36/2012 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Dohody mezi Českou republikou a Organizací pro zákaz chemických zbraní o inspekcích na místě v objektu pro ochranné účely seznamu 1

36
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 15. června 2011 byla v Haagu podepsána Dohoda mezi Českou republikou a Organizací pro zákaz chemických zbraní o inspekcích na místě v objektu pro ochranné účely seznamu 1.
S Dohodou vyslovil souhlas Parlament České republiky a prezident republiky ji ratifikoval.
Dohoda vstoupila v platnost na základě svého článku 15 dne 13. února 2012.
Anglické znění Dohody a její překlad do českého jazyka se vyhlašují současně.


PŘEKLAD
DOHODA MEZI
ČESKOU REPUBLIKOU
A
ORGANIZACÍ PRO ZÁKAZ CHEMICKÝCH ZBRANÍ
O INSPEKCÍCH NA MÍSTĚ
V OBJEKTU PRO OCHRANNÉ ÚČELY SEZNAMU 1
Česká republika, dále uváděná jako „kontrolovaný smluvní stát“, a Organizace pro zákaz chemických zbraní, dále uváděná jako „Organizace“ nebo „OPCW“,
se jako smluvní strany dohodly na následujících opatřeních ve vztahu k provádění inspekcí podle čl. VI odst. 3 Úmluvy o zákazu vývoje, výroby, hromadění zásob a použití chemických zbraní a o jejich zničení, dále uváděné jako „Úmluva“,
v objektu pro ochranné účely seznamu 1 umístěném ve VOP-026 Šternberk, s. p., divize VTÚO Brno, TP Vyškov deklarovaném podle čl. VI odst. 7 a 8 Úmluvy, dále uváděném jako „objekt“.
Článek 1
Všeobecná ustanovení
1. Účelem této dohody je usnadnit provádění ustanovení Úmluvy ve vztahu k inspekcím prováděným v objektu podle čl. VI odst. 3 Úmluvy a v souladu se závazky kontrolovaného smluvního státu a Organizace podle Úmluvy.
2. Nic v této dohodě se nebude uplatňovat ani vykládat způsobem, který je v rozporu s ustanoveními Úmluvy. V případě rozporu mezi touto dohodou a Úmluvou má přednost Úmluva.
3. Smluvní strany se dohodly, že pro účely plánování budou uplatňovat obecné faktory, uvedené v příloze 1.
4. Četnost a intenzita inspekcí v objektu jsou stanoveny v oddílu B přílohy 1 a odrážejí hodnocení ohrožení provedené Organizací podle části VI odst. 30 Kontrolní přílohy Úmluvy.
5. Inspekční tým se skládá nejvýše ze šesti (6) osob.
6. Jednacím jazykem komunikace mezi inspekčním týmem a kontrolovaným smluvním státem je během inspekcí angličtina.
Článek 2
Bezpečnost a ochrana zdraví při práci
1. Otázky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci se řídí Úmluvou, Politikou a předpisy OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, příslušnými vnitrostátními a místními předpisy v oblasti bezpečnosti a životního prostředí ve vztahu k objektu a vlastními předpisy objektu. Konkrétní opatření pro provádění příslušných ustanovení Úmluvy a Politiky OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci ve vztahu k inspekcím v objektu jsou uvedena v příloze 2.
2. Všechny příslušné předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci důležité pro provádění inspekce v objektu jsou uvedeny v příloze 2 a zpřístupní se v objektu pro použití inspekčnímu týmu.
3. V průběhu předinspekční informační porady informují zástupci objektu inspekční tým o všech otázkách bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které jsou z jejich pohledu při provádění inspekce v objektu důležité, včetně:
a) opatření v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v kontrolovaném objektu seznamu 1 a možných nebezpečí, s nimiž se mohou setkat v průběhu inspekce;
b) všech dodatečných opatření nebo předpisů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které je nutné v objektu dodržovat;
c) postupů, které je nutno dodržovat v případě nehody nebo v případě jiných mimořádných událostí, včetně informací o nouzových signálech, únikových cestách a východech a o tom, kde se nacházejí shromaždiště a zařízení pro mimořádné události; a
d) konkrétních kontrolních činností, které musí být z důvodů bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v některých prostorách objektu, a zvláště v objektech seznamu 1 kontrolovaných na základě inspekčního mandátu, omezeny.
Inspekční tým na požádání potvrdí, že obdržel takové informace, pokud byly poskytnuty písemně.
4. Inspekční tým se v průběhu inspekce zdrží všech činností, které by svou povahou mohly ohrozit bezpečnost týmu, objektu nebo jeho pracovníků nebo které by mohly poškodit životní prostředí. Pokud kontrolovaný smluvní stát odmítne některé kontrolní činnosti, vysvětlí okolnosti a bezpečnostní faktory, které ho k tomu vedou, a zajistí náhradní možnosti provedení kontrolních činností.
5. V případě mimořádných situací nebo nehod v objektu, v nichž se ocitnou členové inspekčního týmu, dodržuje inspekční tým postupy objektu pro mimořádné události. Kontrolovaný smluvní stát poskytne podle možností včasnou a účinnou lékařskou a jinou pomoc se zřetelem na pravidla lékařské etiky, pokud je lékařská pomoc vyžadována. Informace o lékařských službách a zařízeních, které mohou být pro tyto účely používány, jsou uvedeny v oddílu D přílohy 2. Pokud Organizace provádí jiná opatření lékařské podpory členů inspekčního týmu postižených při mimořádných událostech či při nehodách, poskytne při takových opatřeních kontrolovaný smluvní stát podle možností pomoc. Za následky těchto opatření bude odpovídat Organizace.
6. V souladu s Politikou OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci může kontrolovaný smluvní stát v dohodnutém rozsahu nutném k odstranění možných obav ohledně zdraví a bezpečnosti inspekčního týmu poskytnout dostupné údaje získané na základě detekce a monitorování.
Článek 3
Důvěrnost
1. Otázky týkající se důvěrnosti se řídí Úmluvou, včetně její Důvěrnostní přílohy, Politikou OPCW v oblasti důvěrnosti a právními předpisy kontrolovaného smluvního státu o ochraně utajovaných informací. Konkrétní opatření pro provádění ustanovení Úmluvy, Politiky OPCW v oblasti důvěrnosti a právních předpisů kontrolovaného smluvního státu ve vztahu k ochraně důvěrných informací v objektu jsou uvedena v příloze 3.
2. Utajované informace jsou inspekčnímu týmu předávány v souladu s ustanoveními tohoto článku a v souladu s právními předpisy kontrolovaného smluvního státu. Poskytnuté utajované informace lze používat jen pro účely kontrolních činností.
Článek 4
Vztahy s médii a s veřejností
Vztahy s médii a s veřejností se řídí Politikou OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností. Konkrétní opatření pro kontakty inspekčního týmu s médii nebo s veřejností ve vztahu k inspekcím objektu jsou uvedena v příloze 4.
Článek 5
Inspekční vybavení
1. Podle ujednání mezi kontrolovaným smluvním státem a Organizací bude konkrétně pro inspekci objektu seznamu 1 používáno schválené vybavení uvedené v oddílu A přílohy 5, podle uvážení Organizace a v rámci běžného postupu. Vybavení bude používáno v souladu s Úmluvou, s příslušnými rozhodnutími přijatými Konferencí smluvních států a se všemi postupy vzájemně dohodnutými mezi kontrolovaným smluvním státem a Organizací uvedenými v příloze 5.
2. Ustanoveními výše uvedeného odstavce 1 není dotčena část II odst. 27 až 29 Kontrolní přílohy Úmluvy.
3. Položky vybavení dostupné na místě a nepatřící Organizaci, které kontrolovaný smluvní stát dobrovolně poskytl inspekčnímu týmu na jeho žádost k použití na místě při provádění inspekcí spolu se všemi postupy používání takového vybavení, pokud se požadují, veškerá požadovaná podpora, která může být poskytnuta, a podmínky poskytnutí takového vybavení jsou uvedeny v oddílu B přílohy 5. Inspekční tým se může před použitím tohoto vybavení přesvědčit, že provozní charakteristiky takového vybavení odpovídají provozním charakteristikám podobného vybavení schváleného Organizací, nebo - pokud jde o položky vybavení, které nejsou na seznamu vybavení schváleného Organizací - odpovídají zamýšlenému účelu použití takového vybavení.
4. Požadavky inspekčního týmu, aby kontrolovaný smluvní stát zajistil během inspekce vybavení uvedené výše v odstavci 3, uplatní oprávněný člen inspekčního týmu písemně s použitím formuláře, který je uveden v příloze 5. Stejný postup se použije i pro jiné požadavky inspekčního týmu v souladu s částí II odst. 30 Kontrolní přílohy Úmluvy.
5. Dohodnuté postupy dekontaminace veškerého vybavení jsou uvedeny v oddílu C přílohy 5.
6. Pro účel kontroly je v části D přílohy 5 uveden seznam případných schválených přístrojů pro monitorování na místě, jakož i dohodnuté podmínky, postupy použití, údržby, opravy, úpravy a náhrady a ustanovení o podpoře ze strany kontrolovaného smluvního státu, je-li požadována, místa instalace a bezpečnostní opatření na ochranu těchto přístrojů pro monitorování na místě proti neoprávněnému zásahu.
Článek 6
Předinspekční činnosti
1. Zástupci objektu poskytnou inspekčnímu týmu předinspekční informační poradu podle části II, odst. 37 Kontrolní přílohy Úmluvy. Předinspekční informační porada zahrnuje:
a) informace o objektu dle popisu v příloze 6;
b) předpisy o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci popsané ve výše uvedeném článku 2 a podrobně uvedené v příloze 2; a
c) veškeré změny výše uvedených informací od poslední inspekce.
2. Veškeré informace o objektu, které kontrolovaný smluvní stát dobrovolně poskytl inspekčnímu týmu v průběhu předinspekční informační porady s uvedením, které informace je možné předat mimo objekt, jsou uvedeny v oddílu B přílohy 6.
Článek 7
Provedení inspekce
7.1 Stálá opatření
1. Inspekce se zahájí bezprostředně po skončení předinspekční informační porady, pokud není dohodnuto jinak. Po skončení předinspekční informační porady může kontrolovaný smluvní stát, na dobrovolném základě, umožnit inspekčnímu týmu na jeho žádost prohlídku objektu. Opatření pro provedení prohlídky objektu jsou uvedena v příloze 7.
2. Před zahájením kontrolních činností informuje vedoucí inspekčního týmu zástupce kontrolovaného smluvního státu o počátečních opatřeních, která je nutné přijmout k uskutečnění plánu inspekce. Inspekční tým bude tento plán podle okolností upravovat po celou dobu průběhu inspekce, přičemž konzultuje s kontrolovaným smluvním státem, pokud jde o jeho proveditelnost s ohledem na část II odst. 40 Kontrolní přílohy Úmluvy.
3. Činnosti inspekčního týmu se organizují tak, aby bylo zabezpečeno včasné a účinné plnění jeho funkcí s minimálními obtížemi pro kontrolovaný smluvní stát a s minimálním narušením činnosti kontrolovaného objektu. Inspekční tým se vyvaruje zbytečného narušování nebo zdržování činnosti objektu a zasahování do jeho bezpečnosti. Inspekční tým zejména neobsluhuje žádné zařízení. Jestliže inspekční tým považuje pro splnění svého mandátu za nezbytné, aby se v objektu provedly určité úkony, požádá o jejich provedení určeného zástupce objektu.
4. Inspekční tým jedná na žádost kontrolovaného smluvního státu s pracovníky objektu pouze za přítomnosti zástupce kontrolovaného smluvního státu nebo jeho prostřednictvím.
5. Kontrolovaný smluvní stát poskytne inspekčnímu týmu na požádání zajistitelné pracoviště, včetně odpovídajícího prostoru pro uložení vybavení. Inspekční tým má právo své pracoviště zapečetit.
7.2 Přístup do deklarovaného objektu
Předmětem inspekce je deklarovaný objekt seznamu 1 uvedený v příloze 6. Inspekční tým bude mít přístup do všech částí deklarovaného objektu.
7.3 Přístup k dokumentaci a záznamům a jejich kontrola
Schválený seznam dokumentace a záznamů, které kontrolovaný smluvní stát běžně zpřístupňuje inspekčnímu týmu pro účely kontroly v průběhu inspekce, i opatření k ochraně důvěrných informací v souvislosti s přístupem k těmto záznamům jsou uvedeny v příloze 8. Tato dokumentace a záznamy budou inspekčnímu týmu poskytovány na požádání.
7.4 Odběr vzorků a analýza
Aniž je dotčena část II odst. 52 až 58 Kontrolní přílohy Úmluvy, jsou postupy odběru vzorků a jejich analýzy pro účely kontroly uvedeny v příloze 9.
Článek 8
Návštěvy
1. Tento článek se použije pro návštěvy provedené podle části III odst. 15 a 16 Kontrolní přílohy Úmluvy.
2. Velikost týmu se při takové návštěvě omezí na minimální počet pracovníků nezbytných k provádění konkrétních úkolů, kvůli nimž se návštěva uskutečňuje, a v žádném případě nepřekročí velikost inspekčního týmu uvedenou v čl. 1 odst. 5.
3. Doba trvání návštěvy podle tohoto článku se omezí na minimální dobu potřebnou pro provedení konkrétních úkolů, které se vztahují k monitorovacím systémům, kvůli nimž se návštěva uskutečňuje, a v žádném případě nepřekročí předpokládanou dobu inspekce podle oddílu B přílohy 1 této dohody.
4. Přístup k monitorovacím systémům během návštěvy se omezí na přístup nutný k provedení konkrétních úkolů, kvůli nimž se návštěva uskutečňuje, pokud není dohodnuto s kontrolovaným smluvním státem jinak.
5. Obecná opatření pro návštěvu a její notifikace jsou stejná jako pro provedení inspekce.
Článek 9
Porada po inspekci a předběžná zjištění
1. Podle části II odst. 60 Kontrolní přílohy Úmluvy se inspekční tým po dokončení inspekce setká se zástupci kontrolovaného smluvního státu a s pracovníky odpovědnými za inspekční místo k posouzení předběžných zjištění inspekčního týmu a k objasnění případných nejasností. Inspekční tým předloží zástupcům kontrolovaného smluvního státu svá předběžná zjištění písemně ve standardizovaném formátu spolu se seznamem případných vzorků a s kopiemi písemných informací a shromážděných údajů a dalších materiálů, které mají být z objektu vyvezeny. Tento dokument podepisuje vedoucí inspekčního týmu. Zástupce kontrolovaného smluvního státu dokument spolupodepisuje na důkaz toho, že se seznámil s jeho obsahem. Toto setkání musí být ukončeno nejpozději 24 hodin po dokončení inspekce.
2. Dokument o předběžných zjištěních také kromě jiného obsahuje seznam výsledků analýzy, pokud byla provedena na místě, záznamy o plombách, výsledky kontrol zásob, kopie fotografií, které si ponechává inspekční tým, a výsledky uvedených měření. Bude vypracován ve formátu pro předběžná zjištění. Jakékoliv podstatné změny tohoto formátu budou provedeny pouze po konzultaci s kontrolovaným smluvním státem.
3. Kontrolovaný smluvní stát může před ukončením porady po inspekci předložit inspekčnímu týmu připomínky a podat vysvětlení ke všem otázkám, které se vztahují k provedení inspekce. Inspekční tým předloží zástupci kontrolovaného smluvního státu svá předběžná zjištění písemně v dostatečném předstihu před ukončením porady po inspekci, aby umožnil kontrolovanému smluvnímu státu připravit si všechny připomínky a vysvětlení. Písemné připomínky a vysvětlení kontrolovaného smluvního státu jsou přiloženy k dokumentu o předběžných zjištěních.
Článek 10
Administrativní opatření
1. Kontrolovaný smluvní stát inspekčnímu týmu poskytne nebo obstará po celou dobu trvání inspekce služby podrobně uvedené v příloze 10. Pokud nebude dohodnuto jinak, Organizace uhradí kontrolovanému smluvnímu státu náklady, které vzniknou při pobytu inspekčního týmu.
2. Požadavky inspekčního týmu na poskytnutí nebo obstarání služeb předloží oprávněný člen inspekčního týmu kontrolovanému smluvnímu státu písemně na formuláři uvedeném v příloze 10. Požadavky budou uplatňovány bezprostředně po zjištění potřeby služeb. Poskytnutí těchto požadovaných služeb písemně potvrdí oprávněný člen inspekčního týmu. Kopie všech těchto potvrzených požadavků si ponechají obě strany.
3. Inspekční tým má právo odmítnout služby navíc, které podle jeho názoru nejsou potřebné k provedení inspekce.
Článek 11
Závazky
Veškeré nároky kontrolovaného smluvního státu vůči Organizaci nebo Organizace vůči kontrolovanému smluvnímu státu související s jakoukoli údajnou škodou nebo zdravotní újmou, která je následkem inspekcí v objektu podle této dohody, se řeší, aniž je dotčen odstavec 22 Důvěrnostní přílohy Úmluvy, podle mezinárodního práva a v případě potřeby podle článku XIV Úmluvy.
Článek 12
Status příloh
Přílohy tvoří nedílnou část této dohody. Jakýkoliv odkaz na tuto dohodu zahrnuje i přílohy. V případě jakéhokoliv rozporu mezi touto dohodou a jakoukoliv přílohou však mají přednost články této dohody.
Článek 13
Změny a úpravy
1. Změny článků této dohody mohou navrhnout obě strany a odsouhlasí se a vstoupí v platnost za stejných podmínek, jaké jsou stanoveny v článku 15.
2. Představitel Organizace a představitel kontrolovaného smluvního státu, z nichž každý je výslovně zmocněn k tomuto úkonu, se mohou kdykoli vzájemně dohodnout na úpravách příloh této dohody, kromě přílohy 1 a oddílu B přílohy 5. O všech těchto úpravách informuje generální ředitel Výkonnou radu. Každá strana této dohody může odvolat svůj souhlas s úpravou nejpozději do čtyř týdnů po jejím sjednání. Úprava nabude účinku dnem, kdy kontrolovaný smluvní stát písemně notifikuje Organizaci, že byly splněny jeho vnitřní požadavky pro vstup úpravy v platnost; za žádných okolností se tak nestane před uplynutím čtyř týdnů od dosažení dohody na této úpravě.
3. Kontrolovaný smluvní stát bude aktualizovat údaje obsažené v oddílu A přílohy 1 a oddílu B přílohy 5, jak to bude nezbytné pro účinné provádění inspekcí. Organizace bude aktualizovat údaje obsažené v oddílu B přílohy 1, jak to bude nezbytné pro účinné provádění inspekcí.
Článek 14
Řešení sporů
Veškeré spory, které mohou vznikat mezi stranami při používání nebo při výkladu této dohody, se řeší podle článku XIV Úmluvy.
Článek 15
Vstup v platnost
Tato dohoda vstoupí v platnost po schválení Výkonnou radou a po podpisu oběma stranami. Kontrolovaný smluvní stát písemně notifikuje Organizaci do data podpisu své dodatečné vnitřní požadavky. Tato dohoda vstoupí v platnost počínaje dnem, kdy kontrolovaný smluvní stát písemně notifikuje Organizaci, že byly splněny jeho vnitřní požadavky pro vstup v platnost.
Článek 16
Doba platnosti a ukončení
Tato dohoda pozbude platnosti, pokud se podle Výkonné rady přestanou na objekt vztahovat ustanovení čl. VI odst. 3 a 8 Úmluvy a části VI Kontrolní přílohy Úmluvy.
Dáno v Haagu, Nizozemsko, 15. června 2011 ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, z nichž každé má stejnou platnost.
Za Českou republiku:
Jaroslav Horák
Mimořádný a zplnomocněný velvyslanec
České republiky v Nizozemském království
a stálý představitel České republiky
při Organizaci pro zákaz chemických zbraní
Za Organizaci:
Ahmet Üzümcü
Generální ředitel

PŘÍLOHY
Příloha 1 Obecné faktory pro provádění inspekcí
Příloha 2 Požadavky a postupy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
Příloha 3 Konkrétní opatření ve vztahu k ochraně důvěrných informací v objektu
Příloha 4 Opatření pro kontakty inspekčního týmu s médii nebo s veřejností
Příloha 5 Inspekční vybavení
Příloha 6 Informace o objektu poskytované v souladu s článkem 6
Příloha 7 Opatření pro prohlídku objektu
Příloha 8 Záznamy běžně zpřístupňované inspekčnímu týmu v objektu
Příloha 9 Odběr vzorků a analýza pro účely kontroly
Příloha 10 Administrativní opatření

Příloha 1
Obecné faktory pro provádění inspekcí
Oddíl A.
Údaje, které poskytne a aktualizuje kontrolovaný smluvní stát:
a) Pracovní doba v objektu seznamu 1:07:00 - 15:00 hodinb) Pracovní dny:pondělí - pátekc) Svátky a jiné nepracovní dny:1. ledna, velikonoční svátky, 1. května, 8. května, 5.- 6. července, 28. září, 28. října, 17. listopadu, 24. - 26. prosinced) Inspekční činnosti, které lze podporovat mimo pracovní dobu:vyhodnocování date) Všechny další faktory, které by mohly nepříznivě ovlivnit účinné provedení inspekce:žádné
Oddíl B.
Údaje, které poskytne a aktualizuje Organizace:
a) Maximální předpokládaná doba inspekce (pro účely plánování):4 dnyb) Přibližná velikost inspekčního týmu:čtyři (4) inspektořic)Počet podtýmů (složených nejméně ze dvou inspektorů na jedenpodtým), kterým je třeba vyjít vstříc:až dva podtýmy (tři, jestliže se vyžaduje odběr vzorků a analýza)d)Předpokládaný objem a hmotnost vybavení, které se bude dopravovat na místo, včetně ochranného vybavení jednotlivce:1 m3, 250 kg (bez analytického vybavení); 5 m3, 1250 kg (včetně analytického vybavení)
Příloha 2
Požadavky a postupy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
Oddíl A.
Základní zásady
1. Platné předpisy Organizace v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci s případnými schválenými odchylkami od přesného provádění:
Použijí se Politika a předpisy OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. V případě jakéhokoli rozdílu mezi předpisy Organizace a kontrolovaného smluvního státu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci se použije odstavec 3.3.3 Politiky a předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
2. Předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci platné v objektu:
a) Předpisy objektu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (Laboratorní řád TP Vyškov a laboratorní řády jednotlivých laboratoří), kterými se má řídit inspekční tým, se týmu zpřístupní a vysvětlí nejpozději při předinspekční informační poradě. Pokud některé z těchto předpisů omezují kontrolní činnost, navrhne kontrolovaný smluvní stát náhradní způsoby dosažení cílů inspekce.
b) Jakékoli informace týkající se otázek bezpečnosti práce, jako jsou nově uplatňovaná pravidla a předpisy v oblasti bezpečnosti práce (včetně dodatků a změn původních pravidel) a všechny ostatní změny, k nimž došlo v objektu od poslední inspekce, vysvětlí zástupce kontrolovaného smluvního státu inspekčnímu týmu nejpozději při předinspekční informační poradě. Inspekční tým bude dodržovat veškerá nově uplatňovaná pravidla a předpisy bezpečnosti práce, včetně dodatků a změn původních pravidel [v souladu s předchozím odstavcem 1]. Pokud tato pravidla a předpisy omezují kontrolní činnost, navrhne kontrolovaný smluvní stát náhradní způsoby dosažení cílů inspekce.
c) Podle dohody mezi inspekčním týmem a kontrolovaným smluvním státem se v případě mimořádné události pozastaví kontrolní činnost a vzájemně se projednají a dohodnou náhradní způsoby dosažení cílů inspekce.
d) V případě mimořádné situace jednají inspektoři obecně podle pokynů zástupců objektu.
e) Aby se zabránilo nehodám, jsou pracovníci objektu vždy přítomni pokaždé, když inspektoři navštíví potenciálně nebezpečná místa.
3. Požadavky a předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci dohodnuté mezi kontrolovaným smluvním státem a Organizací:
Žádné.
Oddíl B.
Detekce a monitorování
1. Příslušné konkrétní bezpečnostní normy pro mezní hodnoty vystavení chemickým látkám nebo jejich koncentrací na pracovišti, které by měly být dodržovány v průběhu inspekce:
a) Budou použity konkrétní normy pro mezní hodnoty vystavení na pracovišti, které jsou uvedeny v příslušných materiálových bezpečnostních listech plánu inspekčního týmu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
b) Při předinspekční informační poradě informuje zástupce objektu inspekční tým o všech konkrétních nebezpečích a o normách, které musí být dodrženy ve vztahu k mezním hodnotám vystavení nebo koncentrací na pracovišti. Inspekční tým se bude v tomto směru řídit pokyny kontrolovaného smluvního státu.
2. Postupy detekce a monitorování v souladu s Politikou OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, včetně údajů, které má inspekční tým shromáždit nebo které mu mají být poskytnuty:
a) Inspekční tým bude v případě nutnosti používat k monitorování pracoviště pro účely osobní bezpečnosti inspekčního týmu svoje schválené přenosné detektory, komerční detekční soupravu a monitor výbušnin a kvality vzduchu. Před použitím takového vybavení vedoucí inspekčního týmu uvědomí vedoucího doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu. Zástupci kontrolovaného smluvního státu na požádání podle možností pomohou inspekčnímu týmu při provádění těchto kontrol.
b) Inspekční tým kdykoliv upozorní kontrolovaný smluvní stát na obavy týkající se osobní bezpečnosti a ochrany zdraví při práci členů inspekčního týmu. Kontrolovaný smluvní stát prošetří tyto obavy a přijme příslušná opatření včetně veškerých požadovaných analýz. Tato šetření budou prováděna co možná nejdříve a inspekční tým bude neprodleně informován o veškerém ohrožení zdraví a bezpečnosti jeho členů, které bylo šetřením zjištěno.
c) Kancelář inspektorů je umístěna mimo jakoukoliv nebezpečnou oblast a nevyžaduje žádné monitorování.
d) Před zahájením jakékoliv kontrolní činnosti v oblasti, kde se nakládá s toxickými chemickými látkami nebo kde jsou tyto látky uskladněny, bude inspekční tým používat, bude-li to považovat za nutné, vlastní monitor chemických látek.
e) Kontrolovaný smluvní stát informuje inspekční tým nejpozději při předinspekční informační poradě o jakémkoliv dalším konkrétním nebezpečí a o normách, které musí být splněny ve vztahu k mezním hodnotám vystavení nebo koncentrací na pracovišti. Inspekční tým může od kontrolovaného smluvního státu požadovat pomoc při zvládání tohoto nebezpečí a při plnění těchto norem, a řídí se v tomto ohledu pokyny kontrolovaného smluvního státu.
Oddíl C.
Ochrana
1. Ochranné vybavení, které poskytne Organizace, a schválené postupy certifikace vybavení a jeho použití:
Inspekční tým má podle ustanovení části II Kontrolní přílohy Úmluvy právo vzít si do objektu jakékoliv osobní ochranné vybavení schválené Organizací. Inspekční tým použije takové vybavení v souladu s ustanoveními odstavce 3.3.3. Politiky a předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Každá položka tohoto vybavení, která se při kontrolní činnosti kontaminuje nebo u níž je důvodné podezření na kontaminaci, se dekontaminuje nebo se zlikviduje, jak je stanoveno v oddíle C přílohy 5.
2. Ochranné vybavení, které poskytne kontrolovaný smluvní stát, a schválené postupy, odborná příprava pracovníků a požadované kvalifikační zkoušky pracovníků a certifikace; a schválené postupy používání vybavení:
a) V případech, kdy se kvůli předpisům objektu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v objektu nepoužívá ochranné vybavení Organizace, poskytne objekt potřebné vybavení a odbornou přípravu. Všechny takto vzniklé náklady ponese kontrolovaný smluvní stát.
b) Před použitím jakéhokoli ochranného vybavení poskytnutého objektem si inspekční tým vyžádá souhlas Organizace, jak to stanoví Politika a předpisy OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
Oddíl D.
Zdravotní požadavky
1. Příslušné zdravotní požadavky kontrolovaného smluvního státu a zejména kontrolovaného objektu:
Žádné.
2. Postupy lékařského vyšetření členů inspekčního týmu:
a) Po inspektorech nebude požadováno, aby podstoupili lékařské vyšetření za předpokladu, že předloží platné aktuální osvědčení o zdravotní způsobilosti z odboru bezpečnosti a ochrany zdraví při práci Organizace.
b) Za účelem zjištění hladiny cholinesterázy budou po příjezdu provedeny odběry krve. Odběr krve na závěr inspekce se provede pouze v případě skutečného vystavení nebo podezření na vystavení organickým sloučeninám fosforu. Podezření na vystavení musí být nejprve podloženo jinými prostředky, buď při nehodě (únik chemické látky, nehoda při dekontaminaci apod.) nebo je prokáže monitorovací vybavení. Po inspekci mohou členové inspekčního týmu dobrovolně podstoupit odběr krve. Zjištěná hodnota hladiny platí jeden rok.
3. Schválená lékařská pomoc, kterou poskytne kontrolovaný smluvní stát:
a) Odpovědnost kontrolovaného smluvního státu v oblasti zdravotnictví zahrnuje první pomoc, opatření pro převoz zdravotnickou záchrannou službou a spojení s příslušnou místní nemocnicí a evakuace do ní. Pokud některý člen inspekčního týmu onemocní nebo se zraní, bude lékařské ošetření provedeno v souladu s pokyny zástupců kontrolovaného smluvního státu. Náklady spojené s lékařským ošetřením členů inspekčního týmu zpětně uhradí Organizace z příslušného zdravotního pojištění. Členové inspekčního týmu mají právo odmítnout jakékoli doporučené lékařské ošetření, nesou však odpovědnost za následky odmítnutí ošetření.
b) Při zasažení chemickými látkami zajistí objekt opatření pro mimořádné události včetně dekontaminace a první pomoci před příjezdem specializované lékařské pomoci.
4. Postupy při nouzové evakuaci ze zdravotních důvodů:
a) Bezodkladné lékařské služby poskytne v případě nutnosti Nemocnice Brno (vzdálenost od objektu: 45 km) nebo Nemocnice Vyškov (vzdálenost od objektu: 10 km).
b) Konkrétní postupy evakuace ze zdravotních důvodů se inspekčnímu týmu zpřístupní během předinspekční informační porady.
5. Další schválená zdravotnická opatření, která přijme inspekční tým:
Žádná.
6. Postupy nouzových opatření při zasažení inspekčního týmu chemickými látkami:
V souladu s Laboratorním řádem TP Vyškov.
Oddíl E.
Úprava kontrolních činností z důvodů bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a schválené náhradní způsoby dosažení cílů inspekce:
Pokud mají být inspekční činnosti z důvodů bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pozastaveny, projednají se a vzájemně dohodnou náhradní způsoby dosažení cílů inspekce.

Příloha 3
Konkrétní opatření ve vztahu k ochraně důvěrných informací v objektu
1. Označení kategorie dokumentů kontrolovaného smluvního státu poskytovaných inspekčnímu týmu:
Veškeré dokumenty poskytované inspekčnímu týmu v souvislosti s objektem jsou zpravidla klasifikovány jako „HIGHLY PROTECTED“, pokud není uvedeno jinak. Informace klasifikované Organizací jako „HIGHLY PROTECTED“ budou kontrolovaným smluvním státem označeny jako „VYHRAZENÉ“.
2. Konkrétní postupy pro přístup inspekčního týmu do utajovaných prostor nebo k důvěrným materiálům:
Inspekční tým má v průběhu inspekce přístup do všech utajovaných prostor kontrolovaného objektu pouze v doprovodu zástupce objektu. Současně po celou dobu inspekce jsou mu zpřístupněny k přezkoumání veškeré informace související s prováděním inspekce. V případech, kdy jsou poskytnuty kopie dokumentů, zpřístupní se inspekčnímu týmu na požádání originály, pokud existují.
3. Postupy týkající se potvrzení přijetí jakýchkoli dokumentů poskytnutých inspekčnímu týmu kontrolovaným objektem:
Oprávněný člen inspekčního týmu podepíše přijetí každého dokumentu, který byl týmu předán k přezkoumání. Při vrácení těchto dokumentů podepíše přijetí vedoucí doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu.
4. Uložení důvěrných dokumentů v kontrolovaném objektu (včetně postupů týkajících se použití kontejneru s dvojím ovládáním na místě):
a) V průběhu inspekce se veškeré dokumenty (jiné než vrácené kontrolovanému smluvnímu státu) přes noc, nebo jsou-li bez dozoru, uchovávají v zapečetěném kontejneru v kanceláři inspekčního týmu. Přístup k těmto dokumentům mají pouze členové inspekčního týmu.
b) Kontrolovaný smluvní stát zajistí bezpečnostní schránku pro uložení dokumentů, které se mají uchovávat na místě. Dokumenty se vloží do obálky nebo jiné prvotní schránky, kterou zapečetí vedoucí národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu i vedoucí inspekčního týmu. Zapečetěná obálka nebo schránka se spolu se soupisem dokumentů vloží do uzamykatelné sekundární schránky v kontrolovaném objektu, kterou zapečetí vedoucí národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu i vedoucí inspekčního týmu. Tato sekundární schránka se uzamkne a vedoucí inspekčního týmu zapečetí obálku s klíčem a ponechá tuto obálku v úschově u vedoucího národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu do další inspekce. Obálka se jasně označí, aby byla zřejmá povaha jejího obsahu a postupy, kterými je nutné se řídit v případě, že musí být otevřena.
c) Kontrolovaný smluvní stát vynaloží veškerou přiměřenou péči k zajištění toho, aby nebyl možný žádný neoprávněný přístup k takto uloženým informacím. Pokud není mezi kontrolovaným smluvním státem a Organizací písemně dohodnuto jinak, otevře se společně zapečetěná schránka pouze v přítomnosti vedoucího národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu i vedoucího inspekčního týmu po příjezdu následujícího inspekčního týmu do objektu.
5. Postupy vyvezení jakýchkoli písemných informací, údajů a jiných materiálů shromážděných inspekčním týmem mimo objekt:
a) Na konci inspekce se všechny klasifikované dokumenty zpravidla vrátí kontrolovanému smluvnímu státu nebo se vloží do společně zapečetěné bezpečnostní schránky, kterou v objektu poskytne kontrolovaný smluvní stát.
b) Důvěrné informace jsou vyváženy z objektu pouze v minimálním množství, nezbytném pro bezpečné a účinné provádění kontrolních ustanovení Úmluvy. Inspekční tým přihlédne k návrhům kontrolovaného smluvního státu, aby se zajistila ochrana citlivého vybavení a informací. Kontrolovaný smluvní stát může přijmout taková opatření, která považuje za nezbytná k ochraně důvěrnosti, za předpokladu, že splní své závazky podle příslušných článků Kontrolní přílohy Úmluvy. Dokumenty, které se mají vyvézt mimo objekt, zástupce objektu při jejich předávání inspekčnímu týmu podepíše. Dokumenty se jasně označí, aby bylo zřejmé, že smějí být vyvezeny mimo objekt, a aby byl patrný stupeň ochrany, která má být dokumentům poskytnuta.
c) Informace, poskytnuté kontrolovaným smluvním státem, které jsou klasifikovány jako „VYHRAZENÉ“, klasifikuje Organizace rovnocenně jako „HIGHLY PROTECTED“.
d) Kontrolovaný smluvní stát neprodleně písemně notifikuje Organizaci každou změnu nebo zrušení stupně utajení u poskytnuté utajované informace. Organizace v souladu s touto notifikací upraví nebo zruší stupeň utajení.
e) Jakékoli porušení ochrany poskytnuté utajované informace se neprodleně notifikuje kontrolovanému smluvnímu státu, včetně veškerých informací o incidentu, jeho důsledcích a opatřeních přijatých za účelem omezení těchto důsledků a znemožnění jeho opakování.
6. Postupy poskytování kopií písemných informací, údajů z počítačů inspektorů a jiného materiálu shromážděného inspekčním týmem zástupcům kontrolovaného smluvního státu:
Po skončení inspekce, po doručení předběžných zjištění inspekčního týmu kontrolovanému smluvnímu státu, obdrží kontrolovaný smluvní stát na svoji žádost kopie písemných informací a údajů z počítačů inspektorů a jiného materiálu o tomto objektu, který inspekční tým shromáždil v průběhu inspekce. Inspekční tým vyhotoví kopie v přítomnosti člena národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu.
7. Jiná opatření:
a) Inspekčnímu týmu nebude dovoleno používat na místě kopírovací přístroje. Veškeré dokumenty budou kopírovat členové národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu za přítomnosti inspekčního týmu.
b) Veškeré odesílání neutajovaných dokumentů z objektu telefaxem bude prováděno v přítomnosti člena národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu.
c) Členové inspekčního týmu budou vždy doprovázeni členem národního doprovodného týmu (vyjma v jejich pracovní místnosti).

Příloha 4
Opatření pro kontakty inspekčního týmu s médii nebo s veřejností
Vedoucí národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu bude odpovídat za plánování a řízení přístupu médií během inspekcí Organizace. Pokud média požádají, aby bylo členům inspekčního týmu možno položit dotazy, bude vedoucí národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu koordinovat žádost s vedoucím inspekčního týmu. Žádosti se budou vyřizovat jednotlivě. Účast inspekčního týmu na akci s médii bude na uvážení Organizace, v souladu s Politikou OPCW v oblasti medií, po schválení ze strany kontrolovaného smluvního státu. Všechny výsledné tiskové zprávy se budou vydávat pouze se schválením kontrolovaného smluvního státu.

Příloha 5
Inspekční vybavení
Oddíl A.
Údaje o inspekčním vybavení, které sděluje Organizace:
Technický sekretariát si vyhrazuje právo zvolit, aniž jsou dotčena práva kontrolovaného smluvního státu podle Kontrolní přílohy Úmluvy, části II, odst. 29, vzít do kontrolovaného objektu kteroukoli položku ze schváleného seznamu inspekčního vybavení, kterou určí jako nezbytnou pro splnění inspekčních požadavků.
Oddíl B.
Údaje o vybavení, které dobrovolně poskytuje kontrolovaný smluvní stát:
Položka vybaveníPostupy použitíPodpora, která má být poskytnuta, pokud bude požadovánaPřípadné podmínky, doba, nákladyHPTLCNormalizované provozní postupy (SOP) objektuZpřístupněno, pokud je provozuschopné; zpětně hrazeno OrganizacíHPLCNormalizované provozní postupy (SOP) objektuZpřístupněno, pokud je provozuschopné; zpětně hrazeno OrganizacíGC-MSNormalizované provozní postupy (SOP) objektuZpřístupněno, pokud je provozuschopné; zpětně hrazeno OrganizacíGC-FTIRNormalizované provozní postupy (SOP) objektuZpřístupněno, pokud je provozuschopné; zpětně hrazeno OrganizacíUV-VISNormalizované provozní postupy (SOP) objektuZpřístupněno, pokud je provozuschopné; zpětně hrazeno Organizací
Seznam referenčních vzorků a normalizované provozní postupy, které budou použity u vybavení poskytnutého kontrolovaným smluvním státem, budou dodány laboratoři Organizace k přezkoumání, aby se zjistilo, do jaké míry je možné použít normalizované postupy místo vybavení, norem a postupů uplatňovaných v případech, kdy se používá vybavení schválené Organizací.
Oddíl C.
Postupy dekontaminace vybavení:
1. Jakákoliv položka přinesená do objektu, která během inspekce přišla do styku s toxickými látkami nebo u níž existuje důvodné podezření, že s nimi mohla přijít do styku, se v případě nutnosti dekontaminuje podle pokynů Organizace a předpisů objektu, které se vztahují na takové činnosti. Národní doprovodný tým kontrolovaného smluvního státu a inspekční tým spolupracují, aby takovou dekontaminaci dokončili včas.
2. Pokud to před vyvezením inspekčního vybavení z objektu považuje vedoucí inspekčního týmu za nutné, písemně potvrdí, že položky vybavení uvedené výše v odstavci 1 byly dekontaminovány a kontrolovaný smluvní stát toto prohlášení o dekontaminaci spolupodepíše. Pokud o to inspekční tým po dodržení schválených dekontaminačních postupů na základě potvrzené zbytkové kontaminace nebo na základě požadavků či předpisů o nebezpečných odpadech požádá, bude každá taková položka vybavení použitá při kontrolních činnostech ponechána na konci inspekce v objektu. Toto vybavení bude zlikvidováno na náklady Organizace předtím, než inspekční tým opustí místo inspekce.
3. V případech, kdy kontrolovaný smluvní stát požaduje, aby bylo vybavení ponecháno v objektu, uhradí Organizaci plné přímé reprodukční náklady nejpozději 30 dnů ode dne odjezdu inspekčního týmu z místa vstupu. Nebo jinak může, je-li to možné, dekontaminovat vybavení pro přepravu Organizaci nejpozději 60 dnů po odjezdu, nebo poslat náhradu nejpozději 30 dnů po odjezdu.
4. Výše uvedený odstavec se nepoužije, pokud důvodem kontaminace vybavení bylo jeho chybné použití ze strany inspekčního týmu a kontrolovaný smluvní stát má obavy o bezpečnost při přepravě kvůli zbytkové kontaminaci po dekontaminaci. Kontrolovaný smluvní stát se však pokusí toto vybavení dále dekontaminovat pro bezpečnou přepravu Organizaci.
5. Položkové náklady na dekontaminaci, které skutečně vznikly objektu, se předloží Organizaci k úhradě prostřednictvím národního orgánu kontrolovaného smluvního státu a budou proplaceny nejpozději 30 dnů ode dne, kdy Organizace obdrží požadavek na úhradu.
Oddíl D.
Schválené přístroje pro monitorování na místě
Žádné.
ŽÁDOST O VYBAVENÍ, KTERÉ JE ZPŘÍSTUPNĚNO NA MÍSTĚ A KTERÉ BUDE POSKYTNUTO V SOULADU S ČL. 5 ODST. 3, A POTVRZENÍ O JEHO POSKYTNUTÍ


Příloha 6
Informace o objektu poskytované v souladu s článkem 6
Oddíl A.
Témata informací pro předinspekční informační poradu:
1. Organizační tabulky objektu.
2. Zeměpisný obrys objektu a vymezení hranic objektu, včetně podrobné mapy objektu.
3. Předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
4. Požadavky na ochranu důvěrnosti.
5. Běžná činnost prováděná v objektu, včetně místa uskladnění chemických látek a prekurzorů seznamu 1 a registrační postupy.
6. Informace o postupech v případě mimořádných situací.
7. Všechny změny, k nimž došlo v objektu od poslední inspekce, a veškeré následné návrhy na změny v dohodě o objektu.
8. Administrativní a logistická opatření (doprava, strava, pracovní místnost atd.).
9. Prohlídka objektu.
Oddíl B.
Všechny informace o objektu, které dobrovolně nabídne kontrolovaný smluvní stát inspekčnímu týmu při předinspekční informační poradě, s uvedením informací, které je možné předat mimo objekt:
1. Prezentace VOP-026 Šternberk, s. p., divize VTÚO Brno.
2. Technický přehled deklarovaného objektu.
Oddíl C.
Uvedení prvků tvořících objekt, včetně jejich fyzického umístění:
1. Místnosti používané k výrobě, balení, analýze chemických látek seznamu 1, k uskladnění chemických látek zapsaných v seznamech, k odpadovému hospodářství umístěné v přízemí Laboratoře pro zvláštní účely.
2. Místnost používaná pro systém filtrace vzduchu umístěná v prvním patře Laboratoře pro zvláštní účely.

Příloha 7
Opatření pro prohlídku objektu
Kontrolovaný smluvní stát může na žádost inspekčního týmu poskytnout prohlídku objektu. Kontrolovaný smluvní stát může při prohlídce objektu poskytnout inspekčnímu týmu vysvětlení.

Příloha 8
Záznamy běžně zpřístupňované inspekčnímu týmu v objektu
1. Plán místa.
2. Předpisy objektu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
3. Soupis chemických látek seznamu 1, záznamy o výrobě, spotřebě a přepravě chemických látek seznamu 1.
4. Výrobní postupy chemických látek seznamu 1.
5. Soupis chemických prekurzorů seznamu 1.
6. Analytické záznamy.

Příloha 9
Odběr vzorků a analýza pro účely kontroly
Oddíl A.
Schválená místa odběru vzorků vybraná s patřičným posouzením stávajících míst odběru vzorků, která používá obsluha objektu:
Během inspekce vybere inspekční tým místa odběru vzorků a vedoucí národního doprovodného týmu kontrolovaného smluvního státu je jednotlivě schválí. Pokud kontrolovaný smluvní stát nesouhlasí s nějakým místem odběru vzorků, které vybral inspekční tým, poskytne inspekčnímu týmu písemné vysvětlení a navrhne náhradní místa.
Oddíl B.
Postupy odběru vzorků:
1. Vzorky budou odebírat pracovníci objektu podle normalizovaných provozních postupů objektu za přítomnosti členů inspekčního týmu.
2. Odebere se jeden vzorek, jehož množství bude dostatečné k rozdělení na osm (8) alikvotních částí.
Oddíl C.
Postupy zacházení se vzorkem a dělení vzorku:
1. Se vzorkem budou zacházet a budou jej rozdělovat pracovníci objektu podle postupů Organizace a za přítomnosti člena nebo členů inspekčního týmu. Pokud to bude inspekční tým požadovat, bude se vzorkem zacházet a bude jej rozdělovat inspekční tým pomocí vybavení a postupů schválených Organizací podle příslušných ustanovení Úmluvy za přítomnosti zástupce kontrolovaného smluvního státu.
2. Každý vzorek bude na žádost inspekčního týmu nebo kontrolovaného smluvního státu rozdělen na osm (8) alikvotních částí.
3. Těchto osm (8) alikvotních částí vzorku se přidělí takto:
a) dva (2) pro analýzu na místě
b) jeden (1) pro úschovu pro kontrolovaný smluvní stát
c) pět (5) pro analýzu prováděnou mimo objekt, pokud to inspekční tým bude považovat za nutné.
4. Kontrolovaný smluvní stát poskytne inspekčnímu týmu k použití zajistitelné zařízení pro uložení, aby se zabránilo poškození vzorků odebraných během inspekce.
5. Všechny nepoužité vzorky se vrátí objektu.
6. Jakákoliv část vzorku ponechaná na místě může být kdykoliv zničena na základě rozhodnutí Organizace, nejpozději však 60 dnů po jeho odebrání.
Oddíl D.
Postupy případné analýzy vzorků na místě:
Pokud je to možné, provede se analýza vzorků na místě. Inspekční tým má právo analyzovat vzorky na místě za přítomnosti zástupců kontrolovaného smluvního státu. Tato analýza se bude provádět pomocí vybavení schváleného Organizací a podle normalizovaných provozních postupů Organizace, které se poskytnou kontrolovanému smluvnímu státu. Vedoucí národního doprovodného týmu může požadovat, aby inspekční tým používal analytické vybavení Organizace ve slepém módu. Tímto není dotčeno právo inspekčního týmu na přepravu vzorků k analýze mimo objekt.
Oddíl E.
Postupy případné analýzy mimo objekt:
Inspekční tým přepraví, pokud to bude považovat za nutné, vzorky k analýze mimo objekt do laboratoří určených Organizací.
Oddíl F.
Opatření týkající se úhrady nákladů spojených s likvidací nebo odstraněním nebezpečného odpadu, který vznikl během odběru vzorků a analýzy na místě během inspekce, kontrolovaným smluvním státem:
Objekt zlikviduje v souladu s místními a státními normami v oblasti ochrany životního prostředí veškerý odpad, který vznikl při postupu odběru vzorků a analýz na místě. Odstranění kapalných odpadů do jednoho litru nebo pevných odpadů do jednoho kilogramu bude pro Organizaci bez nákladů.

Příloha 10
Administrativní opatření
Oddíl A.
Služby, které jsou rozepsány níže, poskytne kontrolovaný smluvní stát inspekčnímu týmu s podmínkou úhrady jak je uvedeno v oddíle B níže:
1. Mezinárodní a místní úřední komunikace včetně hovorů/faxů mezi místem inspekce
a sídlem Organizace: telefon, fax, e-mail.
2. Vozidla: 1 osobní vozidlo a 1 dodávkové vozidlo od kontrolovaného smluvního státu a na místě.
3. Pracovní místnost včetně odpovídajícího prostoru pro uložení vybavení: kancelář, sklad analytického vybavení.
4. Ubytování: hotely ve Vyškově.
5. Stravování: ve formě cateringu na TP Vyškov, hotely ve Vyškově.
6. Lékařská péče: 1 lékař z personálu Nemocnice Brno, ošetřovna v objektu.
7. Tlumočnické služby:
Počet tlumočníků: 2Předpokládaná doba tlumočení:7,00 - 15,00 hodinJazyky: čeština - angličtina/angličtina - čeština
Oddíl B.
Rozdělení nákladů na služby poskytované kontrolovaným smluvním státem (zaškrtněte jednu z možností u každé poskytované služby)
Odstavce  1 až 7 v  oddílu A výšeUhradí přímo Organizace po inspekciUhradí inspekční tým jménem Organizace během doby pobytu v zemiUhradí kontrolovaný  smluvní stát a následně proplatí Organizace1X2X3X4X5X6X7X
ŽÁDOST O SLUŽBY, KTERÉ MAJÍ BÝT POSKYTNUTY NEBO ZAJIŠTĚNY, A JEJICH POTVRZENÍ

PŘILOŽENÉ DOKUMENTY (s možností změn):
Dokument 1 Politika OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností
Dokument 2 Politika OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
Dokument 3 Politika OPCW v oblasti důvěrnosti

OPCW
Konference smluvních států
První zasedání
Bod programu 40
C-I/DEC.55
16. května 1997
Originál: ANGLICKY
ROZHODNUTÍ
POLITIKA OPCW V OBLASTI VZTAHŮ S MÉDII A S VEŘEJNOSTÍ
Konference,
připomínajíc, že Komise v dokumentu PC-X/23 odstavci 6.11 prozatímně schválila návrh Politiky OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností připojený k dokumentu PC-X/A/WP.5 ve znění změn provedených Pracovní skupinou A v dokumentu PC-X/A/3 odstavci 6.2, včetně „Orientačního seznamu oblastí, v nichž může OPCW běžně poskytovat informace sdělovacím prostředkům a široké veřejnosti,“ připojenému k příloze dokumentu PC-X/A/WP.5, do přijetí jiných příslušných dokumentů včetně návrhu Důvěrnostní politiky OPCW,
připomínajíc dále, že Komise v dokumentu PC-XI/17 odstavci 7.7 přijala návrh Důvěrnostní politiky OPCW připojený k dokumentu PC-XI/B/WP.8 ve znění změn provedených Pracovní skupinou B v dokumentu PC-XI/B/12 odstavci 7.2,
majíc na paměti, že Komise doporučila v odstavci 46.4 své závěrečné zprávy, aby Konference přijala výše uvedený návrh Politiky OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností včetně „Orientačního seznamu oblastí, v nichž může OPCW běžně poskytovat informace sdělovacím prostředkům a široké veřejnosti“,
tímto:
přijímá Politiku OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností OPCW včetně „Orientačního seznamu oblastí, v nichž může OPCW běžně poskytovat informace sdělovacím prostředkům a široké veřejnosti“, která je přílohou tohoto dokumentu.

Příloha
POLITIKA OPCW V OBLASTI VZTAHŮ S MÉDII A S VEŘEJNOSTÍ
1. Úvod
Tento dokument, který stanoví Politiku OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností (dále uváděnou jen jako „Mediální politika“) pro všechny orgány OPCW, pracovníky OPCW a jejich činnosti, bude platit pro kontakty se sdělovacími prostředky nebo s jednotlivci, kteří nejsou zaměstnáni v Organizaci ani pro ni nepracují na základě smlouvy ani nejsou zmocněni smluvním státem ve vztahu k provádění Úmluvy. Bude zahrnovat ústní, písemná, elektronická nebo jakákoliv jiná sdělení.
Provádění Mediální politiky bude v souladu s Důvěrnostní politikou OPCW.
2. Zásady a cíle
Provádění Mediální politiky napomáhá sdělovacím prostředkům a široké veřejnosti chápat úkoly a činnosti Organizace do té míry, která je potřebná pro usnadnění dosažení cíle a účelu Úmluvy. Podporuje obraz OPCW jako přístupné mezinárodní organizace, která poskytuje vyvážené, včasné a objektivní informace. Nebude příliš propagační a aktivní, ale vyhne se tomu, aby byla schopná pouze pasivně reagovat.
3. Povinnosti
Generální ředitel odpovídá za zajištění provádění Mediální politiky na všech úrovních Organizace. Generální ředitel vydá příslušné administrativní směrnice a přijme další potřebná opatření pro řádné provádění této politiky pracovníky OPCW.
4. Kontakty OPCW
4.1 Otevřenost
OPCW bude usilovat o to, aby byla při poskytování konkrétních informací o svých činnostech co možná nejvíce otevřená a přístupná, a bude provádět účinný program vztahů s veřejností vzhledem ke sdělovacím prostředkům a k široké veřejnosti. Orientační seznam oblastí, v nichž může Organizace běžně poskytovat informace pro tyto účely, je uveden v příloze této Mediální politiky. Takové informace se nevztahují k určitému smluvnímu státu nebo místu.
4.2 Činnosti ústředí
a) Generální ředitel a {příslušný útvar odpovědný za výkon Politiky OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností}1 jemu odpovědný a jednající na základě konzultací s příslušnými útvary Technického sekretariátu OPCW jsou zmocněni vyřizovat běžně všechny styky Technického sekretariátu OPCW se sdělovacími prostředky a širokou veřejností.
b) Generální ředitel může uvolnit sdělovacím prostředkům nebo široké veřejnosti informace, které se konkrétně vztahují k některému smluvnímu státu, pouze na základě žádosti nebo s výslovným souhlasem smluvního státu, jehož se tyto informace týkají.
4.3 Kontrolní činnosti
4.3.1 Inspekční týmy
a) Vedoucí inspekčního týmu odpovídá za zajištění toho, aby všichni členové inspekčního týmu včetně kvalifikovaných odborníků jmenovaných generálním ředitelem podle části XI odst. 7 Kontrolní přílohy Úmluvy, pokud jsou přítomni, přísně dodržovali Mediální politiku. Členové inspekčního týmu jsou plně obeznámeni s mediální politikou a s příslušnými administrativními směrnicemi generálního ředitele.
b) Členové inspekčního týmu ani neiniciují kontakty týkající se jakýchkoliv aspektů konkrétní kontrolní činnosti ve smluvním státu v zájmu sdělovacích prostředků nebo široké veřejnosti, ani takové aspekty nekomentují. Vedoucí inspekčního týmu může na požádání, aniž je dotčeno ustanovení odst. 2 písm. c) bodu (ii) Důvěrnostní přílohy, po předchozím zmocnění generálním ředitelem činit prohlášení pro sdělovací prostředky nebo širokou veřejnost. Jakékoliv takové prohlášení by mělo být v souladu se standardními pokyny pro tisk o obecném programu kontroly, které vypracuje Organizace. Před stykem se sdělovacími prostředky se konzultuje s kontrolovaným smluvním státem prospěšnost navázání takových kontaktů a vydávání takových prohlášení.
4.3.2 Pozorovatel
Žádající smluvní stát je plně odpovědný za zajištění toho, že pozorovatel dodržuje všechna příslušná ustanovení Mediální politiky, a přijme k tomu všechna nezbytná opatření. Pozorovatel se má proto držet týchž ustanovení Mediální politiky, která platí pro členy inspekčního týmu, a má být jimi vázán a nemá v tomto ohledu podnikat žádné samostatné opatření.
4.3.3 Kontrolovaný smluvní stát
a) Kontrolovaný smluvní stát zajistí, aby inspekční tým nebyl vystaven pozornosti ze strany sdělovacích prostředků takového druhu, jež by mohla poškozovat činnosti inspekčního týmu po dobu pobytu ve státě.
b) Když kontrolovaný smluvní stát považuje za žádoucí pro lepší pochopení pozadí kontrolních činností veřejností zorganizovat kontakty se sdělovacími prostředky za účasti vedoucího inspekčního týmu, zástupce kontrolovaného smluvního státu a vedoucí inspekčního týmu toto konzultují před kontaktem se sdělovacími prostředky v souladu s ustanoveními bodu 4.3.1. písm. b) výše.

Příloha
Orientační seznam oblastí, v nichž může OPCW běžně poskytovat informace sdělovacím prostředkům a široké veřejnosti
1. Obecné informace o:
a) struktuře OPCW, jejích úřadech, rozpočtu, technické podpoře a personální politice a struktuře;
b) činnostech OPCW včetně spolupráce se smluvními státy;
c) spolupráci OPCW s Organizací spojených národů a s jinými mezivládními organizacemi;
d) kontaktech s vědeckými a výzkumnými institucemi a o podpoře přijímané od jiných institucí za účelem Úmluvy;
e) chemickém průmyslu, o podpoře obchodu s chemickým a příbuzným zařízením a o vědeckém a technickém vývoji v oblasti chemie;
f) národních subjektech, kterých se týká provádění Úmluvy, včetně národních orgánů, sdružení chemického průmyslu atd.;
g) postupu ničení chemických zbraní, starých chemických zbraní a zanechaných chemických zbraních; a
h) kontrolních činnostech včetně technologie a metodologie používané při inspekcích na místě.
2. Jiné materiály založené na:
a) obsahu Úmluvy a postupů jejího provádění, např. formuláře deklarace, vzorové dohody a kontrolní postupy;
b) zprávách nebo částech zpráv Organizace, které nejsou důvěrné, o provádění Úmluvy, uvedených v čl. VIII odst. 38 písm. b) Úmluvy, s uvážením možných rozhodnutí Konference, Výkonné rady nebo generálního ředitele nezveřejňovat takové zprávy nebo jejich určité části; a
c) veřejně dostupných materiálech poskytnutých smluvními státy týkajících se jejich vlastní politiky související s prováděním Úmluvy.

OPCW
Konference smluvních států
První zasedání
Bod programu 26
C-I/DEC.8
14. května 1997
Originál: ANGLICKY
ROZHODNUTÍ
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POŽADAVKŮ V OBLASTI BEZPEČNOSTI PRO ČINNOSTI INSPEKTORŮ A INSPEKČNÍCH ASISTENTŮ V SOULADU S ČÁSTÍ II, ODSTAVCEM 43, KONTROLNÍ PŘÍLOHY ÚMLUVY
Konference,
připomínajíc, že Komise schválila přepracovaný návrh Politiky v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, příloha 1 dokumentu předsedy PC-VI/B/WP.10, s doplněním následující věty do odstavce 3.3.3 (c): „Tímto nejsou dotčeny povinnosti smluvního státu zajistit přístup do kontrolovaného objektu za účelem provádění kontrolních činností v souladu s Úmluvou“ (PC-VI/22, odstavec 6.7);
připomínajíc, že Komise ve svém PC-XIII/18 odstavci 7.2 posoudila a přijala návrh Předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci připojený k PC-XIII/B/WP.2;
připomínajíc, že Pracovní skupina B ve svém PC-XIII/B/6 odstavci 2.2 posoudila návrh Předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci připojený k PC- XIII/B/WP.2, vzala na vědomí dohodu zapsanou v odstavci 3.2 PC-XIII/B/WP.2, doporučila, aby Komise tyto Předpisy přijala;
majíc na paměti, že Komise doporučila v odstavci 40.5 své závěrečné zprávy, aby Konference přijala výše uvedený návrh Politiky OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a návrh Předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci,
tímto:
1. přijímá Politiku OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a Předpisy OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a bere na vědomí dohodu zapsanou v odstavci 3.2 dokumentu PC-XIII/B/WP.2 připojeného k těmto Předpisům.

Příloha
POLITIKA OPCW V OBLASTI BEZPEČNOSTI A OCHRANY ZDRAVÍ PŘI PRÁCI1
Obsah1-21.Prohlášení o Politice v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci32.Úvod43.Odpovědnosti43.1OPCW43.2Inspekční týmy OPCW53.3Kontrolované smluvní státy54.Organizace a správa75.Obecné zásady75.1Posuzování rizika75.1.1Obecná hlediska posuzování rizika75.1.2Údaje o chemickém nebezpečí75.1.3Jiná než chemická nebezpečí85.2Řízení rizika85.2.1Obecná hlediska řízení rizika85.2.2Detekce a monitorování85.2.3Ochrana85.2.4Kontrola kontaminace95.2.5Vybavení95.3Požadavky v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci105.3.1Normy OPCW105.3.2Národní normy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci105.3.3Místní hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví při práci105.3.4Balení a přeprava nebezpečných chemických látek115.4Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v rámci OPCW115.4.1Lékařské zabezpečení115.4.2Obecná bezpečnost v budově a v kancelářích OPCW125.4.3Bezpečnost v laboratořích125.5Zásady bezpečnosti a ochrany zdraví při práci během inspekcí125.5.1Členové inspekčního týmu125.5.2Hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pozorovatelů136.Odborná příprava137.Zproštění povinno stí148.Změny15
1. PROHLÁŠENÍ O POLITICE V OBLASTI BEZPEČNOSTI A OCHRANY ZDRAVÍ PŘI PRÁCI
OPCW přisuzuje bezpečnosti a ochraně zdraví při práci velkou důležitost. Bezpečnost a ochrana zdraví při práci všech pracovníků, kteří se mohou účastnit jejích činností nebo mohou být jimi poškozeni, je prvořadá. Veškeré činnosti, jichž se účastní pracovníci OPCW, budou prováděny způsobem, který snižuje vystavení na co nejmenší možnou míru, poskytuje pracovníkům přiměřenou bezpečnost, snižuje provozní riziko na nejmenší možnou míru a podporuje dobrý zdravotní stav. Generální ředitel OPCW zajistí, aby byla politika v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci provedena na všech úrovních Organizace. Generální ředitel bude tuto politiku a doplňující dokumenty v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pravidelně přezkoumávat a v případě nutnosti přijme příslušná opatření k jejich změně.
[Jméno]
Generální ředitel
OPCW
[Datum]
2. ÚVOD
Tento dokument stanoví politiku OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pro všechny pracovníky OPCW, její činnosti včetně inspekcí a pro prostory OPCW. Prostředky, kterými se bude tato politika provádět, jsou uvedeny v dokumentu Předpisy OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Návod pro provádění je obsažen v dokumentu Pokyny OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Obecné zásady v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci stanovené v tomto dokumentu jsou závazné.
3. ODPOVĚDNOSTI
3.1 OPCW
3.1.1 Generální ředitel odpovídá za bezpečnost a ochranu zdraví při práci pracovníků OPCW. Generální ředitel zřídí v rámci Organizace Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, v jehož čele budou stát a jehož pracovníky budou příslušně kvalifikovaní pracovníci, aby se zajistilo, že Politika a Předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci schválené Konferencí smluvních států se přísně dodržují. Generální ředitel vydá a udržuje Pokyny OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
3.1.2 Požaduje se, aby všichni pracovníci OPCW dodržovali Politiku OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a s ní spojené Předpisy. Jsou také povinni přiměřeným způsobem dbát na ochranu svého zdraví a na bezpečnost při práci, jakož i na zdraví a bezpečnost jiných osob, které by mohly být poškozeny jejich jednáním.
3.1.3 Vedoucí Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci:
(a) vypracuje pokyny a stanoví postupy v souladu se schválenou Politikou OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci s cílem zajistit bezpečnost a ochranu zdraví pracovníků OPCW při práci;
(b) zavede postupy vybírání, přijímání, odborné přípravy, certifikace a opakovaného hodnocení pracovníků OPCW, jak je zapotřebí v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci;
(c) má pravomoc delegovat funkce týkající se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci na vhodně kvalifikované členy inspekčních týmů či jiných skupin, jak to vyžaduje konkrétní situace;
(d) v případě potřeby požaduje další vhodně kvalifikované pracovníky tam, kde převládají neobvykle nebezpečné podmínky;
(e) sleduje provádění Politiky a Předpisů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v celé OPCW a všechny mimořádné události nebo selhání, pravidelně podává zprávu generálnímu řediteli a v případě nutnosti doporučuje nápravná opatření;
(f) požaduje spolupráci smluvních států, jejich pomoc a technické informace o problematice bezpečnosti a ochrany zdraví při práci; a
(g) poskytuje rady při pořizování vybavení v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pro OPCW.
3.2 INSPEKČNÍ TÝMY OPCW
3.2.1 Vedoucí inspekčního týmu odpovídá za zdraví a bezpečnost pracovníků týmu, když se účastní inspekce. Vedoucímu týmu pomáhá a radí vhodně kvalifikovaní pracovníci v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, jak je nezbytné k zajištění řádného provádění Politiky a Předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci s ohledem na převládající podmínky s cílem snížit zdravotní a bezpečnostní rizika na nejmenší možnou míru. Všichni pracovníci inspekčního týmu musí být plně obeznámeni se všemi požadavky OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Inspekčním týmům budou podle potřeby poskytnuti bezpečnostní a lékařští pracovníci.
3.2.2 Aniž je dotčena potřeba dodržovat také Předpisy OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, dodržují inspektoři a inspekční asistenti při provádění svých činností bezpečnostní předpisy zavedené na inspekčním místě včetně předpisů o ochraně kontrolovaného prostředí v rámci objektu a předpisů o osobní bezpečnosti.
3.2.3 Pokud někdy inspekční tým nemůže dodržet Předpisy OPCW, zastaví kontrolní činnosti, dokud není zproštěn povinnosti jejich dodržování v souladu s odstavcem 7 níže. V případě potíží se použijí ustanovení odstavce 3.3.3 níže.
3.2.4 Také pracovníci inspekčního týmu jsou odpovědní za svou vlastní bezpečnost a zdraví a vždy dodržují doporučení představitelů OPCW pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Na nebezpečných místech musí pracovníci inspekčního týmu neustále vnímat své osobní pracovní prostředí a musí být ostražití, pokud se týká činností jiných pracovníků v bezprostředním okolí. Požaduje se, aby všichni členové inspekčního týmu dodržovali Politiku a Předpisy OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a také národní politiky a předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci kontrolovaného smluvního státu, vlastní politiku a předpisy místa a případně také politiku a předpisy příslušného hostitelského státu.
3.3 KONTROLOVANÉ SMLUVNÍ STÁTY
3.3.1 Kontrolované smluvní státy (nebo případně hostitelské státy) udělí bezpečnosti a ochraně zdraví osob při práci a ochraně životního prostředí nejvyšší prioritu. Za tímto účelem budou před inspekcí poskytnuty Technickému sekretariátu, pokud je to prakticky možné, informace o národních normách v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, o místních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví při práci, o popisu relevantních známých nebezpečí a o dostupnosti podpory na místě. Pokud to není prakticky možné, jsou příslušné informace o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci zahrnuty do předinspekční informační porady inspekčního týmu.
3.3.2 Kontrolovaný smluvní stát odpovídá za zajištění toho, že zdravotní a bezpečnostní rizika budou snížena na nejmenší možnou míru, a usnadní provádění inspekce bezpečným způsobem. Když i přes vysokou úroveň bezpečnostních opatření ohrožení trvá, kontrolovaný smluvní stát informuje vedoucího inspekčního týmu o úrovni ohrožení.
3.3.3 Kontrolovaný smluvní stát má právo zajistit, aby všichni pracovníci inspekčního týmu dodržovali jeho národní politiku a předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a místní požadavky a předpisy nebo vlastní požadavky a předpisy místa, přičemž bude brána v úvahu potřeba chránit důvěrnost informací na národní úrovni či na úrovni inspekčního místa, a v tomto ohledu:
(a) kdykoliv je nějaký národní požadavek nebo vlastní požadavek místa přísnější než ustanovení OPCW nebo je s nimi ve shodě, smluvní stát buď poskytne prostředky nezbytné ke splnění svých norem, nebo se vzdá jejich prosazování;
(b) kdykoliv je nějaký požadavek OPCW přísnější než národní ustanovení nebo ustanovení inspekčního místa (případně hostitelského státu), má vedoucí inspekčního týmu právo vyžadovat, aby se všichni členové inspekčního týmu OPCW řídili Politikou a Předpisy OPCW, pokud to neporušuje vlastní zdravotní, bezpečnostní a důvěrnostní požadavky místa. Vedoucí inspekčního týmu může také vyzvat všechny ostatní pracovníky, aby je dodržovali, pokud je to prakticky možné; a
(c) rozdíly ve výkladu příslušné politiky a předpisů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které není možné vyřešit na místě, předloží vedoucí inspekčního týmu k rozhodnutí generálnímu řediteli, přičemž vezme na vědomí požadavek na zachování důvěrnosti. V situacích, kdy generální ředitel zmocní vedoucího týmu k pokračování a kontrolovaný smluvní stát s tím souhlasí, je nutné se dohodnout na jasném rozdělení odpovědnosti, pokud se týká jakékoliv mimořádné události nebo nehody, k nimž může dojít. Avšak aby se zajistila kontrola úrovně ohrožení členů inspekčního týmu a kontrolovaného místa, nebude inspekce pokračovat, dokud s tím nesouhlasí smluvní stát. Tímto nejsou dotčeny povinnosti smluvního státu poskytnout přístup do kontrolovaného objektu za účelem provádění kontrolních činností v souladu s Úmluvou.
4. ORGANIZACE A SPRÁVA
4.1 Účinné provádění Politiky OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci bude vyžadovat interní bezpečnostní a zdravotnickou způsobilost. To má podobu Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci v rámci Organizace s právem, pokud je to nutné a vhodné, přímého přístupu ke generálnímu řediteli v záležitostech týkajících se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pracovníků OPCW.
4.2 Velikost a struktura Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci jsou dostatečné k tomu, aby zajistily, že může být plně prováděna Politika a Předpisy OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v prostorech OPCW i v terénu. Potřebné prostředky budou úměrné velikosti, umístění objektů a složení Technického sekretariátu, zvláště Inspektorátu.
4.3 V případě interního sporu v rámci OPCW ohledně problémů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které se nedají jinak vyřešit, předloží vedoucí Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci věc k rozhodnutí generálnímu řediteli, přičemž vezme na vědomí požadavek na zachování důvěrnosti.
5. OBECNÉ ZÁSADY
Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci přijme režim činnosti založený na posuzování a řízení rizika.
5.1 POSUZOVÁNÍ RIZIKA
5.1.1 Obecná hlediska posuzování rizika
Posuzování rizika se provádí jako součást plánování inspekce a činnosti s cílem snížit zdravotní a bezpečnostní rizika na nejmenší možnou míru. Toto posuzování mimo jiné zahrnuje hodnocení environmentálního, strukturálního, fyzikálního a chemického nebezpečí, jakož i záření, endemických chorob a odpovídajících způsobů jejich zvládání. Pokud toto hodnocení znamená nadměrnou znalost záležitostí chráněných důvěrnostními omezeními, poskytne příslušné komponenty posuzování rizika, pokud jde o úroveň rizika a opatření, která mají být přijata, kontrolovaný smluvní stát. Podle potřeby se bude posuzování rizika v průběhu inspekcí aktualizovat. Postupy posuzování rizika se budou v rámci celé OPCW standardizovat.
5.1.2 Údaje o chemickém nebezpečí
Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci bude udržovat komplexní údaje o nebezpečí chemických látek zapsaných v seznamech i jiných nebezpečných chemických látek.
5.1.3 Jiná než chemická nebezpečí
Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci OPCW bude věnovat pozornost nejenom chemickému nebezpečí, ale jakémukoliv nebezpečí, které může představovat pracovní prostředí pro pracovníky OPCW. Zvláštním nebezpečím může být pro pracovníky OPCW nebezpečí výbušnin v pracovních prostorách, včetně nevybuchlé munice, a tomu musí být věnována pozornost při plánování jakýchkoli činností z hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví. Pozornost bude také věnována takovým aspektům jako záření, hluk, prach, mechanické, elektrické a environmentální nebezpečí, použití tlakových nádob a laserů atd.
5.2 ŘÍZENÍ RIZIKA
5.2.1 Obecná hlediska řízení rizika
Základní zásadou, která se má dodržovat v jakémkoliv místě nebo při činnosti zahrnující nebezpečné prostředí (jako např. nebezpečné chemické látky nebo výbušniny), je omezit možné vystavení na co nejmenší počet pracovníků, co nejkratší dobu a co nejmenší množství nebezpečného materiálu postačující pro bezpečnou a účinnou činnost.
5.2.2 Detekce a monitorování
Monitorování přítomnosti nebezpečí v prostředí se bude provádět vždy, když to bude možné, a to jak před jakoukoli činností, tak během ní. Monitorování podléhá národním předpisům, vlastním předpisům místa a případně předpisům OPCW, jakož i požadavku důvěrnosti. Na inspekčním místě se budou pro monitorování přítomnosti nebezpečných chemických látek používat schválené detektory chemických látek seznamu 1, pokud možno s poplachovým zařízením, nebo v případě potřeby vhodná, schválená a dohodnutá průmyslová zařízení. Při výběru monitorovacích prostředků musí být věnována pozornost národním normám a případně normám OPCW.
5.2.3 Ochrana
(a) Použití ochranného oděvu a vybavení je přinejmenším žádoucím způsobem jak zabránit vystavení pracovníků účinkům nebezpečných chemických látek. Musí být vynaloženo úsilí o snížení závislosti na ochranném oděvu a vybavení v nebezpečném prostředí rozumným použitím technických a administrativních prostředků, jako je větrání, izolace a vyloučení všech vstupů do nebezpečných prostor, které nejsou nezbytné. Odpovídající posouzení rizika musí prokázat, že byly vyzkoušeny veškeré takové alternativy.
(b) Kromě počátečního posouzení rizika na základě dostupných informací o možném nebezpečí, bude také výběr a použití ochranného oděvu a vybavení založen na výsledcích monitorování a provozních požadavcích s uvážením fyziologických omezení daných určitým prostředím.
(c ) S vědomím, že inspekční týmy budou muset plnit své povinnosti na řadě míst a v různých prostředích, je zapotřebí pořízení odpovídající šíře bezpečnostního a ochranného vybavení. Žádný pracovník OPCW nesmí být v toxickém průmyslovém provozu nebo v provozu s chemickými látkami seznamu 1, aniž by mu bylo vydáno odpovídající bezpečnostní vybavení a vybavení pro ochranu očí, kůže a dýchacích cest. Pozornost musí být podle potřeby věnována také jiným požadavkům na ochranu (např. přilby nebo bezpečnostní obuv).
(d) Všechny ochranné oděvy a vybavení, které používají pracovníci OPCW, musí schválit generální ředitel nebo jeho jmenovaný zástupce na doporučení Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci OPCW. Takové schválení je založeno na odpovídajících zkouškách a postupech certifikace a vydávání osvědčení o schválení. Generální ředitel nebo jeho jmenovaný zástupce musí na základě doporučení Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci schválit jakýkoliv zvláštní ochranný oděv a vybavení používané pracovníky OPCW během inspekce.
5.2.4 Kontrola kontaminace
Všechny činnosti se musí provádět s cílem zabránit kontaminaci nebo omezit rozsah kontaminace, pokud k ní již došlo. Pokud se kontaminaci nedá zabránit, budou použity vhodné dekontaminační zařízení a postupy, jak je určeno v plánu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví pro činnost v souladu s normami schválenými generálním ředitelem.
5.2.5 Vybavení
(a) Při pořizování vybavení pro potřebu OPCW se berou patřičně v úvahu ustanovení této Politiky a doplňkové dokumenty OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Je vybráno vybavení, které pro pracovníka představuje nejmenší nebezpečí a přitom je v souladu s konkrétními požadavky inspekce.
(b) Veškeré vybavení OPCW (nezahrnuté do odstavce 5.2.3 d)) určené pro použití v nebezpečném prostředí musí být schváleno Úřadem pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci. Bude vybráno pouze takové vybavení, které dostatečně zajišťuje bezpečnost a ochranu zdraví při práci pracovníků OPCW v souladu s požadavky OPCW.
5.3 POŽADAVKY V OBLASTI BEZPEČNOSTI A OCHRANY ZDRAVÍ PŘI PRÁCI
5.3.1 Normy OPCW
Prostředky, kterými se bude tato politika provádět, jsou uvedeny v Předpisech OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Návod pro použití těchto předpisů je obsažen v dokumentu Pokyny OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
5.3.2 Národní normy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
(a) V národních normách v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci existují značné rozdíly. Vedoucí Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci zajistí, aby OPCW věnovala patřičnou pozornost splnění těchto norem při plánování a provádění činností. Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci založí a udržuje databázi příslušných hlavních předpisů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci smluvních států. S výhradou schválení příslušných národních nebo místních orgánů na základě bezpečnosti a důvěrnosti inspekčního místa může vzniknout potřeba stanovit nebo sjednat dodatečná opatření v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci případně potřebná pro dodržení norem OPCW.
(b) Smluvní státy jsou povinny poskytnout veškerou možnou dohodnutou pomoc pracovníkům OPCW v lékařských, zdravotnických a bezpečnostních otázkách. Pokud se národní normy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci liší od norem přijatých OPCW, použijí se ustanovení odstavců 3.3 a 5.5.1.
(c) Inspekcím bude předcházet příprava a schválení písemného plánu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, který bude zahrnovat opatření pro dodržení požadovaných norem OPCW a případně národních norem v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Rozhodnutí o potřebě začlenit do inspekce osoby a vybavení pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci bude vycházet z druhu inspekce a místa jejího provedení. Dodržování národních norem a předpisů daného místa během všech druhů inspekcí, zvláště v případě, že neexistuje předchozí příslušná dohoda (např. inspekce na výzvu nebo údajné použití) bude vyžadovat diskusi se zástupci kontrolovaného smluvního státu a možnou změnu plánu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v místě vstupu nebo na místě.
5.3.3 Místní hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
(a) Pracovníci OPCW zapojení do kontrolních činností v různých částech světa se budou setkávat s různými stupni zdravotního a bezpečnostního rizika. Vedoucí Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci musí zajistit, aby se při plánování a provádění činností věnovala takovým rozdílům patřičná pozornost, a musí také zajistit, aby písemný plán v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci obsahoval odpovídající opatření.
(b) Plánování v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci musí také vzít v úvahu zvláštní požadavky, které představují konkrétní druhy inspekcí OPCW nebo jiných činností.
5.3.4 Balení a přeprava nebezpečných chemických látek
Celkovým cílem balení a označování je zajistit, aby materiály odolaly riziku manipulace, nárazů při přepravě a aby mohly být správně identifikovány. Odpovídající balení a označení musí být provedeno před jakýmkoli přemisťováním nebezpečných látek nebo vzorků okolního prostředí a musí být v souladu s příslušnými národními nebo mezinárodními předpisy.
5.4 BEZPEČNOST A OCHRANA ZDRAVÍ PŘI PRÁCI V RÁMCI OPCW
5.4.1 Lékařské zabezpečení
(a) Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci musí vypracovat pro OPCW úplný plán lékařského a zdravotnického zabezpečení, který musí vzít v úvahu zdravotní požadavky kladené na OPCW jako celek. Jeho základním prvky by zahrnovaly stanovení preventivních lékařských opatření, ochranný program a hlediska současné úrovně lékařské péče, léčby a rehabilitace. Musí být vypracovány účinné postupy pro zdravotnickou evakuaci při mimořádné události z míst nasazení.
(b) Musí být zaveden program zdravotního dohledu, včetně vstupních, periodických, občasných a výstupních vyšetření podle popisu práce jednotlivých osob. Tento plán také obsahuje postupy pro koordinaci úsilí, práv a povinností lékařské služby kontrolovaného smluvního státu (nebo hostitelského státu) a lékařských představitelů inspekčního týmu.
(c) Bude přijat systém lékařské dokumentace, který odpovídajícím způsobem stanoví řádné vedení osobních lékařských záznamů. Povede se evidence celkové doby vystavení a výsledků monitorování a dohledu při nasazení a vypracuje se souhrnná lékařská zpráva pro všechny pracovníky při nasazení. Budou shromažďovány statistické údaje, které nejsou důvěrné, o nehodách, onemocněních atd. a v pravidelných intervalech budou poskytovány vedení Technického sekretariátu. Všechny údaje týkající se zdraví inspektora, včetně dynamiky jejich změn, jakož i informace o akutních a kumulativních účincích, by měly být založeny ve zvláště navržené databázi.
(d) Lékařské zabezpečení činností OPCW bude zahrnovat péči o zdraví na základě místních podmínek, lékařskou reakci na vystavení toxickým látkám a lékařské ošetření a evakuaci po nehodách, úrazech a vážných onemocněních. Během všech činností, při nichž se používá ochranný oděv, bude vypracován a prováděn program prevence onemocnění z přehřátí.
5.4.2 Obecná bezpečnost v budově a v kancelářích OPCW
Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci OPCW posoudí bezpečnost a ochranu zdraví při práci všech pracovníků OPCW ve všech pracovních prostředích. Toto sahá od nebezpečných míst inspekce až po administrativní kanceláře. Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci bude provádět úplný plán bezpečnosti v budově OPCW.
5.4.3 Bezpečnost v laboratořích
Činnosti prováděné s nebezpečnými chemickými látkami a jejich skladování v laboratoři OPCW budou podléhat Předpisům OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Při práci v jiných národních laboratořích se použije odstavec 3.3. uvedený výše. Pokud jde o laboratoř OPCW, musí být věnována náležitá pozornost charakteristikám bezpečné konstrukce, kontrole vstupu a správné laboratorní praxi.
5.5 ZÁSADY BEZPEČNOSTI A OCHRANY ZDRAVÍ PŘI PRÁCI BĚHEM INSPEKCÍ
5.5.1 Členové inspekčního týmu
V zájmu zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci členů inspekčního týmu a kontrolovaného místa bez narušení důvěrnosti během všech inspekcí, zvláště inspekcí na výzvu, a s výhradou ustanovení Úmluvy se vždy, když to kontrolovaný smluvní stát pokládá za potřebné, použijí tyto postupy:
(a) použití jakéhokoliv ochranného vybavení podléhá dohodě uzavřené před zahájením inspekce. Dohoda (např. dohoda o objektu, pravidla řízeného přístupu) podléhá potřebě plnit vlastní bezpečnostní a důvěrnostní pokyny místa v souladu s bezpečnostními pravidly a předpisy, zvláště když se týkají citlivých oblastí kontrolovaného místa;
(b) po dosažení dohody o použití vybavení pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci poskytne kontrolovaný smluvní stát vybavení pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci mimo jiné včetně osobních detektorů, ochranného oděvu a masek za předpokladu, že takové vybavení splňuje příslušné normy a předpisy OPCW; a
(c) na konci inspekce, pokud to požaduje kontrolovaný smluvní stát, bude každý kus vybavení pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci použitý při kontrolních činnostech ponechán na místě kontrolovaného smluvního státu, aby se dodržely Předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci nebo aby se zabránilo prozrazení důvěrných informací. Pokud se uplatní toto ustanovení, přijme kontrolovaný smluvní stát opatření pro okamžité nahrazení vybavení OPCW. Ve zvláštním případě inspekce na výzvu by jakékoliv nahrazení vybavení pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci podléhala ustanovení čl. IX odst. 23.
5.5.2 Hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pozorovatelů
(a) Vzhledem ke zvláštnímu postavení pozorovatele, který se účastní inspekce na výzvu, včetně toho, že není známa jeho průprava ani odborná příprava v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, nemůže ani OPCW ani kontrolovaný smluvní stát nést plnou odpovědnost za zdraví a bezpečnost pozorovatele. Pokud je to však prakticky možné, poskytne OPCW a kontrolovaný smluvní stát pozorovateli lékařskou péči, pomoc a informace s cílem zajistit dodržení plánu OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pro inspekci a veškerých příslušných národních předpisů nebo vlastních předpisů místa, podle toho, co bude kontrolovaný smluvní stát považovat za vhodné. Takto vzniklé náklady uhradí žádající mluvní stát.
(b) Žádající smluvní stát přijme před odjezdem všechna potřebná opatření s cílem připravit pozorovatele v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci podle zjištěného nebo předpokládaného stupně nebezpečí, s nímž se setká během inspekce na výzvu. Pozorovatel před zahájením kontrolních činností poskytne kontrolovanému smluvnímu státu dokumentaci takové přípravy (např. lékařské zprávy a záznamy o odborné přípravě atd.) ve formátu uvedeném v Předpisech OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Kontrolovaný smluvní stát poskytne pozorovateli podle potřeby stejné zdravotní a bezpečnostní informace, které poskytl inspekčnímu týmu.
(c) Pozorovatel pod vedením vedoucího inspekčního týmu vždy dodržuje příslušná ustanovení plánu OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, jakož i veškeré národní předpisy nebo vlastní předpisy místa. Pozorovatel nemůže během inspekcí podnikat žádné samostatné činnosti.
6. ODBORNÁ PŘÍPRAVA
6.1 Odborná příprava je nejdůležitějším nástrojem OPCW k tomu, aby umožnila osobám přijímat zodpovědnost za vlastní zdraví a bezpečnost a optimálně používat vybavení a postupy poskytované OPCW.
6.2 Generální ředitel OPCW odpovídá za zajištění toho, aby se otázky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci odpovídajícím způsobem zahrnuly do programů odborné přípravy a aby se pravidelně a v dostatečné míře nabízely rekvalifikační a aktualizační kurzy. Normy odborné přípravy v předmětech vztahujících se k bezpečnosti musí sledovat Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci OPCW všude tam, kde se může taková odborná příprava pořádat. Generální ředitel odpovídá za bezpečnost metod odborné přípravy, které používá OPCW, což musí schválit generální ředitel nebo jeho jmenovaný zástupce na doporučení vedoucího Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci.
6.3 Odborná příprava ve všech postupech vztahujících se k bezpečnosti musí být prakticky zaměřena a s odpovídajícím teoretickým pozadím. U těch pracovníků, kteří potřebují osvědčení pro použití ochranného oděvu a vybavení, musí odborná příprava zahrnovat zkušební vystavení účinkům dráždivé látky (použitím o-chlorbenzylidenmalononitrilu [CS] nebo jiných vhodných cvičných látek). Důraz se musí klást na seznámení se s vybavením a získání důvěry v toto vybavení.
6.4 Pro odbornou přípravu a kvalifikaci pracovníků OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci poskytne OPCW moduly přípravy specialistů.
6.5 Po odborné přípravě vztahující se k bezpečnosti musí následovat posouzení a kvalifikování pracovníků.
6.6 Je důležité, aby pro klíčové činnosti vztahující se k bezpečností byly určeny, dosaženy a udržovány normy minimální odborné způsobilosti. Rozsah činností, u nichž se předpokládá, že si osoba udrží odbornou způsobilost, bude záviset na přidělených povinnostech a bude určen v příslušném popisu funkce. Vedoucí Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci bude odpovídat za zajištění toho, aby se normy odborné způsobilosti plnily a udržovaly.
7. ZPROŠTĚNÍ POVINNOSTI
7.1 Základní zásadou OPCW je přísné dodržování Politiky, Předpisů a Pokynů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a zamezení všem zproštěním povinnosti.
7.2 V situacích, kde je nutné se odchýlit od přísného dodržování Předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci s cílem zcela splnit cíl a účel Úmluvy, může vedoucí inspekčního týmu požadovat dočasné osvobození od Předpisů. Každé takové osvobození by se muselo plně zhodnotit a odůvodnit ve formální žádosti o zproštění povinnosti generálním ředitelem na doporučení vedoucího Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci.
7.3 Zprostit povinnosti může pouze generální ředitel OPCW, který:
(a) zajistí existenci závažných provozních důvodů pro zproštění povinnosti;
(b) zajistí, aby platila případná odpovídající vyrovnávací nebo doplňková opatření; a
(c) bude brát na vědomí právo kontrolovaného smluvního státu chránit citlivá zařízení a zabránit prozrazení důvěrných informací a údajů nevztahujících se k Úmluvě.
7.4 Generální ředitel může delegovat pravomoc zprostit povinnosti jmenovanému zástupci, pokud se domnívá, že je to nezbytné z provozních důvodů nebo pro splnění zvláštních ustanovení Úmluvy.
8. ZMĚNY
8.1 Navrhované změny Politiky OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci předkládá generální ředitel Konferenci smluvních států k formálnímu schválení.
8.2 Navrhované změny Předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci se předkládají Výkonné radě k schválení, které potvrdí příští jednání Konference smluvních států.
8.3 Změny Pokynů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v souladu se schválenou Politikou a Předpisy schvaluje a provádí generální ředitel.
8.4 Změny po schválení provádí generální ředitel, jakmile to je prakticky možné, nebo v každém případě do 30 dnů.

PŘEDPISY OPCW V OBLASTI BEZPEČNOSTI A OCHRANY ZDRAVÍ PŘI PRÁCI 2
Obsah16-171.Úvod182.Posuzování rizika a řízení rizika182.1Úvod182.2Posuzování rizika182.3Řízení rizika193.Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v prostorách OPCW203.1Plán v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci203.2Opatření při mimořádných událostech213.3Prostory OPCW213.4Audity v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci214.Zásady v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci během inspekcí224.1Základní zásady224.2Detekce a monitorování224.3Změna kontrolních činností z důvodů bezpečnosti nebo ochrany zdraví při práci225.Lékařské požadavky235.1Způsobilost pro práci235.2Lékařské ošetření245.3Lékařské ošetření během služební cesty245.4Lékařské zprávy a hlášení o nehodě nebo zranění255.5Politika čistého ovzduší265.6Lékařské aspekty Služebního řádu266.Odborná příprava v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci266.1Úvod266.2Odpovědnosti266.3Noví zaměstnanci276.4Obsah odborné přípravy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci277.Zproštění povinnosti a výjimky277.1Žádosti o zproštění povinnosti277.2Zproštění povinností277.3Výjimky28
1. Úvod
(a) Předpisy OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, dále nazývané jen „Předpisy OPCW“, stanoví prostředky, kterými se provádí Politika OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, dále nazývaná jen „Politika OPCW“. Předpisy OPCW tvoří pevný základ pro vypracování Technických pokynů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, dále nazývaných jen „Pokyny OPCW“.
(b) Zásady posuzování rizika a řízení rizika budou přispívat k zajištění dobrého zdravotního stavu a bezpečnosti pracovníků OPCW při jejich činnostech.
2. Posuzování rizika a řízení rizika
Riziko se vyznačuje možností výskytu události a výší očekávané škody spojené s takovou událostí, pokud by k ní došlo.
2.1 Úvod
(a) Tento oddíl obsahuje čistě technický popis procesů posuzování rizika a řízení rizika. Tyto procesy nebudou vykládány jako požadavek, aby kontrolovaný smluvní stát (KSS) poskytl více informací, než je vyžadováno podle znění Úmluvy.
(b) Obecné zásady posuzování rizika a řízení rizika jsou založeny na tomto metodickém procesu:
(i) zvážení možných nebezpečí ve vztahu k bezpečnosti a zdraví;
(ii) posouzení rizik spojených s takovými závažnými nebezpečími (výše škod, pravděpodobnost výskytu) a rozhodnutí o přijatelnosti takových rizik;
(iii) řízení rizik s použitím technických a organizačních opatření prevence a ochrany;
(iv) záznam posouzení a rozhodnutí o četnosti přezkumu.
(c) Odpovídající odborná příprava pracovníků velkou měrou přispěje ke snížení rizik na nejmenší možnou míru.
2.2 Posuzování rizika
(a) Posuzování rizika poskytuje nástroj pro odhad rizik, jak prvotní, tak po zvážení stávajících nebo navrhovaných opatření zaměřených na snížení těchto rizik na nejmenší možnou míru. Před započetím jakékoliv činnosti se musí na základě dostupných údajů pečlivě zvážit možnost výskytu nebezpečí a jejich následky.
(b) V případech, kdy se z povahy činnosti očekává výskyt nebezpečí (jako např. při nutném ničení, odborné přípravě nebo určité preventivní údržbě), se určí jeho následky a definují opatření s cílem zajistit, aby byli pracovníci, objekty a životní prostředí buď chráněni nebo aby nebyli vystaveni.
(c) Posuzování rizika bude založeno na dostupných údajích o nebezpečích. Pokud nelze patřičně posoudit pravděpodobnost výskytu nebezpečí nebo sním spojenou výši škod, může být nutné vzít při posuzování rizika v úvahu nejvěrohodnější nejhorší scénář.
2.3 Řízení rizika
(a) Řízení rizika se skládá z použití technických, lékařských, organizačních a administrativních postupů k ochraně zdraví a bezpečnosti. Je zaměřeno na snížení rizika na přijatelnou úroveň. Počet osob vystavených riziku a doba jejich vystavení se sníží na nejmenší možnou míru.
(b) Pokud se riziko spojené s určitou činností považuje za nepřijatelné, činnost se mění, dokud se riziko nesníží do přijatelných mezí, nebo pokud to není možné, se taková činnost neprovádí.
(c) Opatření řízení rizika, která se mají přijmout jako výsledek posouzení rizika, je možné rozdělit do dvou různých kategorií:
(i) preventivní opatření;
(ii) ochranná opatření.
(d) Technická, lékařská, organizační a administrativní opatření mohou být použita společně nebo samostatně. Přitom se musí se zvážit jejich možné vzájemné působení a kombinace jejich vlivu na situaci.
(e) Měla by se nepřetržitě podnikat činnost s cílem zajistit, že se zbytková rizika udržují v přijatelných mezích. Pokud z nějaké příčiny riziko překročí přijatelné meze, musí se přijmout nápravná opatření s cílem dostat riziko zpět do přijatelných mezí.
(f) Preventivní nebo ochranná opatření se upravují podle vývoje rizika.
3. Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v prostorách OPCW
3.1 Plán v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
(a) Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci připraví pro každou budovu plán v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Při přípravě a provádění tohoto plánu se používají zásady procesů hodnocení rizika a řízení rizika. Tento plán bude zahrnovat tato témata:
(i) Jmenování personálu odpovědného za provádění a sledování plánu. To bude zahrnovat jmenování zástupců oblasti a divizí;
(ii) Požadavky na dodržování předpisů, pravidel a pokynů hostitelského státu, národních nebo místních předpisů, pravidel a pokynů. Pro tento účel jsou důležité normy pracoviště a musí obsahovat přinejmenším:
(aa) práci na zobrazovacích jednotkách;
(bb) ruční manipulaci s břemeny (způsoby zvedání);
(cc) komfort prostředí;
(dd) normy pro osvětlení;
(ee) elektrické přívody, příslušenství a kabely; a
(ff) údržba budov a zařízení.
(iii) Úvodní a udržovací odborná příprava pracovníků OPCW týkající se bezpečnostních a zdravotních aspektů kancelářské práce;
(iv) Zajištění požární ochrany, první pomoci a postupů při mimořádných událostech;
(v) Bezpečnost návštěvníků a dodavatelů; a
(vi) Zvážení zvláštních nebezpečí.
(b) Plán v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci bude rozeslán všem pracovníkům a dodavatelům a bude jimi potvrzen.
(c) Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci bude nejméně jednou za rok provádět úplnou zdravotní a bezpečnostní kontrolu a zprávu o ní zašle generálnímu řediteli.
(d) Plán v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci se musí pravidelně aktualizovat podle výsledků kontrol a měnících se požadavků.
3.2 Opatření při mimořádných událostech
(a) Musí být vytvořeny plány, které se budou zabývat mimořádnými událostmi.
(b) Musí být splněny místní a národní protipožární předpisy.
3.3 Prostory OPCW
(a) V budovách OPCW bude hygienik práce a pracovního prostředí odpovídat za nezbytné monitorování prostředí. Hlavní lékař bude odpovídat za biologické monitorování, pokud se takové bude provádět.
(b) Hygienik práce a pracovního prostředí bude odpovídat za dohled nad čištěním, denní údržbou a periodickou péčí o zařízení používané pro účely detekce a monitorování kanceláří.
(c) Pokud je vybavení přivezené z inspekčních míst zpět do prostorů OPCW kontaminované, jsou bezpodmínečně nutné postupy kontroly kontaminace. Podrobné postupy týkající se dekontaminace vybavení a bezpečné likvidace toxických chemických látek, kontaminovaného oděvu a vybavení jsou popsány v Pokynech OPCW.
(d) Laboratorní činnosti budou v souladu s ISO Pokynem 25 a případně budou také založeny na správné laboratorní praxi.
(e) Použití nizozemského práva a Předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v prostorách OPCW je v souladu s ustanoveními Dohody o sídle OPCW.
(f) Laboratorní činnosti týkající se bezpečnosti, na které se nevztahují ustanovení ISO Pokynu 25, správná laboratorní praxe, ani příslušného nizozemského zákona, jsou podrobně uvedeny v Pokynech OPCW.
3.4 Audity v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
(a) Plán v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci se musí pravidelně kontrolovat. Kontrolní postupy jsou podrobně uvedeny v Pokynech OPCW.
(b) Audity musí posoudit organizační a technické prvky plánu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a jeho použití pracovníky OPCW.
4. Zásady v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci během inspekcí
4.1 Základní zásady
Inspektoři dodržují národní politiku a předpisy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci KSS, vlastní politiku a předpisy místa a Politiku a Předpisy OPCW.
(a) Činnosti během inspekcí se provádějí v souladu s částí II odst. 43 Kontrolní přílohy Úmluvy.
(b) Ke splnění určitých požadavků podle ustanovení části II odst. 43 Kontrolní přílohy Úmluvy nebo Důvěrnostní přílohy Úmluvy mohou být nezbytné některé odchylky od přísného uplatňování Předpisů OPCW.
(c) Takové odchylky nepředstavují zproštění povinnosti, protože jsou v souladu s Politikou OPCW. Veškeré takové odchylky se písemně ohlašují.
(d) Inspekční tým by se v souladu s Politikou OPCW měl snažit o to, aby postupy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci odpovídaly při svém používání co možná nejvíce postupům podrobně uvedeným v Pokynech OPCW.
(e) Žádná činnost by neměla zahrnovat zdravotní a bezpečnostní rizika nepřijatelná pro inspekční tým nebo KSS.
(f) V kontextu uplatňování zásad posuzování rizika a řízení rizika popsaných v odstavci 2 na inspekčním místě nesmějí být konkrétními opatřeními přijatými s výhradou souhlasu KSS a v těsné spolupráci s ním dotčena příslušná ustanovení Úmluvy. Avšak řízení rizika umožňuje pružnost při uspokojení všech příslušných požadavků.
4.2 Detekce a monitorování
Jestliže bude inspekční tým považovat detekci a monitorování za nezbytné pro účely zdraví a bezpečnost, bude tuto nezbytnost konzultovat s KSS. Pokud KSS dá souhlas k takové detekci a monitorování, bude obecně tyto činnosti provádět. KSS může také navrhnout, že tyto činnosti bude provádět inspekční tým. Pokud se dosáhne dohody, může dohoda k rozptýlení obav inspekčního týmu obsahovat, jednotlivě nebo ve vzájemné kombinaci, tato ujednání.
(a) Poskytnutí údajů smluvním státem.
(b) Detekce a monitorování prováděné smluvním státem s použitím vlastního vybavení.
(c) Detekce a monitorování prováděné inspekčním týmem co nejméně rušivým způsobem, např. použitím vybavení v režimu signalizace.
4.3 Změna kontrolních činností z důvodů bezpečnosti nebo ochrany zdraví při práci
(a) Vedoucí inspekčního týmu může po konzultaci s KSS usoudit, že nebude možné provést nebo dokončit určitou činnost plánovaným způsobem z bezpečnostních nebo zdravotních důvodů nebo z důvodů vztahujících se k uplatňování části II odst. 43 Kontrolní přílohy Úmluvy. V takovém případě by měl být za účelem dokončení cílů inspekce po konzultaci s KSS přijat alternativní kontrolní postup. Pro tyto účely se může použít vyšší úroveň ochrany nebo alternativní preventivní nebo nápravná opatření. Za rozhodnutí o tom, zda se po posouzení alternativních scénářů inspekce má nebo nemá změnit kontrolní postup, odpovídá vedoucí inspekčního týmu pouze po souhlasu KSS.
(b) Před obnovením kontrolní činnosti postižené nehodou se musí určit příčiny nehody, a pokud je to nutné, musí se přezkoumat posouzení rizika, postupy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a kontrolní činnosti. Takový přezkum a možné změny kontrolních činností by se měly dohodnout s KSS.
5. Lékařské požadavky
5.1 Způsobilost pro práci
(a) Všechny popisy práce OPCW obsahují odstavec, který stanoví fyzické a psychické požadavky pro dané pracovní místo.
(b) Všichni pracovníci se musí před zahájením pracovního poměru u OPCW podrobit lékařskému vyšetření. Kritéria pro stanovení způsobilosti všech inspektorů a požadavky OPCW na vstupní a periodická lékařská vyšetření jsou uvedeny v Pokynech OPCW. Vyšetření bude běžně provádět v zemi náboru kandidáta lékař schválený OPCW. Výsledky vyšetření přezkoumá hlavní lékař OPCW nebo delegovaný lékař a určí způsobilost kandidáta pro práci v OPCW.
(c) Neposkytnutí lékařských informací požadovaných pro vstupní lékařské vyšetření by mohlo mít za následek následnou výpověď z OPCW.
(d) Pracovníci budou mít pravidelná lékařská vyšetření s cílem ujistit se o tom, že jejich způsobilost k práci trvá, a jako preventivní zdravotní opatření. Četnost takových lékařských vyšetření závisí na práci a věku pracovníků. Inspektoři, zvláště ti, u nichž existuje možnost vystavení nebezpečným chemickým látkám, budou podstupovat dodatečná zvláštní periodická vyšetření. Podrobnosti jsou v Pokynech OPCW.
(e) Pokud se pracovník stane trvale nezpůsobilým pro provádění svých povinností v důsledku zranění nebo onemocnění, bude snaha zaměstnat jej dále na alternativním místě. Pokud to není možné, může vedoucí Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci doporučit generálnímu řediteli, aby ukončil smlouvu s pracovníkem ze zdravotních důvodů.
(f) Pokud KSS v souladu s částí II odst. 43 Kontrolní přílohy Úmluvy požaduje konkrétní lékařské informace ve vztahu k předpisům v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci na místě vztahující se ke způsobilosti inspektora, bude vedoucí inspekčního týmu konzultovat se zástupci KSS způsoby získání takových informací. Případné neshody mezi KSS a inspekčním týmem se řeší v souladu s odst. 3.3.3 písm. c) Politiky OPCW.
5.2 Lékařské ošetření
(a) OPCW odpovídá za poskytnutí lékařského ošetření vztahujícího se k pracovnímu onemocnění a zranění nebo za dohled nad ním. Pracovníkům musí být poskytnuto lékařské ošetření při onemocnění nebo zranění, které nevyplývá z povolání, prostřednictvím jejich rodinného lékaře nebo jiné místní lékařské služby. Podrobnosti poskytování lékařského ošetření včetně ošetření během cesty jsou obsaženy v Pokynech OPCW.
(b) Při poskytování lékařského ošetření se pokud možno zohlední náboženské a kulturní faktory.
5.3 Lékařské ošetření během služební cesty
(a) Za obstarání si lékařského ošetření během služební cesty, která se nevztahuje ke kontrolním činnostem ani k odborné přípravě, bude odpovídat dotčený pracovník OPCW. V případě zranění nebo onemocnění v zahraničí lze požádat o radu Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci. Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci poskytne pracovníkům informace vztahující se k zdravotním potřebám během cestování.
(b) Poskytnutí lékařského ošetření během odborné přípravy inspektorů bude sjednáno a zapsáno v dohodě, která se má uzavřít mezi OPCW a dotčenými stranami.
(c) Během cesty s inspekčními týmy:
(i) základní první pomoc poskytne střední zdravotnický personál nebo lékař týmu nebo v týmech, kde není ani jeden z nich, ji poskytne člen týmu, jehož vedlejší povinnosti se týkají bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
(ii) Pokud inspekční týmy mají zdravotnické pracovníky, mělo by být lékařské ošetření poskytováno pouze kvalifikovanými pracovníky. V ostatních případech se bude vyhledávat ošetření u místních lékařů.
(iii) V případech vyžadujících hospitalizaci musí být neprodleně informován hlavní lékař OPCW nebo jeho zástupce.
(iv) Je možné vyžádat pomoc kontrolovaného smluvního státu. V případě potřeby se bude taková pomoc poskytovat v souladu s dohodou o objektu.
(v) Pokud se vyžaduje lékařská evakuace, bude kontrolovaný smluvní stát co možná nejvíce pomáhat ve všech fázích, včetně dopravy pacienta do místa výstupu. Udělá se vše pro to, aby byl pacient co nejdříve dopraven do vhodného zdravotnického zařízení.
(vi) I když není obvykle politikou OPCW, aby její pracovníci v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci poskytovali ošetření jiným pracovníkům než pracovníkům OPCW, při mimořádných situacích, kdy nejsou přítomni žádní místní zdravotničtí pracovníci nebo když je zraněn jiný pracovník než pracovník OPCW při činnosti vztahující se ke kontrole, se bude poskytovat mimořádná první pomoc.
(d) Žádosti podle článku X Úmluvy o lékařské ošetření při podezření na zasažení chemickými látkami budou obvykle plnit lékařští pracovníci pomáhajících smluvních států. Pracovníci v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci inspekčních týmů nebudou obvykle poskytovat takové ošetření, pokud jim to nenařídí generální ředitel OPCW.
5.4 Lékařské zprávy a hlášení o nehodě nebo zranění
(a) Úřad pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci bude vést záznamy o všech známých vystaveních účinkům nebezpečných látek všech zaměstnanců, které budou odrážet veškeré příslušné klinické a laboratorní výsledky a výsledky monitorování, jakož i záznamy o vstupních nebo periodických lékařských vyšetřeních. Takové záznamy budou vedeny natrvalo. Důležité aspekty těchto záznamů budou shrnuty do standardizovaného formátu a budou přivezeny pro každého inspektora na kontrolované místo. Záznamy o všeobecných lékařských podmínkách vyskytujících se během služební cesty, nebo o pracovních onemocněních či zraněních se musí uchovávat v zařízení, v němž je zaměstnanec ošetřován, a musí se předat v souhrnné formě OPCW. Všechny lékařské zprávy jsou důvěrné.
(b) Všechny mimořádné události, které mají nebo téměř mají za následek zranění nebo smrt během služby na všech místech budou hlášeny hlavnímu úředníkovi odpovídajícímu za bezpečnost. Vyšetřování povede hlavní úředník odpovídající za bezpečnost a nadřízený dotčeného pracovníka. Podrobnosti o hlášení a vyšetřování lze nalézt v Pokynech OPCW.
5.5 Politika čistého ovzduší
Všichni zaměstnanci mají právo na nekuřácké pracovní prostředí. OPCW si uvědomuje nebezpečí aktivního a pasivního kouření pro zdraví a odrazuje pracovníky od kouření. OPCW zavede politiku čistého ovzduší a bude ji prosazovat ve spolupráci se zaměstnanci.
5.6 Lékařské aspekty Služebního řádu
(a) OPCW stanoví invalidní důchody pouze v případech, kdy příčinou poškození zdraví pracovníka byly činnosti prováděné pro OPCW a jejím jménem. Rozsah invalidity se určí vyšetřením v odpovídajících lékařských institucích schválených OPCW. Úrazy utrpěné v průběhu misí OPCW odškodní OPCW.
(b) OPCW zajistí pro inspektory zdravotní pojištění po dobu jejich odborné přípravy a sjedná se smluvním státem poskytujícím odbornou přípravu a pojišťovnou tohoto státu nebo mezinárodní pojišťovnou postupy lékařské pomoci v případech závažného onemocnění nebo zranění.
(c) Nedbalost nebo nesprávné jednání pracovníků Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při uplatňování ustanovení Politiky a Předpisů OPCW bude považováno za profesionální selhání a mohlo by mít za následek ukončení pracovního poměru.
6. Odborná příprava v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
6.1 Úvod
Náležitá pozornost odborné přípravě a vzdělávání osob při posuzování rizika a řízení rizika ve vztahu k jejich práci umožňuje, aby pracovníci nesli osobní odpovědnost za svou bezpečnost.
6.2 Odpovědnosti
Kromě odpovědností za odbornou přípravu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci stanovených v odstavci 6.2 Politiky OPCW platí tato pravidla.
(a) Hlavní úředník odpovídající za bezpečnost musí na základě zkušeností zjišťovat a aktualizovat všeobecné a specializované potřeby odborné přípravy v oblasti bezpečnosti po poradě s bezprostředními nadřízenými zaměstnanců, kteří budou o veškerých takových požadavcích informovat vedoucího Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci.
(b) Za uspořádání a za zaznamenání veškeré potřebné odborné přípravy v oblasti bezpečnosti bude odpovídat příslušný orgán pro odbornou přípravu.
6.3 Noví zaměstnanci
Všichni noví pracovníci obdrží od Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci základní bezpečnostní pokyny.
6.4 Obsah odborné přípravy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci
Příslušný orgán pro odbornou přípravu ve spolupráci s Úřadem pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci vypracuje, vyhodnotí a bude aktualizovat osnovy kurzů odborné přípravy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Tyto jsou podrobně uvedeny v Pokynech OPCW.
7. Zproštění povinnosti a výjimky
(a) Cílem OPCW je vyhnout se všem zproštěním povinnosti a výjimkám z přísného dodržování Politiky a Předpisů OPCW.
(b) Odchylky od standardních Předpisů a Pokynů OPCW učiněné s cílem dodržet ustanovení části II odst. 43 Kontrolní přílohy Úmluvy nepředstavují zproštění povinnosti, protože jsou v souladu s Politikou OPCW.
(c) Pro výjimečné případy, kdy může být zproštění povinnosti nutné, je postup uveden v Pokynech OPCW.
7.1 Žádosti o zproštění povinnosti
Když nelze Politiku a Předpisy OPCW dodržet, měla by se předložit žádost o zproštění povinnosti cestou vedoucího Úřadu pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci generálnímu řediteli nebo zmocněnému úředníkovi.
7.2 Zproštění povinnosti
a) Povinnosti může zprostit generální ředitel nebo zmocněný úředník.
b) Pokud jsou zjištěny okolnosti, které vyžadují změnu původního zproštění povinnosti, bude dán podnět k žádosti o změnu; změnu může povolit také jen generální ředitel nebo zmocněný úředník.
7.3 Výjimky
Žádosti o výjimky se budou předkládat generálnímu řediteli.

Dohoda uvedená v odstavci 3.2 dokumentu PC-XIII/B/WP.2
"Skupina se shodla, že bodem 4.2 návrhu Předpisů OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci není dotčena povinnost kontrolovaných smluvních států poskytnout dostupné údaje založené na detekci a monitorování, v dohodnutém rozsahu nezbytném k rozptýlení obav, které mohou vzniknout ohledně bezpečnosti a ochrany zdraví při práci inspekčního týmu. V případech, kdy se nemůže provádět detekce a monitorování, jak je uvedeno v bodu 5.2.2 návrhu Politiky OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (PC- IX/B/WP.5), poskytne kontrolovaný smluvní stát alternativní údaje nebo informace o posouzení rizika, jak je stanoveno v bodu 5.1.1 návrhu Politiky OPCW v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci."

OPCW
Konference smluvních států
První zasedání
Bod programu 39
C-I/DEC. 13/Rev. 1
2. února 2006
Originál: ANGLICKY
ROZHODNUTÍ1
• POKYNY PRO POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE UVOLŇOVÁNÍ KLASIFIKOVANÝCH INFORMACÍ ORGANIZACÍ OPCW V SOULADU S ODST. 2 PÍSM. C) BODEM (III) DŮVĚRNOSTNÍ PŘÍLOHY ÚMLUVY
• KLASIFIKAČNÍ SYSTÉM ÚROVNÍ CITLIVOSTI DŮVĚRNÝCH ÚDAJŮ A DOKUMENTŮ, KTERÝ BERE V ÚVAHU PRÁCI VYKONANOU PŘI PŘÍPRAVĚ ÚMLUVY, V SOULADU S ODST. 2 PÍSM. D) DŮVĚRNOSTNÍ PŘÍLOHY ÚMLUVY
• DOPORUČENÍ PRO POSTUPY, KTERÉ SE POUŽIJÍ V PŘÍPADĚ PORUŠENÍ NEBO ÚDAJNÉHO PORUŠENÍ DŮVĚRNOSTI, V SOULADU S ODSTAVCEM 18 DŮVĚRNOSTNÍ PŘÍLOHY ÚMLUVY (PAŘÍŽSKÁ REZOLUCE, ODST. 12 PÍSM. U), V) A W)).
Konference smluvních států,
připomínajíc, že Přípravná komise vypracovala návrh Důvěrnostní politiky OPCW (OPOC), která zahrnuje výše uvedené otázky a také pravidla, jimiž se řídí složení a pracovní postupy Komise pro řešení sporů týkajících se důvěrnosti (dále jen „Důvěrnostní komise“), jak vyžaduje odstavec 23 Důvěrnostní přílohy Úmluvy o zákazu chemických zbraní (dále jen „Důvěrnostní příloha“), ve vzájemné kombinaci;
připomínajíc také, že Přípravná komise přijala návrh OPOC, který je připojen k dokumentu PC-XI/B/WP.8 ze dne 23. června 1995 ve znění změn provedených Pracovní skupinou B, a rozhodla se použít ustanovení tohoto návrhu OPOC obdobně pro práci Přípravné komise (odstavec 7.7 dokumentu PC-XI/17 ze dne 27. července 1995; opravené vydání 1 ze dne 14. srpna 1995; a opravené vydání 2 ze dne 12. září 1995);
připomínajíc dále, že Přípravná komise rozhodla opravit administrativní chybu na předposledním řádku části VI odstavec 6.2 návrhu OPOC nahrazením slov „měl by nakládat“ slovem „nakládá“ (odstavec 8.7 dokumentu PC-XII/17 ze dne 14. prosince 1995);
majíc na paměti, že Přípravná komise doporučila v odstavci 45.4 své závěrečné zprávy (PC- XVI/37 ze dne 15. dubna 1997), aby Konference smluvních států (dále jen „Konference“) přijala výše uvedenou OPOC v opraveném vydání.
Tímto:
přijímá výše uvedenou OPOC v opraveném vydání, která je přílohou tohoto dokumentu.
Příloha: Důvěrnostní politika OPCW

ORGANIZACE PRO ZÁKAZ CHEMICKÝCH ZBRANÍ
DŮVĚRNOSTNÍ POLITIKA OPCW
Haag, květen 1997
Obsah
Důvěrnostní politika OPCW
Část I:Úvod1Část II:Obecná politika2Část III:Informace a důvěrnost4Část IV:Základní povinnosti ve vztahu k důvěrnosti8Část V:Klasifikační systém důvěrných informací OPCW13Část VI:Obecné zásady nakládání s důvěrnými informacemi a jejich ochrany21Část VII:Postupy uvolňování informací organizací OPCW38Část VIII:Administrativa42Část IX:Postupy v případě porušení43IX 1:Postupy vyšetřování porušení43IX 2:Pravidla, jimiž se řídí Komise pro řešení sporů týkajících se důvěrnosti ("Důvěrnostní komise")51IX 3:Úloha smluvních států ve vztahu k postupům v případě porušení56Část X:Roční zpráva o provádění režimu, jímž se řídí nakládání Sekretariátu s důvěrnými informacemi59Část XI:Postup provádění změn61Glosář62
Důvěrnostní politika OPCW 2
Původní verze OPOC byla opatřena touto předmluvou:

„Návrh Důvěrnostní politiky OPCW byl vypracován Odbornou skupinou pro důvěrnost (Příloha dokumentu PC-XI/B/WP.8) a byl přijat ve znění změn provedených Přípravnou komisí na jejím jedenáctém zasedání (PC-XI/17, pododstavec 7.7 a PC-XI/B/12, pododstavec 7.2). Návrh Politiky OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností byl vypracován pomocí formálních konzultací o Politice OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností (příloha dokumentu PC-X/A/WP.5) a byl předběžně schválen ve znění změn provedených Přípravnou komisí na jejím desátém zasedání (PC-X/23, pododstavec 6.11 a PC-X/A/3, pododstavec 6.4) do přijetí jiných příslušných dokumentů včetně návrhu Důvěrnostní politiky OPCW.
Přípravná komise také rozhodla, že návrh Důvěrnostní politiky OPCW a návrh Politiky OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností se obdobně použije pro práci Přípravné komise (PC-XI/17, pododstavec 7.7 a PC-X/23, pododstavec 6.12).
Ian R. Kenyon
Výkonný tajemník“
ČÁST I
ÚVOD
1. Tento dokument stanoví základy politiky Organizace pro ochranu důvěrnosti po celou dobu činností vztahujících se k provádění Úmluvy, pro klasifikaci důvěrných informací a nakládání s nimi a také pro řešení případů porušení důvěrnosti.
2. Politika v oblasti důvěrných informací je pro práci Organizace zásadní kvůli rušivým kontrolním opatřením, která mají za cíl rozvíjení důvěry v dodržování Úmluvy při respektování oprávněných obav smluvních států z možného zpřístupnění citlivých informací. Věrohodná kontrola vyžaduje pochopení ze strany smluvních států a určitou úroveň rušení při kontrolních činnostech. Potřebě zpřístupnit příslušné informace k prokázání dodržování Úmluvy by měla odpovídat věrohodná ujištění smluvních států o tom, že se přijímají řádná opatření k tomu, aby se zabránilo zpřístupnění informací netýkajících se Úmluvy, a že jakmile budou důvěrné informace zpřístupněny, budou náležitě chráněny.
3. V důsledku toho Úmluva při definování práv a povinností smluvních států zahrnuje rovnováhu mezi takovým zpřístupněním informací, které je nutné ke zvýšení důvěry v dodržování Úmluvy, a zabráněním zpřístupnění informací, které se nevztahují k Úmluvě, aby chránila národní bezpečnost a vlastnická práva s ohledem na ústavně-právní povinnosti. Tyto dva cíle nejsou nutně v rozporu; naopak lze dosáhnout hodnověrného a účinného procesu kontroly, který aktivně a neodmyslitelně chrání důvěrnost. Znění Úmluvy poskytuje praktická ujištění, že všechny důvěrné informace se budou řádně chránit a že kontrolní postupy se budou snažit zabránit zpřístupnění informací nevztahujících se ke kontrole dodržování Úmluvy.
ČÁST II
OBECNÁ POLITIKA
1. V čl. VIII odst. 5 Úmluvy je uveden základ povinností Organizace ve vztahu k důvěrnosti:

„Organizace provádí své kontrolní činnosti stanovené touto Úmluvou způsobem co nejméně rušivým a přitom umožňujícím včasné a účinné dosažení jejích cílů. Požaduje pouze informace a údaje, které jsou nutné ke splnění povinností, které pro ni vyplývají z této Úmluvy. Přijímá veškerá bezpečnostní opatření k ochraně důvěrných informací o civilní a vojenské činnosti a objektech, které se dovídá při provádění této Úmluvy, a zejména dodržuje ustanovení Důvěrnostní přílohy.“
2. V čl. VII odst. 6 Úmluvy se zavádějí povinnosti každého smluvního státu:

„S informacemi a údaji, které obdrží od Organizace jako důvěrné v souvislosti s prováděním této Úmluvy, nakládá každý smluvní stát jako s důvěrnými a ve zvláštním režimu. S těmito informacemi a údaji nakládá výlučně v souvislosti se svými právy a povinnostmi vyplývajícími z této Úmluvy a v souladu s ustanoveními obsaženými v Důvěrnostní příloze.“
3. Tyto základní požadavky jsou rozpracovány v mnoha dalších ustanoveních Úmluvy, zvláště v Důvěrnostní příloze a v ustanoveních podrobně popisujících kontrolní postupy (např. čl. VI odst. 10; část II odst. 56 a 62 Kontrolní přílohy Úmluvy a část X odst. 48 Kontrolní přílohy Úmluvy). Z tohoto základu vyplývá, že základní prvky OPOC jsou tyto:
a) jsou vyhledávány a požadovány pouze takové informace, které jsou nutné pro včasné a účinné provádění povinností Organizace podle Úmluvy; a požadavky na informace, k nimž smluvní stát umožní Organizaci přístup, se určují co nejpřesněji;
b) kontrolní činnosti se navrhují, plánují a provádějí tak, aby se zabránilo zbytečnému zpřístupnění důvěrných informací a aby se usilovalo o zabránění zpřístupnění takových informací, které se nevztahují k dodržování Úmluvy, v souladu s účinným a včasným plněním kontrolních povinností podle Úmluvy;
c) v průběhu kontrolních či jiných činností se nevyhledávají, nezaznamenávají ani neuchovávají důvěrné informace nevztahující se k Úmluvě, aniž je dotčeno právo kontrolovaného smluvního státu požadovat takové zpřístupnění v souladu s Úmluvou. Jakmile jsou takové informace zpřístupněny, jsou chráněny, nejsou dále šířeny a je s nimi nakládáno odpovídajícím způsobem;
d) jsou zavedeny, monitorovány a dodržovány systematické postupy s cílem omezit šíření informací a přístup k nim poté, co byly sebrány a klasifikovány jako důvěrné;
e) informace získané v souvislosti s prováděním Úmluvy nejsou zveřejněny ani jinak uvolněny, není-li to s výslovným povolením a v souladu s postupy uvolňování uvedenými v části VII této politiky;
f) výběr a odborná příprava pracovníků a personální politika a předpisy zohledňují potřebu zajistit, aby všichni pracovníci Sekretariátu splňovali nejvyšší požadavky na výkonnost, způsobilost a bezúhonnost.
ČÁST III
INFORMACE A DŮVĚRNOST
1. Tato část stanoví pokyny pro rozvíjení praktického pochopení vymezení výrazů „informace“, „důvěrné informace“ a „důvěrnost“. Úmluva nestanoví žádné konečné vysvětlení toho, jak se mají tyto výrazy používat, a je jasné, že se mají stanovit v pracovním kontextu ve shodě s prováděním různých povinností Organizace a smluvních států podle této Úmluvy.
2. Organizace bude provádět své povinnosti, což bude ve velké míře záviset na informacích získaných jejími kontrolními činnostmi a poskytnutých smluvními státy. Takto se informace budou stávat majetkem Organizace nebo pracovníka Organizace v nepřetržitém vstupně-výstupním schématu získávání, zpracování a vytváření dalších potřebných informací.
3. S ohledem na celkovou roli důvěrnosti ve všech činnostech Organizace mohou být informace obecně posuzovány z pracovního hlediska zahrnujícího jejich charakteristiku, prostředky jejich získávání a uchovávání a nosičů pro jejich zpracování a přenos.
Vymezení „informací“
4. Výraz „informace“ se musí chápat ve velmi širokém smyslu. Informace se rozeznávají podle své schopnosti nebo možnosti přímo či nepřímo poskytnout údaje nebo jakékoliv znalosti bez ohledu na jejich hmatatelnou nebo nehmotnou povahu nebo podobu.
5. Dále se vztahuje na jakékoliv prostředky získávání, přenosu nebo uchování znalostí nebo údajů, které mohou být vnímány, získávány, odvozeny nebo uchovány kterýmkoliv jedincem nebo Organizací včetně jejích pracovníků nebo zařízení při provádění Úmluvy.
6. Výraz „údaje“ se v Úmluvě objevuje v několika kontextech. Obecně nesou „údaje“ význam informací v určité struktuře nebo formátu, jako jsou informace zakotvené v národní deklaraci. Při výkladu textu z hlediska důvěrnosti však neexistuje žádné podstatné rozlišení mezi „informacemi“ a „údaji“. Z tohoto důvodu se bude pro účely této politiky mít za to, že výraz „informace“ zahrnuje všechny odkazy na „údaje“. „Informace“ nebo „údaje“ mohou zahrnovat informace, které jsou nesprávné, nepravdivé nebo nepřesné.
7. Pro ilustraci rozsahu použití zahrnuje výraz „informace“ mimo jiné:
- dokumenty s grafickými, schématickými, numerickými, symbolickými, obrazovými, digitálními, analogovými, fotografickými nebo písemnými informacemi;
- výsledky fotografování, zobrazení, kontroly, pozorování, zpracování údajů, odebírání vzorků a analýzy;
- údaje uchovávané nebo zobrazené na elektronickém, magnetickém nebo jakémkoliv jiném fyzickém nosiči;
- informace v relativním nebo absolutním vyjádření; a
- vzorky a jiné sestavy chemických látek přenášených zeminou, prachem, filtry a pomocí odběru vzorků a také vybavení včetně vybavení pro odběr a analýzu vzorků a bezpečnostního vybavení. Vzorky obsahují informace a prostřednictvím analýzy vzorků mohou poskytnout další informace.
Informace mohou být získány nebo přenášeny prostřednictvím jakéhokoliv přenosového nosiče nebo lidských smyslů. Informace mohou být získány a přenášeny pouhou přítomností osob na místě nebo povolením jejich přístupu k nim. Takto by se vybavení, objekty, oděvy a jiné osobní věci mohly stát zdroji informací.
Pracovní definice některých podob informací
8. Tyto pracovní definice, které zahrnují pouze některé podoby informací, se použijí pro účely pokynů pro nakládání s informacemi a jejich ochranu podle této politiky. Rozumí se, že tyto definice jsou dostatečně pružné, aby zajistily, že pokyny týkající se nakládání s informacemi lze účinně a prakticky použít:
- „Dokument“ by se mohl týkat širokého rozsahu různých fyzických položek zobrazujících informace nebo údaje;
- „Počítačový materiál“ zahrnuje jakýkoliv počítačový paměťový nosič nebo jednotku zpracování, jako jsou disky, pásky a diskety. Tento termín také zahrnuje přenosné počítače, které mohou být použity k záznamu informací během kontroly na místě;
- „Audio-vizuální materiál“ zahrnuje audio- a videopásky, vyvolané a nevyvolané fotografické filmy včetně negativů statických snímků a jejich pozitivů. (Papírové pozitivy statických snímků lze také považovat za dokumenty); a
- „Vzorek“ zahrnuje nosič pro sběr vzorků a všechny další informace získané nebo odvozené z analýzy.
Při použití obecných pracovních pokynů na konkrétní položky informací zahrnuté do těchto definic může dojít k jejich překrytí (například s průsvitkou pro zpětnou projekci se může nakládat jako s dokumentem nebo s audiovizuálním materiálem a s počítačovou sestavou se může nakládat jako s dokumentem nebo s počítačovým materiálem).
Důvěrnost informací podle Úmluvy
9. Základní zásada důvěrnosti stanovená odst. 2 písm. c) Důvěrnostní přílohy Úmluvy spočívá v tom, že žádné informace, které Organizace získá v souvislosti s prováděním Úmluvy, nejsou zveřejněny ani jinak uvolněny, není-li to výslovně uvedeno.
10. Zvláštní prováděcí pokyny v odst. 2 písm. a) Důvěrnostní přílohy Úmluvy stanoví, že informace jsou považovány za důvěrné, pokud:
a) je jako takové označí smluvní stát, od něhož byly získány a jehož se týkají; nebo
b) dle úsudku generálního ředitele lze důvodně očekávat, že by jejich nedovolené šíření mohlo poškodit smluvní stát, jehož se týkají, nebo mechanismy provádění této Úmluvy.
11. Při určení důvěrnosti informací generální ředitel nebo jeho* zástupce zvažují a pečlivě porovnávají tyto faktory:
- možnost, že jejich zpřístupnění poškodí smluvní stát, jakýkoliv jiný subjekt smluvního státu včetně obchodní firmy, jakéhokoliv státního příslušníka smluvního státu nebo Úmluvu či Organizaci;
- možnost, že jejich zpřístupnění poskytne zvláštní nebo selektivní výhodu jednotlivci, státu nebo jakémukoliv jinému subjektu včetně obchodní firmy;
- základní požadavek na účinnou kontrolu dodržování Úmluvy; a
- prospěch pocházející z šíření obecných informací týkajících se provádění Úmluvy za účelem podpory jejího přijetí a důvěryhodnosti.
12. Výše uvedené faktory by mohl smluvní stát zvážit také při určení toho, zda informace, které poskytuje Organizaci, obsahují důvěrné informace. Označení informací jako důvěrné neporušuje závazek smluvního státu prokazovat dodržování Úmluvy a není smluvním státem použito k zakrytí jejího nedodržování. Smluvní stát dále nemůže zabránit šíření informací, které se předávají smluvním státům v souladu s Úmluvou běžně nebo na jejich žádost stanoveným způsobem.
13. Jakmile je určeno, že informace obsahují důvěrné informace, bude nutné stanovit úroveň jejich citlivosti a rozsah přístupu k nim. To bude normálně prováděno pomocí klasifikačního systému, který je uveden v části V této politiky.
Vztah informací k Úmluvě
14. Vztah informací k účelům Úmluvy může mít dopady na to, jak se budou opatření na zachování důvěrnosti používat pro takové informace. Při provádění Úmluvy je možné rozlišit tři významné rozdíly:
- informace týkající se Organizace ke splnění jejích povinností podle Úmluvy nebo poskytnuté smluvními státy ke splnění jejich povinností podle Úmluvy;
- informace nevztahující se k cílům Úmluvy, ke kterým kontrolovaný smluvní stát povolí přístup, aby prokázal dodržování Úmluvy, nebo které byly náhodně zpřístupněny v průběhu kontrolních činností; a
- informace včetně citlivých informací, které se nevztahují k cílům Úmluvy a ke kterým kontrolovaný smluvní stát odmítne přístup v souladu se svými právy a povinnostmi podle Úmluvy.
15. Kontrolní postupy a činnosti se musí řídit tímto rozlišením. Avšak posouzení vztahu informací k účelům Úmluvy by mohlo být stanoveno operativně, jelikož charakterizace informací tímto způsobem je do značné míry závislá na jednotlivých souvislostech a okolnostech. Povinnosti chránit důvěrnost budou stanoveny ve vztahu k informacím popsaným v rámci každého z těchto rozlišení.
ČÁST IV
ZÁKLADNÍ POVINNOSTI VE VZTAHU K DŮVĚRNOSTI
1. Celkové povinnosti Organizace
1.1 OPCW obdrží od smluvních států mnoho důvěrných informací a v průběhu kontrolních činností může být vystavena dalším důvěrným informacím často citlivější povahy a může je získat. Vnitřní procesy OPCW budou vytvářet další důvěrné informace. Tato Organizace a její hlavní součásti se proto musí řídit určitými povinnostmi, aby dodržovaly důvěrnost, zejména:
a) nezveřejňovat ani jinak neuvolňovat informace získané v souvislosti s prováděním Úmluvy, není-li to v souladu s postupy uvolňování informací stanovenými v části VII této politiky;
b) navrhovat, plánovat a provádět kontrolní činnosti co nejméně rušivým způsobem tak, aby se zabránilo zpřístupnění nevýznamných informací a aby se snížilo zpřístupnění důvěrných informací na nejmenší možnou míru, pokud to umožňuje účinnou a včasnou kontrolou;
c) vyhledávat a požadovat zpřístupnění pouze informací nezbytných pro cíle Úmluvy a uvádět požadavky na informace tak co možná nejpřesněji;
d) snížit na nejmenší možnou míru přístup k důvěrným informacím nevztahujícím se k Úmluvě, které mohou být náhodně zpřístupněny během kontrolních činností, chránit je a zabránit jejich dalšímu šíření, pokud to umožňuje účinnou a včasnou kontrolu; a
e) zavést systematické postupy pro omezení šíření informací klasifikovaných jako důvěrné a přístupu k nim, řídit se těmito postupy a monitorovat je.
1.2 Povinnosti generálního ředitele
1.2.1 Úkolem generálního ředitele je výslovně primární odpovědnost za ochranu důvěrných informací. Generální ředitel musí zavést režim nakládání s důvěrnými informacemi v rámci Sekretariátu v souladu s pokyny stanovenými v Úmluvě včetně její Důvěrnostní přílohy a v této politice.
1.2.2 Generální ředitel odpovídá za dohled nad dodržováním důvěrnostního režimu v rámci Sekretariátu a musí podávat ročně hlášení o provádění režimu.
1.2.3 Generální ředitel má ústřední úlohu při řešení porušení nebo údajných porušení důvěrnosti. Toto zahrnuje zavedení postupů, kterými je nutné se řídit, a vedení vyšetřování v souladu s Postupy v případě porušení3, a ukládání kárných a disciplinárních opatření v souladu se Služebním řádem. Postupy, kterými je nutné se řídit, by měly být založeny na veškerých rozhodnutích Konference o tomto předmětu.
1.2.4 Generální ředitel může vznést požadavky, aby smluvní státy sdělily „podrobnosti o nakládání s informacemi, které jim Organizace poskytla“ (Důvěrnostní příloha, část A odst. 4), a může se poradit se smluvními státy o podobě a načasování takových požadavků v souladu s veškerými pokyny stanovenými Konferencí. Generální ředitel by například mohl požadovat od všech smluvních států pravidelná hlášení o tom, jak zacházejí s důvěrnými informacemi OPCW.
1.3 Povinnosti Sekretariátu
1.3.1 Základní povinnosti Sekretariátu týkající se důvěrnosti jsou v podstatě odvozeny od povinností Organizace a generálního ředitele. Avšak při praktickém provádění Úmluvy mají rozhodující význam vymezení, provádění a sledování povinností pracovníků Sekretariátu zajistit důvěrnost. Zvláštní povinnosti platí pro pracovníky Sekretariátu kvůli jejich zapojení do kontrolních činností a jejich následnému přístupu k civilním i vojenským důvěrným informacím, které budou zahrnovat informace zpřístupněné smluvním státem při provádění závazků vyplývajících z Úmluvy, jakož i citlivé informace nevztahující se k cílům Úmluvy v případě, že takové citlivé informace jsou zpřístupněny.
1.3.2 Kromě již nastíněných širších povinností má Sekretariát tyto konkrétní povinnosti:
a) prostřednictvím odpovídající jednotky hodnotit všechny údaje a dokumenty, které získá, s cílem určit, zda obsahují důvěrné informace;
b) zavést v rámci formálního popisu práce přesné uvedení rozsahu přístupu k důvěrným informacím potřebným pro každé pracovní zařazení;
c) uzavřít s každým pracovníkem dohodu o zachování mlčenlivosti a podle potřeby uzavřít dohodu o zachování mlčenlivosti se zmocněnými subjekty mimo rámec Organizace;
d) udržovat trvalý program odborné přípravy a informovanosti všech pracovníků o otázkách důvěrnosti a sledovat záznam každého zaměstnance o ochraně důvěrných informací jako jednoznačný prvek hodnocení jeho výkonu;
e) informovat smluvní stát o navrhovaném prověření zaměstnance pro přístup k důvěrným informacím, které se vztahují k činnostem na území tohoto smluvního státu nebo na jiném místě pod jeho jurisdikcí a kontrolou, a to nejméně třicet dnů před tím, než je takový přístup povolen; a
f) nakládat s důvěrnými informacemi a uchovávat je v podobě, která brání přímé identifikaci objektu, k němuž se vztahují, pokud to může být provedeno v souladu s účinnou kontrolou.
1.3.3 Povinnosti jednotlivých pracovníků jsou dále vymezeny dohodami o zachování mlčenlivosti, které musí každý zaměstnanec vykonávat.
1.4 Povinnosti inspekčního týmu
1.4.1 Konkrétní povinnosti členů inspekčního týmu pocházejí z tohoto:
a) inspektoři na místě mohou mít přístup k důvěrným informacím;
b) inspekční tým musí s kontrolovaným smluvním státem vyjednávat o určitých věcech týkajících se důvěrnosti, které vyžadují dohodu;4 a
c) inspekční tým se řídí svým mandátem, vypracuje plán inspekce a musí rozhodnout o zvláštních opatřeních, která budou používána během inspekce.
1.4.2 Inspekční týmy proto:
a) provádějí kontroly způsobem co nejméně rušivým a přitom umožňujícím účinné a včasné splnění jejich úkolu;
b) plánují inspekci a berou v úvahu návrhy, které může v kterékoli fázi inspekce podat smluvní stát přijímající inspekci, s cílem zajistit, že jsou chráněna citlivá zařízení nebo informace nevztahující se k chemickým zbraním;
c) plně dodržují postupy navržené k ochraně citlivých zařízení a k zabránění nedovoleného zpřístupnění důvěrných údajů;
d) požadují pouze takové informace a údaje, které jsou nezbytné pro splnění inspekčního mandátu;
e) vypracují inspekční zprávu, která obsahuje pouze skutečnosti významné pro dodržování Úmluvy;
f) chrání důvěrné informace, k nimž mají inspekční týmy přístup v průběhu inspekcí na místě a které nejsou významné pro Úmluvu, a brání jejich dalšímu šíření; a
g) respektují odmítnutí kontrolovaného smluvního státu poskytnout přístup k citlivým informacím v souladu s právy a povinnostmi smluvního státu.
2.1 Povinnosti smluvních států
2.1.1 Smluvní státy musí nakládat s informacemi, které obdrží od Organizace, v souladu s jejich stupněm citlivosti, jak je vyjádřen v jejich kategorii klasifikace. Způsob, jakým se tato povinnost plní, se bude přirozeně lišit mezi smluvními státy, avšak zpravidla by se těmto informacím mělo dostat stejné úrovně ochrany, jaká byla poskytnuta informacím se srovnatelnou národní klasifikací nebo srovnatelnou důvěrností podle národních právních systémů. Smluvní státy zavedou nebo upraví vhodná opatření pro nakládání s důvěrnými informacemi OPCW a pro jejich ochranu způsobem, který je v souladu se zásadami stanovenými v části VI této politiky.
2.1.2 Každý smluvní stát musí na požádání poskytnout podrobnosti o nakládání s informacemi, které mu Organizace poskytla. Cílem tohoto postupu je podpora obecného vzájemného ujištění smluvních států o tom, že je důvěrnost účinně zajištěna. Odpovědi smluvních států na takové požadavky by měly přinejmenším potvrdit, že normy pro nakládání s informacemi jsou v souladu s bodem 2.1.1 výše.
2.1.3 Při zajišťování důvěrnosti informací musí smluvní státy dodržovat základní povinnost prokázat dodržování Úmluvy v souladu s jejími kontrolními ustanoveními.
2.1.4 Každý smluvní stát musí pokud možno spolupracovat s generálním ředitelem a podporovat jej při vyšetřování porušení nebo údajných porušení důvěrnosti a při přijímání odpovídajících opatření v souladu s vypracovanými postupy v případě porušení, pokud by se vyšetřováním zjistilo, že k porušení došlo. Tato povinnost může zahrnovat poskytnutí podrobností o nakládání s informacemi, které smluvnímu státu poskytla Organizace, a v případě nutnosti účast smluvního státu jako jedné ze stran sporu před „Komisí pro řešení sporů týkajících se důvěrnosti“, pokud se porušení dostane před tento orgán.
2.2 Povinnosti pozorovatelů
2.2.1 Když v průběhu inspekce na výzvu souhlasí kontrolovaný smluvní stát s tím, že povolí přístup pozorovateli v souladu s částí X odst. 55 Kontrolní přílohy Úmluvy, může mít pozorovatel přístup k některým důvěrným informacím a bude mít podle toho zvláštní povinnosti ve vztahu k nakládání s nimi a k jejich ochraně. Tudíž nakládání s důvěrnými informacemi a jejich ochrana ze strany pozorovatele musí plně souhlasit se všemi příslušnými ustanoveními Úmluvy včetně Důvěrnostní přílohy a této politiky, zvláště s podrobnými ustanoveními o nakládání s důvěrnými informacemi v části VI této politiky. Protože čl. IX odst. 12 písm. a) Úmluvy uvádí, že pozorovatel je „zástupcem“ žádajícího smluvního státu, jsou takové informace také předmětem ustanovení čl. VII odst. 6, pokud jde jak o žádající smluvní stát, tak zejména o pozorovatele jako jeho zástupce, a proto se s nimi nakládá jako s důvěrnými a ve zvláštním režimu.
2.2.2 Z tohoto důvodu je žádající smluvní stát plně odpovědný a přijímá všechna potřebná opatření k zajištění toho, že pozorovatel dodržuje všechna příslušná ustanovení této politiky a že je jimi individuálně vázán, i k zajištění toho, že v případě, že pozorovatel poruší důvěrnost, jsou dostupné účinné právní nápravné prostředky a sankce srovnatelné s opatřeními přijímanými v případě, že důvěrnost poruší úřední osoba tohoto smluvního státu. Jakmile jsou důvěrné informace zpřístupněny pozorovateli nebo je pozorovatel získá, stane se také žádající smluvní stát, aniž by tím došlo ke snížení vlastní osobní odpovědnosti pozorovatele, odpovědným za nakládání s těmito informacemi a za jejich ochranu v souladu s Úmluvou a touto politikou. Pokud jde o pozorovatele, má se držet veškerých ustanovení této politiky vztahujících se k ochraně důvěrných informací a má být jimi vázán, a v tomto ohledu nečiní žádná nedovolená opatření.
ČÁST V
KLASIFIKAČNÍ SYSTÉM DŮVĚRNÝCH INFORMACÍ OPCW
1. Kategorie důvěrných informací
1.1 Všechny informace, které získala nebo vytvořila Organizace a její hlavní součásti a které byly určeny jako důvěrné, musí být klasifikovány na základě zavedených kategorií, které odpovídají úrovni citlivosti důvěrných informací. Klasifikační systém při svém použití nebude snižovat požadavek na účinnou kontrolu dodržování Úmluvy a měl by být schopen podle potřeby umožnit uvolnění obecných informací týkajících se provádění Úmluvy s dostatečně sníženou citlivostí za účelem podpory jejího přijetí a důvěryhodnosti.
1.2 Základní faktory, které se posuzují při určování úrovně citlivosti informace, jsou tyto:
a) stupeň možného poškození, které by její zpřístupnění mohlo způsobit smluvnímu státu, kterémukoliv jinému subjektu smluvního státu včetně obchodní firmy nebo státnímu příslušníku smluvního státu, nebo Úmluvě či Organizaci; a
b) stupeň možné zvláštní nebo selektivní výhody, kterou by její zpřístupnění mohlo poskytnout jednotlivci, státu nebo jakémukoliv jinému subjektu státu včetně obchodní firmy.
Tyto faktory odpovídají faktorům použitým při určování důvěrnosti informací.
1.3 Na základě těchto řídících faktorů a níže uvedených konkrétních kritérií klasifikace se důvěrné informace klasifikují do těchto kategorií v pořadí podle zvyšující se citlivosti:
- OPCW RESTRICTED
- OPCW PROTECTED
- OPCW HIGHLY PROTECTED
Předpona „OPCW“ V názvu těchto kategorií je použita pouze proto, aby usnadnila nakládání s klasifikovaným materiálem tím, že jasně identifikuje klasifikace jako klasifikace používané Organizací a brání jakémukoliv konfliktu nebo záměně s odlišnými národními klasifikačními systémy. Použití této předpony neznamená žádný zvláštní rozsah šíření.
1.4 Existuje rozdíl mezi kategorií klasifikace (která vychází z citlivosti informací) a rozsahem šíření informací (který vychází například z předmětu, ze zásady „potřeby znát“ a z konkrétního účelu, k němuž se mají informace použít). Úroveň klasifikace nebude bránit šíření informací, které výslovně vyžaduje Úmluva včetně odst. 2 písm. b) Důvěrnostní přílohy Úmluvy.
1.5 Informace nespadající do žádné z výše uvedených kategorií se považují za neklasifikované a mohou se odpovídajícím způsobem označit. Informace, které nejsou klasifikované, budou předmětem příslušné ochrany proti uvolnění ze strany Organizace a smluvních států, pokud nebudou zvláště prověřeny pro uvolnění v souladu se samostatně definovanými postupy uvolnění.
1.6 Úroveň ochrany poskytované důvěrným informacím odpovídá úrovni citlivosti, jak ji uvádí jejich kategorie klasifikace. Každý smluvní stát a Organizace chrání informace klasifikované OPCW pocházející z Organizace i ze smluvních států v souladu s jejich úrovní citlivosti, jak ji vyjadřuje jejich kategorie klasifikace.
Kategorie klasifikace OPCW RESTRICTED
KRITÉRIUM:
1.7 Tato kategorie zahrnuje informace, jejichž nedovoleným zpřístupněním by byla dotčena účinnost nebo důvěryhodnost Úmluvy nebo by byly dotčeny zájmy smluvního státu nebo obchodního či státního subjektu nebo státního příslušníka smluvního státu.
PŘÍKLADY:
1.8 Pokud není uvedeno jinak v důsledku vyšší nebo nižší citlivosti dotčených údajů, mohly by být klasifikovány jako OPCW RESTRICTED tyto formy informací, když je získá nebo jakýmikoliv prostředky vytvoří Organizace:
a) počáteční a roční zprávy a deklarace poskytované smluvními státy podle článků III, IV, V a VI a v souladu s Kontrolní přílohou Úmluvy, pokud smluvní státy původu považují tyto dokumenty za dokumenty této úrovně citlivosti;
b) obecné zprávy o výsledcích a účinnosti kontrolních činností; a
c) informace, které se mají dodat všem smluvním státům v souladu s jinými ustanoveními Úmluvy.
1.9 Další informace, které mají být klasifikovány jako OPCW RESTRICTED a s nimiž má být tak nakládáno, mohou zahrnovat: běžnou důvěrnou korespondenci mezi smluvními státy a Sekretariátem a interní pracovní dokumenty Organizace, které nejsou zvlášť citlivé. Mohou také zahrnovat informace týkající se interních procesů a rozhodování Sekretariátu a jiné řídící nebo administrativní informace, pokud by otevřené zpřístupnění těchto informací mohlo omezovat účinnost provádění Úmluvy Organizací.
ŠÍŘENÍ:
1.10 Informace OPCW RESTRICTED, které se musí běžně poskytovat smluvním státům v souladu s odst. 2 písm. b) Důvěrnostní přílohy Úmluvy, se šíří v souladu s tím.
Kategorie klasifikace OPCW PROTECTED
KRITÉRIUM:
1.11 Tato kategorie zahrnuje informace, jejichž nedovolené zpřístupnění může značně poškodit účinnost a důvěryhodnost Úmluvy nebo zájmy smluvního státu nebo obchodního či státního subjektu nebo státního příslušníka smluvního státu.
PŘÍKLADY:
1.12 Pokud není uvedeno jinak v souladu s vyšší nebo nižší citlivostí, mohly by být klasifikovány jako OPCW PROTECTED tyto formy informací, když je získá nebo jakýmikoliv prostředky vytvoří Organizace:
a) počáteční a roční zprávy a deklarace poskytované smluvními státy podle článků III, IV, V a VI a v souladu s Kontrolní přílohou Úmluvy, pokud smluvní státy původu považují tyto dokumenty za dokumenty této úrovně citlivosti;
b) nezveřejněné technologické informace o výrobních procesech a objektech a technické informace o průmyslových výrobcích;
c) méně citlivé nebo obecnější informace týkající se obchodních transakcí a cenových faktorů průmyslových procesů a výroby;
d) podrobné počáteční inspekční zprávy včetně informací o odlišnostech nebo nehodách v objektech a inspekční zprávy;
e) údaje a informace týkající se plánování inspekcí Sekretariátem a cílů inspekce pro určitý objekt;
f) dohody o objektu a jakékoliv přílohy k nim; a
g) informace ohledně ověření a hodnocení informací obsažených v deklaracích, v dohodách o objektu a v inspekčních zprávách.
Pokud se takové informace nepovažují za významné pro kontrolu dodržování Úmluvy, bude se s nimi obyčejně zpočátku nakládat jako s OPCW HIGHLY PROTECTED, dokonce ještě předtím, než bude určena jakákoliv formální klasifikace, jak je uvedeno v bodu 1.17 této části.
ŠÍŘENÍ:
1.13 Informace OPCW PROTECTED, které se musí běžně poskytovat smluvním státům v souladu s odst. 2 písm. b) Důvěrnostní přílohy Úmluvy, se šíří v souladu s tím.
Kategorie klasifikace OPCW HIGHLY PROTECTED
KRITÉRIUM:
1.14 Tato kategorie zahrnuje citlivé důvěrné informace, jejichž nedovolené zpřístupnění by vážně poškodilo účinnost a důvěryhodnost Úmluvy nebo její cíle a účel nebo by z hlediska národní bezpečnosti nebo obchodního tajemství vážně poškodilo zájmy smluvního státu nebo obchodního či státního subjektu nebo státního příslušníka smluvního státu.
PŘÍKLADY:
1.15 Pokud není uvedeno jinak v souladu s nižší citlivostí, mohly by být klasifikovány jako OPCW HIGHLY PROTECTED tyto formy informací, když je získá nebo jakýmikoliv prostředky vytvoří Organizace:
a) počáteční a roční zprávy a deklarace poskytované smluvními státy podle článků III, IV, V a VI a v souladu s Kontrolní přílohou Úmluvy, pokud smluvní státy původu považují tyto dokumenty za dokumenty této úrovně citlivosti;
b) vzorky odebrané z kontrolovaných míst a vzorky vrácené z určených laboratoří a výsledky analýzy vzorků;
c) zvláště citlivé důvěrné informace obzvláště poskytnuté smluvním státem; a
d) důvěrné informace, k nimž se normálně vyžaduje přístup nebo jež se poskytují dobrovolně či náhodně pouze během vlastního provádění inspekce na místě, jako:
- provozní schémata;
- fotografie, plány a schémata areálu;
- zvláštní údaje týkající se technologických procesů a jejich parametrů;
- analytické údaje o vzorcích odebraných na místě a analyzovaných na místě;
- komerčně citlivé tržní informace, jako je podrobný seznam zákazníků a jim prodaná jednotlivá množství; a
- jiné podrobné, vysoce specifické technické, obchodní nebo národně-bezpečnostní informace.
Pokud se takové informace nepovažují za významné pro kontrolu dodržování Úmluvy, bude se s nimi obyčejně zpočátku nakládat jako s OPCW HIGHLY PROTECTED, dokonce ještě předtím, než bude určena jakákoliv formální klasifikace, jak je uvedeno v bodu 1.17 níže.
1.16 Ve většině scénářů inspekcí mohou být vysoce citlivé informace uvedené v bodu 1.15 písm. d) výše, které mohou nebo nemusí mít národní klasifikaci důvěrnosti, ponechány v kontrolovaném objektu a jsou pouze dostupné pro použití na místě během inspekce. Když se takové informace neodnášejí z místa a přístup k nim je omezený, nebude se tedy používat žádný proces klasifikace OPCW v rámci Sekretariátu. Přesto inspekční tým během kontrolních činností dá těmto informacím přinejmenším takovou úroveň ochrany, jaká se poskytuje informacím OPCW HIGHLY PROTECTED. Kategorie klasifikace takových informací by měla být co možná nejvíce upřesněna v dohodách o objektu.
1.17 Citlivé důvěrné informace nevztahující se ke kontrole dodržování Úmluvy, které nějaký člen inspekčního týmu náhodně odhalí nebo sebere, se v žádné podobě nezaznamenávají a nejsou dále šířeny. Když je k takovým citlivým informacím během kontrolních činností poskytnut přístup, musí každý člen inspekčního týmu dát těmto informacím přinejmenším takovou úroveň ochrany, jaká se poskytuje informacím OPCW HIGHLY PROTECTED, dokud nebo pokud neupřesní kontrolovaný smluvní stát nakládání s nimi nebo úroveň jejich citlivosti. V takovém případě může kontrolovaný smluvní stát označit počáteční klasifikaci (jak je uvedeno v bodu 2.5 této části) takových informací během inspekce nebo v dohodě o objektu. V případě, že se takové citlivé informace dostanou nedopatřením nebo na základě dohody s kontrolovaným smluvním státem do Sekretariátu, jsou klasifikovány jako OPCW HIGHLY PROTECTED a chráněny podle toho, pokud kontrolovaný smluvní stát neuvede jinak.
ŠÍŘENÍ:
1.18 Informace OPCW HIGHLY PROTECTED, které se musí běžně poskytovat smluvním státům v souladu s odst. 2 písm. b) Důvěrnostní přílohy Úmluvy, se šíří v souladu s tím.
2. Pravomoc klasifikovat
2.1 Pro informace, které byly určeny jako klasifikované a které se předávají Sekretariátu nebo jsou jím vytvořeny, se povinně musí použít režim klasifikace v souladu s výše uvedenými kategoriemi a pokyny pod přímou pravomocí generálního ředitele. Tento režim bude zahrnovat interní postup pro udržení shody klasifikace dokumentů vytvořených v rámci Sekretariátu a pro konzultace o této klasifikaci a v případě nutnosti pro její schválení.
2.2 Klasifikaci těchto informací zavedou tyto orgány:
a) v případě důvěrných informací poskytovaných smluvním státem má tento smluvní stát pravomoc označit počáteční kategorii klasifikace;
- když poskytuje smluvní stát informace, které se jeví jako důvěrné, aniž uvede úroveň citlivosti, bude generální ředitel nebo jeho zástupce povinen použít prozatímní kategorii klasifikace a podle toho s těmito informacemi nakládat. Bude mít povinnost rychle konzultovat se smluvním státem původu, aby potvrdil, změnil nebo odstranil tuto prozatímní klasifikaci; a
b) v případě důvěrných informací vytvořených Sekretariátem odpovídá za přiřazení prozatímní klasifikace jejich původce. Generální ředitel nebo jeho zástupce má pravomoc a povinnost přidělit těmto informacím konečnou klasifikaci.
2.3 Jakýkoliv dokument vytvářený v rámci Organizace, který obsahuje důvěrné informace, by měl prozatímně klasifikovat jeho původce. Při určení kategorie klasifikace pro nový dokument vytvářený v rámci Organizace by měl jeho původce věnovat patřičnou pozornost úrovni citlivosti, která již byla zavedena pro dokumenty nebo informace uchovávané Organizací a která se vztahuje k tomuto novému dokumentu.
2.4 Smluvní státy by při označování kategorie klasifikace důvěrných informací měly vzít v úvahu jejich úroveň citlivosti a odpovídající kritéria stanovená pro každý druh kategorie a popsaná v pododstavcích 1.7, 1.11 a 1.14 výše. Výše uvedenými ilustrativními příklady forem informací, které mohou být klasifikovány do každé z kategorií, není dotčena primární pravomoc smluvního státu stanovit klasifikaci důvěrných informací, které poskytuje.
Pravomoc klasifikovat v průběhu inspekcí
2.5 V průběhu inspekce nebo při přípravě dohody o objektu může kontrolovaný smluvní stát označit počáteční klasifikaci důvěrných informací, přičemž vezme v úvahu úroveň citlivosti a odpovídající kriteria klasifikace. Tato počáteční klasifikace bude okamžitě účinná při provádění inspekce a při předávání důvěrných informací Sekretariátu po dokončení inspekce. V případech, kdy kontrolovaný smluvní stát zpřístupní některému členu inspekčního týmu citlivé důvěrné informace, aniž stanoví jejich formální klasifikaci, nebo když se takové informace některému členu inspekčního týmu odhalí, ponese tento člen odpovědnost za nakládání s těmito informacemi jako s OPCW HIGHLY PROTECTED, pokud kontrolovaný smluvní stát neuvede jinak.
3. Doba trvání klasifikace
3.1 Klasifikace stanovená pro určitou informaci bude zpravidla platit, dokud nebude výslovně změněna nebo odstraněna v souladu s pokyny stanovenými pro změnu a zrušení klasifikace. Při poskytování důvěrných informací může smluvní stát uvést dobu trvání klasifikace, která má pro dané informace platit. Není-li uvedeno nic, předpokládá se, že je doba neomezená.
3.2 V zájmu udržení uskutečnitelné a účinné ochrany důvěrných informací, zlepšení účinné kontroly dodržování a chápání celého systému kontroly a zmenšení archivních fondů dříve citlivých materiálů, může být třeba, aby smluvní státy, generální ředitel a ostatní původci takových dokumentů v rámci Organizace mimo jiné stále přezkoumávali označení důvěrnosti a další používání kategorií klasifikace za účelem zrušení nebo snížení klasifikace nebo uvolnění.
3.3 Klasifikace informací a její trvání se může přezkoumávat zejména v kontextu s programem nakládání se záznamy Organizace. Při provádění takového programu může občas generální ředitel požadovat písemný souhlas smluvních států původu při zrušení klasifikace záznamů v souladu s dohodnutými postupy. U důvěrných informací vytvořených Sekretariátem přezkoumává občas generální ředitel přiřazené klasifikace fondů důvěrných informací. Pokud se informace vztahují k jakémukoliv smluvnímu státu, bude potřeba, aby tento smluvní stát dal před ukončením doby trvání klasifikace svůj písemný souhlas. V tomto ohledu bude zaveden postup vnitřního přezkumu.
4. Změna kategorie klasifikace
Změna klasifikace důvěrných informací
4.1 Pravomoc změnit klasifikaci důvěrné informace bude stejná jako pravomoc uvedená v bodu 2.2 písm. a) a v bodu 2.2 písm. b) této části pro určení původní klasifikace této informace. Zejména klasifikace informace dodané smluvním státem není změněna bez písemního souhlasu tohoto smluvního státu. Toto pravidlo bude také platit pro takové informace, které jsou obsaženy v dokumentech vytvořených v rámci Organizace.
4.2 Smluvní státy, které vytvořily nebo obdržely informaci klasifikovanou OPCW, a vedoucí zaměstnanci sekretariátu (vedoucí odborů a vyšší) používající takovou informaci mohou požádat o změnu kategorie klasifikace pro tuto informaci. Taková žádost by měla být založena na jasné pracovní potřebě a mělo by se s ní pracovat v souladu s následujícími ustanoveními.
4.3 Když smluvní stát, který vytvořil informaci klasifikovanou OPCW, žádá o změnu klasifikace, tento požadavek se splní. Generální ředitel se může před potvrzením změny poradit s tímto smluvním státem o následcích navrhované změny.
4.4 Když existuje v souladu s bodem 4.2 výše žádost o změnu kategorie klasifikace důvěrné informace, která byla vytvořena Sekretariátem, generální ředitel nebo jeho zástupce se při určování řídí kriterii stanovenými pro použití kategorií klasifikace vzhledem k uvedené pracovní potřebě.
4.5 O změnu klasifikace informací vytvořených Sekretariátem se může žádat, když se informace změní, doplní nebo přepracuje tak, aby se vytvořil podstatný rozdíl v citlivosti. Například návrh zprávy o dodržování Úmluvy může mít větší citlivost než konečné znění, nebo může být v přepracované verzi inspekční zprávy určené k širšímu rozeslání vypuštěn citlivý materiál. Při provádění změn klasifikace budou použity zásady stanovené výše, pokud Úmluva neuvádí jinak.
Zrušení klasifikace důvěrných informací
4.6 Ustanovení uvedená výše pro změnu klasifikace důvěrných informací platí také pro zrušení jejich klasifikace. Především klasifikace informace dodané smluvním státem není zrušena bez písemného souhlasu tohoto smluvního státu. Navíc se při rozhodování o zrušení klasifikace důvěrných informací postupuje podle těchto pokynů:
a) pokud se navrhuje zrušení klasifikace důvěrných informací pocházejících ze Sekretariátu a vztahujících se ke smluvnímu státu způsobem, který ovlivnil jejich původní klasifikaci, získá generální ředitel výslovný písemný souhlas smluvního státu se zrušením klasifikace; a
b) u důvěrných informací pocházejících ze Sekretariátu posoudí generální ředitel (nebo jeho zástupce) přinejmenším stejné aspekty, které vzal v úvahu, když označoval informace jako důvěrné.
4.7 Zrušení klasifikace důvěrných informací samo o sobě neznamená, že jsou k dispozici pro veřejné uvolnění. Uvolnění jakýchkoliv informací včetně dříve důvěrných informací, jejichž klasifikace byla zrušena, mimo Organizaci bude vyžadovat samostatný proces konzultací a schválení v souladu s částí VII této politiky. Toto bude také platit pro informace poskytované smluvním státům Organizací podle klasifikace OPCW.
ČÁST VI
OBECNÉ ZÁSADY NAKLÁDÁNÍ S DŮVĚRNÝMI INFORMACEMI A JEJICH OCHRANY
1. Úvod
1.1 Tato část stanoví zásady, jimiž se Organizace řídí při poskytování přístupu k informacím určeným jako důvěrné a při jejich pravidelném šíření a jimiž se řídí s tím spojené postupy nakládání s důvěrnými informacemi a jejich ochrany. To zahrnuje předávání důvěrných informací v rámci Organizace (včetně jejích hlavních součástí), a předávání důvěrných informací zmocněným zástupcům smluvních států. Pokyny pro veřejné či jiné uvolnění informací mimo Organizaci a smluvní státy jsou uvedeny v části VII.
1.2 Tyto zásady se mají použít při podrobném vypracovávání všech postupů týkajících se nakládání s důvěrnými informacemi včetně Inspekčního manuálu OPCW, Deklarační příručky a Manuálu postupu v oblasti důvěrnosti (MCP). Na základě těchto zásad se v administrativní směrnici vydávané generálním ředitelem stanoví další praktické postupy. Zásady obsažené v této části platí pro všechny činnosti Organizace v rámci Sekretariátu a jiných orgánů Organizace, jakož i při jejich jednání se smluvními státy. Vyžaduje se, aby smluvní státy, které obdrží od Organizace důvěrné informace, tyto důvěrné informace chránily v souladu s povinnostmi podle čl. VII odst. 6 Úmluvy a odstavce 4 Důvěrnostní přílohy Úmluvy. Smluvní státy by proto měly zavést nebo upravit vhodná opatření pro nakládání s důvěrnými informacemi OPCW a pro jejich ochranu způsobem, který je v souladu s těmito zásadami.
1.3 Důvěrnostní příloha Úmluvy stanoví dvě zásady, jimiž se řídí přístup k důvěrným informacím a jejich šíření v rámci Organizace:
- přístup k důvěrným informacím je upraven v souladu s jejich klasifikací; a
- v rámci Organizace se důvěrné informace šíří výhradně na základě potřeby je znát (Důvěrnostní příloha, odst. 2 písm. h).
1.4 Z těchto základních zásad vyplývá za prvé, že úrovní citlivosti důvěrných informací se budou řídit postupy, kterými se zpřístupňují příjemcům, a prostředky používané k jejich ochraně; a za druhé, že zmocnění příjemci důvěrných informací budou určeni v souladu se svou prokázanou nezbytnou potřebou je znát, která se vztahuje k účelům Úmluvy. Důležitým činitelem při řízení šíření důvěrných informací je rozsah přístupu poskytnutý smluvním státům: v tomto kontextu se prvořadá a bezpodmínečná potřeba je znát určuje podle požadovaných údajů, které mají být poskytnuty všem smluvním státům s cílem ujistit je o pokračujícím dodržování Úmluvy jinými smluvními státy (Důvěrnostní příloha, odst. 2 písm. b). Proto musí být poskytnut přístup k příslušným důvěrným informacím vymezeným tímto ustanovením s cílem posloužit nejdůležitějšímu cíli řádné transparentnosti a zvýšení vzájemné důvěry mezi smluvními státy.
1.5 Konkrétní rozsah přístupu spojený s určitou důvěrnou informací je spíše výslovně určen než mlčky předpokládán a jsou provedeny konkrétní praktické kroky s cílem chránit je proti neoprávněnému či nedovolenému přístupu. Přísnost určení rozsahu dovoleného přístupu a požadované úrovně a intenzity ochrany před nedovoleným přístupem se řídí podle klasifikace těchto důvěrných informací. Avšak sama úroveň klasifikace neurčuje rozsah přístupu ke klasifikovaným informacím, ale jednoduše způsob, kterým se s nimi má nakládat a chránit je před nedovoleným zpřístupněním.
2. Přístup, šíření a ochrana
2.1 Rozsah přístupu k důvěrným informacím je úplný soubor možných příjemců zmocněných získat nebo uchovávat tyto informace; šíření je proces aktivního předávání těchto informací jejich zmocněným příjemcům. Pojem „přístup“ k informacím tudíž znamená povolení jednotlivci získat nebo uchovat tyto informace. Šíření důvěrných informací je umožněno použitím ochranných opatření v souladu s úrovní citlivosti informací, takže se šíří v rozsahu nutném pro provádění Úmluvy bez zbytečného nebo nedovoleného zpřístupnění. Šíření důvěrných informací všem zmocněným příjemcům v rámci Organizace se tudíž musí bez ohledu na úroveň klasifikace uskutečňovat za přijetí odpovídajících ochranných opatření. V této souvislosti je potřebné si všimnout, že smluvní státy mají podle čl. VII odst. 6 Úmluvy povinnost s důvěrnými informacemi, které obdrží podle Úmluvy, nakládat ve zvláštním režimu.
2.2 Proto se mají vypracovat podrobné ochranné postupy a opatření s cílem dovolit přístup k důvěrným informacím jednotlivým pracovníkům Sekretariátu nebo smluvnímu státu v souladu s potřebou je ve svém zařazení znát nebo v souladu s určitým ustanovením Úmluvy, a přitom bránit všem ostatním v přístupu s přísností a úsilím, které odpovídají citlivosti informací stanovené jejich klasifikací. Poskytnutí důvěrných informací Konferenci a Výkonné radě vychází z obecných zásad šíření důvěrných informací.
Zásada potřeby znát
2.3 Zásada potřeby znát je řídící zásadou při určování rozsahu přístupu a příjemců šíření informací. V rámci Organizace neexistuje žádné absolutní právo dostávat důvěrné informace: žádný jednotlivý pracovník Sekretariátu a žádný člen jakéhokoliv orgánu Organizace není oprávněn z moci samotného postavení nebo úrovně k tomu, aby měl přístup k jakýmkoliv jednotlivým důvěrným informacím OPCW.
2.4 Přístup k důvěrným informacím se normálně povoluje na základě individuálního posouzení i v souladu s určením potřeby je ve svém zařazení znát. Existuje však nepodmíněná nutnost přístupu smluvních států k některým informacím v souladu s odst. 2 písm. b) Důvěrnostní přílohy Úmluvy a toto i související ustanovení by se mělo považovat za ustanovení zakládající nezpochybnitelnou potřebu každého smluvního státu znát tyto informace, aby se mohl ujistit o pokračujícím dodržování Úmluvy jinými smluvními státy.
2.5 V rámci Sekretariátu jsou v rozumných mezích hlavním činitelem pro určení potřeby pracovníka znát důvěrné informace a následně rozsahu dovoleného přístupu k nim jeho konkrétní zařazení nebo úkoly jemu vymezené.
2.6 Generální ředitel má primární odpovědnost za zabezpečení ochrany důvěrných informací (Důvěrnostní příloha, odstavec 2). Z tohoto důvodu je generální ředitel, s výhradou ustanovení Úmluvy, konečným rozhodcem při určení potřeby znát ve vztahu k jakýmkoliv jednotlivým důvěrným informacím.
Správa šíření a postupy nakládání
2.7 Generální ředitel pověří Úřad důvěrnosti a bezpečnosti (OCS) celkovým dohledem nad správou ustanovení o důvěrnosti. Generální ředitel se může rozhodnout, že přenese určité záležitosti vztahující se k důvěrnosti na ředitele OCS. Konečná odpovědnost v oblasti důvěrnosti zůstává na generálním řediteli.
2.8 Po určení rozsahu dovoleného přístupu k důvěrným informacím na základě zásady potřeby znát je přístup povolen prostřednictvím podrobných postupů nakládání stanovených pro Organizaci s cílem zajistit, aby způsob přístupu a úroveň poskytované ochrany odpovídaly použité klasifikaci. Každý přístup pracovníka Sekretariátu k fyzickému nosiči uchovávajícímu důvěrné informace je řízen na základě potřeby znát a eviduje se, a tato evidence se uchovává. V případě, že se takový přístup uskutečňuje prostřednictvím elektronického systému údajů, je stanoven postup pro připojení a odpojení zmocněných pracovníků s cílem zajistit, aby žádný jednotlivec nemohl získat přístup jménem jiného pracovníka. OCS bude dohlížet na běžné fungování těchto postupů nakládáním s informacemi.
Určení rozsahu přístupu a šíření důvěrných informací smluvním státům
2.9 Existují různé okolnosti, kdy bude Sekretariát potřebovat určit povolený rozsah přístupu a následně šířit důvěrné informace smluvním státům. Ve všech případech je řídící zásadou zásada stanovená v odst. 2 písm. b) Důvěrnostní přílohy Úmluvy, a jsou zavedeny postupy s cílem zajistit, že se plní požadavky tohoto ustanovení. Z tohoto důvodu se běžně poskytují smluvním státům údaje, které tyto smluvní státy požadují s cílem ujistit se o pokračujícím dodržování této Úmluvy jinými smluvními státy. Dodržují se zvláště postupy řízení a prověřování informací, aby se zajistilo, že se informace, které se musí poskytovat všem smluvním státům v souladu s odst. 2 písm. b) Důvěrnostní přílohy Úmluvy, se řádně poskytují bez další potřeby porady či schválení v rámci Sekretariátu.
2.10 V případě poskytnutí určitých důvěrných informací smluvnímu státu za určitým účelem, když se nejedná o podání zvláštního požadavku na šíření podle Úmluvy, ale účel se vztahuje ke konkrétnější potřebě znát (jako např. v průběhu vyjasňování podle čl. IX odst. 3 - 7 Úmluvy nebo při řešení sporů podle článku XIV Úmluvy), platí obecné pravidlo, že generální ředitel nebo jediný vyšší úředník, na něhož byla tato pravomoc zvláště přenesena v rámci primární odpovědnosti generálního ředitele, po konzultaci a po potvrzení potřeby znát dá zvláštní povolení k navrhovanému přístupu, se souhlasem každého smluvního státu, k němuž se informace vztahují nebo jenž tyto informace poskytl. Generální ředitel je vždy informován o jakémkoliv výkonu této pravomoci.
2.11 Způsob poskytování důvěrných informací smluvnímu státu Organizací vychází z potřeby nepřetržité ochrany na úrovni odpovídající citlivosti informací. Smluvní stát přijímající informace je na oplátku povinen poskytnout takovým důvěrným informacím zvláštní nakládání odpovídající úrovni jejich citlivosti a na požádání poskytne podrobnosti o nakládání s informacemi, které mu poskytla Organizace.
Povolení přístupu jiným zmocněným příjemcům přidruženým k Organizaci
2.12 Může se stát, že bude potřebné šířit důvěrné informace OPCW určitým zmocněným subjektům či jednotlivcům, kteří stojí mimo rámec Sekretariátu, ale jsou nedílnou součástí provádění konkrétních funkcí Organizace stanovených v Úmluvě. Generální ředitel stanoví přísný režim, jímž se řídí tento přístup, a v souladu s odstavcem 2 Důvěrnostní přílohy Úmluvy si podrží primární odpovědnost za jakýkoliv přístup schválený podle tohoto režimu. Každý takový navrhovaný přístup musí být výslovně povolen generálním ředitelem nebo jediným vyšším úředníkem, na něhož byla tato pravomoc podle režimu a pod přímou odpovědností generálního ředitele přenesena, a to až poté, co byla pro navrhovaného příjemce jasně stanovena potřeba důvěrné informace v jeho zařazení znát. Generální ředitel je vždy informován o jakémkoli výkonu této pravomoci.
- Sekretariát informuje smluvní stát o každém takovém přístupu těchto zmocněných subjektů či jednotlivců k důvěrným informacím týkajícím se území smluvního státu či jakéhokoliv jiného místa pod jeho jurisdikcí nebo kontrolou. Jako podmínka takového přístupu se požaduje zvláštní dohoda o zachování mlčenlivosti, která stanoví ochranu důvěrnosti, a tato dohoda je závazná pro každého jednotlivce, který v ní je označen za zmocněného příjemce informací. Jako předběžné opatření může být provedeno ohodnocení úrovně ochrany, kterou má navrhovaný příjemce informací zajistit důvěrným informacím.
- Výše uvedená zásada platí pro přepravu vzorků do určených laboratoří v režimu stanoveném podle části II odst. 56 Kontrolní přílohy Úmluvy. Může také mimo jiné platit pro jakýkoliv přístup k důvěrným informacím OPCW požadovaný zmocněným odborníkem (takovým, který může být jmenován podle čl. IX odst. 4 písm. e) Úmluvy nebo podle části XI odst. 8 Kontrolní přílohy Úmluvy) k výkonu jeho úřední funkce.
- V případě přístupu k důvěrným informacím ze strany zmocněných subjektů či jednotlivců mimo rámec Sekretariátu, je takový přístup přísně omezen na nejmenší míru nezbytnou pro výkon funkcí, které jsou nedílnou součástí provádění Úmluvy.
2.13 Každá osoba, jíž byl povolen přístup k důvěrným informacím OPCW v souladu s tímto ustanovením, odpovídá za zajištění toho, aby každá osoba mimo rámec Sekretariátu, které následně zpřístupní takové informace, měla potřebu je ve svém zařazení znát a také písemné povolení generálního ředitele nebo zástupce (jak je uvedeno v bodu 2.12 výše) povolující potřebný přístup.
Určení rozsahu přístupu k důvěrným informacím v rámci Sekretariátu
2.14 Přístup k důvěrným informacím OPCW v rámci Sekretariátu je povolen pouze těm, pro něž je takový přístup nezbytný k plnění stanovených služebních povinností. Při určení potřeby znát v rámci Sekretariátu se věnuje pečlivá pozornost formálnímu popisu práce pracovníka a uvedenému rozsahu přístupu k důvěrným informacím. Při povolování přístupu k informacím OPCW PROTECTED a OPCW HIGHLY PROTECTED se požaduje výslovný odkaz na konkrétní služební funkce zaměstnance. Dovolený rozsah přístupu k důvěrným informacím klasifikovaným jako OPCW HIGHLY PROTECTED se vyjadřuje písemně na základě individuálního posouzení.
2.15 Vede se evidence těch zaměstnanců, jejichž služební povinnosti s sebou nesou pravidelný přístup k důvěrným informacím týkajícím se každého smluvního státu. Sekretariát informuje smluvní stát o návrzích poskytnout konkrétnímu zaměstnanci přístup k důvěrným informacím týkajícím se území tohoto smluvního státu nebo jakéhokoliv jiného místa pod jeho jurisdikcí či kontrolou. Dotčený smluvní stát je informován nejméně třicet dnů před potvrzením přístupu. Jakékoliv jmenování pracovníků nebo změny v personální struktuře nebo funkcích, které povedou k přístupu k důvěrným informacím týkajícím se smluvních států, se musí oznámit dotčeným smluvním státům nejméně třicet dnů předem.
2.16 Pouze někteří vedoucí pracovníci jsou zmocněni povolit přístup k důvěrným informacím jiným pracovníkům pod jejich dohledem. Generální ředitel vytvoří administrativní směrnici, která určí příslušná kritéria přísně podle zásady potřeby znát. Povolení přístupu je v každém z případů podmíněno určením toho, že obsah má přímý význam pro vymezené povinnosti navrhovaného příjemce informací, přičemž každý takový přístup vždy podléhá přezkumu generálního ředitele. V případě nejistoty ohledně statutu potřeby znát“ navrhovaného příjemce informací na základě jeho zařazení či úkolu je nutné se poradit s vedoucím pracovníkem, který odpovídá za dohled nad příjemcem informací.
3. Zásady nakládání s důvěrnými informacemi a jejich šíření
Šíření důvěrných informací
3.1 Šíření důvěrných informací je třeba odlišit od procesu uvolňování informací Organizací. Obecně se šíření důvěrných informací vztahuje k dovolenému zpřístupnění těchto informací v rámci Organizace včetně všech jejích orgánů a vládám smluvních států, včetně vládních organizací a zmocněných subjektů či jednotlivců v rámci smluvních států, jichž se týká fungování Úmluvy, když je toto zpřístupnění důležité pro konkrétní služební úkoly nebo je v souladu s ustanoveními Úmluvy o poskytování informací smluvním státům. Pokud jde o „uvolnění” informací Organizací5, je tento proces a přesný rozsah jeho použití definován v části VII této politiky.
Získávání, sběr a vytváření důvěrných informací
3.2 Organizace nepřetržitě používá zvláštní postupy nakládání s důvěrnými informacemi a jejich ochrany od jejich prvního získání, sběru nebo vytvoření a při všech následných činnostech během jejich šíření. Organizace získává, sbírá a vytváří informace6, které mohou být důvěrné, několika způsoby:
a) informace poskytují Organizaci smluvní státy:
- v souladu s jejich povinnostmi předložit deklarace a požadavky na ohlašování stanovenými podle Úmluvy;
- během formálního postupu stanoveného podle Úmluvy, jako jsou postupy zahrnuté v článku IX Úmluvy; a
- při předávání dalších informací vztahujících se k provádění Úmluvy;
b) jiné informace týkající se provádění Úmluvy ve smluvním státě může předávat Sekretariátu tento smluvní stát;
c) informace může předávat Sekretariátu nebo jinému orgánu Organizace zástupce smluvního státu během formálního postupu stanoveného podle Úmluvy, jako jsou postupy zahrnuté v článku IX Úmluvy;
d) informace získává nebo sbírá inspekční tým během inspekce na místě;
e) informace vytvoří zaměstnanci Sekretariátu slučováním nebo jiným zpracováním jiných informací, například během analyzování vzorků nebo sestavování inspekčních zpráv. Vytvořené informace mohou čerpat z informací původně poskytnutých smluvními státy nebo je zdvojovat, nebo mohou používat pouze informace ze Sekretariátu. Slučování informací nebo provádění analýzy může vytvořit důvěrné informace, které mají vyšší úroveň citlivosti než jejich původní zdroje.
3.3 Když Organizace přijímá informace z kteréhokoliv z těchto zdrojů, přebírá zvláštní povinnosti patřičně je chránit a nakládat s nimi. Původní příjemce nebo původce informací je především povinen zajistit, aby byl jasně určen důvěrný obsah a aby tam byla použita správná klasifikace, a to v případě potřeby po poradě s OCS. Důvěrné informace, které sestavují nebo slučují zaměstnanci sekretariátu a které čerpají z důvěrných informací pocházejících od smluvních států, mají zpravidla přinejmenším takovou klasifikaci, kterou označil smluvní stát, pokud nedošlo ke snížení úrovně citlivosti informací se souhlasem smluvního státu původu nebo pokud nebyla určena vyšší úroveň citlivosti. Jakoukoliv odchylku od tohoto pravidla povoluje generální ředitel nebo k tomu zmocněný pracovník. Generální ředitel k tomu zmocnil ředitele OCS.
3.4 Informace vytvořené v rámci Sekretariátu (jako jsou analytické a jiné zprávy, politické dokumenty, profily, dopisy, memoranda), které obsahují důvěrné informace, zpočátku klasifikuje a označuje jejich původce v souladu s jejich citlivostí na takové úrovni, která je přinejmenším tak vysoká jako nejcitlivější klasifikace zdrojového materiálu, z něhož byly odvozeny nebo který byl použit při sloučení. Pokud došlo následně ke zvýšení úrovně citlivosti nad úroveň původního zdrojového materiálu, použije se vyšší úroveň klasifikace.
3.5 Informace včetně informací označených jako důvěrné, které předává Organizaci smluvní stát, musí být poskytnuty oficiálním zástupcem tohoto smluvního státu. Sekretariát zavede postup evidence za účelem zaznamenání příjmu takového materiálu a jeho oficiálního zdroje a tímto postupem se bude řídit.
3.6 Klasifikaci informací, které Sekretariátu poskytuje smluvní stát, pravděpodobně ve většině případů již určil tento smluvní stát vzhledem ke své primární pravomoci klasifikace. Přitom by měl smluvní stát vzít v úvahu úroveň citlivosti a odpovídající kritéria stanovená pro každou kategorii klasifikace v části V této politiky. Pokud smluvní stát poskytuje Sekretariátu informace, které se jeví jako důvěrné, avšak bez označení úrovně citlivosti, použije se prozatímní kategorie klasifikace, jak je uvedeno v části V bodu 2.2 této politiky.
3.7 Celková povinnost chránit informace po prvním zpřístupnění Organizaci a patřičně s nimi nakládat je zvláště důležitá tehdy, když se informace sbírají během inspekcí na místě, jako je sběr poznatků specifických pro místo nebo odběr vzorků. Konkrétní zásady nakládání s důvěrnými informace a pro jejich ochranu během inspekcí jsou odpovídajícím způsobem stanoveny v odstavci 6 této části.
Postupy nakládání pro ochranu důvěrných informací
Obecné pokyny pro nakládání a ochranu
3.8 Jednotliví pracovníci za žádných okolností nehovoří o důvěrných záležitostech ani je nezpřístupňují, když nemají kontrolu nad bezpečností informací a jejich prostředí. Generální ředitel stanoví v administrativní směrnici konkrétní postupy za účelem zabránění nedovolenému přístupu a zpřístupnění v rozhovoru či prostřednictvím telekomunikačních médií, přičemž úroveň fyzických nebo jiných ochranných opatřeních odpovídá úrovni citlivosti informací vyjádřené jejich klasifikací. Skutečné použití schváleného užití telekomunikací pro přenos důvěrných informací je omezeno na případy jasné operativní nutnosti.
3.9 S výhradou povinnosti zabránit nedovolenému přístupu mohou pracovníci Sekretariátu zpřístupnit důvěrné informace nebo o nich hovořit se:
a) zmocněnými pracovníky Sekretariátu se stanovenou potřebou znát důvěrné informace;
b) osobami, které nejsou pracovníky Sekretariátu a kterým byl povolen přístup podle ustanovení bodů 2.12 a 2.13 této části, jako jsou zmocnění odborníci nebo zmocnění pracovníci určené laboratoře, kteří jsou jednotlivě zavázáni dohodami o zachování mlčenlivosti; v takovém případě se množství zpřístupňovaných informací omezuje na nejmenší možnou míru a každá taková informace se poskytuje na základě potřeby ji znát, přesto by měla postačovat pro usnadnění úkolu, pro který byl povolen přístup k důvěrným informacím; a
c) zmocněnými zástupci smluvního státu, jehož se informace týkají, kteří mají jasné oprávnění k takovému zpřístupnění, jak je výslovně stanoveno ustanovením Úmluvy, nebo pro které bylo stanoveno jiné zmocnění a potřeba znát důvěrné informace.
3.10 Generální ředitel vydá administrativní směrnice stanovící podrobné praktické postupy nakládání s následujícími kategoriemi fyzických nosičů za účelem zajištění ochrany důvěrných informací, které každý takový nosič nese, při všech operacích nakládání a uchovávání a OCS dohlíží na provádění těchto směrnic:
- dokumenty včetně písemností a spisů;
- počítačové materiály;
- audiovizuální materiály; a
- vzorky.
Tyto administrativní směrnice mají za cíl vytvoření praktických mechanismů zajištění toho, že jsou dodržovány všechny zásady stanovené v tomto dokumentu.
3.11 Pro důvěrné informace, které se vztahují konkrétně ke kontrolovaným nebo deklarovaným objektům, se používá kódový systém a s tím spojené jejich uchovávání s cílem zabránit přímé identifikaci jakéhokoliv objektu, k němuž se takové informace vztahují, v co možná největší míře umožňující přitom účinnou kontrolu.
4. Zvláštní postupy nakládání s důvěrnými informacemi
Značení důvěrných informací
4.1 Za účelem řádného nakládání s důvěrnými informacemi OPCW se všechny dokumenty a nosiče pro uchovávání informací jasně označují v souladu s pokyny pro značení stanovenými v administrativní směrnici vydané generálním ředitelem a prováděné pod dohledem OCS. Základem značení budou tři kategorie klasifikace, z nichž jedna by měla být jasně použita na každý nosič nesoucí informace určené jako důvěrné:
- OPCW RESTRICTED
- OPCW PROTECTED
- OPCW HIGHLY PROTECTED
4.2 Každý jednotlivý dokument musí být jasně označen podle nejvyšší úrovně citlivosti materiálu, který obsahuje. Pokud by to mohlo usnadnit následné uvolnění nebo šíření méně citlivých částí dokumentu, může být použita zásada značení po částech (odstavcích) tak, aby se oddíly v rámci dokumentu označily klasifikací podle jednotlivých úrovní citlivosti a celý dokument byl jasně označen nejvyšší úrovní citlivosti. Nebo mohou být všechny důvěrné informace obsaženy v důvěrné příloze k jinak neklasifikovanému dokumentu s tím, že celý dokument by byl jasně označen nejvyšším stupněm citlivosti.
4.3 Důvěrnostní příloha Úmluvy stanoví, že všechny údaje a dokumenty, které získá Sekretariát, jsou nejdříve posuzovány z hlediska důvěrného obsahu (odst. 2 písm. b)) a že pokud je důvěrný, jsou takové údaje a dokumenty klasifikovány (odst. 2 písm. d)); tento proces je v souladu s právem jakéhokoliv smluvního státu označit informace, které poskytuje, jako důvěrné. Útvar Sekretariátu, který přijímá daný dokument, bude pro tento úkol odpovídajícím útvarem a, když je to považováno za nutné, bude z tohoto důvodu s pomocí OCS zavádět postupy k zajištění toho, aby všechny informace s možným důvěrným obsahem, které byly získány mimo Sekretariát, byly vyhodnoceny a aby byla jasně označena jakákoliv nutná klasifikace. Určení klasifikace, která má být použita, a pravomoci klasifikovat musí být v souladu s klasifikačním systémem OPCW. V případech, kdy se informace jeví jako důvěrné, ale původně nebyly jasně označeny svým původcem, provede odpovídající označení útvar v případě nutnosti spolu se stanovením prozatímní kategorie klasifikace. Jakákoliv takto použitá prozatímní klasifikace by měla být okamžitě potvrzena, změněna nebo zrušena po poradě s původcem informací.
4.4 Požaduje se, aby všechny důvěrné informace vytvořené na Sekretariátu byly jasně označeny svým původcem v souladu s prozatímní kategorií klasifikace odpovídající jejich citlivosti. Úroveň této klasifikace musí být určena v souladu s klasifikačním systémem OPCW. Vedoucí odboru musí dohlížet na řádné značení interně vytvořených důvěrných materiálů v rámci celkové koordinace a pravomoci OCS.
4.5 Informace vytvořené inspektory na základě informací, které jim poskytl kontrolovaný smluvní stát, jako jsou inspekční zprávy nebo jejich části, jsou označeny klasifikací, která se shoduje s úrovní citlivosti, jakou uvedl smluvní stát. V případech, kdy je úroveň citlivosti takových informací nejasná, se s informacemi nakládá jako s OPCW HIGHLY PROTECTED, dokud se nevyjasní jejich úroveň citlivosti prostřednictvím konzultací s kontrolovaným smluvním státem.
Archivování a vedení záznamů
4.6 Sekretariát v souladu s administrativní směrnicí vydanou generální ředitelem a prováděnou pod dohledem OCS stanoví postupy archivování a vedení záznamů k zajištění toho, aby se evidoval interní pohyb a archivování důvěrných informací. Tyto postupy zaznamenávají poskytnutí veškerých takových důvěrných informací jakékoliv osobě, agentuře nebo subjektu v rámci Sekretariátu i mimo něj včetně jejich poskytnutí zástupcům smluvních států.
4.7 Všechny důvěrné informace by měly být uchovávány a interně rozesílány způsobem, který eviduje každého pracovníka, který měl k nim přístup, a datum a čas přístupu. Sekretariát také stanoví dodatečné postupy vedení záznamů s cílem zajistit nepřetržité monitorování informací OPCW HIGHLY PROTECTED a určit, kdo měl nebo právě má takové informace v držení.
Kopírování důvěrných informací
4.8 Kopírování informací znamená jejich množení způsobem, který vytváří další případný nebo možný přístup k informacím. Při kopírování důvěrných informací by měl být počet kopií co nejmenší a odpovídat schválenému rozsahu přístupu a následného šíření. Pracovník odpovědný za kopírování informací musí zajistit, že všechny kopie kopírovaného dokumentu mají jasně odpovídající značení.
4.9 Klasifikované informace se budou kopírovat pouze za spořádaných a kontrolovatelných podmínek. Informace OPCW HIGHLY PROTECTED se mohou kopírovat pouze po získání evidovaného souhlasu zmocněného vedoucího pracovníka, a to jiného, než je pracovník, který bude informace kopírovat, nebo na základě zvláštního trvalého příkazu. Takový souhlas může stanovit, že se kopírování musí provádět pod dohledem jiného pracovníka. Počet kopií se musí zaznamenat a každá kopie se musí očíslovat. Kopie by se měly rozdávat schváleným příjemcům s tím, že se toto předání eviduje. Jakékoliv přebytečné kopie nebo kopie, které se již nepoužívají, se vrátí pracovníkovi archivu, který je archivuje nebo zničí s tím, že tento úkon eviduje.
4.10 Informace poskytované smluvním státům v souladu s odst. 2 písm. b) Důvěrnostní přílohy Úmluvy, které jsou však důvěrné, se běžně kopírují a šíří v souladu s požadavky smluvních států a v souladu s administrativní směrnicí vydanou generálním ředitelem. V případě informací OPCW PROTECTED a OPCW HIGHLY PROTECTED by se měl uchovávat záznam o počtu vytvořených kopií a o příjemci (příjemcích) každé kopie.
Likvidace a zničení důvěrných informací
4.11 Administrativní směrnice vydaná generálním ředitelem stanoví pro Sekretariát postupy nakládání s cílem zajistit bezpečnou likvidaci a zničení materiálů obsahujících důvěrné informace. Tyto postupy zahrnují:
- technické metody zničení nebo likvidace pro všechny kategorie nosičů;
- evidenci zničeného nebo zlikvidovaného materiálu;
- postupy svědčení při ničení a likvidaci; a
- požadavky na ohlašování pro vysoce klasifikované materiály poskytované smluvními státy.
Přenos důvěrných informací
4.12 Přenos důvěrných informací v listinné a v elektronické podobě do Sekretariátu a z něho probíhá v souladu s úrovní citlivosti informací a řídí se přísnými postupy stanovenými v administrativní směrnici vydané generálním ředitelem. Tyto postupy zahrnují:
- pokyny pro bezpečné odesílání důvěrných informací poštou nebo jejich přenos z klávesnice a jejich bezpečné osobní převážení; a
- postupy pro bezpečný přenos telefonicky, telefaxem a jinými telekomunikačními systémy.
4.13 Tato pravidla musí u každé šířené důvěrné informace zajistit, aby:
- informace byla doručena na místo určení;
- přístup k jakýmkoliv přenášeným údajům měli pouze zmocnění uživatelé; a
- příjemce zprávy si mohl ověřit, že odesilatelem je zmocněná osoba.
4.14 Administrativní směrnice vydaná generálním ředitelem bude popisovat normy stanovené pro bezpečný komunikační systém vytvořený pro Systém řízení informací (IMS), a tento komunikační systém bude použit v inspekčním manuálu.
Zabezpečení důvěrných informací
4.15 Pracovníci a jiné osoby zmocněné v souladu s body 2.12 a 2.13 výše, kteří používají důvěrné informace nebo odpovídají za jejich úschovu, musí přijmout veškerá bezpečnostní opatření k tomu, aby zabránili úmyslnému nebo náhodnému přístupu osob, které nejsou zmocněny, k těmto informacím. Toto zahrnuje přinejmenším dodržování všech postupů a splnění všech norem zavedených v rámci Organizace pro nakládání s důvěrnými informacemi a pro jejich ochranu a zajištění nepřetržité ochrany během jejich šíření.
4.16 Důvěrné informace se nesmějí používat nebo umísťovat tak, aby byly vystaveny nebo zpřístupněny jednotlivcům, kteří nejsou zmocněni mít k takovým informacím přístup. Generální ředitel jmenoval OCS k zavedení postupů s cílem zajistit, aby pracovníci Sekretariátu řádně nakládali s důvěrnými informacemi. Generální ředitel zajistí, aby se tyto postupy prováděly v plném rozsahu, aby se zjistila a ohlásila všechna jejich porušení a aby se ukládaly odpovídající disciplinární sankce v souladu s částí IX této politiky.
Fyzická ochrana a uložení
4.17 Generální ředitel stanoví v administrativní směrnici opatření pro fyzickou bezpečnost kanceláří, laboratoří, prostor pro uložení informací, počítačových nosičů a audiovizuálních materiálů klasifikovaných jako důvěrné, jakož i normy pro fyzická zařízení pro uložení v rámci Sekretariátu, včetně zámků a bezpečnosti zajištěných prostor, archivních skříní a zapečetěných schránek. Tato opatření zahrnují postupy pro omezení přístupu do budov OPCW a jiných míst a pro evidenci přítomnosti návštěvníků a pracovníků v pracovní době i po ní. Postupy zahrnují zvláštní opatření pro vstup do zvláště citlivých prostor v rámci budovy (budov) OPCW a jiných míst, jako jsou prostory pro uložení důvěrných informací, kancelářské prostory, kde se pracuje se zpracováním a validací deklarací a inspekčními zprávami, operační středisko a laboratoř OPCW.
4.18 Důvěrné informace jsou bezpečně uloženy v prostorách Organizace. Některé údaje nebo dokumenty mohou být uloženy rovněž u národního orgánu smluvního státu. Citlivé informace, zejména fotografie, plány a další dokumenty, které jsou potřebné pouze pro inspekci konkrétního objektu, mohou být uzamčeny v tomto objektu (Důvěrnostní příloha Úmluvy, odst. 2 písm. e)).
4.19 Uložení důvěrných informací OPCW u národního orgánu smluvního státu nebo v kontrolovaném objektu by se mělo pokud možno shodovat s minimálními standardy, které používá Sekretariát.
Přemístění důvěrných informací z prostor OPCW
4.20 V administrativní směrnici vydané generálním ředitelem jsou stanoveny postupy nakládání s důvěrnými informacemi při jejich přemístění z prostor OPCW, mezi kontrolovanými místy a Organizací a mezi Organizací a zástupci smluvních států. Jakékoliv takové přemístění se uskuteční pouze pro účely vztahující se k provádění Úmluvy a pouze v co nejmenším rozsahu nutném pro provádění povolených služebních funkcí.
Ztráta důvěrných informací
4.21 V administrativní směrnici vydané generálním ředitelem jsou stanoveny postupy zahrnující případ ztráty nebo podezření na ztrátu důvěrných informací OPCW, včetně ztráty u inspektora, u pracovníka Sekretariátu nebo u zástupce smluvního státu, jakož i ztrátu při přepravě. Takové postupy zahrnují požadavky na ohlašování, vyšetřování a konzultace s dotčenými smluvními státy. Protože ztráta nebo podezření na ztrátu ukazují na možné porušení důvěrnosti, musí se uplatňovat postupy zabývající se porušením nebo údajným porušením důvěrnosti.
5. Postupy nakládání pro jednotlivé informační nosiče
5.1 Postupy nakládání s důvěrnými informacemi stanovené v odstavci 4 výše platí pro všechny důvěrné informace bez ohledu na nosič, na němž se uchovávají; následující dodatečné postupy se týkají informací přenášených na konkrétních druzích nosičů.
Audiovizuální materiál
5.2 Administrativní směrnice stanoví postupy pro nakládání s audiovizuálním materiálem obsahujícím důvěrné informace, přičemž stanoví úrovně ochrany v souladu s kategoriemi klasifikace a řídí se přesně postupy stanovenými pro nakládání s dokumenty obsahujícími důvěrné informace.
Důvěrné informace v počítačích a počítačovém materiálu
5.3 Musí se kontrolovat přístup ke všem místům OPCW a klíčovým složkám IMS, jako jsou servery a velkokapacitní paměti. Veškerý hardware v důvěrné části IMS a zvláště pracovní stanice, servery a uživatelská koncová zařízení se chrání nejen proti krádeži nebo trestnému poškození, ale také proti nedovolenému fyzickému přístupu a pokusům o manipulaci. Kromě toho jsou pod dohledem a evidují se údržbářské a opravárenské činnosti na hardwaru důvěrné části IMS. Přístup k takovému hardwaru, jako jsou servery, tiskárny, zálohovací zařízení a jiná výstupní zařízení, je omezen na pracovníky s odpovídajícím prověřením.
5.4 Postupy pro ochranu údajů uložených v důvěrné části IMS a jakýchkoli jiných systémů elektronického zpracování údajů nebo pamětí obsahují tyto prvky:
- opatření pro kontrolu přístupu proti uživatelům, kteří nejsou zmocněni, nebo proti nedovolenému externímu přístupu;
- oddělení souborů a údajů různých uživatelů; a
- prověřování činností uživatele včetně přístupu do databází a změn parametrů operačního systému a systémových souborů. Zvláště se eviduje jakýkoliv přístup pracovníka k počítačovým souborům obsahujícím důvěrné informace a tyto záznamy se pravidelně prověřují.
5.5 Postupy počítačového zabezpečení údajů, dokumentů a informací poskytnou podrobné pokyny pro ochranu důvěrnosti při tvorbě, nakládání, značení, zálohování a likvidaci všech forem počítačových souborů, počítačových dokumentů a jiných dokumentů vztahujících se k úkolům, jako je správa systému a řízení a provoz počítačové bezpečnosti.
5.6 S počítačovým materiálem (včetně přenosných paměťových nosičů jako diskety) a s důvěrnými informacemi uloženými v Systému řízení informací OPCW se musí nakládat a musí se chránit v souladu s postupy nakládání a uložení podporovanými podrobnými technickými návody stanovenými generálním ředitelem v administrativní směrnici.
Vzorky z inspekcí na místě
5.7 Část II odst. 55 Kontrolní přílohy Úmluvy upravuje odesílání vzorků odebraných během inspekcí pro analýzu mimo objekt do určených laboratoří. Proces odebírání vzorků se svou podstatou vztahuje ke kontrole dodržování Úmluvy, avšak takové vzorky mohou také náhodou nést a potenciálně poskytovat jiné informace, které se samotné přímo nevztahují ke kontrole. Z tohoto důvodu zahrnuje inspekční manuál postupy zajištění ochrany důvěrnosti vzorků přepravovaných k analýze mimo objekt do určených laboratoří.
5.8 Vypracování a provádění režimu zavedeného podle části II odst. 56 Kontrolní přílohy Úmluvy pro odběr vzorků, zacházení s nimi, jejich přepravu a analýzu je založen na požadavcích ochrany důvěrnosti během přepravy do určených laboratoří a uložení v nich. Tento režim se zaměří na konkrétní problém, že by se v procesu analýzy vztahující se k dodržování mohly získat další důvěrné informace nevztahující se k dodržování. Na další problémy spojené s důvěrností se zaměřují postupy evidence vzorků stanovené podle části II odst. 57 Kontrolní přílohy Úmluvy a s tím spojené postupy informování kontrolovaného smluvního státu o tom, že určené laboratoře po dokončení analýzy vzorky zničily nebo je vrátily Sekretariátu pro odpovídající konečné nakládání. Vyžaduje se, aby určené laboratoře uzavřely zvláštní dohody o zachování mlčenlivosti potvrzující povinnosti stanovené podle režimu, kterým se řídí proces odběru a analýzy vzorků.
6. Nakládání s důvěrnými informacemi a jejich ochrana během kontrolních činností na místě
Kontrolní postupy
6.1 Důvěrnostní příloha Úmluvy a dřívější části této politiky stanoví základní zásady nakládání s důvěrnými informacemi a jejich ochrany během inspekcí. Týkají se informací získaných nebo sebraných během kontroly dodržování i jiných informací nevztahujících se k cílům Úmluvy, které mohou být zpřístupněny v průběhu kontrolních činností. Inspekční manuál OPCW má stanovit podrobné postupy založené na těchto zásadách včetně potřebných postupů používání a ochrany údajů, dokumentů a souborů a rozsahu přístupu k nim při provádění inspekcí, které budou v souladu s požadavky Důvěrnostní přílohy Úmluvy a s funkčními požadavky na inspektory v terénu. Ty musí vzít v úvahu funkční požadavky na ochranu údajů uložených v přenosných zařízeních a obecné postupy stanovené pro přepravu a uložení důvěrných informací.
6.2 Klíčovým praktickým prvkem pro ochranu důvěrných informací během inspekcí jsou inspekční postupy, použití vybavení a proces porady v rámci inspekčního týmu a se zástupci kontrolovaného smluvního státu. Inspekční postupy stanoví jasnou hierarchickou linii komunikace v rámci inspekčního týmu s cílem umožnit porady o problémech, které vzniknou v souvislosti s důvěrností, a o tom, k čemu mají být použity důvěrné informace. V souladu s touto strukturou probíhají během jednání o dohodě o objektu, během předinspekční informační porady a během provádění počáteční inspekce a následných inspekcí porady mezi zástupci kontrolovaného smluvního státu, kontrolovaného objektu a inspekčního týmu s cílem jasně stanovit úroveň přístupu, který má být povolen každému členu inspekčního týmu, a to, jak se má nakládat se zpřístupněnými nebo sebranými důvěrnými informacemi. V případě inspekce na výzvu je pozorovatel povinen plně dodržovat důvěrnost všech informací, ke kterým byl poskytnut přístup v souladu s ustanoveními Úmluvy o inspekci na výzvu, a podle toho s takovými informacemi nakládá.
Hodnocení a klasifikace důvěrných informací
6.3 Postup klasifikace stanovený v části V bodu 2.5 této politiky se použije pro informace sebrané v průběhu inspekce. Takové informace jsou v souladu s tímto postupem ihned hodnoceny z hlediska důvěrnosti a poté jim je udělena počáteční klasifikace a poskytnuta řádná ochrana v souladu s jejich citlivostí s odvoláním na dohodu o objektu a ve shodě se zástupci kontrolovaného smluvního státu. Pokud před inspekcí neexistuje příslušná dohoda, měl by inspekční tým vyzvat kontrolovaný smluvní stát, aby pokud možno vždy navrhl kategorii klasifikace veškerých důvěrných informací zpřístupněných v průběhu inspekce. V případě, že se citlivé důvěrné informace zpřístupní členu inspekčního týmu nebo je člen inspekčního týmu odhalí bez jakéhokoliv uvedení jejich kategorie klasifikace, vyžaduje klasifikační systém, aby se s nimi nakládalo a aby byly chráněny jako OPCW HIGHLY PROTECTED, pokud kontrolovaný smluvní stát nestanoví jinak. Obecně platí, že v případě pochybností nebo nejistoty by nakládání s důvěrnými informace a jejich ochrana měly být na nejpřísnější možné úrovni a porady o dalším zpřístupnění a šíření dokonce i v rámci inspekčního týmu musí pro určení rozsahu přístupu plně dbát zásady potřeby znát. Pokud sebrané informace obsahují důvěrné informace nevztahující se k Úmluvě, budou vyžadovat zvláštní nakládání, jak je uvedeno v příslušném bodu níže.
Kontrola na místě: ochrana nevýznamných důvěrných informací
6.4 Tato politika stanoví jasné zásady, kterými se řídí ochrana důvěrných informací, které nejsou významné pro dodržování Úmluvy, a stanoví v tomto směru konkrétní povinnosti.7 Z tohoto důvodu se musí kontrolní činnosti navrhovat, plánovat a provádět tak, aby se zabránilo zbytečnému zpřístupnění důvěrných informací a aby se usilovalo o zabránění zpřístupnění takových informací, které se nevztahují k dodržování Úmluvy ve smyslu jakéhokoliv inspekčního mandátu, v souladu s účinným a včasným plněním kontrolních povinností. Tyto zásady také vyžadují, aby se nevyhledávaly, nezaznamenávaly ani neuchovávaly důvěrné informace nevztahující se k dodržování Úmluvy: během jakékoliv inspekce je základní povinností každého člena inspekčního týmu a zvláště jeho vedoucího zajistit, aby k tomu nedošlo. Připouští se však, že během kontrolních činností může dojít k tomu, že se jiné důvěrné informace, které se samy o sobě nevztahují k účelu inspekce, seberou nebo zaznamenají v různých podobách (jak je stanoveno v definici „informací“ v části III této politiky)8 prostřednictvím položek, jako je schválené inspekční vybavení, oděvy inspektorů a osobní věci. V případě, že jsou takové informace během inspekčních činností zpřístupněny, nejsou dále v žádné podobě šířeny, dokonce ani v rámci inspekčního týmu, a jsou vráceny kontrolovanému smluvnímu státu nebo zničeny pod jeho dohledem.
6.5 Důvěrnostní příloha Úmluvy stanovuje, že smluvní státy během kontrolních činností „mohou přijímat taková opatření, která považují za nezbytná k ochraně důvěrnosti, za předpokladu, že plní své závazky prokazovat dodržování této Úmluvy v souladu s příslušnými články a Kontrolní přílohou Úmluvy “9. Inspekční týmy jsou mimo jiné povinny „vzít v úvahu návrhy, které v kterékoliv fázi inspekce smluvní stát podrobený inspekci případně učiní k zajištění ochrany citlivých zařízení nebo informací, které nemají vztah k chemickým zbraním“.10 „Inspekční týmy přísně dodržují ustanovení příslušných článků a příloh, jimiž se řídí provádění inspekcí. Plně dodržují postupy určené k ochraně citlivých zařízení a k zamezení prozrazení důvěrných údajů.“11
6.6 S výhradou úplného procesu porad s kontrolovaným smluvním státem během inspekce i po ní (jak je stanoven pro inspekce na výzvu v části X odst. 61 Kontrolní přílohy Úmluvy), odpovídá Organizace za potvrzení kontrolovanému smluvnímu státu, že informace shromážděné v souladu s ustanoveními Úmluvy v průběhu kontrolních činností se vztahují k dodržování Úmluvy ve smyslu inspekčního mandátu. Inspekční tým musí chránit veškeré informace shromážděné během inspekce v souladu s úrovní klasifikace, kterou pro ně předepisuje kontrolovaný smluvní stát. Kontrolovaný smluvní stát nesmí v rámci stávajících povinností ve vztahu k prokázání dodržování Úmluvy namítat proti začlenění informací do předběžných zjištění inspekce, když po úplných poradách trvá inspekční tým na tom, že se vztahují k dodržování Úmluvy ve smyslu inspekčního mandátu.
6.7 U veškerých informací shromážděných během inspekce ale nezahrnutých do materiálu uvedeného v seznamu a okopírovaného poskytnutého kontrolovanému smluvnímu státu se má za to, že se nevztahují k inspekčnímu mandátu, a musí se s nimi nakládat tak, jak je uvedeno v bodu 6.4 výše. Uznává se zásada, že členové inspekčního týmu dodržují omezení přístupu a šíření, jako jsou omezení dohodnutá jako součást řízeného přístupu v případě inspekce na výzvu, a že žádné informace, které smluvní stát považuje za důvěrné, ale jejichž kopii nedostal, neopustí inspekční místo bez jeho souhlasu. Aniž je dotčena povinnost smluvního státu prokázat dodržování, zahrnují postupy provádění výše uvedených zásad mimo jiné:
- dodatečné vyčištění inspekčního vybavení;
- výměnu oděvů před a po určité kontrolní činnosti;
- odložení osobních věcí před vstupem do určitých prostor;
- přepravu zasaženého vybavení společně zapečetěného do Sekretariátu k dekontaminaci pod dohledem zástupce kontrolovaného smluvního státu, pokud je to požadováno;
- ponechání na místě oddělitelných částí nesoucích důvěrné informace nevztahující se k Úmluvě; nebo
- ponechání vybavení na místě po prozkoumání všech dalších možností včetně těch uvedených výše.
Tyto postupy se nezneužívají a zavádějí se případně v souladu s právním rámcem dodržujícím imunitu stanovenou podle části II odst. 11 písm. d) Kontrolní přílohy Úmluvy.
6.8 Žádný postup, který je používán v souladu s těmito zásadami, nebrání ani nezdržuje kontrolní činnosti prováděné podle inspekčního mandátu a v souladu s ustanoveními Úmluvy.
ČÁST VII
POSTUPY UVOLŇOVÁNÍ INFORMACÍ ORGANIZACÍ OPCW
1. Obecně
1.1 Tato část této politiky stanoví zásady, kterými se řídí postupy, jež má Organizace používat při uvolňování jakýchkoli informací, které v souvislosti s prováděním Úmluvy má. „Uvolnění“ informací Organizací se vztahuje ke schválenému zpřístupnění informací mimo rámec samotné Organizace (včetně všech jejích hlavních součástí) a mimo rámec vlád smluvních států (konkrétně mimo vládní organizace a zmocněné subjekty nebo osoby, kterých se v rámci smluvních států týká fungování Úmluvy). Obdobně se těmito zásadami řídí uvolňování informací OPCW jakékoli jiné mezinárodní organizaci, vládě nesmluvního státu, soukromým nebo státním organizacím nevztahujících se k provádění Úmluvy nebo jakémukoliv jednotlivci, který není zaměstnancem Organizace ani pro ni nepracuje na základě smlouvy, ani není žádným smluvním státem zmocněn ve vztahu k provádění Úmluvy.
1.2 Při provádění Úmluvy nastanou případy, kdy Organizace bude potřebovat uvolnit informace, aby splnila své povinnosti. Uvolnění může být zcela veřejné nebo může mít omezený rozsah podle konkrétních okolností. Nutnost uvolnit informace může nastat jak pro neklasifikované tak pro klasifikované informace. Žádné informace, které Organizace získala nebo vytvořila v souvislosti s prováděním Úmluvy, nejsou zveřejněny ani jinak uvolněny, pokud se tak děje v souladu s těmito pokyny.
2. Veřejné uvolnění informací
2.1 Generální ředitel může veřejně uvolnit informace, které nejsou označeny jako důvěrné (včetně dříve důvěrných informací, jejichž klasifikace byla zrušena v souladu s částí V body 4.6 a 4.7 této politiky) a které patří do jedné z těchto kategorií:
a) všeobecné informace o průběhu provádění Úmluvy, které neobsahují materiál vztahující se konkrétně k nějakému smluvnímu státu. To nezahrnuje konkrétní informace o inspekčních činnostech prováděných ve smluvním státu nebo pro něj plánovaných. Tyto druhy informací, které se mohou uvolnit veřejně podle tohoto ustanovení, budou uvedeny v seznamu schváleném Konferencí; tento seznam by mohl zahrnovat podrobnosti o požadavcích a formách deklarace, všeobecnou nebo vzorovou dokumentaci, souhrn informací o celkovém programu kontroly a techniku a metodiku kontroly používanou při inspekcích na místě;
b) faktické organizační informace o Organizaci s výjimkou informací, které se týkají bezpečnosti Organizace nebo personálních záležitostí a soukromí pracovníků Sekretariátu; nebo
c) informace vztahující se ke smluvnímu státu, které jsou neklasifikované a u kterých tento smluvní stát zvláště žádal, aby byly veřejně uvolněny, nebo s tím souhlasil.
2.2 Generální ředitel zváží jednotlivé žádosti o veřejné uvolnění informací a rozhodne o nich za předpokladu, že splňují podmínky předcházejícího odstavce. Požadavky jdoucí nad rámec těchto parametrů se předkládají k rozhodnutí Výkonné radě nebo Konferenci.
2.3 Všechny kontakty mezi pracovníky Sekretariátu a médii podléhají této politice, zvláště část VII této politiky (včetně těchto postupů stanovených pro veřejné uvolnění informací) a Politice OPCW v oblasti vztahů s médii a s veřejností. Generální ředitel vydá administrativní směrnici, kterou se řídí mediální politika, v souladu s těmito pokyny politiky veřejného uvolňování informací.
3. Omezené nebo neveřejné uvolnění informací
3.1 Mohou nastat případy, kdy je nutné12 uvolnit informace mimo Organizaci způsobem, který neodpovídá úplnému veřejnému uvolnění. To může zahrnovat uvolnění informací mezinárodní organizaci nebo vládní organizaci pouze pro oficiální účel a za určitých podmínek. Takové neveřejné uvolnění se může použít pro důvěrné informace označené klasifikací OPCW nebo pro informace, jejichž klasifikace byla zrušena, jakož i pro neklasifikované informace. Důvěrné informace označené klasifikací OPCW se uvolní pouze tehdy, když generální ředitel potvrdí, že se v organizaci přijímající informace může dodržovat odpovídající ochrana a kontrola. Generální ředitel uzavře s potenciálními organizacemi přijímajícími informace dohodu nebo ujednání o zacházení s klasifikovanými informacemi a o jejich ochraně.
3.2 Omezené nebo neveřejné uvolnění informací by mohlo nastat:
a) když se Výkonná rada rozhodne předložit otázku nebo záležitost přímo Valnému shromáždění Organizace spojených národů a Radě bezpečnosti Organizace spojených národů v souladu s čl. VIII odst. 36 Úmluvy;
b) když se Konference rozhodne předložit záležitost Valnému shromáždění Organizace spojených národů a Radě bezpečnosti Organizace spojených národů v souladu s čl. XII odst. 4 Úmluvy; nebo
c) když se Konference nebo Výkonná rada rozhodne požádat o stanovisko Mezinárodní soudní dvůr s povolením Valného shromáždění Organizace spojených národů v souladu s čl. XIV odst. 5 Úmluvy.
3.3 Omezené nebo neveřejné uvolnění informací, které nejsou označeny klasifikací OPCW, může povolit generální ředitel za předpokladu, že tyto informace spadají do kategorií stanovených v bodu 2.1 této části. Požadavky na uvolnění informací neoznačených klasifikací OPCW ale jdoucí nad rámec těchto parametrů se předkládají k rozhodnutí Výkonné radě nebo Konferenci.
3.4 Když se pro důvěrné informace navrhuje omezené nebo neveřejné uvolnění, jsou rozsah a podmínky takového uvolnění přísně v souladu s potřebami provádění Úmluvy. Stále musí platit zásada potřeby znát, kterou se řídí šíření informací.
3.5 Pokud se důvěrné informace týkají určitého smluvního státu a tento smluvní stát výslovně požaduje jejich uvolnění nebo s ním souhlasí, potom může uvolnění proběhnout bez další konzultace. Ve všech ostatních případech se pro uvolnění důvěrných informací mimo Organizaci vyžaduje rozhodnutí Konference nebo Výkonné rady. I když žádost o rozhodnutí o takovém uvolnění je možné podat kterémukoliv z orgánů, bude takový požadavek běžně součástí obecného politického rozhodnutí Konference nebo Výkonné rady o předložení související záležitosti externímu subjektu v souladu s Úmluvou, a tak by rozhodnutí o uvolnění bylo přijato stejným orgánem, který posuzuje obecnou politickou otázku.
3.6 Rozhodnutí schválit takové uvolnění by mělo být založeno na:
a) výslovném určení, že zamýšlený příjemce informací má jasnou potřebu znát důvěrné informace v souladu se svou úlohou při provádění Úmluvy; a
b) určení toho, že zamýšlené uvolnění informací odpovídá potřebám Úmluvy.
3.7 Když vznikne zjevná nutnost uvolnit důvěrné informace, připraví generální ředitel návrh na uvolnění informací pro konzultace a přezkum dotčenými stranami. Požaduje se, aby se formulace navrhovaného uvolnění plně zabývala faktory pro určení důvěrnosti a klasifikace. Pokud je to možné, jsou informace navrhované k uvolnění zpracovány do méně citlivé podoby, aby se zabránilo zpřístupnění důvěrných informací nevztahujících se k účelu uvolnění. V tomto případě by se měl použít proces zrušení nebo změny klasifikace. Pokud byly důvěrné informace získány od smluvního státu nebo se jej týkají, požaduje se, aby generální ředitel nebo jeho zástupce zmocněný pro tuto funkci získal písemný souhlas tohoto smluvního státu s navrhovaným uvolněním. Odepření takového souhlasu nevyužije smluvní stát k tomu, aby se vyhnul plnění svých povinnosti podle Úmluvy.
3.8 Při přípravě návrhu uvolnění může generální ředitel navrhnout, aby byly s uvolněním spojeny zvláštní podmínky nebo omezení rozsahu, s cílem zajistit, aby se uvolnění soustředilo na svůj konkrétní účel spojený s prováděním Úmluvy. Některá omezení rozsahu nebo podmínky, které je možné použít, jsou:
a) přístup k důvěrným informacím pouze dočasně, například po dobu trvání schůzky nebo po dobu trvání konzultace;
b) upřesnění, že informace jsou pouze pro oficiální použití;
c) žádost o zvláštní nakládání, jako je požadavek informace po určité době zničit nebo vrátit;
d) zvláštní kontroly některých citlivých částí důvěrných informací; a
e) vizuální zobrazení důvěrných informací, jako je promítání během schůzky.
3.9 Po konzultaci s dotčenými stranami bude návrh na uvolnění předložen k rozhodnutí Výkonné radě nebo Konferenci.
ČÁST VIII
ADMINISTRATIVA
Generální ředitel
1. Generální ředitel stanoví režim ochrany důvěrných informací a nakládání s nimi v rámci Organizace v souladu se zásadami stanovenými v Důvěrnostní příloze Úmluvy a v této politice a dohlíží na provádění a kontrolu tohoto režimu. Za tímto účelem vydá generální ředitel administrativní směrnice vyžadované touto politikou a dohlíží na jejich provádění.
2. Generální ředitel má primární odpovědnost za prosazování tohoto režimu a pověří odpovídající útvary Sekretariátu určitými úkoly pro provádění režimu v souladu s touto politikou. Ve výjimečných případech může generální ředitel přenést určitou pravomoc v oblasti provádění režimu důvěrnosti na omezený počet vedoucích pracovníků Sekretariátu s výhradou určitých omezení stanovených v této politice13. Generální ředitel také osobně dohlíží na jednání těchto útvarů a nadále je osobně odpovědný za opatření prováděná jeho zástupci při výkonu jeho pravomoci.
Administrativa režimu důvěrnosti v Sekretariátu
3. Režim důvěrnosti platí pro činnost všech částí Sekretariátu. OCS pomáhá přijímajícím útvarům Sekretariátu při přezkumu údajů a dokumentů, které získal Sekretariát, s cílem zjistit, zda obsahují důvěrné informace. Přitom používá pokyny stanovené v odst. 2 písm. a) Důvěrnostní přílohy Úmluvy a v části III bodu 11 této politiky. Kontrolu fungování režimu důvěrnosti provádí Úřad vnitřního dozoru při výkonu své funkce kontroly v oblasti důvěrnosti a tato kontrola je funkčně oddělena od útvarů, které mají za úkol provádění tohoto režimu.
4. Sekretariát pod dohledem generálního ředitele zajistí, aby byli jeho pracovníci řádně informováni o svých povinnostech chránit důvěrné informace a dodržovat režim důvěrnosti i o zásadách této politiky a postupech, které vyžaduje jejich provádění, zásadách a postupech týkajících se bezpečnosti a o možných sankcích, které by si přivodili v případě nedovoleného zpřístupnění důvěrných informací a aby se jim tato povinnost připomínala. Také je potřebné vzít v úvahu požadavky na odbornou přípravu po každé změně organizační struktury Sekretariátu, která má vliv na nakládání pracovníků s důvěrnými materiály. V takových případech se tyto požadavky na další odbornou přípravu plní pokud možno do tří měsíců, každopádně však co nejdříve po zavedení dotyčné strukturální změny.
ČÁST IX
POSTUPY V PŘÍPADĚ PORUŠENÍ
IX.1: POSTUPY VYŠETŘOVÁNÍ PORUŠENÍ
1. Vyšetřování porušení a údajných porušení důvěrnosti a porušení povinností v oblasti důvěrnosti
Tato část politiky zhruba uvádí, na základě ustanovení Důvěrnostní přílohy Úmluvy (odstavec 19), postup vyšetřování vedeného generálním ředitelem ve vztahu k porušením a údajným porušením důvěrnosti a porušením souvisejících povinností chránit důvěrné informace.
Krok 1:Vyšetřování vedené generálním ředitelemKrok 2:Prozatímní opatřeníKrok 3:Zpráva o vyšetřováníKrok 4:Reakce na zprávu o vyšetřování4a: Disciplinární sankce proti stávajícím pracovníkům Sekretariátu4b: Sankce proti bývalým pracovníkům Sekretariátu4c: Opatření ve vztahu ke zbavení imunity4d: Jiná řízení v rámci státní jurisdikce4e: Opatření přijatá, když se ukáže odpovědnost smluvního státu4f: Opatření k přepracování nebo zdokonalení režimu důvěrnosti
2. Definice
Porušení povinnosti chránit důvěrnost („porušení důvěrnosti”) zahrnuje jakékoliv nedovolené zpřístupnění informací OPCW jakékoliv osobě nebo vládnímu či soukromému subjektu bez ohledu na úmysl nebo na následky zpřístupnění. Porušení důvěrnosti lze také spojit se zneužitím informací s cílem získat osobní výhodu nebo prospět zájmům třetí strany či je poškodit. Má se za to, že k porušení povinností týkajících se ochrany důvěrných informací došlo, pokud nebyly dodrženy uvedené postupy nakládání s důvěrnými informacemi, jejich ochrany, uvolňování a šíření, takže vzniklo jasné riziko nedovoleného zpřístupnění, ať už k takovému zpřístupnění skutečně došlo, nebo ne. Prakticky existuje mezi porušením důvěrnosti a porušením povinnosti chránit důvěrné informace značné překrytí.
3. Krok 1: Vyšetřování vedené generálním ředitelem
3.1 Jak požaduje Důvěrnostní příloha Úmluvy, zahájí generální ředitel neprodleně vyšetřování:
a) po „dostačujícím množství poznatků” o tom, že došlo k porušení povinnosti chránit důvěrné informace ze strany pracovníka Sekretariátu, jiné zmocněné osoby nebo subjektu mimo rámec Sekretariátu nebo zástupce nebo úřední osoby smluvního státu; nebo
b) když smluvní stát podá obvinění týkající se porušení důvěrnosti.
3.2 Generální ředitel zahájí vyšetřování, zvláště když se dozví o důvodné možnosti nebo jasném riziku nedovoleného zpřístupnění důvěrných informací, k čemuž došlo, mimo jiné, způsobem:
a) který porušuje politiku nebo pokyny Organizace stanovené pro nakládání s důvěrnými informacemi, jejich ochranu, uvolňování a šíření; nebo
b) který by mohl nepříznivě ovlivnit cíl a účel Úmluvy nebo zájmy Organizace, smluvního státu nebo obchodního či vládního subjektu nebo státního příslušníka smluvního státu nebo který by mohl poskytnout zvláštní nebo selektivní výhodu jednotlivci, státu nebo jakémukoliv jinému subjektu včetně obchodní firmy.
3.3 Generální ředitel je povinen vyšetřit jakékoliv obvinění vznesené smluvním státem, že došlo k porušení důvěrnosti. Takové obvinění by mělo být podáno generálnímu řediteli písemně a mělo by v co možná největším rozsahu poskytnout podpůrné informace. Obvinění by mělo pokud možno uvést povahu dotčených informací, dobu a místo údajného porušení a skutečnou nebo možnou budoucí škodu, o níž se předpokládá, že se dotkne příslušných zájmů.
3.4 Když generální ředitel rozhodl přikročit k vyšetřování, mělo by se toto rozhodnutí oznámit okamžitě všem smluvním státům a všem pracovníkům Sekretariátu, kterých se údajné porušení nebo podezření z porušení týká.
3.5 Cílem vyšetřování je zjistit, zda došlo k porušení důvěrnosti nebo k porušení postupů nakládání s důvěrnými informacemi, jejich ochrany, šíření či uvolňování, a závažnost jakéhokoliv porušení včetně stupně a povahy jakékoliv způsobené škody. Vyšetřování by mělo také zvážit způsoby zlepšení režimu důvěrnosti tak, aby se zabránilo jakémukoliv opakovanému porušení důvěrnosti nebo porušení postupů.
3.6 Generální ředitel přímo odpovídá za vyšetřování a osobně je řídí, ale může jmenovat vedoucího pracovníka, aby vyšetřování prováděl. Vyšetřování by se mělo zahájit předběžným přezkumem okolností obvinění nebo známek porušení a posouzením jakéhokoliv důkazu nebo podpůrných informací. Generální ředitel může v této fázi zjistit, že žádný zřejmý případ neexistuje; pokud tomu tak je, může se na vlastní uvážení buď poradit se smluvním státem, který podal obvinění, nebo může uzavřít vyšetřování a ohlásit nález, že žádný zřejmý případ nebyl prokázán. Po prokázání zřejmého případu porušení, které se dotklo zájmů nějakého smluvního státu, oznámí generální ředitel Výkonné radě, že vyšetřování porušení pokračuje a může se souhlasem dotyčného smluvního státu předložit konkrétní informace o vyšetřování, jsou-li požadovány.
3.7 Postup vyšetřování po prokázání zřejmého případu může zahrnovat tyto činnosti:
a) sběr a zkoumání důkazů v rámci OPCW nebo jejích složek;
b) zkoumání dalšího materiálu, který dodaly smluvní státy jako důkazy;
c) důvěrné pohovory s pracovníky Sekretariátu;
d) porady s dotčenými smluvními státy včetně zástupců dotčených hospodářských nebo soukromých subjektů navržených smluvními státy; nebo
e) požadavek, aby smluvní stát poskytl podrobnosti o nakládání s informacemi, které mu Organizace poskytla.
3.8 Vedení vyšetřování zůstane důvěrné a bude podléhat přísnému použití zásady potřeby znát. Zvláštní péče by se měla věnovat možným škodlivým účinkům, které zpřístupnění informací o takovém vyšetřování může mít pro pracovníky Sekretariátu i pro zájmy smluvních států. Vyšetřování by se mělo provádět objektivně a řádně a nemělo by dojít k použití nátlaku za účelem získání informací od jakéhokoliv dotčeného jedince. Měla by se věnovat veškerá snaha tomu, aby se co nejrychleji a v souladu s řádným postupem vyšetřování uzavřelo a přijalo se příslušné opatření jako reakce na jeho výsledky.
3.9 Všechny dotčené smluvní státy a všichni dotčení pracovníci Sekretariátu v co možná největším rozsahu spolupracují a podporují vyšetřování. U smluvních států to může znamenat poskytnutí podrobností o vedeném interním vyšetřování, poskytnutí důkazů, oznámení o státním soudním řízení ve vztahu k téže věci a oznámení o stupni a povaze škody způsobené porušením. Vyžaduje se, aby pracovníci Sekretariátu poskytli faktické informace vztahující se k cílům vyšetřování a jejich pracovním povinnostem.
4. Krok 2: Prozatímní opatření
4.1 Pokud je prokázán zřejmý případ, který se patrně dotýká osoby, která je v současné době pracovníkem Sekretariátu:
a) budou zahájeny postupy v souladu se Služebním řádem s cílem uložit prozatímní omezující opatření pro dobu trvání vyšetřování, jako je odvolání z určitých funkcí nebo odepření přístupu k určitým informacím nebo, pokud se případ jeví jako závažnější, dočasné pozastavení výkonu služby v souladu se Služebním řádem OPCW;
b) generální ředitel zváží a může navrhnout okamžité opatření, v případě potřeby po poradě s Výkonnou radou, s cílem chránit veškeré oprávněné zájmy, které by mohly být dotčeny porušením nebo údajným porušením důvěrnosti, včetně zájmů smluvního státu nebo Organizace;
a
c) pokud se jedná o vyšetřování na žádost smluvního státu, generální ředitel informuje tento smluvní stát o přijetí jakéhokoliv takového prozatímního opatření.
4.2 Zaměstnanec podezřelý z účasti v porušení by měl být informován doporučeným dopisem o rozhodnutí přijmout takové prozatímní opatření s uvedením opodstatnění takového opatření a s upozorněním na všechny dostupné právní prostředky.
4.3 Pokud předběžná fáze vyšetřování odhalí zřejmé náznaky, že smluvní stát může být odpovědný za porušení nebo že se ho porušení může jinak týkat, generální ředitel zváží a může navrhnout Výkonné radě k rozhodnutí okamžité opatření s cílem chránit veškeré oprávněné zájmy, které by mohly být dotčeny porušením důvěrnosti, včetně zájmů jakéhokoliv jiného smluvního státu nebo Organizace. Generální ředitel může požádat takový smluvní stát, aby mu poskytl podrobnosti o nakládání s informacemi, které mu Organizace poskytla.
4.4 Pokud předběžná fáze vyšetřování odhalí zřejmé náznaky, že fyzická nebo právnická osoba v jurisdikci smluvního státu může být odpovědná za porušení nebo že se jí porušení může jinak týkat, může se generální ředitel poradit s tímto smluvním státem a může jej požádat o podporu, v případě nutnosti po vyslovení souhlasu Výkonné rady, možných opatření na ochranu veškerých oprávněných zájmů, které by mohly být dotčeny porušením důvěrnosti.
5. Krok 3: Zpráva o vyšetřování
5.1 Generální ředitel vypracuje zprávu o vyšetřování, která uvede, zda došlo k porušení důvěrnosti nebo porušení postupů nakládání s důvěrnými informacemi, jejich ochrany, šíření nebo uvolňování. Zpráva bude vyhotovena ve dvou podobách, v úplné podobě, která uvede určené skutečnosti podrobně, a v pozměněné podobě, z níž byl odstraněn konkrétní důvěrný materiál, aby se zajistilo, že důvěrné informace spojené s porušením se nebudou dále zpřístupňovat nad rámec povoleného rozsahu přístupu k nim a že se dodrží ty části soukromí jednotlivých pracovníků, kterých se případ netýká.
5.2 S úplnou zprávou se nakládá jako s důvěrnou a má být klasifikována a má se s ní nakládat podle její citlivosti. Měla by být zpřístupněna pouze těm, kterých se vyšetřování přímo týká, včetně všech jednotlivých pracovníků Sekretariátu, kterých se porušení nebo údajné porušení týká, a jakéhokoliv smluvního státu, který vznesl obvinění z porušení. Ve své poměněné podobě může být zpráva k dispozici jakémukoliv smluvnímu státu na jeho žádost a bude shrnuta ve výroční zprávě o důvěrnosti podávané generálním ředitelem Konferenci, jak se požaduje podle odstavce 3 Důvěrnostní přílohy Úmluvy. Zpráva by měla v obou podobách pokud možno obsahovat konkrétní návrhy na zlepšení režimu důvěrnosti. Pokud generální ředitel požádal Výkonnou radu o schválení prozatímního opatření v souladu s body 4.1, 4.3 nebo 4.4 této části, měl by podat přímo Výkonné radě zprávu o zavedení předběžného opatření.
5.3 Když zpráva zjistí, že došlo k porušení důvěrnosti, měla by obsahovat zhodnocení stupně závažnosti porušení s ohledem na tyto faktory:
a) zda k porušení došlo úmyslnými nebo náhodnými kroky, nebo z nedbalosti;
b) zda porušení zahrnovalo porušení povinností podle této politiky a s ní spojených administrativních směrnic nebo určitých dohod, jako je například dohoda se zaměstnancem o zachování mlčenlivosti nebo dohoda o objektu;
c) stupeň případného skutečného nebo potenciálního poškození zájmů jakékoliv dotčené strany; a
d) stupeň jakékoliv soukromé výhody získané nedovoleným zpřístupněním nebo následným zneužitím informací, zvláště podpora vlastního zájmu, konkurenční výhoda, prospěch třetí strany nebo úmysl poškodit zájem třetí strany.
5.4 Pokud smluvní stát požadující vyšetřování není spokojen se zprávou, kterou generální ředitel vydal po vyšetřování, a po vyčerpání všech přiměřených pokusů o vyřešení problému pomocí konzultací, má tento smluvní stát právo požadovat, aby byla k posouzení případu svolána Důvěrnostní komise.
5.5 Pokud nebylo vyšetřování dokončeno do tří měsíců od počátečního rozhodnutí jednat, měl by generální ředitel vypracovat prozatímní zprávu o postupu vyšetřování pro ty, kteří obdrží konečnou zprávu. Tato zpráva by měla uvádět kroky učiněné k danému dni, a všechny překážky nebo důvody opožděného dokončení vyšetřování. Pokud se po konzultacích následně ukáže, že tyto překážky nebo zpoždění není možné urychleně překonat, může generální ředitel uzavřít vyšetřování a požádat ve své zprávě v souladu s odstavcem 23 Důvěrnostní přílohy Úmluvy o svolání Důvěrnostní komise, aby případ posoudila.
5.6 Pokud se po ukončení vyšetřování rozhodne, že nedošlo k porušení důvěrnosti ani k porušení povinnosti chránit informace, měla by zpráva generálního ředitele obsahovat prohlášení očišťující obviněného pracovníka Sekretariátu nebo smluvní stát.
6. Krok 4: Reakce na zprávu o vyšetřování
Vyšetřování a zpráva, která konstatuje, že došlo k porušení důvěrnosti nebo porušení povinnosti chránit informace, mohou vést ke čtyřem širokým kategoriím možné reakce:
a) interní disciplinární opatření v Organizaci, které se dotýká stávajících pracovníků sekretariátu, a sankce dotýkající se bývalých pracovníků;
b) soudní řízení vedené v jurisdikcí nějakého smluvního státu po případném zbavení veškeré imunity vůči jurisdikci;
c) přepracování nebo zdokonalení režimu důvěrnosti OPCW; a
d) jiná opatření, když se ukáže odpovědnost smluvního státu.
7. Krok 4a: Disciplinární sankce proti stávajícím pracovníkům Sekretariátu
7.1 Pokud se po ukončení vyšetřování rozhodne, že se porušení důvěrnosti nebo porušení povinnosti chránit informace dopustil pracovník Sekretariátu, uplatní generální ředitel náležitá disciplinární opatření v souladu se Služebním řádem OPCW.
7.2 Při určení, které opatření by se mělo použít vůči pracovníkovi, by se měla zvážit závažnost porušení a stupeň individuální odpovědnosti.
7.3 Rozhodnutí generálního ředitele o disciplinárním opatření podléhá přezkoumání nebo odvolání v souladu s postupy stanovenými podle Služebního řádu OPCW.
8. Krok 4b: Sankce proti bývalým pracovníkům Sekretariátu
Pokud se ve zprávě zjistí, že se porušení důvěrnosti nebo porušení povinnosti chránit informace dopustil bývalý pracovník Sekretariátu, může generální ředitel rozhodnout o uplatnění jakýchkoliv opatření, která stále ještě mohou být uplatněna v rámci podmínek Služebního řádu OPCW. Ta mohou zahrnovat ztrátu finančních či jiných nároků, jako jsou nároky související s penzijním fondem OPCW.
9. Krok 4c: Opatření ve vztahu ke zbavení imunity
9.1 Nezávisle na těchto disciplinárních opatření může generální ředitel rozhodnout o zbavení imunity vůči trestnímu stíhání. To platí pro stávající pracovníky Sekretariátu i pro bývalé pracovníky, kteří si mohou ponechat imunitu ve vztahu k opatřením přijatým během jejich služby v Sekretariátu. Zbavení imunity má být zvažováno pouze v případě vážného porušení důvěrnosti, kdy byla prokázána individuální odpovědnost a v jejím důsledku vznikla škoda, a mělo by vyplynout ve spojení s důvěrnými konzultacemi ohledně možností použití příslušné státní jurisdikce. Měla by se také přezkoumat konkrétní dohoda o zachování mlčenlivosti podepsaná pracovníkem, pokud jde o její možné použití při soudním řízení.
9.2 Jakékoliv rozhodnutí o zbavení imunity podléhá přezkoumání nebo odvolání se v souladu s postupy stanovenými podle Služebního řádu OPCW.
9.3 Smluvní státy přijmou v co možná největším rozsahu odpovídající právní opatření jako reakci na zbavení imunity. Přijímané opatření bude v souladu s částí IX.3 této politiky níže včetně možných soudních žalob, která je možné podat proti stávajícím i bývalým pracovníkům, kteří byli zbaveni imunity. Pokud stávající nebo bývalý pracovník odpovědný za porušení má bydliště či se jinak nachází v jurisdikci nesmluvního státu Úmluvy, může si generální ředitel vyžádat zmocnění Výkonné rady nebo Konference, aby mohl provést konzultace s cílem vyzvat takový stát k zahájení nebo usnadnění odpovídajícího opatření na podporu soudního řízení vyplývajícího z porušení.
10. Krok 4d: Jiná řízení v rámci státní jurisdikce
10.1 Pokud vyšetřování vedené generálním ředitelem ukáže, že fyzická nebo právnická osoba (včetně obchodního subjektu) v jurisdikci smluvního státu byla odpovědná za porušení důvěrnosti, z porušení důvěrnosti získala zvláštní výhodu či se jí jinak týkalo porušení důvěrnosti, může se požadovat, aby tento smluvní stát přijal odpovídající právní opatření v souladu s částí IX.3 této politiky níže.
10.2 Pokud právnická nebo fyzická osoba, která byla shledána odpovědnou za porušení důvěrnosti, má bydliště či se jinak nachází v jurisdikci nesmluvního státu Úmluvy, může si generální ředitel vyžádat zmocnění Výkonné rady nebo Konference, aby mohl provést konzultace s cílem vyzvat takový stát k zahájení nebo usnadnění odpovídajícího opatření na podporu soudního řízení vyplývajícího z porušení.
11. Krok 4e: Opatření přijatá, když se ukáže odpovědnost smluvního státu
11.1 Pokud vyšetřování vedené generálním ředitelem ukáže, že za porušení důvěrnosti je odpovědný smluvní stát včetně úřední osoby smluvního státu:
a) tento smluvní stát v co možná největším rozsahu pomáhá generálnímu řediteli vyřešit tuto záležitost, včetně poskytnutí úplných podrobností o nakládání s důvěrnými informacemi, které mu Organizace poskytla, a o jejich ochraně;
b) tento smluvní stát přijme odpovídající právní opatření v souladu s částí IX.3 této politiky níže; a
c) generální ředitel může jako reakci na zprávu o vyšetřování přednést záležitost na Výkonné radě a požádat o další opatření.
11.2 Možná odpovědnost smluvního státu má být posouzena ve světle jeho povinností podle Úmluvy, zvláště podle čl. VII odst. 6 a odstavce 4 Důvěrnostní přílohy Úmluvy.
11.3 Pokud se vyšetřováním zjistí, že se smluvní stát jeví odpovědným za porušení důvěrnosti, může být v případě sporu v souladu s odstavcem 23 Důvěrnostní přílohy Úmluvy a s podrobnými postupy stanovenými pro Důvěrnostní komisi svolána Důvěrnostní komise, aby případ posoudila.
11.4. Pokud vyšetřování odhalí porušení důvěrnosti týkající se pouze zájmů a činností smluvních států, informuje generální ředitel o takovém závěru dotčené smluvní státy.
12. Krok 4f: Opatření k přepracování nebo zdokonalení režimu důvěrnosti
12.1 Zpráva o vyšetřování by měla obsahovat konkrétní návrhy na přepracování nebo zdokonalení ochrany důvěrných informací v rámci Organizace, s cílem zvláště zabránit opakování jakéhokoliv porušení důvěrnosti nebo porušení povinnosti chránit informace zjištěného vyšetřováním tak na základě jiných postřehů ohledně obecné ochrany důvěrnosti, které mohou vyplynout z vyšetřování.
12.2 Generální ředitel by měl doporučit Konferenci, aby na svém dalším zasedání přijala jakékoliv návrhy na přepracování nebo zdokonalení této politiky či jiných základních dokumentů politiky, které vyplynou z vyšetřování.
12.3 Pokud vyšetřování ukáže potřebu zlepšit postupy nakládání s důvěrnými dokumenty a jejich ochrany nebo jakékoliv další změny pracovních postupů Sekretariátu, vydá generální ředitel neprodleně odpovídající administrativní směrnici k provádění těchto změn.
ČÁST IX.2:
PRAVIDLA, JIMIŽ SE ŘÍDÍ KOMISE PRO ŘEŠENÍ SPORŮ TÝKAJÍCÍCH SE DŮVĚRNOSTI („DŮVĚRNOSTNÍ KOMISE”)
1. Pravidla, jimiž se řídí složení Důvěrnostní komise
1.1 Důvěrnostní komise jako celek bude složena z osob jmenovaných za svou osobu ze seznamu kandidátů předložených smluvními státy Úmluvy. Každý smluvní stát může navrhnout jednoho svého občana, který je volný a kvalifikovaný k tomu, aby pracoval v Důvěrnostní komisi. Tento seznam kandidátů se předloží Konferenci a je z něho jmenováno 20 osob, aby pracovali v Důvěrnostní komisi v počátečním dvouletém funkčním období.
1.2 Těchto 20 jmenovaných osob se má určit v procesu konzultací s regionálními skupinami pod vedením předsedy Konference: tyto konzultace berou v úvahu zásadu rotace a potřebu komplexního pokrytí příslušných oblastí odbornosti a mají vyústit ve jmenování čtyř kandidátů z každého z pěti regionů definovaných v čl. VIII odst. 23 Úmluvy navržených smluvními státy patřícími do jednotlivých regionů. Řádné jmenování těchto kandidátů do Důvěrnostní komise potom uskuteční Konference jako rozhodnutí o podstatné otázce v souladu s čl. VIII odst. 18 Úmluvy.
1.3 Kandidáty by měly smluvní státy navrhovat na základě individuálních schopností, charakteru a zkušeností v jedné nebo více oblastech týkajících se práce Důvěrnostní komise, jako je řešení sporů různých druhů; ustanovení Úmluvy o důvěrnosti a kontrole; chemický průmysl; vojenská bezpečnost; bezpečnost údajů; mezinárodní právo a státní právní systémy.
1.4 Důvěrnostní komise se jako celek sejde na úvodním zasedání v průběhu první Konference, na níž si konsensem zvolí ze svých členů předsedu na počáteční jednoleté funkční období. Potom bude Důvěrnostní komise pořádat pravidelné výroční schůze ve spojení s pravidelným ročním zasedáním Konference, během nichž si bude Důvěrnostní komise volit svého předsedu („předseda”) na následující rok v souladu s pracovními postupy schválenými Konferencí.
2. Spory, jimiž se Důvěrnostní komise může zabývat
Důvěrnostní komise může být vyzvána, aby se zabývala spory za těchto okolností:
a) když je vyzvána, aby posoudila spory vyplývající z porušení důvěrnosti, které se týkají smluvního státu i Organizace;
b) když ji v souladu s čl. XIV odst. 4 Úmluvy Konference smluvních států pověří jiným sporem týkajícím se důvěrnosti, než je spor uvedený v bodu 2 písm. a) výše; nebo
c) když si ji vyberou dva smluvní státy ve sporu ve věci důvěrnosti jako prostředníka vyřešení jejich sporu podle čl. XIV odst. 2 Úmluvy.
3. Pravidla, jimiž se řídí pracovní postupy Důvěrnostní komise
Tato pravidla byla schválena třetím zasedáním Konference a řídí se jimi podrobné pracovní postupy Důvěrnostní komise.
Zahájení procesu řešení sporu
3.1 V případě vyzvání Důvěrnostní komise k projednání sporu za okolností uvedených v bodu 2 výše, bude věc okamžitě předána předsedovi, který o případu okamžitě informuje všechny členy Důvěrnostní komise. Předseda se potom poradí se všemi členy Důvěrností komise o zvolení času a postupu za účelem vyřešení sporu, včetně svolání schůzí dle potřeby, v souladu s procedurálními pokyny v pracovních postupech, které zohlední takové faktory, jako jsou známky závažnosti nebo naléhavosti u jedné ze stran sporu, složitost otázek týkajících se podstaty sporu, míra údajné ztráty nebo škody a potřeba snížit rozsah dalšího přístupu k důvěrným informacím na nejmenší možnou míru. Na závěr těchto předběžných kroků získá předseda souhlas Důvěrnostní komise s navrhovaným rozvrhem a postupem řešení sporu.
Hledání vzájemně přijatelného řešení
3.2 Důvěrnostní komise se nejdříve zaměří na vyjasnění základu sporu a na vyřešení sporu způsobem, který je přijatelný pro strany sporu a je v souladu s právy a povinnostmi smluvních států a Organizace podle Úmluvy. Při vyvíjení maximálního úsilí vyzvat strany sporu ke vzájemně vyhovujícímu závěru by měla Důvěrnostní komise přijmout prostředek řešení sporu vhodný pro daný případ, který vezme v úvahu jakoukoliv běžnou prioritu stran sporu: například přijatý počáteční prostředek by přednostně zahrnoval zprostředkování prakticky napomáhající dosažení dohody o urovnání prostřednictvím vyjednávání.
3.3 Za tímto účelem může Důvěrnostní komise vytvořit poradní výbor pro neformální zprostředkující porady; obyčejně by se měl poradní výbor skládat z pěti členů Důvěrnostní komise, jednoho z každého regionu, pokud se strany sporu nedohodly žádat o podobnou, pozměněnou strukturu, o níž si myslí, že by lépe sloužila k dosažení zprostředkovaného řešení. Každý takový výbor musí podávat Důvěrnostní komisi hlášení o pokroku a výsledku jakýchkoliv konzultací, a možné zprostředkované řešení odvozené z tohoto postupu musí být dáno Důvěrnostní komise k potvrzení.
3.4 Pokud Důvěrnostní komise jakýmkoliv přiměřeným prostředkem dosáhne zprostředkovaného vyřešení sporu přijatelného pro strany sporu, Důvěrnostní komise tento výsledek schválí a faktické prohlášení o výsledku je poskytnuto stranám sporu, aby byl jejich souhlas zaznamenán.
Absence vzájemně přijatelného řešení
3.5 Pokud nemůže být dosaženo žádného takového výsledku, vypracuje Důvěrnostní komise zprávu nastiňující základní skutečnosti sporu, objektivně komentující spor a doporučující další opatření, které by se mohlo přijmout k jeho vyřešení samotnými stranami sporu, Důvěrnostní komisí, Konferencí nebo jiným orgánem Organizace v souladu se zvláštním mandátem Konference. Tuto zprávu postoupí Důvěrnostní komise stranám sporu. Zpráva ani doporučení Důvěrnostní komise nejsou pro strany sporu závazné, ale mohou poskytnout základ nebo odůvodnění pro další opatření ze strany stran sporu nebo příslušných orgánů Organizace: Důvěrnostní komise může zejména předložit věc Konferenci nebo jinému orgánu Organizace v souladu se zvláštním mandátem Konference, a pokud se strany sporu shodnou, že je to nutné kvůli naléhavosti případu.
3.6 Pokud dva smluvní státy ve sporu souhlasí s podmínkou předložit spor Důvěrnostní komisi, může Důvěrnostní komise s výslovným souhlasem stran sporu rozhodnout o smírčím vyřešení sporu, které je závazné pro obě strany sporu.
3.7 Při vypracovávání zpráv a doporučení Důvěrnostní komise bere v úvahu zásadu potřeby znát, kterou se řídí přístup k důvěrným informacím a konkrétní postupy přijaté Důvěrnostní komisí s cílem zajistit, aby při výkonu jejích funkcí důvěrnost zůstala chráněna. Členové Důvěrnostní komise jsou sami vázáni všemi povinnostmi podle Úmluvy a této politiky ve vztahu k nakládání s důvěrnými informacemi a k jejich ochraně.
Podávání zpráv Konferenci
3.8 Důvěrnostní komise zůstane odpovědnou Konferenci a podává zprávu o své činnosti v předcházejícím roce na každém řádném zasedání Konference. Tato zpráva obsahuje počet dosažených zprostředkovaných a rozhodnutých řešení, kategorie posuzovaných sporů, dosažené výsledky a podrobnosti o výsledcích v souladu s nepřetržitou ochranou důvěrnosti. Důvěrnostní komise také podává zprávy o svých obecných činnostech i o účinnosti a výkonnosti a může podávat návrhy nebo doporučení pro své zlepšení.
Povinnosti členů Důvěrnostní komise
3.9 Důvěrnostní komise a její jednotliví členové jednají bez zásahů nebo řízení ze strany Sekretariátu nebo jiných orgánů Organizace, avšak musí dodržovat mandát Konference. Předseda však může při výkonu své funkce požadovat a přijímat porady a logistickou podporu od Sekretariátu. Členové Důvěrnostní komise se střetem zájmů ve vztahu k určitému sporu se zdrží vyřizování takového sporu; je odpovědností jednotlivých členů Důvěrnostní komise, aby ohlásili jakýkoliv střet zájmů, jakmile je oznámen jakýkoliv spor. Členové Důvěrnostní komise nevykonávají žádnou jinou funkci v rámci Organizace nebo jejich orgánů ani neudržují žádný právní nebo finanční vztah nebo zájem spojený s Organizací.
Schůzky Důvěrnostní komise
3.10 Důvěrnostní komise se sejde na začátku a bude se scházet společně s řádnými zasedáními Konference v souladu s bodem 1.4 této části a také se schází podle potřeby k posouzení sporů, které jí jsou předloženy.
3.11 Na své počáteční schůzi a následných ročních schůzích Důvěrnostní komise:
a) vybere konsensem předsedu pro nadcházející rok, přičemž vezme v úvahu zásadu rotace regionů určených v čl. VIII odst. 23 Úmluvy;
b) posoudí a přijme zprávu Konferenci ohledně výsledku sporů, jimiž se Důvěrnostní komise v předcházejícím roce zabývala;
c) posoudí a přijme zprávu Konferenci o práci, účinnosti a výkonnosti Důvěrnostní komise a posoudí všechna doporučení nebo návrhy, které v tomto ohledu učinil předseda;
d) podle potřeby přezkoumá a doporučí jakékoliv změny svých pracovních postupů;
e) vydá takové pokyny nebo vznese takové žádosti předsedy, které pokládá za vhodné; a
f) učiní taková další doporučení nebo podá návrhy Konferenci, které bude pokládat za vhodné.
Příprava pracovních postupů
3.12 Konference schválí podrobné pracovní postupy Důvěrnostní komise, které mimo jiné stanoví:
a) jakým formálním procesem se mají svolávat schůzky Důvěrnostní komise;
b) jak se mají spory okamžitě předávat předsedovi a jak má předseda okamžitě informovat všechny členy Důvěrnostní komise;
c) jak má Důvěrnostní komise rozhodnout o čase a postupu řešení sporu v souladu s bodem 3.1 této části;
d) jak má Důvěrnostní komise potvrdit vzájemně dohodnuté řešení sporu a jak se má evidovat souhlas stran sporu s takovým řešením sporu;
e) postupy pro vypracování a předkládání zpráv a doporučení Důvěrnostní komise stranám sporu a Konferenci nebo jinému orgánu Organizace v souladu se zmocněním Konference;
f) postup zajišťující, že zůstane chráněna důvěrnost při výkonu funkcí Důvěrnostní komise v souladu s Důvěrnostní přílohou Úmluvy, s OPOC a se zásadou potřeby znát, jíž se řídí přístup k důvěrným informacím;
g) postup pro uložení časových lhůt, v nichž musí Důvěrnostní komise konat;
h) postupy volby následných předsedů, volby následných členů Důvěrnostní komise a naplnění občasných volných míst zohledňující zásady stanovené v bodech 1.1, 1.2 a 1.3 této části;
i) ve vztahu k těm členům Důvěrnostní komise, kteří právě posuzují určitý spor, mechanismus pro usnadnění pokračování jejich služebního poměru po celou dobu procesu řešení sporu v souladu se zásadami pravidel, jimiž se řídí složení, stanovených v odstavci 1 této části a při podřízení se těmto zásadám;
j) postup, kterým se bude monitorovat výkonnost Důvěrnostní komise; a
k) postup změn těchto pracovních postupů.
Postup rozhodování
3.13 Předseda usiluje o konsensus Důvěrnostní komise jako celku ohledně jakéhokoliv rozhodnutí nebo doporučení, ale v případě, že není možné dosáhnout konsensu o určitém rozhodnutí, může Důvěrnostní komise rozhodnout věc dvoutřetinovou většinou všech svých členů.
ČÁST IX.3:
ÚLOHA SMLUVNÍCH STÁTŮ VE VZTAHU K POSTUPŮM V PŘÍPADĚ PORUŠENÍ
1. Úvod: příslušné povinnosti podle Úmluvy
1.1 Ustanovení Úmluvy, která se konkrétně vztahují k účasti smluvních států při ochraně důvěrnosti, zahrnují povinnosti jednotlivých smluvních států:
a) spolupracovat pokud možno s generálním ředitelem a podporovat jej při vyšetřování jakéhokoliv porušení nebo údajného porušení důvěrnosti a při přijímání příslušných opatření, pokud bylo porušení zjištěno (odstavec 21 Důvěrnostní přílohy Úmluvy);
b) nakládat s informacemi a údaji, které obdrží od Organizace jako důvěrné v souvislosti s prováděním Úmluvy, jako s důvěrnými a poskytnout jim zvláštní nakládání, a nakládat s takovými informacemi a údaji výhradně ve spojení s právy a povinnostmi podle Úmluvy a v souladu s ustanoveními Důvěrnostní přílohy Úmluvy (čl. VII odst. 6);
c) nakládat s informacemi, které obdrží od Organizace, v souladu s úrovní důvěrnosti stanovenou pro tyto informace (Důvěrnostní příloha Úmluvy, odstavec 4); a
d) sdělit na požádání podrobnosti o nakládání s důvěrnými informacemi, které jim Organizace poskytla (Důvěrnostní příloha Úmluvy, odstavec 4).
1.2 Navíc by uplatnění ustanovení o zbavení imunity stanovené v odstavci 20 Důvěrnostní přílohy Úmluvy znamenalo, že by v případě, že se pracovník Sekretariátu dopustil vážného porušení důvěrnosti, musela platit příslušná státní jurisdikce.
1.3 Protože tato politika se zabývá prací samotné Organizace a jejím vztahem ke smluvním státům, nestanoví ani nepředepisuje tato část zvláštní interní opatření smluvního státu, která mohou být přijata při uskutečňování cílů Úmluvy v oblasti důvěrnosti, nebo pro provádění určitých povinností smluvních států v této souvislosti, jako je použití státní jurisdikce nebo ustanovení o odškodnění v případě porušení důvěrnosti. Je-li to v určitých případech nutné či žádoucí, mohla by se taková zvláštní interní opatření smluvního státu nebo jeho zvláštní povinnosti uvést a dále rozvinout ve dvoustranných dohodách nebo jiných prováděcích ujednáních mezi Organizací a smluvními státy.
2. Možné scénáře
Povinnosti smluvního státu týkající se důvěrnosti by se mohly objevit v mnoha praktických scénářích, zvláště ve vztahu k:
a) vyšetřování porušení nebo údajného porušení důvěrnosti prováděnému OPCW;
b) zbavení imunity generálním ředitelem OPCW v případě závažného porušení důvěrnosti;
c) porušení důvěrnosti, za něž nese přímou odpovědnost smluvní stát; nebo
d) porušení důvěrnosti právnickou nebo fyzickou osobou v jurisdikci smluvního státu.
3. Vyšetřování porušení důvěrnosti
Kromě obecného požadavku podle čl. VII odst. 7 Úmluvy poskytnout Sekretariátu pomoc, má každý smluvní stát určitou povinnost ve vztahu k vyšetřování porušení nebo údajného porušení důvěrnosti vedenému generálním ředitelem (jak je uvedeno v bodu 1.1 písm. a) této části). V rámci těchto povinností se má stanovit povaha podpory a spolupráce smluvních států v souvislosti s každým jednotlivým vyšetřováním na základě individuálního posouzení.
4. Zbavení imunity v případě závažného porušení důvěrnosti
4.1 Úmluva (Důvěrnostní příloha Úmluvy, odstavce 20 a 21) předpokládá, že v případě, že je zbaven imunity vůči jurisdikci pracovník Technického sekretariátu, který se dopustil závažného porušení důvěrnosti, by měla jurisdikce platit. Pokud generální ředitel rozhodne v takovém případě o zbavení imunity, mělo by být zahájeno soudní řízení pod příslušnou jurisdikcí smluvního státu proti takovému pracovníkovi na základě žádosti generálního ředitele nebo smluvního státu dotčeného závažným porušením důvěrnosti. Smluvní státy by měly přijmout odpovídající administrativní a právní opatření s cílem zajistit, aby se tento mechanismus dal účinně zavést.
4.2 Smluvní státy budou mít i nadále primární odpovědnost za rozhodnutí o použitelnosti státní jurisdikce na základě individuálního posouzení. Konference může také posoudit návrhy na opatření, která by zajistila důslednou a komplexní reakci na každé závažné porušení povinností v oblasti důvěrnosti ze strany pracovníků Sekretariátu.
5. Porušení dávané za vinu smluvnímu státu
Pokud jsou informace, které poskytla Organizace smluvnímu státu jako důvěrné, zpřístupněny neoprávněným příjemcům nebo pokud dotyčný smluvní stát jinak zneužije důvěrnost, potom by bylo takové jednání v rozporu s povinnostmi smluvních států stanovenými podle čl. VII odst. 6 Úmluvy a podle odstavce 4 Důvěrnostní přílohy Úmluvy. Nakládání s informacemi, které byly obdrženy jako důvěrné, jako s důvěrnými je navíc základní částí účinného fungování Úmluvy jako celku.
V takovém případě může být z porušení důvěrnosti viněn dotyčný smluvní stát jako porušující tyto povinnosti. To se může objevit jako nález vyšetřování porušení nebo údajného porušení důvěrnosti vedeného generálním ředitelem14, v kterémžto případě by věc měla podléhat mechanismům Úmluvy pro řešení sporů a zvláště Důvěrnostní komisi15 pod zmocněním Konference.
6. Jiné uplatnění státní jurisdikce
Jak je uvedeno v odstavci 5 výše, zpřístupnění informací, které poskytla Organizace jako důvěrné, smluvním státem takovým způsobem, že je porušena jejich důvěrnost, by bylo v rozporu s povinnostmi smluvních států stanovenými podle čl. VII odst. 6 Úmluvy a podle odstavce 4 Důvěrnostní přílohy Úmluvy. Proto se vyžaduje, aby smluvní státy přijaly odpovídající administrativní a právní opatření, o nichž soudí, že jsou potřebná pro zajištění účinného plnění těchto povinností. To se týká i zástupců jednajících s jejich zmocněním nebo pod jejich záštitou.
ČÁST X
ROČNÍ ZPRÁVA O PROVÁDĚNÍ REŽIMU, JÍMŽ SE ŘÍDÍ NAKLÁDÁNÍ SEKRETARIÁTU S DŮVĚRNÝMI INFORMACEMI
1. Vyžaduje se, aby generální ředitel podával Konferenci roční zprávu o provádění režimu, jímž se řídí nakládání s důvěrnými informacemi v Sekretariátu (odstavec 3 Důvěrnostní přílohy Úmluvy). Ve zprávě by měly být obsaženy níže uvedené body, avšak takovým způsobem, aby se vyloučilo jakékoliv snížení důvěrnosti jakýchkoliv důvěrných informací, které byly Sekretariátu zpřístupněny, s nimiž nakládal nebo které se v něm uchovávaly, a měly by se řídit zásadami této politiky.
2. Generální ředitel se ve své zprávě zaměří na praktické podrobnosti o tom, jak pracovníci Sekretariátu nakládali v předcházejícím roce s důvěrnými informacemi (odstavec 3 Důvěrnostní přílohy), včetně:
2.1 požadavků na prostředky pro provádění důvěrnostního režimu, včetně odhadu objemu důvěrných informací, s nimiž nakládal Sekretariát;
2.2 důležitých opatření přijatých k provádění důvěrnostního režimu, včetně významných změn postupů nebo personálu, odborné přípravy pracovníků a programů zajišťujících jejich informovanost s cílem zajistit dodržování tohoto režimu ze strany pracovníků Sekretariátu;
2.3 porušení nebo údajných porušení důvěrnosti a opatření přijatých k jejich vyšetření a zjednání nápravy; a
2.4 problémů nebo politických otázek, které vyvstaly ve vztahu k důvěrnostnímu režimu.
3. Aniž by se tímto omezoval rozsah zprávy, měla by zvláště obsahovat tyto podrobné prvky:
3.1 odhadovaný počet položek důvěrných informací, které Sekretariát obdržel, vyhotovil, uložil a šířil;
3.2 počet položek důvěrných informací, jejich příjemce a popis jejich uvolňování16 za předcházející rok a přístup, který byl povolen zmocněným příjemcům spojeným s Organizací17;
3.3 počet povolení poskytnutých pro přístup k důvěrným informacím v souladu s odstavcem 11 Důvěrnostní přílohy Úmluvy a změny pracovních pozic vyšších úředníků, jichž se dotýká provádění důvěrnostního režimu;
3.4 požadavky na zdroje a provoz a problémy obecné politiky, které vznikly z důvěrnostních postupů v průběhu kontrolních činností a v IMS;
3.5 jakékoliv změny učiněné v administrativních směrnicích stanovených s cílem provádět tuto politiku, včetně změn administrativních směrnic, které bylo nutné učinit po schválení změn této politiky Konferencí;
3.6 jakoukoliv ohlášenou ztrátu důvěrných informací;
3.7 jakákoliv porušení nebo údajná porušení důvěrnosti s účastí pracovníků Sekretariátu, vyšetřování porušení vedené generálním ředitelem a následná přijatá opatření;
3.8 jakékoliv změny IMS, které mají podstatné důsledky pro bezpečnost důvěrných informací obsažených v systému;
3.9 provádění odborné přípravy pracovníků a programů zajišťujících jejich informovanost o povinnostech chránit důvěrné informace a dodržovat důvěrnostní režim a poskytování pokynů, rad a pravidelných připomínek všem pracovníkům Sekretariátu o zásadách této politiky a postupech potřebných k jejímu provádění, jakož i o zásadách a postupech týkajících se bezpečnosti a o možných sankcích, kterými by byli potrestáni pracovníci v případě neoprávněného zpřístupnění důvěrných informací; a
3.10 počet položek důvěrných informací, k nimž byl umožněn přístup zmocněným příjemcům spojeným s Organizací v souladu se zásadami stanovenými v části VI bodu 2.12 této politiky.
ČÁST XI
POSTUP PROVÁDĚNÍ ZMĚN
1. Jakýkoliv smluvní stát nebo generální ředitel mohou navrhnout změnu této politiky. Generální ředitel zašle prostřednictvím Výkonné rady veškeré navrhované změny Konferenci smluvních států k posouzení a ke schválení v souladu s jejím jednacím řádem.
2. Generální ředitel vydá neprodleně veškeré změny administrativních směrnic, které jsou nezbytné po schválení změn této politiky Konferencí, a ohlásí veškeré takové změny Výkonné radě a Konferenci v roční zprávě o důvěrnostním režimu. Generální ředitel zajistí, aby všichni pracovníci, které zaměstnává Organizace, byli okamžitě informováni o takových změnách, a aby jim byla poskytnuta příslušná odborná příprava, nejlépe do tří měsíců, avšak v každém případě co nejrychleji po jejich zavedení.
Glosář
“Úmluva“: Úmluva o zákazu vývoje, výroby, hromadění zásob a použití chemických zbraní o jejich zničení.
“Důvěrnostní příloha”: příloha o ochraně důvěrných informací připojená k Úmluvě.
“Organizace” nebo „OPCW”: Organizace pro zákaz chemických zbraní ustanovená podle čl. VIII odst. 1 Úmluvy.
“Konference”: Konference smluvních států ustanovená podle čl. VIII odst. 4 Úmluvy.
“Sekretariát”: Technický sekretariát ustanovený podle čl. VIII odst. 4 Úmluvy
“Důvěrnostní komise”: Komise pro řešení sporů týkajících se důvěrnosti uvedená v odstavci 23 Důvěrnostní přílohy Úmluvy.
“MCP”: Manuál postupu v oblasti důvěrnosti.
“OCS”: Úřad důvěrnosti a bezpečnosti v Technickém sekretariátu.
“IMS”: Systém řízení informací.

1 Závorky {} označují, že text uvedený v závorkách bude nahrazen názvem příslušného útvaru Technického sekretariátu OPCW, až bude rozhodnuto o konečné struktuře TS.
1 Obsaženo v příloze 1 dokumentu PC-VI/B/WP. 10, ve znění PC-VI/22, bod 6.7.
2 obsaženy v dokumentu PC-XIII/B/WP.2, příloha
1 Přepracovaná verze Důvěrnostní politiky OPCW připojená k tomuto dokumentu obsahuje dva soubory změn - změny provedené v dokumentu C-I/Dec. l3/Corr.l ze dne 20. března 2000, kterými byly odstraněny odkazy na návrh OPOC předložený Přípravnou komisí, a změny z dokumentu C-10/Dec.9 ze dne 10. listopadu 2005, který obsahuje změny Důvěrnostní politiky OPCW.
* V celém českém znění této politiky se osobní a přivlastňovací zájmeno „on“ a Jeho“ vztahuje bez rozlišení na ženský i na mužský rod.
3 Uvedeno v části IX níže.
4 Například v souladu s částí X odstavcem 46 Kontrolní přílohy Úmluvy a s odstavcem 14 Důvěrnostní přílohy Úmluvy.
5 „Uvolnění” informací se vztahuje ke schválenému zpřístupnění informací mimo rámec samotné Organizace (včetně všech jejích hlavních součástí) a mimo rámec vlád smluvních států (konkrétně mimo vládní organizace a zmocněné subjekty nebo osoby, kterých se v rámci smluvních států, týká fungování Úmluvy (část VII bod 1.1 této politiky)).
6 Jak jsou vymezeny v části III této politiky.
7 Uvedeno v části IV, bod 1.4 této politiky.
8 Uvedeno v části III této politiky pod titulkem „Rozsah informací”.
9 Důvěrnostní příloha Úmluvy, odstavec 13.
10 Důvěrnostní příloha Úmluvy, odstavec 14.
11 Důvěrnostní příloha Úmluvy, odstavec 15.
12 V souladu s odst. 2 písm. c) Důvěrnostní přílohy Úmluvy.
13 Viz zvláště část VI body 2.10 a 2.12 této politiky
14 V souladu s krokem 4e postupů vyšetřování porušení důvěrnosti v části IX.1
15 Viz část IX. 2
16 „Uvolnění“ informací se vztahuje ke schválenému zpřístupnění informací mimo rámec samotné Organizace (včetně všech jejích hlavních součástí) a mimo rámec vlád smluvních států (zvláště mimo vládní organizace a zmocněné subjekty či osoby, kterých se v rámci smluvních států týká fungování Úmluvy (část VII bod 1.1 této politiky)).
17 V souladu se zásadami stanovenými části VI bodu 2.12 této politiky.