237/1945 Ú. l. I
Vyhláška ministra ochrany práce a sociálních péče o mzdových a pracovních podmínkách dělnictva zaměstnaného ve vápenkách a vápencových lomech.

237.
Vyhláška
ministra ochrany práce a sociální péče
ze dne 15. září 1945
o mzdových a pracovních podmínkách dělnictva zaměstnaného ve vápenkách a vápencových lomech.
Podle platných předpisů o provádění řízené mzdové politiky stanovím tuto úpravu mzdových a pracovních podmínek dělnictva, zaměstnaného ve vápenkách a vápencových lomech.

§ 1.
Působnost.
Vyhláška platí:
1. na území Čech, Moravy a Slezska,
2. pro vápenice s lomy a bez lomů, pro vápencové lomy a pro strojní a ruční štěrkovny a drtírny vápence,
pro výrobu vápna a vápenických výrobků, zejména pro tuto výrobu:
a) vápno kusové,
b) krupice nebo drobné vápno,
c) vápenný spodek (prach),
d) vápno mleté,
e) vápno hašené (hydrát),
f) vápenná malta,
g) kombinovaná hnojiva (mleté vápno s mletým vápencem),
h) vápenec v kusech,
ch) vápencový štěrk,
i) vápencová drť,
j) mletý vápenec (včetně moučky),
k) umělá drcená omítka, pokud jest ve jmenovaných závodech vyráběna.
3. pro všechny zaměstnance podléhající zákonu č. 221/1924 Sb. o nemocenském, invalidním a starobním pojištění ve znění předpisů jej měnících a doplňujících.
Vyhláška neplatí:
a) pro vápencové a dolomitové lomy Pražské železářské společnosti,
b) pro mramorové a travertinové lomy, pro něž platí vyhláška o úpravě mzdových a pracovních podmínek v kamenických průmyslových a maloživnostenských závodech;
c) pro závody a lomy, které patři do koncernu Králodvorské cementárny, akc. spol., a pro něž nyní platí vyhláška bývalého ministra sociální a zdravotní správy o mzdových a pracovních podmínkách dělnictva zaměstnaného při výrobě cementu.
§ 2.
Pracovní doba.
Pracovní doba se řídí zákonem ze dne 19. prosince 1918, č. 91 Sb., a prováděcím nařízením ze dne 11. ledna 1919, č. 11 Sb.
Rozděliti pracovní dobu, a to jak denní, tak týdenní, jakož i stanoviti pevné přestávky, ponechává se dohodě závodní rady (závod, důvěrníka) se správou závodu.
§ 3.
Svátky.
Neděle, jakož i svátky a památné dny státem uznané, počítají se jako dny. sváteční. Tyto dny jsou zásadně dny pracovního klidu V tyto dny — mimo závody neb oddělení s nepřetržitým provozem — se nepracuje. Svátek se počítá od 6 hodin ráno do 6 hodin ráno příštího dne.
§ 4.
Příplatky za práci přes čas, práci v noci, o nedělích a svátcích.
Za práci v časové mzdě a v úkolu se platí tyto příplatky:
a)za práci přes čas, t. j. přes zákonitou pracovní dobu, příplatek25%,b)za noční práci, t. j.od 22 do 5 hodin, nejde-li o pravidelné noční směny, příplatek50%,c)za práci o nedělích a svátcích (podle § 3), pokud není stanoveno nic jiného, příplatek50%.
Přijde-li v úvahu více příplatků, platí se jen příplatek vyšší.
Na příplatek za práci noční a práci nedělní a sváteční nemají hlídači a vrátní nároku. Základ pro výpočet příplatků při práci úkolové tvoří směrná úkolová sazba, při práci v časové mzdě hodinová mzda podle sazebníku.
§ 5.
Zameškání práce.
Ustanovení §§ 1154 b) a následujících všeobecného občanského zákoníka zůstávají v platnosti a musí býti zachovávána.
Při zastavení nebo přerušení práce za nepříznivého počasí není zaměstnavatel povinen platiti mzdu, i když pracovní poměr nebyl rozvázán.
§ 6.
Mzdový sazebník.
Dělníci s hodinovou mzdou:Mzdová oblast:I.II.III.KčsKčsKčs1.Pomocní dělníci přes 20 let9.809.309.—2.Paliči11.2010.7010.403.Zkoušení topiči, obsluhovači parních kotlů a strojů a střelmistři do dvou let po složení zkoušky11.—10.5010.20Po dvou letech po složení zkoušky11.3010.8010.504.Vyučení řemeslníci, zkoušení strojníci-vyučení kovodělníci strojní zámečníci, kováři a pod.:do 1 roku po vyučení8.808.308.—od 1—3 let po vyučení10.—9.509.20od 3—5 let po vyučení11.—10.5010.—přes 5 let po vyučení11.8011.3011.—5.Vrtači pracující v časové mzdě11.2010.7010.406.Odtahovači (podpecní)10.8010.3010.—Pro mzdy, stanovené v odstavci 1. a 2, platí toto odstupňování:do dokončeného 16. roku55%od 16.—18. roku75%od 18.—20. roku90%od 20. roku100%Pomocné síly při lehčí práci:od 16.—18. roku65%od 18.—20. roku75%po 20. roku80%
Ženám přísluší mzda mužů, konají-li práce, které jinak vykonávají muži a mají-li týž výkon.
Vrtači obdrží za nebezpečnou práci (přivázání na laně, nebezpečí zřícení a pod.) příplatek ve výši Kčs 1.— za hodinu.
Dělníkům pracujícím v lomech na laně náleží zvláštní přídavek k základní časové mzdě:
při výšce od 5 do 20 mKčs 1.— za hodinupři výšce od 20 do 40 mKčs 2.— za hodinupři výšce nad 40 mKčs 3.— za hodinu
Dělníci s týdenní mzdou.
Týdenní mzdy, za týdenní pracovní dobu včetně prací přes čas a pomocných prací podle § 7 zákona č. 91/1918 Sb., t. j. u hlídačů a vrátných až do 60 hodin, jinak až do 54 hodin.
Mzdová oblast:III.III.KčsKčsKčsDozorci600.—575.—560.—Řidiči motorových vozidel, jsou-li vyučení kovodělníci570.—545.—530.—Řidiči motorových vozidel, nejsou-li vyučenými kovodělníky, řidiči traktorů.540.—515.—500.—Kočí500.—475.—460.—Vrátní500.—475.—460.—Hlídači500.—475.—460.—
V týdenních mzdách kočí jest započítáno i krmení koní v neděli.
Řemeslníci se speciálními odbornými znalostmi mohou dostati kvalifikační příplatek až do výše 10 % své základní časové mzdy.
§ 7.
Úkolová mzda.
Pracuje-li se v úkolu, musí býti sazby tak propočítány, aby dělník vydělal při průměrném výkonu v závodě obvyklém a při obvyklých pracovních podmínkách:
a)při skládání kamene do kruhových pecí a vyvážení vápna z nich a při vrtání o30%,b)při navážení kamene do kruhové pece o25%,c)při mletí vápence za normálních pracovních podmínek o20%,při mletí vápna za ztížených podmínek (hluk, velký vývin prachu a pod.) o25%,d)při ostatních pracích o15%více než činí hodinová mzda pomocného dělníka.
Lamačům a tlukačům kamene mají býti sazby tak propočítány, aby při průměrném výkonu a obvyklých pracovních podmínkách v závodě si vydělali o 20% více než činí hodinová mzda pomocného dělníka. Výdělek jednotlivého v úkolu pracujícího dělníka nesmí klesnouti pod hodinovou mzdovou sazbu, nejsou-li příčiny nižšího výdělku prokazatelně v osobě dělníkově.
Snížení úkolových sazeb jest jen tehdy přípustné — kromě případu očividně nesprávně propočtené úkolově sazby — je-li odůvodněno změnou pracovního postupu, druhem a jakostí materiálu, technickým zlepšením a pod. Stávající úkolové sazby mohou býti se zřetelem na tuto vyhlášku zvýšeny jen potud, pokud dosavadní průměrný skutečný úkolový výdělek jest nižší než úkolová směrná sazba této vyhlášky.
Úkolové sazby musí býti oznámeny dělníkům před započetím práce.
§ 8.
Mzdové oblasti.
Mzdová oblast I.
zahrnuje obvod působnosti magistrátu hlavního města Prahy, Brna, Moravské Ostravy a Plzně, dále polit, okresy Beroun, Hořovice, Liberec, Opava, Praha-venkov-jih, Praha-venkov-sever, Teplice-Šanov, Český Těšín, Ústí nad Labem, Karlovy Vary, Zlín, soudní okres Slezská Ostrava z polit. okresu frýdeckého a obce Uhříněves a Chodov z polit, okresu Říčany.
Mzdová oblast II.
zahrnuje politické okresy: Benešov, Bílina, Mladá Boleslav, Brandýs nad Labem, Český Brod, České Budějovice, Čáslav, Duchcov, Hradec Králové, Cheb, Chomutov, Jablonec nad Nisou, Jáchymov, Jílové, Kladno, Kolín, Kralupy nad Vltavou, Mariánské Lázně, Česká Lípa, Litoměřice, Louny, Mělník, Most, Nymburk, Pardubice, Plzeň-venkov, Podbořany, Poděbrady, Rakovník, Říčany (vyjma obce Uhříněves a Chodov, uvedené ve mzdové oblasti I.), Rokycany, Roudnice nad Labem, Semily, Slaný, Stříbro, Tábor, Trutnov, Žatec, Boskovice, Brno venkov, Frýdek (vyjma soudní okres Slezská Ostrava, uvedený v mzdové oblasti I.), Hlučín, Hranice, Hodonín, Jihlava, Krnov, Olomouc-město, Olomouc-venkov, Přerov, Prostějov, Zábřeh, Znojmo, Sušice, všechny ostatní politické a soudní okresy v Čechách, na Moravě a ve Slezsku.
§ 9.
Dovolená.
Výměra dovolené a ostatní ustanovení se řídí právě platnými zákonnými předpisy.
§ 10.
Nářadí, úkryt při nepohodě.
Podnik propůjčí dělníkům nutné nářadí k práci. Pokud používají dělníci vlastního nářadí, vyplácí se jim za to přiměřená náhrada v závodě dohodnutá.
V kamenolomech, vzdálených více než 500 m od stálého přístřeší, musí se dáti dělnictvu k volnému použití úkryt proti nepohodě, který nesmí sloužiti zároveň jako skladiště.
§ 11.
Nižší mzda.
Dělníkům, kteří jsou omezeni podstatně a ne toliko přechodně ve své výkonnosti pro stáří, duševní zaostalost, částečnou invaliditu a pod., mohou býti sníženy stanovené hodinové mzdy po dohodě se závodní radou.
Snížení mzdy se řídí stupněm snížené výkonnosti. Stanovení nižší mzdy, o kterém třeba učiniti písemné hlášení příslušnému okresnímu úřadu ochrany práce. jest právně neúčinné, projeví-li tento do 30 dnů ode dne doručení podání nesouhlas.
§ 12.
Výplata mzdy.
Není-li nic jiného ujednáno, vyplácí se mzda týdně. O jiném zúčtování dohodne se správa závodu se závodní radou.
Výplata budiž prováděna v sáčcích s přesným vyznačením srážek a konečné mzdy; omyly ve vyplacených částkách buďtež hlášeny ještě při výplatě. Nesprávnosti ve výpočtu mzdy nebuďtež reklamovány po dobu vyplácení mzdy. Reklamace mohou býti podávány v závodní kanceláři teprve po skončení výplaty, nejdéle však během šesti dnů po výplatě následujících.
§ 13.
Různá ustanovení.
Pokud jsou zavedeny v jednotlivých závodech premie z výroby, jiné druhy úplat a výhod, naturální požitky a pod., je jejich hodnota součástí mzdových sazeb, stanovených touto vyhláškou: Hodnota naturálních požitků se oceňuje podle norem, platných pro nemocenské pojištění.
§ 14.
Závěrečná ustanovení.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. září 1945. Téhož dne pozbývá účinnosti vyhláška ministra sociální a zdravotní správy ze dne 7. srpna 1941 č. 642 o mzdových a pracovních podmínkách dělnictva zaměstnaného ve vápenicích a vápencových lomech.
Dosavadní pro zaměstnance příznivější časové mzdy úředně schválené se touto vyhláškou nesnižují.
Zaměstnavatel jest povinen tuto vyhlášku v podniku veřejně vyvěsiti.

Ministr:
Dr. Šoltés v. r.