebeňová časť-východ, Korytnica, Ludrovská dolina, Magurka — Železné, Čierny Váh a Pusté pole.
(3) Území ochranného pásma národního parku (dále jen „ochranné pásmo") se člení na tyto zájmové prostory: Bystrá — Čertovica — Malužiná, Korytnická dolina, Liptovská Lúžna, Biely Váh — Šuňavy, Bacúšska dolina, Jasenie — Sopotnica, Donovaly — Motyčky, Liptovská Štiavnica — Liptovské Kľačany, Polomka — Šumiac, Valaská — Beňuš a Staré Hory — Hiadeľ.
(4) Území zájmových prostorů národního parku a jeho ochranného pásma je vymezeno v příloze č. 1, která je součástí této vyhlášky.
§  3
Podmínky ochrany národního parku
Na území národního parku je třeba hospodářskou činnost a její plánování na úseku těžby nerostných surovin, vodního a lesního hospodářství, myslivosti a rybářství, zemědělství, budování komunikací a dálkových vedení, jakož i ostatní výstavby všeho druhu včetně zařízení pro cestovní ruch a rekreaci a jakoukoliv jinou činnost rozvíjet a vykonávat v souladu s jeho posláním a potřebami, jakož i se schválenou územně plánovací dokumentací a s příslušnými hospodářskými plány.
§  4
Podmínky využívání národního parku
(1) Funkční využívání, organizace a výstavba území řídí se schválenou územně plánovací dokumentací a územními rozhodnutími vydávanými podle zákona o územním plánování a stavebním řádu, podle dalších obecně závazných právních předpisů upravujících tuto činnost a v souladu s posláním národního parku, přičemž
a) vytváření nových trvalých sídlišť obytného charakteru je na území národního parku vyloučeno;
b) u ostatní výstavby je nutno pečovat o zachování nenarušených a neurbanizovaných přírodních prostorů na základě schválené územně plánovací dokumentace;
c) výstavba chat pro individuální rekreaci, staveb pro dočasné ubytování včetně podnikových zotavoven, chatových táborů, prostorů vyhrazených pro stanování, autocampingů, parkovišť a jiných funkčních zařízení1) je povolena jen v prostorech vymezených orgány územního plánování příslušného krajského národního výboru se souhlasem orgánů státní ochrany přírody.2)
(2) Pro ostatní činnosti na území národního parku platí tyto podmínky:
a) dobývací prostory a zařízení pro těžbu nerostů na území národního parku je nutno zásadně opticky izolovat od průběžných komunikací, věnovat zvýšenou péči opatřením proti znečištění okolí jejich provozem a provedení všech rekultivačních opatření po ukončení dobývání;3)
b) u všech záměrů a zásahů je nutno respektovat vodohospodářský význam území národního parku, zabezpečovat biologickou a technickou údržbu pramenných oblastí, asanaci erozivních a lavinových území, pečovat o čistotu vodních toků a ostatních povrchových vod a vytvářet všestranné podmínky pro zlepšení vodohospodářských poměrů. Při projektování a výstavbě vodohospodářských děl4) je nutno pečovat o jejich organické začlenění do přírodního prostředí; při výstavbě objektů pro odběr k jinému používání povrchových a podzemních vod zajistit, aby nevznikaly závady hygienické a estetické povahy. Úpravu vodních toků a břehů ostatních povrchových vod je nutno provádět zejména biologickými způsoby a důsledně chránit břehové porosty. Zvláštní péče musí být věnována minerálním pramenům;
c) v lesích se hospodaří podle schválených lesních hospodářských plánů, v nichž hospodářská opatření pro lesy v jednotlivých zájmových prostorech národního parku se stanoví po projednání s orgány státní ochrany přírody, v zájmových prostorech ochranného pásma národního parku jen tehdy, jedná-li se o změnu lesního hospodářského plánu;5)
d) myslivost a rybářství se vykonává podle schválených plánů chovu a lovu zvěře a ryb se zřetelem k ochraně a obnově těchto zdrojů a podle příslušných ustanovení zákona o myslivosti, zákona o rybářství6) a prováděcích předpisů vydaných na jejich základě; provádějí je podniky státních lesů, myslivecká sdružení a rybářské organizace v souladu s posláním národního parku;
e) rozvoj zemědělské výroby včetně výstavby potřebných objektů na území národního parku se uskutečňuje podle schválených plánů rozvoje zemědělské výroby, pětiletých a ročních plánů a v souladu s posláním národního parku. Zvláštní pozornost je nutno věnovat otázce racionálního využívání horských luk a pastvin a ochraně zemědělského půdního fondu též s ohledem na zvláště chráněné zemědělské půdy;7)
f) stromy a keřovitá vegetace, které na území národního parku rostou mimo les a intravilány obcí, jsou předmětem zájmu státní ochrany přírody. Zásahy do těchto přírodních složek lze uskutečnit jen se souhlasem příslušného orgánu státní ochrany přírody;
g) výzkum a průzkum přírody a přírodních poměrů na území národního parku lze provádět jen s vědomím Slovenského ústavu památkové péče a ochrany přírody, který vede jejich evidenci; přitom je nutno dbát na to, aby nedocházelo k časovým a místním střetům zájmů a aby nebyly poškozovány chráněné přírodní hodnoty;
h) zavádění nepůvodních druhů rostlin a živočichů do volné přírody se umožňuje v dohodě s orgány státní ochrany přírody zásadně jen při provádění výzkumů v rámci experimentální činnosti; toto se netýká zemědělského půdního fondu obhospodařovaného podle schválených plánů rozvoje zemědělské výroby.
(3) Kromě podmínek ochrany a využívání národního parku uvedených v odstavcích 1 a 2 platí pro jednotlivé zájmové prostory národního parku též zvláštní podmínky ochrany uvedené v příloze č. 2, která je součástí této vyhlášky.
§  5
Podmínky využívání ochranného pásma
(1) V ochranném pásmu je nutno vyloučit působení škodlivých vlivů okolí na území národního parku, předcházet jim a zabezpečit ucelenost přírodních ekologických systémů národního parku.
(2) Při výkonu hospodářské a jiné činnosti v ochranném pásmu se musí v souladu s jeho posláním zachovávat tyto zásady:
a) průmysl a zemědělství je nutno rozvíjet tak, aby se neznehodnotil typický krajinný ráz a aby území národního parku neovlivnily škodlivé odpady a chemické látky (exhaláty, odpadní vody, pesticidy apod.);
b) lesní hospodářství se řídí podle schválených lesních hospodářských plánů;
c) otvírání nových těžeben nerostů je nutno předem dohodnout s orgány státní ochrany přírody a těžbu provádět tak, aby tím co nejméně utrpěl estetický ráz krajiny;
d) při projektování a výstavbě vodohospodářských děl nutno dbát na jejich organické začlenění do přírodního prostředí a vodohospodářské úpravy provádět zejména biologickým způsobem; o zdroje pitné a užitkové vody a o minerální prameny je nutno pečovat tak, aby nevznikaly závady hygienické a estetické povahy;
e) při plánování rozvoje a vykonávání myslivosti a rybářství podle příslušných ustanovení zákona o myslivosti a zákona o rybářství6) je nutno respektovat zásady ochrany fauny národního parku;
f) při výstavbě všeho druhu je nutno pečovat o vytváření ucelených sídlišť a jejich aglomerací v návaznosti na současnou sídlištní strukturu. Zvýšenou pozornost je nutno věnovat územně plánovací dokumentaci, projektové dokumentaci a výtvarnému řešení objektů všeho druhu v areálech vstupních měst a obcí do národního parku v jeho ochraném pásmu.
(3) Pro využívání ochranného pásma kromě zásad uvedených v odstavci 2 platí zvláštní podmínky využívání jeho jednotlivých zájmových prostorů, uvedené v příloze č. 3, která je součástí této vyhlášky.
§  6
Památky Slovenského národního povstání a ostatní kulturní památky
(1) Na území národního parku a jeho ochranného pásma je věnována zvláštní péče zpřístupnění a kulturně výchovnému využití památek Slovenského národního povstání.
(2) Evidenci památek Slovenského národního povstání na území národního parku a jeho ochranného pásma vede Slovenský ústav památkové péče a ochrany přírody. Pomoc národním výborům při zajišťování péče o tyto památky, jakož i při jejich využívání pro kulturně výchovné cíle poskytuje Muzeum Slovenského národního povstání v Banské Bystrici ve spolupráci se Slovenským ústavem památkové péče a ochrany přírody.
(3) Péče o ostatní kulturní památky nacházející se na území národního parku se vykonává podle zvláštních předpisů.8)
§  7
Správa národního parku
(1) Správu národního parku a odborné úkoly státní ochrany přírody na území národního parku a jeho ochranného pásma vykonává ve smyslu nařízení vlády SSR o Národním parku Nízke Tatry Slovenský ústav památkové péče a ochrany přírody.9)
(2) Slovenský ústav památkové péče a ochrany přírody sleduje koordinaci hospodářských, rekreačních a kulturních záměrů a zájmů na území národního parku, usiluje, aby se v souladu s ochranou přírody a schválenou územně plánovací dokumentací dále zdokonalovaly možnosti jeho využití pro rekreaci, turistiku a cestovní ruch; přitom úzce spolupracuje s příslušnými orgány státní správy společenských a jiných organizací.
(3) Slovenský ústav památkové péče a ochrany přírody dále
a) sleduje zabezpečování plnění usnesení a opatření státních orgánů v otázkách ochrany a rozvoje národního parku,
b) poskytuje odbornou a poradenskou pomoc v otázkách státní ochrany přírody na území národního parku,
c) vydává návštěvní řády, pravidla a jiná odborná stanoviska pro využívání území národního parku,
d) vykonává kulturně osvětovou práci zaměřenou na poznávání a ochranu přírody a kulturních památek národního parku,
e) vytváří podmínky pro vědecko-výzkumnou činnost na území národního parku, vede její evidenci a pečuje o realizaci výsledků výzkumu v ochranářské praxi,
f) vede dokumentaci ochrany přírody v národním parku.
(4) Pro řešení závažných otázek národního parku, které se dotýkají více odvětví, zřídí Slovenský ústav památkové péče a ochrany přírody poradní sbor; jeho členy budou též zástupci příslušných národních výborů, orgánů a organizací vykonávajících činnost na území národního parku a jeho ochranného pásma.
§  8
Výjimky z podmínek ochrany a využívání národního parku a z podmínek využívání jeho ochranného pásma
Výjimky z ustanovení této vyhlášky může z důvodů naléhavého celospolečenského zájmu povolit ministerstvo kultury Slovenské socialistické republiky po vyjádření příslušného krajského národního výboru.
§  9
Péče národních výborů o národní park
(1) Místní, okresní a krajské národní výbory v rámci své působnosti účinně pomáhají uskutečňovat opatření k ochraně národního parku a k využívání jeho ochranného pásma.
(2) Při stanovení provozních podmínek pro jednotlivá území národního parku významná z hlediska cestovního ruchu spolupracují příslušné národní výbory se Slovenským ústavem památkové péče a ochrany přírody.
§  10
Závěrečné ustanovení
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Válek v. r.


Příloha č. 1 k vyhlášce č. 120/1978 Sb.
1. VYMEZENÍ ÚZEMÍ A ZÁJMOVÝCH PROSTORŮ NÁRODNÍHO PARKU NÍZKE TATRY
Zájmový prostor CENTRÁLNA ČASŤ (A I)
Hranice zájmového prostoru Centrálna časť vychází od chaty Hrdinov SNP, pokračuje jihozápadním směrem po hřebeni Veľkého Gáple přes kóty 1776, 1669, 1180 (Zálomy) na kótu 936 (Stupka) a dále jihozápadním směrem přes Bystrou dolinu na kótu 842 (Horný diel). Odtud hranice probíhá po hřebeni jihozápadním směrem na dolní hranici lesa, pokračuje západním směrem po spodní hranici lesa k potoku Hnusné a dále potokem proti směru jeho toku. Dále směřuje proti toku Suchého potoka a hranicí lesa k severozápadu. Při překročení lesní cesty se stáčí na jihozápad, překračuje státní silnici č. 05650 na kótě 590 a dále Vajskovský potok. Pokračuje hranicí lesa západním a jižním směrem do údolí Veľký Grapel', dále severním směrem hranicí lesa a hřebenem po katastrální hranici obcí Dolná Lehota a Jasenie přes kóty 844, 1231, 1408 (Žiar), 1840 (Žiarska hol'a), 1980 (Skalka), ke kótě 1937 (Kotliská), odtud katastrální hranicí obcí Dolná Lehota a Lazisko na kótu 1889 (Poľana) a katastrální hranicí obcí Lazisko a Demänovská dolina na kótu 1886 (Bôr). Hranice odtud jde severozápadním a severním směrem přes kóty 1520, 1429 (Jaloviarka), 1229 (Uhlisko) k hájovně nad Laziskem v údolí potoka Paludžanka. Odtud pokračuje východním směrem po spodní hranici lesa nad obcemi Ploštín, Iľanovo, Závažná Poruba, Liptovský Ján a osadu Liptovská Porúbka po státní silnici č. 72 a pokračuje po ní jižním směrem. Na kótě 694 se stáčí jihozápadním směrem po hřebeni přes kóty 1325 (Hradište), 1538 (Nižný Príslop), 1343 (Okrúhly vrch), 1723 (Rovná hol'a), na kótu 1506 (Bocianske sedlo). Dále pokračuje na západ po hřebeni přes kótu 1807 (Králička) k výchozímu bodu u chaty Hrdinov SNP.
Zájmový prostor HREBEŇOVÁ ČASŤ-ZÁPAD (A II/a)
Hranice zájmového prostoru Hrebeňová časť-západ vychází z kóty 1937 (Kotliská), pokračuje jižním a jihozápadním směrem po katastrální hranici obcí Dolná Lehota a Jasenie pod kótou 1980 (Skalka), přes kótu 1840 (Žiarska hoľa) na horní hranici lesa, odtud po ní severním a dále západním směrem pod Latiborskou holí, Košarisky, Ráztockou holí, Chabencem, Veľkou Chochulí, Prašivou, pokračuje severním a dále severovýchodním směrem po horní hranici lesa nad kótou 1529 (Mestská hora), přes kótu 1703, dále směrem k východu po horní hranici lesa a u pramenišť Paludžanky se stáčí severním směrem na kótu 1520, odtud pokračuje jihovýchodním směrem po hřebeni přes kótu 1886 (Bôr). Dále pokračuje jihozápadním směrem po hlavním hřebeni přes kóty 1914, 1889 (Poľana) k výchozímu bodu na kótě 1937 (Kotliská).
Zájmový prostor HREBEŇOVÁ ČASŤ-VÝCHOD (A Il/b)
Hranice zájmového prostoru Hrebeňová časť-východ vychází z rozmezí katastrálních hranic obcí Vyšná Boca, Nižná Boca, Malužiná, Polomka, sbíhá k jihozápadu na spodní hranici ochranného lesa, obchází kótu 1463 (Čertova svadba), pokračuje východním směrem paralelně s hlavním hřebenem po spodní hranici ochranného lesa pod kótami 1659 (Zadná hoľa), 1544 (Oravcová), 1508 (Kolesárová), 1691 (Veľká Vápenica), pokračuje východním směrem pod kótami 1519 (Andrejcová) pod Ždiarske sedlo, pokračuje po horní hranici lesa pod kótami 1790 (Bartková), 1839 (Orlová) a 1876 (Stredná hoľa). Pokračuje Vyšnými rovienkami pod kóty 1442, 1690 (Kráľova skala), dále severním směrem na Tri studne pod kótu 1506 (Tri kopce). Zde se stáčí na západ a pokračuje po horní hranici lesa pod kótami 1559 (Dzurová), 1617 (Holica) pod Ždiarske sedlo, dále po dolní hranici ochranného lesa pod kótou 1519 (Andrejcová), pak na horní hranici lesa kolem kóty 1569 (Medvedia), pod kótami 1674, 1691 (Veľká Vápenica). Dále pokračuje západním směrem po spodní hranici ochranného lesa pod kótami 1508 (Kolesárová), 1544 (Oravcová), pokračuje po horní hranici lesa severním směrem, obchází kóty 1522, 1503, 1535 (Nemecká), 1727 (Veľký bok), 1533 (Malý bok) a pokračuje jižním směrem. Pod kótou 1522 pokračuje po dolní hranici ochranného lesa pod kótou 1659 (Zadná hol'a), pokračuje západním směrem pod kótou 1393 (Vrbovica) k výchozímu bodu.
Zájmový prostor KORYTNICA (A III)
Hranice zájmového prostoru Korytnica vychází z kóty 1225 (Kečka), pokračuje severním směrem potokem Korytnica pod hájovnu Patočiny a pokračuje severovýchodním směrem na kótu 900 (Váhanka), dále severovýchodním směrem po hřebeni na okraj lesa. Zde se stáčí jihovýchodním směrem na kótu 1181 (Čierny vrch), odtud jihovýchodním a východním směrem hřebenem přes kótu 1233 (Banášov bok) na horní hranici lesa. Hranice dále pokračuje jihozápadním směrem po horní hranici lesa, dále přes kóty 1099, 1330 (Kozí chrbát) k výchozímu bodu na kótu 1225 (Kečka).
Zájmový prostor LUDROVSKÁ DOLINA (A IV)
Hranice zájmového prostoru Ludrovská dolina vychází z kóty 1630 (Salatín), pokračuje západním směrem po hřebeni přes kóty 1344 (Magura), 1298 (Červená Magura) na státní silnici č. 59. Dále pokračuje severním směrem po státní silnici č. 59 po osadu Biely Potok. Hranice odtud pokračuje severovýchodním směrem po polní cestě k západní hranici intravilánu obce Ludrová k potoku Ludrovanka, pokračuje jižním směrem, pod kótou 1311 (Bohúňovo) se lomí východním směrem, pokračuje hřebenem na kótu 1311 (Bohúňovo) a dále jihovýchodním směrem hřebenem přes kótu 1424 (Úplazy) k výchozímu bodu na kótě 1630 (Salatín).
Zájmový prostor MAGURKA — ŽELEZNÉ (A V)
Hranice zájmového prostoru Magurka — Železné vychází z kóty 1703, pokračuje severozápadním směrem na hřeben, pak přes kóty 1523 (Krámec), 1048 (Očenášovská) sbíhá do údolí potoka Ľupčianka a pokračuje údolím směrem toku po most pod kótou 1122 (Sliačska Magura) a pokračuje hřebenem jihozápadním směrem katastrální hranicí obcí Partizánska Ľupča a Sliače přes kótu 1263, katastrální hranicí obcí Partizánska Ľupča a Liptovská Štiavnica na kótu 1444 (Malý Salatín) a jižním směrem na kótu 1630 (Salatín), dále pokračuje jižním směrem katastrální hranicí obcí Partizánska Ľupča a Liptovská Lúžna po hřebeni přes kóty 1231, 1555 k horní hranici lesa pod Veľkou holí, pokračuje východním směrem po horní hranici lesa k výchozímu bodu na kótu 1703.
Zájmový prostor ČIERNY VÁH (A VI)
Hranice zájmového prostoru Čierny Váh vychází ze soutoku Bieleho Váhu s Čiernym Váhem, pokračuje východním směrem hřebenem přes kóty 1009 (Rígeľ), 917 ( Petráňová), 1109, 1116 ( Hošková), 1106 (Slamená), 1112 (Brada), 1046, 1068, 1075 (Krahulec), 1091 (Jedlinská), 1107 (Brdárová). Pak se stáčí jižním směrem po lesní cestě pod kótou 1218, 1428 (Čertovica), přes kótu 1216 na kótu 1555 (Úplaz). Pokračuje jihozápadním směrem při kótě 1506 (Tri kopce) k horní hranici lesa pod Kráľovou holí, Strední holí, Orlovou, Bartkovou, Andrejcovou, Veľkou Vápenicí, Medvedí, Kolesárovou, Oravcovou, Nemeckou, Malým bokem, Veľkým bokem, Zadní holí, Vrbovicí k rozmezí katastrů obcí Vyšná Boca, Nižná Boca, Malužiná, Polomka. Z rozmezí pokračuje severním směrem po hřebeni přes kóty 1478 (Fišiarka), 1289, 1281 (Špíglové), 1166 (Olešková) k východnímu okraji obce Malužiná. Odtud pokračuje severním směrem přes kóty 1151 (Skribňovo), 1106 (Sekanice), 1150 ke spodní hranici lesa, pokračuje východním směrem po spodní hranici lesa a potokem Belienec k výchozímu bodu na soutoku Bieleho Váhu s Čiernym Váhem.
Zájmový prostor PUSTÉ POLE (A VII)
Hranice zájmového prostoru Pusté pole vychází z kóty 1099 (Popová), pokračuje jihozápadním směrem po státní silnici č. 66 k železniční zastávce Švermovo-penzión, pokračuje severním směrem po spodním okraji lesa, pokračuje proti toku potoka Zúbra po horní hranici lesa a touto hranicí přes Tri studně k hranici okresů Banská Bystrica a Poprad. Odtud pokračuje severovýchodním a východním směrem přes kóty 1506 (Tri kopce), 1555 (Úplaz), 1545 (Predná hoľa) a odtud se stáčí k výchozímu bodu na kótě 1099 (Popová).
2. VYMEZENÍ ÚZEMÍ ZÁJMOVÝCH PROSTORŮ OCHRANNÉHO PÁSMA NÁRODNÍHO PARKU NÍZKE TATRY
Zájmový prostor BYSTRÁ — ČERTOVICA — MALUŽINÁ (B VIII)
Hranice zájmového prostoru Bystrá — Čertovica — Malužiná vychází z rozmezí katastrů obcí Vyšná Boca, Nižná Boca, Malužiná, Polomka, pokračuje jihozápadním směrem dolní hranicí ochranného lesa pod kótami 1393 (Jánov grúň), 1474 (Končisté), 1463 (Čertova svadba), pokračuje katastrální hranicí obcí Braväcovo a Jarabá pod kótami 1542 (Beňuška), 1324 (Čučoriedková), 1192 (Zúbra), pokračuje hřebenem na kótu 847 (Šanské), sbíhá na katastrální hranici Brezna a Mýta pod Ďumbierom, pokračuje po ní na rozhraní katastrů Brezno, Mýto pod Ďumbierom a Valaská pod kótou 912, pokračuje dále jihozápadním směrem po hřebenech k severnímu okraji intravilánu osady Piesok (Valaská). Odtud pokračuje severovýchodním směrem na kótu 936 (Stupka) a severním směrem přes kóty 1180 (Zálomy), 1669, 1776 (Veľký Gápeľ) k chatě Hrdinov SNP. Odtud probíhá východním a severovýchodním směrem přes kótu 1807 (Králička) po katastrální hranici města Brezno a obce Liptovský Ján, pokračuje severním směrem přes kóty 1506 (Bocianske sedlo), 1723 (Rovná hoľa), 1343 (Okrúhly vrch), 1538 (Nižný Príslop), dále severovýchodním směrem přes Ohniště, kótu 1325 (Hradište) ke státní silnici č. 72 na kótu 694, pokračuje severním směrem po státní silnici č. 72 po pilu v Kráľově Lehotě a jihovýchodním směrem po dolní hranici lesa na hranici zájmového prostoru Čierny Váh. Pokračuje dále jižním směrem přes kóty 1150, 1106 (Sekanice), 1151 (Skribňovo) k východnímu okraji obce Malužiná a pokračuje jižním směrem přes kóty 1166 (Olešková), 1281 (Špíglové), 1289, 1478 (Fišiarka) k výchozímu bodu na rozmezí katastrů.
Zájmový prostor KORYTNICKÁ DOLINA (B IX)
Hranice zájmového prostoru Korytnická dolina vychází od bývalé železniční stanice v Korytnici, pokračuje jižním směrem po státní silnici č. 59 po katastrální hranici obcí Donovaly a Liptovské Revúce, pokračuje západním směrem po uvedené katastrální hranici přes kóty 1402 (Zvolen), 1292 (Motyčská hoľa) pod kótu 1075 (Šturec). Odtud pokračuje severním směrem po státní silnici č. 0597 přes obec Liptovské Revúce, pokračuje potokem Revúca po jižní okraj intravilánu Liptovské Osady, obchází z východní strany intravilán, dále pokračuje potokem po silniční most přes potok Strelovec, pokračuje východním směrem na kótu 1298 (Červená Magura), pokračuje jižním směrem sbíhajícím hřebenem, pokračuje katastrální hranicí obcí Liptovská Lúžna a Liptovská Osada na západní okraj intravilánu obce Liptovská Lúžna, dále jihozápadním směrem hřebenem přes kótu 900 (Váhanka) k hájovně Patočiny. Dále pokračuje jižním směrem po potoku Korytnica k výchozímu bodu, k bývalé železniční stanici v Korytnici.
Zájmový prostor LIPTOVSKÁ LÚŽNA (B X)
Hranice zájmového prostoru Liptovská Lúžna vychází z kóty 1630 (Salatín), pokračuje západním směrem přes kótu 1334 (Magura) na kótu 1298 (Červená Magura), pokračuje jižním směrem přes vrch Mýto, odtud katastrální hranicí obcí Liptovská Lúžna a Liptovská Osada přes severozápadní okraj intravilánu obce Liptovská Lúžna, pokračuje jihozápadním směrem pod kótu 919, pak obloukem jihovýchodním a východním směrem na kótu 1181 (Čierny vrch), pokračuje jihovýchodním směrem hřebenem přes kótu 1233 (Banášov bok) po horní hranici lesa. Odtud pokračuje severovýchodním směrem horní hranicí lesa po katastrální hranici mezi obcemi Liptovská Lúžna a Partizánska Ľupča pod kótou 1640 (Veľká hoľa), dále severním směrem po uvedené katastrální hranici přes kóty 1221 a 1555 k výchozímu bodu na kótě 1630 (Salatín).
Zájmový prostor BIELY VÁH — ŠUŇAVY (B XI)
Hranice zájmového prostoru Biely Váh — Šuňavy vychází ze soutoku Bielého Váhu s Čierným Váhem u Kráľovy Lehoty. Pokračuje východním směrem železniční tratí k Nižnímu mlynu západně od obce Važec, odtud postupuje východním a jižním směrem spodní hranicí lesa lokalitami Vŕšky, Brezové na kótu 907, dále spodní hranicí lesa přes lokalitu Zadné Lúky u kóty 977 (Závraty), u kóty 981, 938 (Sviniarka) ke státní silnici východně od Štrby, státní silnicí č. 018142 po křižovatku v obci Lučivná, pokračuje východním směrem po železniční trati k potoku Kysnica, odtud jižním směrem přes kóty 944, 1001, 1255 (Filagória), pokračuje západním směrem přes kóty 977, 970 a dále západním a jižním směrem po lesní cestě pod kótu 1091 (Jedlinská). Odtud probíhá severozápadním směrem přes kótu 1075 (Krahulec], pokračuje severozápadním směrem hřebenem přes kóty 1068, 1046, 1112 (Brada), 1106 (Slamená), pokračuje západním směrem přes kóty 1116 (Hošková), 1109, 917 (Petráňová), 1099 (Rígeľ) k výchozímu bodu na soutoku Bielého Váhu s Čierným Váhem.
Zájmový prostor BACÚŠSKA DOLINA (B XII)
Hranice zájmového prostoru Bacúšska dolina vychází z kóty 1240 (Javorinka), jižním směrem sestupuje na spodní hranici lesa, pokračuje západním směrem spodní hranicí lesa přes údolní lesní cestu v Bacúšské dolině ke katastrální hranici obcí Bacúch a Braväcovo. Odtud pokračuje severozápadním směrem uvedenou katastrální hranicí pod kótou 1250 (Biela skala) přes kótu 1423 (Vrchbánsky grúň) pod kótu 1463 (Čertova svadba), dále pokračuje severním a severovýchodním směrem spodní hranicí ochranného lesa, pokračuje východním směrem spodní hranicí ochranného lesa pod kótami 1474 (Končisté) a 1393 (Jánov grúň), 1402 k lesní chatě a po ní sbíhá u kóty 1515 (Babina) k výchozímu bodu na kótě 1240 (Javorinka).
Zájmový prostor JASENIE — SOPOTNICA (B XIII)
Hranice zájmového prostoru Jasenie — Sopotnica vychází z kóty 1340 (Holica), pokračuje jižním směrem přes kótu 1049 (Nad žliebkami) na kótu 975 (Kochuľa), pokračuje jihovýchodním směrem k Borovskému potoku, pokračuje jižním směrem Borovským potokem na severní okraj intravilánu obce Mezibrod. Odtud probíhá severovýchodním směrem spodní hranicí lesa k lesní údolní cestě (Sopotnícka dolina), pokračuje jihovýchodním směrem spodní hranicí lesa k hájovně Bukovec, pokračuje severovýchodním směrem spodní hranicí lesa k severnímu okraji intravilánu obce Nemecká, dále východním a severním směrem a spodní hranicí lesa k hájovně Pred Suchou, odtud východním a jižním směrem spodní hranicí lesa nad lokalitu Podbôrovie, kde se stáčí na sever. Pokračuje katastrální hranicí obcí Dolná Lehota a Jasenie hřebenem severním směrem přes kóty 844, 1231 (Dolná Studená), 1408 (Žiar) na horní hranici lesa, pokračuje severozápadním a západním směrem horní hranicí lesa pod Chabencem, Latiborskou holí, Veľkou holí, Košarisky, Ráztockou holí, Veľkou Chochulí, Prašivou k výchozímu bodu na kótě 1340 (Holica).
Zájmový prostor DONOVALY — MOTYČKY (C XIV)
Hranice zájmového prostoru Donovaly — Motyčky vychází z kóty 1225 (Kečka), pokračuje severním směrem k potoku Korytnica a pokračuje tímto potokem ke hranici okresů Banská Bystrica a Liptovský Mikuláš. Dále pokračuje západním směrem uvedenou okresní hranicí přes kótu 1402 (Zvolen), 1292 (Motyčská hol'a) pod kótu 1075 (Šturec), pokračuje jižním směrem po státních silnicích č. 0598 a 59, u druhého mostu pokračuje jihovýchodním směrem katastrální hranicí obcí Motyčky a Staré Hory, kolem kóty 1129 (Krčahy), přes kótu 1169 (Hrubý vrch) k výchozímu bodu na kótě 1225 (Kečka).
Zájmový prostor LIPTOVSKÁ ŠTIAVNICA — LIPTOVSKÉ KĽAČANY (C XV)
Hranice zájmového prostoru Liptovská Štiavnica — Liptovské Kľačany vychází od hájovny Nad Laziskom v údolí potoka Paludžanka, pokračuje hřebenem jižním směrem přes kóty 1229 (Uhlisko), 1429 (Jaloviarka) a 1520, dále pokračuje horní hranicí lesa pod Ostredkem, Chabencem na kótu 1703 a pokračuje katastrální hranicí obcí Partizánska Ľupča a Dúbrava severozápadním směrem, dále přes kóty 1523 (Krámec), 1048 (Očenášovská) k potoku Ľupčianka, pokračuje severním a severozápadním směrem Ľupčiankou k mostu pod kótou 1122 (Sliačska Magura) a pokračuje hřebenem jihozápadním směrem katastrální hranicí obcí Partizánska Ľupča a Sliače přes kótu 1263 a katastrální hranicí obcí Partizánska Ľupča a Liptovská Štiavnica na kótu 1444 (Malý Salatín) a odtud severozápadním směrem přes kótu 1424 (Úplazy) na kótu 1311 (Bohúňovo), pokračuje západním směrem do Ludrovské doliny. Odtud probíhá dolinou severním směrem k jižnímu okraji intravilánu obce Ludrová a pokračuje východním směrem spodní hranicí lesa k výchozímu bodu u hájovny Nad Laziskom.
Zájmový prostor POLOMKA — ŠUMIAC (C XVI)
Hranice zájmového prostoru Polomka — Šumiac vychází z kóty 1240 (Javorinka), pokračuje severovýchodním směrem hřebenem na kótu 1515 (Babiná) a dále severovýchodním směrem hřebenem ke spodní hranici ochranného lesa, odtud pokračuje východním směrem spodní hranicí ochranného lesa pod Zadní holí, Oravcovou, Kolesárovou, Priehybou, Veľkou Vápenicí, Andrejcovou, Žiarským sedlem a pokračuje jižním a východním směrem horní hranicí lesa pod Orlovou, Strední holí, Kráľovou holí, kolem kóty 1690 (Kráľova skala) po potok Zúbra. Ve směru jeho toku probíhá hranice v délce 1,5 km a odtud se lomí jihozápadním směrem spodní hranicí lesa. Odtud pokračuje jihozápadním a západním směrem spodní hranicí lesa nad obcemi Pohorelá, Heľpa, Polomka, Bacúch k sbíhajícímu hřebeni pod Košiarsky a pokračuje hřebenem severním směrem na kótu 1240 (Javorinka) k výchozímu bodu.
Zájmový prostor VALASKÁ — BEŇUŠ (C XVII)
Hranice zájmového prostoru Valaská — Beňuš vychází z rozhraní katastrálních hranic obcí Bacúch, Jarabá a Braväcovo, jižně od kóty 1463 (Čertova svadba), pokračuje katastrální hranicí obcí Braväcovo a Jarabá jihozápadním směrem pod kótami 1324 (Čučoriedková), přes kótu 1192 (Zúbra) na kótu 847 (Šanské), pokračuje jižním směrem katastrální hranicí obce Mýto pod Ďumbierom a města Brezno ke státní silnici č. 72, pokračuje uvedenou katastrální hranicí jihozápadním směrem pod kótou 912 a hřebenem k severními okraji intravilánu obce Valaská. Odtud pokračuje východním směrem spodní hranicí lesa nad městem Brezno a nad obcemi Braväcovo a Beňuš nad Bacúch, kde se stáčí, a pokračuje hřebenem katastrální hranicí obcí Bacúch a Braväcovo pod kóty 1250 (Biela skala), 1434 (Vrchbánsky grúň) k výchozímu bodu na rozhraní katastrálních hranic pod kótou 1463 (Čertova svadba).
Zájmový prostor STARÉ HORY — HIADEĽ (C XVIII)
Hranice zájmového prostoru Staré Hory — Hiadeľ vychází z kóty 1340 (Holica), pokračuje jižním směrem přes kótu 1049 (Nad žliebkami) na kótu 975 (Kochuľa), pokračuje jihovýchodním směrem k Borovskému potoku, dále jde jižním směrem Borovským potokem k severovýchodnímu okraji intravilánu obce Medzibrod, pokračuje jihozápadním směrem spodní hranicí lesa na katastrální hranici obcí Medzibrod a Lučatín, po ní pokračuje severním směrem, u severního okraje obchází intravilán obce Hiadeľ, dále pokračuje západním směrem spodní hranicí lesa k údolní cestě na severovýchodním okraji intravilánu obce Moštenica, pokračuje západním směrem spodní hranicí lesa k severnímu okraji intravilánu obce Podkonice, pokračuje spodní hranicí lesa k severnímu okraji intravilánu obce Priechod, pokračuje západním směrem spodní hranicí lesa k potoku Bystrica. Odtud pokračuje severozápadním směrem potokem Bystrica k soutoku se Starohorským potokem, pokračuje severním směrem Starohorským potokem na katastrální hranici obcí Motyčky a Staré Hory, dále jde uvedenou katastrální hranicí jihovýchodním směrem pod kótu 1129 (Krčahy), pokračuje severovýchodním směrem hřebenem přes kótu 1169 (Hrubý vrch), 1330 (Kozí chrbát), 1099 (Hiadeľské sedlo) k výchozímu bodu na kótě 1340 (Holica).
Území zájmových prostorů národního parku a jeho ochranného pásma je vymezeno na základních mapách ČSSR 1 : 50 000:
26 —34Ružomberok — 197126 —43Liptovský Mikuláš — 197126 —44Važec — 197127 —33Poprad — 197036 —12Donovaly — 197136 —21Demänovská dolina — 197136 —22Malužiná — 197137 —11Vernár — 197036 —14Banská Bystrica — 197136 —23Brezno — 197136 —24Pohronská Polhora — 197137 —13Muráň — 1970
Příloha č. 2 k vyhlášce č. 120/1978 Sb.
ZVLÁŠTNÍ PODMÍNKY OCHRANY NA ÚZEMÍ NÁRODNÍHO PARKU NÍZKE TATRY V JEDNOTLIVÝCH ZÁJMOVÝCH PROSTORECH
Zájmový prostor CENTRÁLNA ČASŤ (A I)
V zájmovém prostoru Centrálna časť nejsou dovoleny zásahy, které by mohly způsobit změny v přirozené konfiguraci reliéfu (těžba kamene, štěrku, písku apod.).
Kromě hlavních stávajících dopravních tras se připouští budování nezbytných doplňkových tras, které mohou zlepšit celkovou vybavenost a turistické zpřístupnění prostoru. Pohyb motorových vozidel kromě vozidel organizací, které na území hospodaří, nutno regulovat se zřetelem na funkci prostoru.
Výstavbu nutno omezit na zařízení pro volný cestovní ruch a se zaměřením na urbanisticko-architektonické dotvoření stávající aglomerace středisek v Demänovské a Bystrianské dolině.
Vzhledem ke specifickému využití (zóna ticha) nepřipouští se v Mošnické dolině rekreační výstavba (stavební uzávěra). Ostatní nezbytné funkční objekty a zařízení cestovního ruchu, lesního hospodářství, respektive zemědělství v zájmovém prostoru nutno situovat v optické izolaci mimo hlavní komunikace a turistické stezky.
Zájmový prostor HREBEŇOVÁ ČASŤ-ZÁPAD (A II/a)
V zájmovém prostoru Hrebeňová časť-západ nejsou povoleny zásahy, které by mohly způsobit změny v přirozené konfiguraci reliéfu.
Za základní komunikaci se pokládá hřebenová turistická stezka, za jejíž součást lze považovat odpočinkové a vyhlídkové prostory a nezbytné jednoduché přístřešky, situované v dostupných intervalech tak, aby mezi jednotlivými objekty byly značné prostory volné krajiny.
Připouští se jen výstavba zařízení nezbytných pro provoz turistiky (solitární objekty — útulny).
Zájmový prostor HREBEŇOVÁ ČASŤ-VÝCHOD (A Il/b)
V zájmovém prostoru Hrebeňová časť-východ nejsou dovoleny zásahy, které by mohly způsobit změny v přirozené konfiguraci reliéfu.
Za základní komunikaci se pokládá hřebenová turistická stezka, za jejíž součást lze považovat odpočinkové a vyhlídkové prostory a nezbytné jednoduché přístřešky, situované v dostupných intervalech tak, aby mezi jednotlivými objekty byly značné prostory volné krajiny.
Připouští se jen výstavba solitárních objektů (útulen) nezbytných pro provoz turistiky.
Zájmový prostor KORYTNICA (A III)
V zájmovém prostoru Korytnica nejsou dovoleny zásahy, které by mohly způsobit změny v přirozené konfiguraci reliéfu.
Výstavbu prostoru je nutno řešit komplexně v souladu s jeho funkcí na podkladu podrobného územního plánu tak, aby byla maximálně zachována současná kvalita přírodního prostředí (respektovat míru a hustotu zástavby v poměru k danému přírodnímu prostředí a jeho funkci).
Lesy v tomto zájmovém prostoru mají charakter lesů zvláštního určení.
Zájmový prostor LUDROVSKÁ DOLINA (A IV)
V zájmovém prostoru Ludrovská dolina není dovolena těžba stavebních surovin (kámen, štěrk, písek) a zásahy do přírodní konfigurace reliéfu.
Potoky lze upravit pouze v nezbytných případech.
Při budování silniční sítě je nutno přihlížet k jejímu vhodnému estetickému včlenění do chráněného prostoru.
Není dovolena výstavba rekreačních objektů.
Lesy v tomto zájmovém prostoru mají charakter lesů zvláštního určení.
Zájmový prostor MAGURKA — ŽELEZNÉ (A V)
V zájmovém prostoru Magurka — Železné jsou připuštěny dílčí zásahy do konfigurace reliéfu, např. v souvislosti s nezbytnou úpravou silniční sítě tak, aby případné odkryvy terénu byly neodkladně asanovány a uvedeny do přirozeného stavu.
Na ochranu minerálních pramenů je nutno zabezpečit dostačující ochranné pásmo. Potoky lze upravovat pouze v nezbytných případech. Připouští se možnost výstavby menších vodních nádrží v smyslu směrného vodohospodářského plánu.
Při budování silniční sítě je nutno přihlížet k jejímu vhodnému estetickému včlenění do chráněného prostoru. Připouští se vytvořit přitom na vhodných místech odstavné a parkovací plochy.
Výstavbu je nutno omezit na zařízení pro volný cestovní ruch se zaměřením na dotvoření středisek v prostoru Magurka a Železné. Ve vhodných prostorech se připouští umístění autocampingů se zřetelem k únosnosti přírodního prostředí a hygienickým a estetickým požadavkům. Zásadně není dovoleno rozptylovat výstavbu podél komunikací. Funkční objekty a zařízení lesního hospodářství a zemědělství je nutno situovat v optické izolaci mimo hlavní komunikaci.
Lesy v tomto zájmovém prostoru mají charakter lesů zvláštního určení.
Zájmový prostor ČIERNY VÁH (A VI)
V zájmovém prostoru Čierny Váh jsou připuštěny dílčí zásahy do konfigurace reliéfu v opticky izolovaných prostorech pouze v souvislosti s nezbytnou úpravou komunikační sítě tak, aby případné odkopy a násypy byly neprodleně asanovány a uvedeny do přirozeného stavu.
Potoky je nutno ponechat v přirozeném stavu s výjimkou menších úprav tam, kde jsou přirozené břehy narušeny.
Při budování dopravních zařízení je nutno přihlížet k jejich vhodnému estetickému včlenění do přírodního prostředí.
Na vhodných místech se připouští vytvoření odstavných a parkovacích míst za podmínek jejich optického izolování. Vzhledem k funkci prostoru (zóna ticha) je nutno regulovat v něm pohyb motorových vozidel kromě služebních vozidel organizací, které na území zájmového prostoru hospodaří.
V celém prostoru je nutno zásadně omezit výstavbu, přičemž rekreační výstavbu je nutno usměrnit ve prospěch zařízení volného cestovního ruchu, a to zásadně na okraj celé oblasti (pouze v určených prostorech na podkladu podrobných územních plánů nebo studií).
Výstavbu a rozvoj obcí a osad je nutno řešit podle územních plánů v rámci intravilánu se zřetelem k charakteru současné zástavby a krajinného prostředí.
Funkční objekty a zařízení lesního hospodářství a zemědělství je nutno situovat v souladu se stávající hustotou zástavby a přírodně estetickými danostmi krajinného prostředí tak, aby byly zabezpečeny dostačující velké nedotknuté celky přírody ve svém současném biologickém a krajinářsko-výtvarném projevu.
Zájmový prostor PUSTÉ POLE (A VII)
V zájmovém prostoru Pusté pole nejsou dovoleny zásahy, které by mohly způsobit změny v přirozené konfiguraci reliéfu. Stávající terénní odkryvy je nutno asanovat a uvést do přirozeného stavu.
Funkční objekty a zařízení lesního hospodářství a myslivosti, vyplývající z funkce prostoru, je nutno řešit v souladu s přírodně estetickými danostmi krajinného prostředí. V prostoru není dovolena rekreační zástavba.
Příloha č. 3 k vyhlášce č. 120/1978 Sb.
ZVLÁŠTNÍ PODMÍNKY VYUŽÍVÁNÍ ÚZEMÍ ZÁJMOVÝCH PROSTORŮ V OCHRANNÉM PÁSMU NÁRODNÍHO PARKU NÍZKE TATRY
Zájmový prostor BYSTRÁ — ČERTOVICA — MALUŽINÁ (B VIII)
V zájmovém prostoru Bystrá — Čertovica — Malužiná nejsou dovoleny zásahy do konfigurace reliéfu (kromě těžby kamene v dosud otevřených lomech).
Potoky je nutno ponechat v přirozeném stavu.
Občanskou výstavbu v obcích je nutno realizovat podle schválené územně plánovací dokumentace se zřetelem k charakteru osad (rekreační osady) a krajinného prostředí.
Výstavbu turistických zařízení a rekreačních objektů lze realizovat pouze po vypracování a schválení podrobných územních plánů. Výstavba funkčních objektů lesního hospodářství a zemědělství musí mít přiměřenou výtvarnou úroveň též vzhledem ke svému situování v krajině.
Zájmový prostor KORYTNICKÁ DOLINA (B IX)
V zájmovém prostoru Korytnická dolina nejsou dovoleny zásahy do konfigurace reliéfu.
Výstavba a rozvoj obcí se řeší podle územně plánovací dokumentace v rámci intravilánu se zřetelem k současné zástavbě a krajinnému prostředí. Zásadně se nepřipouští stavební vývoj, jakož ani rozptýlená výstavba podél hlavní komunikace, s výjimkou funkčních solitárních objektů, které přímo souvisejí s vybaveností trasy Sever — Jih (vyhlídková místa, restaurace apod.).
Zájmový prostor LIPTOVSKÁ LÚŽNA (B X)
V zájmovém prostoru Liptovská Lúžna nejsou dovoleny zásahy, které by mohly způsobit změny v současné konfiguraci reliéfu. Těžbu stavebních surovin z místních zdrojů je nutno soustředit do prostoru, který bude opticky izolován.
Potoky je nutno ponechat v přirozeném stavu s výjimkou menších úprav tam, kde jsou narušeny přirozené břehy.
Stavební vývoj obce Liptovská Lúžna je třeba dořešit v rámci intravilánu podle podrobného územního plánu se zřetelem k současné zástavbě a krajinnému prostředí. Mimo intravilán nelze připustit občanskou a chatovou výstavbu. Funkční objekty a zařízení lesního a polního hospodářství je nutno lokalizovat tak, aby byly v souladu s celkovým krajinným prostředím a maximálně opticky izolovány. Je nutno vyloučit povrchové vedení elektrické energie vysokého napětí.
Zájmový prostor BIELY VÁH — ŠUŇAVY (B XI)
V zájmovém prostoru Biely Váh — Šuňavy je těžba nerostů (resp. kamene) dovolena jen v dosud otevřených lomech.
Potoky je nutno ponechat v přirozeném stavu s výjimkou menších úprav tam, kde jsou narušeny přirozené břehy.
Občanskou výstavbu v obcích lze uskutečňovat jen podle schválené územně plánovací dokumentace. Výstavbu ucelených souborů rekreačních a turistických objektů a zařízení lze řešit pouze na základě vypracovaných a schválených podrobných územních plánů. Výstavbu funkčních objektů a zařízení lesního nebo zemědělského významu je nutno situovat v souladu s přírodně estetickými danostmi krajinného prostředí.
Zájmový prostor BACÚŠSKA DOLINA (B XII)
V zájmovém prostoru Bacúšska dolina je nutno potoky ponechat v přirozeném stavu.
Zájmový prostor je nutno ponechat bez jakékoli rekreační zástavby. Funkční objekty a zařízení lesního hospodářství je nutno řešit v souladu s přírodně estetickými danostmi krajinného prostředí a na příslušné architektonické úrovni.
Zájmový prostor JASENIE — SOPOTNICA (B XIII)
V zájmovém prostoru Jasenie — Sopotnica nejsou dovoleny zásahy, které by mohly vyvolat změny v přirozené konfiguraci terénu. Stávající terénní odkryvy je nutno asanovat do přirozeného stavu.
Potoky je nutno ponechat v přirozeném stavu s výjimkou menších úprav tam, kde jsou porušeny přirozené břehy.
Kromě vozidel lesního provozu je nutno omezit ostatní dopravu na minimum. V celém zájmovém prostoru je nutno zamezit rekreační výstavbu všeho druhu (kromě provozních budov a zařízení, které musí být na přiměřené architektonické úrovni a vhodně osazeny do terénu).
Výstavbu a rozvoj přilehlých obcí je nutno řešit podle územně plánovací dokumentace v rámci intravilánu se zřetelem k charakteru současné zástavby i krajinného prostředí.
Zájmový prostor DONOVALY — MOTYČKY (C XIV)
V zájmovém prostoru Donovaly — Motyčky nejsou dovoleny žádné zásahy do konfigurace reliéfu v prostoru hlavní komunikace související s těžbou surovin.
V prostoru hlavní komunikace je nutno zabránit rozptýlené zástavbě a ponechat nedotčené prostory jako přirozený koridor podél této komunikace.
Výstavbu je nutno řešit jako komplexní pro potřebu cestovního ruchu podle územně plánovací dokumentace. Občanskou výstavbu v osadách a obcích je nutno přizpůsobovat dosavadní typické zástavbě těchto obcí a osad a maximálně uplatňovat soulad architektury s krajinným prostředím.
Zájmový prostor LIPTOVSKÁ ŠTIAVNICA — LIPTOVSKÉ KĽAČANY (C XV)
V zájmovém prostoru Liptovská Štiavnica — Liptovské Kľačany jsou dovoleny dílčí zásahy do konfigurace reliéfu pouze v souvislosti s nezbytnou úpravou silniční sítě, a to tak, aby případné odkryvy terénu byly neodkladně asanovány a uvedeny do přirozeného stavu.
Potoky lze upravovat pouze v nezbytných případech.
Při budování a úpravě dopravních zařízení je nutno přihlížet k jejich vhodnému estetickému včlenění do přírodního prostředí.
Výstavbu osad a obcí je nutno řídit podle územně plánovací dokumentace se zřetelem k zachování charakteru horských a podhorských obcí.
Rozptýlená občanská výstavba mimo intravilány obcí není dovolena.
Zájmový prostor POLOMKA — ŠUMIAC (C XVI)
V zájmovém prostoru Polomka — Šumiac jsou dovoleny dílčí zásahy do konfigurace reliéfu pouze v souvislosti s nezbytnou úpravou silniční sítě tak, aby případné odkryvy terénu byly neodkladně asanovány a uvedeny do přirozeného stavu.
Potoky lze upravovat pouze v nezbytných případech.
Při budování a úpravě dopravních zařízení je nutno přihlížet k jejich vhodnému estetickému včlenění do přírodního prostředí.
Výstavbu osad a obcí je nutno řídit podle územně plánovací dokumentace se zřetelem k zachování charakteru horských a podhorských obcí.
Rozptýlená výstavba mimo intravilány obcí není dovolena. Výstavbu funkčních objektů a zařízení lesní nebo zemědělské výroby je nutno situovat v krajině tak, aby byla v souladu s přírodně estetickými danostmi krajinného prostředí.
Zájmový prostor VALASKÁ — BEŇUŠ (C XVII)
V zájmovém prostoru Valaská — Beňuš jsou dovoleny dílčí zásahy do konfigurace reliéfu pouze v souvislosti s nezbytnou úpravou silniční sítě, a to tak, aby případné odkryvy terénu byly neodkladně asanovány a uvedeny do přirozeného stavu.
Potoky lze upravovat pouze v nezbytných případech.
Při budování a úpravě dopravních zařízení je nutno přihlížet k jejich vhodnému estetickému včlenění do přírodního prostředí.
Výstavbu osad a obcí je nutno řídit podle územně plánovací dokumentace se zřetelem k zachování charakteru horských a podhorských obcí. Rozptýlená občanská výstavba mimo intravilány obcí není dovolena. Výstavbu funkčních objektů a zařízení lesní nebo zemědělské výroby je nutno situovat v krajině tak, aby byla v souladu s přírodně estetickými danostmi krajinného prostředí.
Zájmový prostor STARÉ HORY — HIADEĽ (C XVIII)
V zájmovém prostoru Staré Hory — Hiadeľ není dovolena těžba stavebních surovin kromě lomů, v nichž je provoz povolen. Jinak se připouštějí jen dílčí zásahy do konfigurace reliéfu v souvislosti s nezbytnou úpravou silniční sítě. Případné odkryvy terénu je nutno neodkladně asanovat a uvést do přirozeného stavu.
Při budování a úpravě dopravních zařízení je nutno přihlížet k jejich vhodnému estetickému včlenění do přírodního prostředí.
Občanskou výstavbu obcí je nutno řešit podle územně plánovací dokumentace se zřetelem ke krajinnému prostředí. Funkční objekty a zařízení lesního provozu a zemědělství je nutno situovat mimo hlavní turistické trasy v souladu s přírodně estetickými danostmi krajinného prostředí.
Části ochranného pásma ležící mimo vymezené zájmové prostory
Na území ochranného pásma mimo zájmové prostory se vztahují jen podmínky pro využívání ochranného pásma uvedené v § 5 vyhlášky.

1) Vyhláška č. 83/1976 Sb., o obecných technických požadavcích na výstavbu.
2) § 126 zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon).
3) § 36 zákona č. 41/1957 Sb., o využití nerostného bohatství (horní zákon), zákon č. 53/1966 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění pozdějších předpisů (úplné znění pod č. 124/1976 Sb.), § 4 zákona č. 61/1977 Sb., o lesích.
4) § 38 zákona č. 138/1973 Sb., o vodách (vodní zákon).
5) § 3 odst. 3 zákona SNR č. 100/1977 Sb., o hospodaření v lesích a státní správě lesního hospodářství.
6) Zákon č. 23/1962 Sb., o myslivosti, zákon č. 102/1963 Sb., o rybářství.
7) § 7a zákona č. 75/1976 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon č. 53/1966 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu.
8) Zákon SNR č. 7/1958 Sb. SNR, o kulturních památkách.
9) Nařízení vlády SSR č. 119/1978 Sb., o Národním parku Nízke Tatry.