wamaku/cz-esbirka-vydane-akty huggingface dataset:
1427/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra ochrany práce a sociální péče o výplatě mzdy za dny 20. a 29. června 1946.

1427.
Vyhláška
ministra ochrany práce a sociální péče
ze dne 15. června 1946
o výplatě mzdy za dny 20. a 29. června 1946.
Podle předpisů o provádění mzdové politiky stanovím toto:

§ 1.
Dny 20. a 29. června 1946 jsou dny pracovního klidu.
§ 2.
1. Za pracovní dobu, která proto odpadla, obdrží zaměstnanci od zaměstnavatele náhradu ušlého výdělku.
2. Není-li mzda (plat) zaměstnance pevné určena podle hodin, dnů nebo delších časových období, je pro stanovení ušlého výdělku rozhodný průměrný výdělek posledního mzdového období, jež skončilo před účinností této vyhlášky.
3. Nárok podle odst. 1 nemají zaměstnanci, kteří zameškali práci bez dostatečné omluvy v poslední pracovní den přede dnem, za který by jim nárok příslušel, nebo v první pracovní den po něm.
4. Zaměstnanci, který pracuje v některých ze dnů vyjmenovaných v § 1, přísluší místo příplatku jinak stanoveného 100% příplatek k pracovnímu výdělku, jehož v tento den docílil.
§ 3.
1. Osobám, zaměstnaným v domácké práci, přísluší za každý den, vyjmenovaný v § 1, 1% z pracovní odměny docílené v období od 1. ledna do 31. března 1946.
2. Pracovní odměnou se rozumí úplata za práci bez srážky daní a příspěvků sociálního pojištění, avšak po srážce podílu na režijních výplatách.
3. Zprostředkovatelé domácké práce [§ 2, odst. 1, písm. c) vlád. nař. č. 261/1942 Sb.] mají vůči podnikateli domácké práce nárok na náhradu částek, které podle této vyhlášky vyplatili.
§ 4.
Nárok podle této vyhlášky nepřísluší osobám, které pozbyly československého státního občanství podle dekretu presidenta republiky ze dne 2. srpna 1945, č. 33 Sb., o úpravě československého státního občanství osob národnosti německé a maďarské, s výjimkou osob, na něž se vztahuje § 1, odst. 3 dekretu, a osob, které jest podle §§ 2 a 4 dekretu považovati za československé státní občany.
§ 5.
Ustanovení této vyhlášky se nevztahují na zaměstnance státu a svazků zájmové a územní samosprávy, jejich ústavů, podniků a fondů, jakož i ústavů, podniků a fondů jimi spravovaných, jejichž platové poměry jsou upraveny zvláštními zákonnými předpisy nebo služebními řády podle § 210, odst. 1 platového zákona ze dne 24. června 1926, č. 103 Sb., nebo podle obdoby těchto předpisů.
§ 6.
Vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení v Úředním listě republiky Československé a platí v zemích České a Moravskoslezské.

Ministr:
Dr. Šoltész v. r.
1434/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitra, kterou se doplňuje vyhláška ministra vnitra ze dne 13. června 1946 o novém vytvoření okresních národních výborů, běž. č. 1415, Ú. l. I č. 103/1946.

1434.
Vyhláška
ministra vnitra
ze dne 19. června 1946,
kterou se doplňuje vyhláška ministra vnitra ze dne 13. června 1946 o novém vytvoření okresních národních výborů, běž. č. 1415, Ú. l. I č. 103/1946.
Podle § 11, odst. 1 vládního nařízení ze dne 27. května 1946, č. 120 Sb., o obnovení národních výborů na podkladě výsledků voleb do ústavodárného Národního shromáždění, nařizuji:

Vyhláška ministra vnitra ze dne 13. června 1946 o novém vytvoření okresních národních výborů (běž. č. 1415, Ú. l. I č. 103/1946) se doplňuje takto:

č. 1. písm. b) se doplňuje správními okresy: Dobruška, Nové Město nad Metují.

Ministr vnitra:
Nosek v. r.
1435/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva zemědělství, kterou se se prohlašují některá další území za ohrožená mandelinkou bramborovou.

1435.
Vyhláška
ministerstva zemědělství
ze dne 19. června 1946,
kterou se prohlašují některá další území za ohrožená mandelinkou bramborovou.
Ministerstvo zemědělství vyhlašuje dodatkem k vyhláškám č. 150, Ú. l. č. 72/1945, č. 215, Ú. l. č. 95/1945, č. 253, Ú. l. č. 104/1945 a č. 1410, Ú. l. č. 101/1946, podle § 7, odst. 2 a 5 vládního nařízení ze dne 24. února 1939, č. 45 Sb., o opatřeních proti mandelince bramborové:

§ 1.
Za území ohrožená se prohlašují obvody těchto správních okresů:
a) v zemi České: České Budějovice, Český Krumlov, Jindřichův Hradec, Kaplice, Klatovy, Prachatice, Strakonice, Stříbro, Sušice, Teplá a Třeboň,
b) v zemi Moravskoslezské: Dačice, Hodonín, Hustopeče, Mikulov, Moravské Budějovice, Moravský Krumlov a Znojmo,
c) na Slovensku: Bratislava, Dunajská Streda, Malacky, Senica nad Myjavou, Skalica a Šamorín.
§ 2.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Ministr:
Ďuriš v. r.
1436/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra výživy, kterou se doplňuje, pozměňuje a opravuje vyhláška ministra výživy ze dne 20. května 1946 o výkupu a dodávkách ovoce ze sklizně 1946, běž. č. 1347. Ú. l. č. 89/1946.

1436.
Vyhláška
ministra výživy
ze dne 14. června 1946,
kterou se doplňuje, pozměňuje a opravuje vyhláška ministra výživy ze dne 20. května 1946 o výkupu a dodávkách ovoce ze sklizně 1946, běž. č. 1347. Ú. l. č. 89/1946.
Ministr výživy vyhlašuje podle § 1 odst. 2 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945,č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství.

Čl. l.
(1) Vyhláška ministra výživy ze dne 20. května 1946 o výkupu a dodávkách ovoce ze sklizně 1946, b. č. 1347, Ú. l. č. 89/1946, se doplňuje, pozměňuje a opravuje takto:
(2) V příloze A, lit. a) cit. vyhlášky se doplňuje seznam okresů, v nichž jest povinná dodávka všeho ovoce, soudními okresy: Chomutov, Jaroměř, Lovosice, Most, Praha-sever a Zbraslav. Nesprávně uvedené „Hožice“ se opravují na „Hořice“.
(3) V příloze B, lit. a) se doplňuje seznam okresů, v nichž jest povinná dodávka všeho ovoce vyjma třešní, soudním okresem Kladno. Z téhož seznamu se vypouštějí soudní okresy Chomutov, Jaroměř, Lovosice a Most, které se přeřazují do přílohy A.
(4) V příloze C, lit. a) se doplňuje seznam okresů, v nichž jest povinná dodávka jen třešní, soudním okresem Blovice
ČI. II.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 22. května 1946.

Ministr:
V. Majer v. r.
1440/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitra, č. 2425-31/5-46-8-Vb/2, o používání vzduchovek.

1440.
Vyhláška
ministra vnitra
ze dne 13. června 1946, č. 2425-31/5-46-8-Vb/2,
o používání vzduchovek.
Ministr vnitra, opíraje se o § 49, odst. 2 zbroj, patentu č. 223/1852 ř. z. stanoví v dohodě s ministrem národní obrany, spravedlnosti, vnitřního obchodu a zemědělství toto:

§ 1.
Všechny druhy vzduchovek, z nichž je možno stříleti olověnými kuličkami (přesně kalibrovanými broky) a střelami, ať již špičatými (žebrovanými) nebo tvaru „Diabolo“, případně šipkami, prohlašují se — s výjimkou vyloženě dětských hraček, t. zv. špuntovek, zařízených k vymršťování korkových zátek a pod. — za zbraně ve smyslu platných předpisů o zbraních.
Pro povahu vzduchovky jako zbraně je nerozhodno, zda jde co do účinnosti o slabší nebo silnější její typ, má-li vzduchovka hlaveň jen z lisovaného plechu či z kujné ocele a je-li hlaveň hladká či rýhovaná. Rovněž nerozhoduje, je-li vzduchovka přizpůsobena vojenské pušce, opatřena při tom zásobníkem a zcela zapažbena či je-li bez tohoto zásobníku a jen do poloviny zapažbena anebo má-li ze dřeva jen krátkou pažbu.
Obvyklá ráže u vzduchovek jest dosud 4.5 mm, 5.5 mm, 5 ⅓ mm a 6 ⅓ mm.
§ 2.
Šipky, olověné kuličky (přesně kalibrované broky) a všechny jiné druhy olověných střel, jichž se používá nebo používati bude ku střelbě ze vzduchovek, prohlašují se za střelivo a věci muniční ve smyslu předpisů o zbraních. Jejich prodej jest stejně jako vzduchovek samých vyhrazen pouze koncesovaným živnostníkům a obchodníkům se zbraněmi a střelivem (§ 15, č. 10 ž. ř.).
Závody se sportovními potřebami nebo hračkářským zbožím, nemající koncese podle § 15, č. 10 ž. ř. k prodeji zbraní a střeliva nesmějí obchodovati ani se vzduchovkami ani se střelivem do nich.
Při neoprávněné výrobě a prodeji vzduchovek a střeliva do nich bude proti vinníkům postupováno podle hlavy VIII ž. ř. (§ 131 a násl.).
§ 3.
Právo nositi vzduchovky jest podmíněno vydáním zvláštního zbrojního pasu na ně ve smyslu § 17 zbroj. patentu.
Osobám mladším 17 roků nesmějí býti zbrojní pasy na vzduchovky vydávány.
§ 4.
Prodej vzduchovek koncesovanými živnostníky a obchodníky se zbraněmi a střelivem (§ 15, č. 10 ž. ř. jest vázán na předložení „Nákupního osvědčení pro zbraně a střelivo“. Naproti tomu prodej střeliva do vzduchovek jest volný.
§ 5.
Vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení a platí v zemích České a Moravskoslezské.

Ministr vnitra:
Nosek v. r.
1444/1946 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o nejvyšších cenách odpadkových skelných střepů.

1444.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 13. června 1946
o nejvyšších cenách odpadkových skelných střepů.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

Čl. I.
1. Použivatelnost vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 18. července 1940, běž. č. 433, o nejvyšších cenách odpadkových skelných střepů (Ú. l. č. 166/1940) se ruší.
2. Ceny odpadkových skelných střepů ve velkoobchodu, v meziobchodu, u sběračů a u míst výskytu platí podle výměru nejvyššího úřadu cenového ze dne 14. června 1946, čj. 68.526-VI/3-1946, zaslaného ústředním svazům průmyslu, obchodu a řemesla.
Čl. II.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 15. června 1946.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Maur v. r.
1445/1946 Ú. l. I
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového o tvoření cen v řemeslných podnicích, které vyrábějí stávkové a pletené zboží metrové, jakož i stávkové a pletené výrobky.

1445.
Vyhláška
nejvyššího úřadu cenového
ze dne 13. června 1946
o tvoření cen v řemeslných podnicích, které vyrábějí stávkové a pletené zboží metrové, jakož i stávkové a pletené výrobky.
Nejvyšší úřad cenový stanoví podle § 2, odst. 1 vládního nařízení o zřízení nejvyššího úřadu cenového toto:

Čl. I.
1. Použivatelnost vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 17. ledna 1944, běž. č. 48, o tvoření cen v řemeslných podnicích, které vyrábějí stávkové a pletené zboží metrové, jakož i pletené a stávkové výrobky (Ú. l. č. 19/1944) se ruší.
2. Ceny pleteného, stávkového a provaznického zboží v řemeslných podnicích se tvoří podle výměru nejvyššího úřadu cenového ze dne 23. března 1946, čj. 50.531-V/4 1946, zaslaného Jednotě živnostenských společenstev provazníků, pletařů a tkalců pro Čechy a Moravu v Praze.
Čl. II.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. dubna 1946.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Maur v. r.
1446/1946 Ú. l. I
Oprava vyhlášky nejvyššího úřadu cenového ze dne 22. května 1946 o cenách jatečného dobytka, jatečných koní, masa, vnitřností (drobů), loje, sádla a masa v nuceném výseku (běž. č. 1358, Ú. l. I č. 91/1946).

1446.
Oprava
vyhlášky nejvyššího úřadu cenového
ze dne 22. května 1946 o cenách jatečného dobytka, jatečných koní, masa, vnitřností (drobů), loje, sádla a masa v nuceném výseku (běž. č. 1358, Ú. l. I č. 91/1946).
Vyhláška nejvyššího úřadu cenového ze dne 22. května 1946, běž. č. 1358 (Ú. l. I č. 91/1946), se opravuje takto:

V § 17 má být ve II. cenové skupině váhové třídy nad 70 kg do 110 kg cena „do 28.20“, nikoli do 27.70.

Za předsedu nejvyššího úřadu cenového:
Dr. Maur v. r.
1447/1946 Ú. l. I
Vyhláška č. 9/1946 Svazu pro brambory a škrob o množství raných bramborů, určených ke sklizni a k dodávce v období od 24. do 30. června 1946.

1447.
Vyhláška č. 9/1946
Svazu pro brambory a škrob
ze dne 19. června 1946
o množství raných bramborů, určených ke sklizni a k dodávce v období od 24. do 30. června 1946.
Svaz pro brambory a škrob (v dalším Svaz) vyhlašuje podle § 4 vyhlášky ministra výživy ze dne 15. června 1946, o výkupu a dodávkách raných a poloraných bramborů v roce 1946 (Ú. l. I částka 104/1946, běž. č. 1423):

§ 1.
(1) Pěstitelé, kteří budou pěstovati po sklizení raných bramborů zeleninu (§ 5 vyhlášky Svazu č. 5/1946 ze dne 15. června 1946, Ú. l. I částka 104/1946, běž. č. 1424, o výkupu a odbytu raných a poloraných bramborů ze sklizně 1946), jsou oprávněni a povinni skliditi v době od 24. včetně do 30. června 1946 25 q raných bramborů z každého ha plochy, kterou osázejí po sklizení raných bramborů zeleninou.
(2) Pěstitelé, kteří uzavřeli smlouvu o pěstování a dodávce raných a poloraných bramborů k účelům jedlým v roce 1946, jsou oprávněni a povinni skliditi v době od 24. včetně do 30. června 1946 15 q raných bramborů z každého ha smluvní plochy, vyjímajíc smluvní plochu, ze které sklízejí rané brambory podle odstavce 1.
§ 2.
(1) Nemůže-li pěstitel s ohledem na stav kultur skliditi ve stanovené době zcela nebo zčásti množství raných bramborů předepsané podle § 1, jest povinen hlásiti to neprodleně místnímu národnímu výboru (správní komisi). Místní národní výbor (správní komise) zaznamená hlášení v seznamu, v němž uvede jméno pěstitelovo a množství raných bramborů, jež nemůže býti sklizeno. Seznam se předloží na požádání k nahlédnutí výkupním rozdělovačům, kteří v obci vykupují.
(2) Množství raných bramborů, jež nemůže býti podle odstavce 1 sklizeno, rozvrhne místní národní výbor (správní komise) v dohodě s místním sdružením Jednotného svazu českých zemědělců na ostatní pěstitele (§ 1) v obci a vydá jim o tom písemný výměr s uvedením množství, které jsou povinni navíc skliditi a dodati; výměr předloží pěstitel při dodávce výkupnímu rozdělovači. Zjistí-li místní národní výbor (správní komise), že pěstitelé nemohou skliditi množství raných bramborů, jaké má býti celkem sklizeno, podá o tom neprodleně hlášení okresnímu národnímu výboru (správní komisi). Okresní národní výbor (správní komise) rozhodne, zda, případně do jaké výše, stanovené množství raných bramborů musí býti sklizeno.
(3) Místní národní výbor (správní komise) jest povinen dbáti toho, aby dodávky raných bramborů byly rozděleny rovnoměrně na jednotlivé dny období stanoveného v § 1.
§ 3.
Pěstitelé, kteří nejsou uvedeni v § 1, nesmějí v době od 24. včetně do 30. června 1946 sklízeti rané brambory pro dodávku.
§ 4.
Svaz může v odůvodněných případech povoliti výjimky z ustanovení této vyhlášky.
§ 5.
Přestupky ustanovení této vyhlášky se trestají podle §§ 8 a 9 dekretu presidenta republiky ze dne 27. října 1945, č. 118 Sb., o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství.
§ 6.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 24. června 1946.

Za Svaz pro brambory a škrob:
Dr. O. Kroček v. r.
1453/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra vnitra o amnestii ve správních věcech trestních se zřetelem k soupisu hospodářského zvířectva prováděnému ke dni 1. července 1946.

1453.
Vyhláška
ministra vnitra
ze dne 21. června 1946
o amnestii ve správních věcech trestních se zřetelem k soupisu hospodářského zvířectva prováděnému ke dni 1. července 1946.

Vláda republiky Československé užívajíc práva daného jí ústavní listinou, usnesla se ve schůzi konané dne 14. června 1946 na tom, že veškerá opomenutí hlášení
a) živých kusů hospodářského zvířectva při soupisech provedených dosud státním úřadem statistickým a
b) živých přírůstků hospodářského zvířectva, předepsaných podle § 1 vládního nařízení ze dne 23. února 1944, č. 48 Sb., o evidenci stavu zvířat ke kontrolním účelům, a podle vyhlášky státního úřadu statistického ze dne 12. listopadu 1945, č. j. 453-12/11-1945, o povinné evidenci stavu koní, hovězího a vepřového dobytka ke kontrolním účelům, jsou beztrestná, pokud tyto kusy, resp. přírůstky hospodářského zvířectva budou přihlášeny při soupisu k 1. červenci 1946, nařízenému vyhláškou státního úřadu statistického ze dne 20. května 1946, č. j. 452-20/5-46, o všeobecném soupisu hospodářského zvířectva.
Vyhlašuje toto usnesení upozorňuji, že pro stihání zatajených kusů hospodářského zvířectva, které nebudou ani při soupisu k 1. červenci 1946 dodatečně přihlášeny, platí, po případě je použivatelné ustanovení § 5, odst. 2 zákona č. 49/1919 Sb. o organisaci statistické služby, ustanovení § 1, odst. 1 vl. nař. č. 49/1944 Sb. o následcích zatajení při sčítání hospodářského zvířectva, resp. ustanovení §§ 8 a 9 dekretu presidenta republiky č. 118/1945 Sb. o opatřeních v řízení vyživovacího hospodářství.

Ministr:
Nosek v. r.
1457/1946 Ú. l. I
Nařízení zemského národního výboru v Praze. číslo III-3a-3275/6-1946, o pracovní a prodejní době ve dnech 5. a 6. července 1946 v živnostech a obchodech.

1457.
Nařízení
zemského národního výboru v Praze
ze dne 21. června 1946, číslo III-3a-3275/6-1946,
o pracovní a prodejní době ve dnech 5. a 6. července 1946 v živnostech a obchodech.
Podle § 96 e) živnostenského řádu, ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1941, č. 341 Sb., nařizuji:

Obchody potravinářské, živnosti řeznické, uzenářské, řeznicko-uzenářské, včetně koňských řeznictví a uzenářství a živnosti pekařské v zemi České budou dne 5. července 1946 otevřeny od 7.30 hod. do 11 hod. všeobecně.
Den 6. a 7. července 1946 jsou dny nedělního klidu.
Neuposlechnutí bude trestáno podle § 133, odst. d) živn. řádu pokutou až do 25.000 Kčs.
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Předseda zemského národního výboru:
L. Kopřiva v. r.
1458/1946 Ú. l. I
Nařízení zemského národního výboru v Praze, číslo III-3a-6374/3-1945, o úpravě pracovní doby v živnostech holičských pro dny 5., 6. a 7. července 1946.

1458.
Nařízení
zemského národního výboru v Praze
ze dne 21. června 1946, číslo III-3a-6374/3-1945,
o úpravě pracovní doby v živnostech holičských pro dny 5., 6. a 7. července 1946.
Podle § 96 e) živnostenského řádu, ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1941, č. 341 Sb., nařizuji:

Ve dnech 5., 6. a 7. července 1946 se upravuje pracovní doba v živnostech holičských a kadeřnických takto:
Závody holičské a kadeřnické v zemi České budou dne 5. července 1946 otevřeny od 7.30 hod. do 13 hod. všeobecně.
Dne 7. července 1946 budou míti otevřeno ty živnosti holičské a kadeřnické, v jejichž stanovišti se pravidelně v neděli pracuje, jako každou jinou neděli.
V místech s nedělním pracovním klidem budou dne 6. a 7. července 1946 živnosti holičské a kadeřnické uzavřeny.
Neuposlechnutí bude trestáno podle § 133, odst. d) živn. řádu pokutou až do 25.000 Kčs.
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Předseda zemského národního výboru:
L. Kopřiva v. r.
1460/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministerstva ochrany práce a sociální péče, kterou se schvalují směrnice Ústřední sociální pojišťovny k provádění pojištění osob vypomáhajících při sezonních pracích v zemědělství nebo v lesnictví.

1460.
Vyhláška
ministerstva ochrany práce a sociální péče
ze dne 22. června 1946,
kterou se schvalují směrnice Ústřední sociální pojišťovny k provádění pojištění osob vypomáhajících při sezonních pracích v zemědělství nebo v lesnictví.
Podle ustanovení § 248, odst. 1, 3 a 8 zák. ze dne 9. října 1924, č. 221 Sb., ve znění právních předpisů jej měnících a doplňujících, vydává Ústřední sociální pojišťovna tyto směrnice:

§ 1.
(1) Osoby vypomáhající při sezonních pracích v zemědělství, pokud nevykonávají tyto sezonní práce jako zaměstnání hlavní a nepodléhají tudíž pojištění podle všeobecných předpisů, vyjímají se z pojištění invalidního a starobního podle zákona o sociálním pojištění a podrobují se pouze nemocenskému pojištění na dávky léčebné péče a na pohřebné. Tyto osoby nemají nárok na rodinné přídavky podle zákona č. 154/45 Sb.
(2) Z pojištění podle těchto směrnic se však vyjímají osoby, které v době, kdy vypomáhají při sezonních pracích, jsou již na základě svého hlavního zaměstnání pojištěny u některého nositele veřejnoprávního nemocenského pojištění.
§ 2.
Tyto směrnice platí také pro krátkodobé sezonní práce v lesích; na jiné sezonní práce v lesích se vztahují jen, pokud tyto práce nejsou vykonávány za peněžitou mzdu.
§ 3.
Osoby, na něž se vztahují tyto směrnice, mají pro sebe a své rodinné příslušníky nárok na nemocenské ošetření v rozsahu § 95 I. č. 1 a II. A č. 1 a B č. 1 poj. zák., případně na ošetření ústavní v rámci ustanovení §§ 145, 149 odst. 1 a 150 cit. zák. a na pohřebné, které činí při úmrtí pojištěnce Kčs 1900.— a při úmrtí rodinného příslušníka částku uvedenou v § 95 III. č. 2 poj. zák.
§ 4.
(1) Zaměstnavatel má povinnost přihlásiti osoby, na něž se vztahují tyto směrnice, u příslušné okresní nemocenské pojišťovny, případně úřadovny sociálního pojištění nejpozději pátého dne po dni skončení té které sezonní práce v podniku zaměstnavatelově hromadným seznamem podle připojeného vzoru (příloha 1). Seznam potvrdí místní národní výbor.
(2) Vznikne-li u pojištěnce nebo rodinného příslušníka pojistný případ před přihlášením, vydá zaměstnavatel pojištěnci potvrzení podle připojeného vzoru (příloha 2).
§ 5.
(1) Pojistné, které platí zaměstnavatel celé ze svého, činí Kčs 1.50 za každý den, v němž sezonní zaměstnanec pracoval bez ohledu na odpracovanou dobu.
(2) Příspěvek k účelovému jmění pro podpory při včleňování do práce a 4% ní příspěvek pro fond rodinných přídavků se za tyto sezonní zaměstnance nevyměřuje.
§ 6.
Pokud tyto směrnice neobsahují zvláštní ustanovení, platí všeobecné předpisy.
§ 7.
Ustanovení těchto směrnic nabývají účinnosti dnem 1. července 1946.

Za ministra:
Dr. Schrutz v. r.


Příloha 1.
Hromadný seznam sezonních zaměstnanců, vypomáhajících v zemědělství nebo v lesnictví.

Příloha 2.
Pouze pro sezonní zaměstnance.
Potvrzení
o době zaměstnání za dobu, za kterou hromadný seznam sezonních zaměstnanců nebyl dosud předložen nemocenské pojišťovně.
1462/1946 Ú. l. I
Nařízení zemského národního výboru v Praze, čís. III 3a-3275/8-1946, kterým se mění nařízení zemského národního výboru v Praze ze dne 25. února 1946, čís. III 3a-676/94-1945 (Ú. l. I č. 37/1946, běž. čís. 713) o stanovení prodejní doby v obchodech a živnostech.

1462.
Nařízení
zemského národního výboru v Praze
ze dne 22. června 1946, čís. III 3a-3275/8-1946,
kterým se mění nařízení zemského národního výboru v Praze ze dne 25. února 1946, čís. III 3a-676/94-1945 (Ú. l. I č. 37/1946, běž. čís. 713) o stanovení prodejní doby v obchodech a živnostech.
Podle § 96e) živnostenského řádu, ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1941, č. 341 Sb., nařizuji:

Povinná prodejní doba v obchodech s mlékem a v obchodech mléko prodávajících ve Velké Praze se mění takto:
V pondělí, v úterý, ve středu a v pátek:
od 6. hod. do 11. hod. a od 15.30 hod. do 18. hod.
Ve čtvrtek:
od 6. hod. do 12.30 hod.
V sobotu:
od 6. hod. do 11. hod. a od 15. hod. do 17.30 hod.
Změna tato platí pro obvod Velké Prahy.
Ostatní ustanovení nařízení se nemění.
Přestupky nařízení budou trestány podle § 133, odst. d) živn. řádu ve znění vl. nař. č. 57/1943 Sb. pokutou až do 25.000 Kčs.
Toto nařízení nabývá účinnosti dnem 24. června 1946.

Předseda zemského národního výboru:
L. Kopřiva v. r.