471/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra zahraničných vecí o uverejnení rozhodnutí československo-maďarskej Smiešanej komisie pre výmenu obyvateľstva č. 22 a 25 až 35.

471.
Vyhláška
ministra zahraničných vecí
zo dňa 25. apríla 1947
o uverejnení rozhodnutí československo-maďarskej Smiešanej komisie pre výmenu obyvateľstva č. 22 a 25 až 35.

Na základe rozhodnutia č. 18 československo-maďarskej Smiešanej komisie pre výmenu obyvateľstva, že dá publikovať všetky svoje rozhodnutia a to v reči slovenskej v „Úředním listě I“, v reči slovenskej a maďarskej v „Úradnom vestníku“ a v „Magyar Közlöny“, vyhlasujú sa pripojené rozhodnutia č. 22 a 25 až 35 tejto Smiešanej komisie, ktoré obe vlády sú povinné vzhľadom na ustanovenie čl. XI, odst. 3 Dohody medzi Československom a Maďarskom o výmene obyvateľstva, uverejnenej pod č. 145/1946 Sb., vykonať.

Ján Masaryk,
minister zahraničných vecí.


Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla dňa 1. apríla 1947 na svojom mimoriadnom zasadnutí v Bratislave, na návrh maďarskej složky, predložený dňa 16. augusta 1946, doplňujúci rozhodnutie Smiešanej komisie č. 6, toto
rozhodnutie č. 22.
A.
Rozhodnutie č. 6, čl. I, ods. 1 doplňuje sa týmto ustanovením:
K vývozu hnuteľností, zanechaných na území druhej Smluvnej strany, netreba vývozného ani žiadneho iného povolenia.
K ods. 2 čl. I:
Smiešaná komisia znovu odporúča, aby okruh osôb, určených výmenou listov, ktorá sa stala v Budapešti dňa 27. februára 1946, sa rozšíril podľa návrhu Smiešanej komisie, obsaženého v ods. 2 čl. I rozhodnutia č. 6 aj na tie osoby, ktoré opustily svoje bydlisko v Československu pred znovuzriadením československej správy alebo po dni podpisu Dohody.
B.
Namiesto čl. III nastupujú tieto ustanovenia:
(1) Okruh hnuteľností, ktoré môžu byť odvezené z územia štátu opusteného bydliska, je totožný s okruhom hnuteľností, ktoré si môžu odviezť presídlenci podľa rozhodnutia č. 26. Na prípadne zanechané ostatné hnuteľnosti treba použiť platné ustanovenia, vzťahujúce sa na takéto hnuteľnosti presídlencov.
C.
Namiesto čl. IV nastupujú tieto ustanovenia:
(1) Soznamy osôb, prihlásených na odvoz hnuteľností, môže postupne oznamovať Maďarský vládny presídľovací komisariát Osídľovaciemu úradu do 30. júna 1947.
(2) Osídľovací úrad oznámi Maďarskému presídľovaciemu vládnemu komisariátu námietky proti pricestovaniu do 30 dní od odovzdania soznamov v náležitom počte.
(3) Nakoľko by Maďarský presídľovací vládny komisariát neuznal opodstatnenie týchto námietok voči jednotlivým osobám, na ktoré sa vzťahuje nariadenie č. 33/1945 Sb. SNR §§ 1—4, rozhodne Smiešaná komisia.
(4) Prevoz hnuteľností vykoná sa do 31. marca 1949.
D.
K čl. V:
Administratívne a technické podrobnosti pokračovania, ktoré majú zachovávať zainteresované osoby pri cestovaní do Československa a pri odvoze hnuteľností, sú tieto:
(1) Cestovným preukazom cestujúcich osôb je dočasné cestovné povolenie vystavené maďarským ministerstvom vnútra a opatrené fotografiou. Cestovné povolenie má charakter cestovného pasu, vyhotovuje sa dvojjazyčne a obsahuje všetky údaje o popise osoby, ktoré obsahuje cestovný pas. Vzor dočasného cestovného povolenia uvádza príloha č. 1.
(2) Prihlásené osoby treba pojať do soznamov, usporiadaných podľa miesta prechodu hraníc, ako aj podľa okresov a obcí bydliska opusteného v Československu. Vzor skupinového soznamu obsahuje príloha č. 2. Vzor soznamu zmocnencov (rozhodnutie č. 6, čl. VI, ods. 1) obsahuje príloha č. 3.
(3) Prechodom hraníc môžu byť všeobecne iba otvorené diaľkové hraničné prechody. Vo výnimočných prípadoch dáva Ministerstvo vnútra so súhlasom Povereníctva vnútra povolenie, aby sa vcestovanie a odvoz zanechaných hnuteľností uskutočnil na stanici pre malý pohraničný styk.
(4) Skupinové soznamy odovzdá maďarská složka Smiešanej komisie v troch exemplároch československej složke, ktorá sa postará o to, aby možnosť vstupu osôb pojatých do soznamu bola v stanovenej lehote 30 dní preskúmaná a aby súčasne s výsledkom preskúmania bol jeden soznam vrátený maďarskej složke s potvrdením Povereníctva vnútra. Jeden exemplár skupinového soznamu má sa poslať bezodkladne pre kontrolu pohranično-policajnému orgánu stanice hraničného prechodu. Maďarský presídľovací vládny komisariát bezodkladne zašle jeden exemplár schváleného soznamu maďarskému pohraničnému orgánu.
(5) Pre manipuláciu s dočasnými cestovnými preukazmi sú smerodajné všeobecné pasové predpisy. Pokiaľ ide o stanovenie alebo predĺženie lehoty pobytu, do lehoty stanovenej v rozhodnutí č. 6, čl. V, ods. 3, nezaráta sa deň vstupu.
(6) Tak vstupné, ako aj výstupné, pohranično-policajné orgány zaznačia dátum vstupu a výstupu do príslušnej rubriky skupinového soznamu. Tam treba uviesť aj to, či bola doba pobytu predĺžená.
(7) Vstupujúce osoby hlásia sa na príslušnej stanici Národnej bezpečnosti podľa miesta určenia. Predľženie doby pobytu povoľuje okresné veliteľstvo Národnej bezpečnosti na ústnu žiadosť bez formalít, krátkou cestou a bez poplatkov a vyznačí to v cestovnom preukaze. Vstupujúce osoby sú oprávnené cestovať, aby vyhľadaly svoje hnuteľnosti, zo svojho bývalého bydliska aj do druhej obce. Každú zmenu pobytu (príchod, odchod) musia hlásiť na príslušnej stanici Národnej bezpečnosti. Stanica Národnej bezpečnosti vyznačí na cestovnom preukaze, že k hláseniu došlo a potvrdí to podpisom a pečiatkou.
(8) Na vyhľadávanie a odvoz hnuteľností slúži predbežný inventár vyhotovený cestujúcou osobou, v ktorom treba v hlavných rysoch uviesť zanechané hnuteľnost. Tento inventár treba odovzdať československej složke alebo jej zmocnencovi na doručenie najneskoršie do 30. júna 1947. Soznamy inventárov treba vyhotoviť v štyroch exemplároch a treba ich odovzdať doručením troch exemplárov československej složke alebo jej zmocnencovi na doručenie, z ktorých československá složka alebo jej zmocnenec na doručenie jeden exemplár opatrí potvrdením o prevzatí a úradnou pečiatkou.
(9) Jeden exemplár soznamu zostáva v držbe cestujúcej osoby a na tomto exemplári dejú sa potrebné potvrdenia (viď ďalej).
(10) Hnuteľnosť, ktorú oprávnená osoba opomenula uviesť v inventári, možno iba vtedy vyviezť, ak oprávnená osoba preukáže svoje vlastníctvo vierohodným spôsobom.
(11) Príslušné orgány Národnej bezpečnosti ako aj miestne úrady a orgány poskytujú vstupujúcim osobám právnu pomoc pri vyhľadávaní ich hnuteľností a ich odvoze a urobia mimoriadne opatrenia potrebné na to. Ak osoba, cestujúca po hnuteľnosti, vznesie sťažnosť čo do vyhľadávania alebo odvozu, alebo ak dôjde inej újmy, urýchlene zjednajú nápravu a na jej žiadosť spíšu aj zápisnicu podpísanú sťažovateľom a vydajú sťažovateľovi overený odpis tejto zápisnice.
(12) Doprava hnuteľností deje sa presídleneckými transportami alebo osobitnými zásielkami. Pri použití presídleneckých súprav treba najprv naložiť presídlencov, ktorí sú dopravným plánom zaradení do súpravy. Spomenutá doprava zanechaných hnuteľností deje sa alebo priložením k hnuteľnostiam niektorého presídlenca, alebo v železničnom vozni, ktorý zostal v súprave prázdny, alebo, ak to únosnosť vlaku znesie, pripojením osobitného vozňa. Pokiaľ ide o tarify a cestovné, ktoré má byť použité, smerodajné sú ustanovenia obsažené v rozhodnutí č. 14, resp. v dopravných smerniciach, vydaných na jeho základe osobitným rozhodnutím. Pristavovanie potrebných vozňov pre tieto zásielky a ich doprava má sa diať podľa možnosti prednostne. Ak osoby, cestujúce po svoje hnuteľnosti, cestujú pri návrate so svojimi hnuteľnosťami ako sprievodcovia, nemusia platiť cestovné; ináč musia cestovné platiť.
(13) Zásadou pre dopravu hnuteľností je, že na žiadosť cestujúcej osoby treba ju podľa možnosti umožniť ihneď počas lehoty povolenej k pobytu. Cestujúca osoba môže cestovať spolu s hnuteľnosťami naloženými do vagónovej zásielky.
(14) Vlastník alebo jeho zmocnenec môže si svoje hnuteľnosti do ich odvozu nechať na ich doterajšom mieste a môže žiadať potvrdenie toho na inventárnom sozname (čl. III, ods. 8 a 9), a to od osoby, ktorá má hnuteľnosti v držbe.
(15) Ak vlastník alebo jeho zmocnenec nedá pri svojom vstupe hnuteľnosti odviezť, má právo uskladniť a poistiť ich na vlastné trovy nielen na mieste ich nálezu, ale aj na inom vhodnom mieste. Môže žiadať o potvrdenie tohto na inventári.
(16) Ak vlastník alebo jeho zmocnenec sa rozhodne hnuteľnosti zpeňažiť, sú čo do utŕženej sumy smerodajné predpisy, vzťahujúce sa na transfér peňažných hotovostí presídlencov. Okolnosť, že zaplatená suma pochádza z predaja hnuteľností, treba preukázať potvrdením miestnej stanice Národnej bezpečnosti na inventárnom sozname.
E.
K čl. VI:
(1) Lehota na oznámenie zmocnenca sa predlžuje do 31. augusta 1947. V prípadoch, keď pre námietky vznesené proti vstupu oprávnenej osoby, alebo jej už prv menovaného zmocnenca treba menovať zmocnenca, určuje sa lehota na menovanie zmocnenca na 30 dní od sdelenia námietok. Pokiaľ ide o pokračovanie pri oznamovaní zmocnenca a o lehoty, treba obdobne použiť čl. V s horeuvedenými doplnkami.
(2) Vzor zmocnenia obsahuje príloha č. 4 tohto rozhodnutia.
F.
K čl. VIII.
Lehota, určená na uplatňovanie nárokov na náhradu škody pred Smiešanou komisiou, predlžuje sa do 31. júla 1949.
G.
K čl. IX:
Ustanovenia tohto rozhodnutia, vzťahujúce sa na cestovanie a odvoz hnuteľností, treba v smysle rozhodnutia č. 6 obdobne použiť aj pre osoby cestujúce za podobným účelom z Československa do Maďarska. V tomto smysle treba všade, kde rozhodnutie uvádza maďarské ministerstvo vnútra, rozumieť Povereníctvo vnútra, a kde uvádza Povereníctvo vnútra, treba rozumieť maďarske ministerstvo vnútra; namiesto stanice Národnej bezpečnosti treba rozumieť miestne veliteľstvo žandárstva a ak tohto niet, obecný úrad, a namiesto okresného veliteľstva Národnej bezpečnosti treba rozumieť okresné žandárske veliteľstvo; namiesto miestnych administratívnych úradov alebo orgánov treba rozumieť obecný úrad, v mestách starostu mesta; konečne namiesto Osídľovacieho úradu treba rozumieť Maďarský presídľovací vládny komisariát a namiesto Maďarského presídľovacieho vládneho komisariátu Osídľovací úrad pre Slovensko.
H.
Záverečné ustanovenia.
Pri publikovaní tohto rozhodnutia treba uverejniť iba prílohy č. 1 a 4.
V Bratislave dňa 3. apríla 1947.
Za čsl. složku:
Dr. Okáli v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Berecz v. r.

Príloha č. 1.


Príloha č. 4


Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla na svojom mimoriadnom zasadnutí dňa 1. apríla 1947 v Bratislave toto
rozhodnutie č. 25.
I.
(1) Obe smluvné strany umožňujú, aby pred odchodom každého presídleneckého transportu vycestovali na územie druhého štátu ubytovatelia, a to maximálne jedna osoba na každých 5 rodín zaradených v transportoch.
(2) Ubytovateľov určuje v Maďarsku Československá presídľovacia komisia, v Československu Maďarský zmocnenec pre hájenie záujmov presídlencov.
(3) Cestovné pasy alebo náhradné cestovné preukazy, potrebné k prekročeniu hraníc, vystavuje a vydáva pre ubytovateľov v Československu Povereníctvo vnútra, v Maďarsku Ministerstvo vnútra, a to prednostne, najneskoršie do 8 dní od podania žiadosti, v mimoriadnych prípadoch okamžite.
II.
(1) Žiadosti o vystavenie cestovných preukazov podáva v Maďarsku Československá presídľovacia komisia Maďarskému vládnemu presídľovaciemu komisariátu, v Československu Maďarský zmocnenec Osídľovaciemu úradu pre Slovensko, a to po určení dopravného plánu (viď dopravné smernice).
(2) K žiadosti treba pripojiť skupinový soznam ubyvateľov podľa obcí, v ktorom treba uviesť všetky dáta potrebné pre vystavovanie cestovných pasov.
(3) Skupinové soznamy s dvoma fotografiami pre každého ubytovateľa má vopred vidovať príslušný miestny policajný úrad v Maďarsku, resp. veliteľstvo Národnej bezpečnosti v Československu.
(4) Lehota, uvedená v čl. I, odst. 3, ráta sa odo dňa podania žiadosti na Osídľovacom úrade, resp. na Maďarskom presídľovacom vládnom komisariáte.
(5) Cestovné preukazy oprávňujú ubytovateľa k jednorázovému vycestovaniu zo štátu doterajšieho bydliska, platia však iba do termínu, kedy má transport, v ktorom je presídlenec zaradený, prekročiť štátnu hranicu. Tento termín treba v preukaze uviesť.
III.
(1) Vystavenie cestovných pasov (preukazov) je bezplatné a nepodlieha kolkovnému.
(2) Pokiaľ sú pre prekročenie maďarskej štátnej hranice potrebné povolenia Spojeneckej kontrolnej komisie, zadovažuje toto povolenie ubytovateľom, cestujúcim do Československa, československá vláda, ubytovateľom, cestujúcim do Maďarska, maďarská vláda. Ak sa niektorá z vlád nepostará včas a náležitým spôsobom o zadováženie tohto povolenia Spojeneckej kontrolnej komisie, nemá to vplyvu na dodržanie dopravného plánu.
IV.
(1) Ubytovatelia môžu pri svojom cestovaní bezplatne použiť presídlenecké transporty, pokiaľ ich umiestenie nenaráža na ťažkosti. V tomto prípade treba mená ubytovateľov cestujúcich vopred presídleneckým transportom uviesť v osobitnom sozname, ktorý treba vyplniť a s ktorým treba manipulovať spôsobom uvedeným v dopravných smerniciach.
(2) Ubytovatelia, ktorí prekročili hranice štátu doterajšieho bydliska, považujú sa za riadne presídlených podľa príslušných ustanovení Dohody a rozhodnutí Smiešanej komisie. Soznamy takýchto ubytovateľov, spolu s ich cestovnými preukazmi, obsahujúcimi potvrdenie vycestovaní, bude predkladať koncom každého mesiaca Maďarský presídľovací vládny komisariát Osídľovaciemu úradu a Osídľovací úrad Maďarskému presídľovaciemu vládnemu komisariátu na potvrdenie o ich zarátaní do počtu presídlencov už presídlených.
(3) V sozname, do ktorého bol ubytovateľ zaradený ako riadny presídlenec, treba pri nakladaní poznamenať, že už odcestoval vo funkcii ubytovateľa.
V Bratislave dňa 2. apríla 1947.
Za čs. složku:
Dr. Okáli v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Berecz v. r.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva na svojom mimoriadnom zasadnutí konanom dňa 1. apríla 1947 v Bratislave, vo veci odvozu hnuteľností toto
rozhodnutie č. 26.
I.
Účinnosť rozhodnutia č. 16. a 23. Smiešanej komisie zaniká.
II.
Určenie pojmu hnuteľností.
(1) Hnuteľnosťou je všetko, čo možno od nehnuteľnosti bez porušenia jej podstaty oddeliť.
(2) Súčasti nehnuteľností (napr. zastavané dvere, okná, plot, živé stromy, chlievy trvale spojené s pozemkom atď.), aj keď sú oddeliteľné, nie sú hnuteľnosťami.
(3) Ak je pochybné, či je niečo hnuteľnosťou alebo nehnuteľnosťou, rozhodne o tejto otázke s predbežnou platnosťou súpisová komisia; pritom členovia oboch složiek súpisovej komisie rozhodujú spoločne. Ak nedosiahnu jednomyseľnej dohody, rozhodnú prítomné kontrolné orgány takisto s predbežnou platnosťou. Od ich rozhodnutia závisí, či si môže spornú hnuteľnost presídlenec vziať so sebou, a či nie. Ak sa nedohodnú, treba vec predložiť Smiešanej komisii na konečné rozhodnutie. Až do vynesenia jej rozhodnutia zostáva sporná vec na svojom mieste.
III.
Ustanovenie o práve prevozu hnuteľností.
Presídlenec môže si voľne vziať so sebou všetky svoje hnuteľnosti, pokiaľ toto rozhodnutie alebo neskoršie rozhodnutia neustanovia ináč.
IV.
Osobitné ustanovenia.
(1) Pri presídlení, ktoré sa uskutoční do 1. augusta 1947, oprávnený je presídlenec — samozásobiteľ — vziať si so sebou pšenicu a raž, resp. ich mlynské výrobky v množstve zodpovedajúcom úhrnu samozásobiteľských dávok pripadajúcich na presídľujúcich sa členov jeho domácnosti; jačmeň a kukuricu môže si previesť v množstve, aké je potrebné pre kŕmenie a vykŕmovanie zvierat, ktoré si berie so sebou, a aké pripadá pre zvyšok hospodárskeho roku, najmenej však v množstve postačujúcom na jeden mesiac.
(2) Pri presídlení, ktoré sa uskutoční po 1. auguste 1947, oprávnený je presídlenec — samozásobiteľ — vziať so sebou dávku samozásobiteľskú určenú pre nasledujúci hospodársky rok a zodpovedajúcu počtu osôb náležiacich do jeho domácnosti, resp. potrebný jačmeň a kukuricu pre svoje zvieratstvo, avšak aj tieto iba v alikvotnej časti pripadajúcej na zvyšok hospodárskeho roku.
(3) Z uvedených štyroch plodín môže si samozásobiteľ vziať so sebou ako osivo len takú plodinu, ktorú ešte môže v hospodárskom roku zasiať. Smiešaná komisia ustanoví v súpisových smerniciach termíny, do ktorých podľa doby siatby, možno vyviesť osivo. Osiva, ktoré si môže presídlenec odviesť, môže byť toľko, koľko je potrebné na osev plochy, ktorú presídlenec z akéhokoľvek titulu (ako vlastník, požívateľ, arendátor atď.) doteraz obhospodaroval, a to pri pšenici a raži dovedna množstvo potrebné na osiatie 40%, pri jačmeni na 10%, pri kukurici na 20% tejto plochy.
(4) Presídlenci, a to aj majitelia firmy obchodníka jednotlivca, môžu si vziať so sebou svoje písemnosti.
(5) Prevod hotových peňazí, vkladov, cenných papierov, valút a devíz bude upravený osobitným rozhodnutím.
(6) Historickou alebo umeleckou pamiatkou (Dohoda, článok VI., ods. 3) je taká hnuteľnosť, ktorú orgán povolaný na ochranu historických a umeleckých pamiatok vyhlási za historickú alebo umeleckú pamiatku. Dokiaľ si vlastník historická anebo umeleckú pamiatku nemôže vziať so sebou, môže ju voľne speňažiť.
(7) Presídľujúci sa remeselníci, továrnici a obchodníci môžu si vziať so sebou — bez ohľadu na ustanovenie čl. II. ods. 1 — svoje strojové zariadenie, výstroj, nástroje a sklad tovaru a materiálu.
(8) Ak by boly príslušné vykupujúce alebo rekvirujúce československé, resp. maďarské orgány vykúpily alebo zrekvirovaly niektorú presídlencovu hnuteľnosť a nevyplatily za ňu stanovenú cenu, treba plnú cenu vyplatiť aspoň 15 dní pred presídlením.
(9) Okolnosť, že kupná cena nebola presídlencovi vyplatená, treba vierohodne dokázať.
Dokazovať možno dvojakým spôsobom:
a) presídlenec dokáže potvrdením o prevzatí, že mu boly hnuteľnosti odňaté bez zaplatenia ich ceny, napríklad, že dostal bon; v tomto prípade treba ich protihodnotu vyplatiť na mieste samom;
b) ak došlo k zrekvirovaniu bez zaplatenia protihodnoty a vydania potvrdenky, má súpisová komisia spísať pri súpise zápisnicu o tomto oznámení, ktoré treba spravdepodobniť svedectvami.
(10) Ak súpisová komisia uznala na základe svedectiev oznámený nárok, treba za hnuteľnosť prevzatú bez zaplatenia protihodnoty hneď na mieste vyplatiť stanovenú cenu.
(11) Ak sa súpisová komisia nedohodne o oprávnenosti nároku na odškodné, treba zápisnicu s pripojenými svedectvami a inými listinami, ktoré presídlenec pokladá za potrebné, predložiť príslušnej složke Smiešanej komisie, na posúdenie a konečné rozhodnutie. Určenú sumu odškodného treba vyúčtovať spôsobom, aký bude určený pre prevod (transfer) peňažných hotovostí.
(12) Presídlenec, môže hnuteľnosti, ktoré nespadajú pod obmedzenia podľa tohto článku a ktoré si nechce previesť, voľne speňažiť, alebo disponovať nimi ináč na základe svojho vlastníckeho práva.
(13) Ak má pri súpise presídlenec väčšie množstvo plodín vymenovaných v prvom ods. čl. IV., treba sa pomocou príslušného výkupného orgánu postarať o to, aby zvyšné množstvo mohol presídlenec ponuknúť a aby ho spomenutý orgán ešte pred súpisom záväzne prevzal a pri prevzatí zaplatil zaň protihodnotu.
V.
Presídlencovo právo nakladať vlastnými hnuteľnosťami.
(1) Obidve smluvné strany sa zaväzujú, že budú napomáhať, aby presídlenec — nakoľko toto rozhodnutie ináč neustanovuje — mohol voľne disponovať všetkými svojimi hnuteľnosťami. Toto právo voľnej dispozície nedotýka sa zaisťovacích, uhradzovacích práv, práva zátvoru alebo podobných práv, ktoré na tieto hnuteľnosti ešte pred účinnosťou tohto rozhodnutia nadobudly na základe súdneho rozhodnutia tretie osoby.
(2) Ak sa hnuteľnosti presídlenca dostaly do držby inej osoby svojvoľným zásahom, treba tieto hnuteľnosti vrátiť najneskoršie pri súpise. O vrátení rozhodujú kontrolné orgány prítomných súpisových komisií a na výkon svojho rozhodnutia môžu požadovať úradnú pomoc.
(3) Záložné práva, nadobudnuté pre verejné záväzky strácajú účinnosť; na tomto základe nemožno odoprieť odvoz jeho hnuteľnosti.
VI.
Zrušenie národnej správy nariadenej na hnuteľný a nehnuteľný majetok presídlenca a jej vyúčtovanie.
(1) S okamžitou účinnosťou zrušujú sa národné správy nariadené na majetok osôb určených na presídlenie.
(2) Príslušné československé úrady povinné sú postarať sa bezodkladne o to, aby národný správca v prítomnosti vlastníka, dvoch vlastníkom pomenovaných svedkov a orgánu úradu, ktorý národného správcu ustanovil, pojal zachovaný majetok do inventára a zápisnice, a aby bezodkladne vyúčtoval o svoje činnosti ako národný správca. Národný správca povinný je nahradiť škody, ktoré vznikly v čase medzi vyhotovením začiatočnej a konečnej inventúry jeho úmyseľným konaním, hrubou nedbalosťou alebo omeškaním, a to hneď a v hotovosti. Zápisnicu o vyúčtovaní treba vyhotoviť v dvoch exemplároch a jeden pôvodný exemplár treba vydať presídlencovi.
(3) Ak pri nastúpení národného správcu nebol spísaný inventár, treba do zápisnice, ktorá má byť o majetku prevzatom do správy spísaná v prítomnosti vlastníka a ním pomenovaných dvoch vierohodných svedkov, ako aj v prítomnosti orgánu úradu, ktorý nariadil národnú správu, uviesť podstatu majetku, ktorý mal presídlenec v držbe, keď národný správca nastúpil.
(4) Sumu náhrady za škodu spôsobenú národným správcom, ako sa podáva podľa inventára, povinný je národný správca vyplatiť presídlencovi hneď, najneskoršie však do 15 dní pred presídlením. Kým národný správca nenahradí škodu, ktorú spôsobil, nemožno dotyčnú osobu presídliť. V takomto prípade poskytne československý štát presídlencovi (remeselníkovi, obchodníkovi, továrnikovi, majiteľovi nehnuteľností atď.) v záujme zaistenia jeho živobytia všetky práva, aby mohol nerušene pokračovať vo svojom zamestnaní (napr. remeselnícky, obchodnícky, továrnický, živnostenský list, plynulú dodávku tovaru, plnú možnosť hospodárenia). Uvedené osoby zostávajú vo svojich plných právach do tých čias, kým národný správca nevyplatí celú náhradu škody, ktorú spôsobil.
(5) Na majetok presídlenca nemožno vymenovať nového národného správcu.
VII.
Speňažovanie hnuteľností.
(1) Osoby určené na presídlenie sú oprávnené v smysle čl. VI. Dohody svoje hnuteľnosti speňažiť až do presídlenia alebo prostredníctvom zmocnencov aj neskoršie.
(2) V prípade dodatočného speňaženia nemožno však utŕženú sumu vyplatiť na účet prevodu (transferu) peňažných hotovostí.
VIII.
Iné ustanovenia.
(1) Národné výbory (obecné predstavenstvá) povinné sú vystaviť a vydať, a to v čase, keď o to presídlenec požiada dobytčie pasy o zvieratách, ktoré boly v čase podpisu Dohody (27. február 1946) alebo neskoršie jeho vlastníctvom.
IX.
Záverečné ustanovenie.
(1) Smiešaná komisia na základe návrhu hospodárskej znaleckej komisie určí v najkratšom čase osobitným rozhodnutím tomuto rozhodnutiu zodpovedajúci zmenený text súpisových smerníc ustanovených v rozhodnutí č. 23 informatívnej výzvy a súpisových hárkov. Z tlačív ustálených rozhodnutím č. 23 informatívnu výzvu, súpisové smernice, predbežný súpisový hárok a na hnuteľnosti sa vzťahujúce listy súpisového hárku nemožno použiť a treba ich zničiť.
(2) Smiešaná komisia postará sa taktiež v najkratšom čase osobitným rozhodnutím o úpravu prevodu majetkových práv.
(3) Obidva štáty zaručujú plnú voľnosť pohybu a činnosti ako aj osobnú bezpečnosť osobám vykonávajúcim presídlenie.
(4) Obidva štáty sa zaväzujú, že v záujme hladkého a pokojného priebehu presídlenia vzájomne upravia svoje administratívne a bezpečnostné orgány, aby napomáhaly nerušenému sťahovaniu s najväčším porozumením a priateľským urovnaním rozporov. Prípadne prehmaty potlačia čo najprísnejšie.
(5) Ustanovenia doterajších rozhodnutí, ktoré sú v rozpore s týmto rozhodnutím, strácajú účinnosť.
V Bratislave dňa 2. apríla 1947.
Za čs. složku:
Dr. Okáli v. r.
Dr. Pohánka v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Berecz v. r.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla dňa 31. marca 1947 na svojom mimoriadnom zasadnutí v Bratislave, vo veci vzájomnej výmeny sociálne-poisťovacieho spisového materiálu toto
rozhodnutie č. 27.
(1) Sociálne-poisťovacie ustanovizne Smluvných strán (aj závodné pokladnice) poskytnú si navzájom všetky informácie o poistení presídľujúcich sa osôb u nich poistených a vydajú si príslušný spisový a evidenčný materiál.
(2) Ustanovizne, spomenuté v ods. 1, vydajú odchádzajúcim presídlencom na ich žiadosť potvrdenie o ich poistení, aj o dávkach na jeho základe napadlých. Potvrdenie má obsahovať druh poistenia, dĺžku poistnej doby, zaradenie do poistných tried (základov); u napadlých dôchodkov výšku dôchodku, spôsob jeho určenia a čas, kedy dôchodok napadol. Potvrdenia nepodliehajú dávkam a poplatkom.
(3) Styk ustanovizní, spomenutých v ods. 1, podľa ods. 1 je bezprostredný; používajú úradnú reč svojej vlasti.
V Bratislave dňa 3. apríla 1947.
Za čs. složku:
Dr. Okáli v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Berecz v. r.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla na svojom mimoriadnom zasadnutí v Bratislave dňa 3. apríla 1947 vo veci globálnej notifikácie presídlencov, na ktorých sa vzťahuje rozhodnutie č. 8 Smiešanej komisie, toto:
rozhodnutie č. 28.
1. V presídleneckých súpravách, v ktorých po naložení je ešte dostatok prázdneho ložného priestoru, možno prepravovať aj osoby, spadajúce pod ustanovenia rozhodnutia č. 8 Smiešanej komisie a to aj bez notifikácie, konanej 15 dní vopred podľa citovaného rozhodnutia. Notifikácia týchto osôb sa vykoná takto:
a) úhrnné soznamy osôb, prichádzajúcich do úvahy na presídlenie hore uvedené z oblastí, kde sa práve prevádza výmena, môže Čs. presídľovacia komisia v Maďarsku predkladať 15 dní vopred Maďarskému vládnemu presídľovaciemu komisariátu. Soznamy, ktoré treba predložiť v piatich exemplároch, musia obsahovať: bydlisko presídlenca, jeho osobné datá (krstné meno, priezvisko, rodné dáta, zamestnanie, osobný stav) a osobitné označenie, že ide o soznam, z ktorého sa budú vyberať presídlenci na doplnenie prázdneho miesta v jednotlivých ucelených súpravách. Prevzatie soznamu treba potvrdiť na jeho kópii.
b) Do presídleneckej súpravy možno okrem osôb, určených v dopravnom pláne naložiť iba presídlencov, vybraných zo soznamu uvedeného pod lit. a). Pre tieto skutočne naložené osoby, sostaví orgán Československej presídľovacej komisie v Maďarsku pred nakladaním novší soznam, ktorý treba vystrojiť podľa ustanovení rozhodnutia č. 8.
c) Orgán Československej presídľovacej komisie v Maďarsku odovzdá pri nakladaní orgánu Maďarského presídľovacieho vládneho komisariátu soznam uvedený pod lit. b) v piatich exemplároch a preukáže mu, že osoby na tomto sozname uvedené boly notifikované úhrnným soznamom, vyhotoveným podľa lit. a) Orgán Maďarského vládneho presídľovacieho komisariátu potvrdí prevzatie soznamov.
2. Soznamy uvedené pod 1b) a odovzdané podľa 1c) slúžia ako podklad pre kontrolu pri nakladaní a pri prechode hraníc. Pri prechode hraníc majú sa aj tieto soznamy uzavrieť výstupnou a vstupnou doložkou podľa príslušných ustanovení dopravných smerníc (Rozhodnutie č. 30).
3. Maďarský vládny presídľovací komisariát je povinný po prechode transportu cez maďarské štátne hranice do 15 dní potvrdiť Československej presídľovacej komisii v Maďarsku, že títo presídlenci prekročili hranice a že sa zarátavajú do počtu presídlencov.
4. Nakladanie osôb, presídľovaných podľa rozhodnutia nesmie narušiť dopravný plán.
5. Pokiaľ ide o transporty, ktoré pocestujú pred 22. aprílom 1947, zkracuje sa 15-dňová lehota predkladacia, uvedená v ods. 1, lit. a) na 5 dní.
V Bratislave dňa 3. apríla 1947.
Za čs. složku:
Dr. Okáli v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Berecz v. r.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla na svojom mimoriadnom zasadnutí, konanom dňa 17. apríla 1947 v Bratislave, toto
rozhodnutie č. 29.
Pre technické prevádzanie presídlenia ukladajú sa príslušným presídľovacím úradom a ich orgánom tieto povinnosti:
I.
(1) Československá presídľovacia komisia v Maďarsku odovzdá Maďarskému presídľovaciemu vládnemu komisariátu 14 dní pred odchodom príslušného transportu v piatich exemplároch soznam presídlencov, obsahujúci bydlisko presídlenca, jeho osobné dáta (krstné meno, priezvisko, rodné dáta, zamestnanie a osobný stav), deň odchodu z doterajšieho bydliska, deň a miesto prechodu hraníc. Súčasne oznámi, akým dopravným prostriedkom sa transport vykoná.
(2) Osídľovací úrad v Bratislave odovzdá Maďarskému zmocnencovi v Bratislave soznamy osôb, určených na presídlenie z Československa do Maďarska, obdobne podľa ods. 1.
(3) Maďarský presídľovací vládny komisariát zašle štyri exempláre soznamov (ods. 1) bezpečnostnému orgánu výstupnej pohraničnej stanice; práve tak aj Osídľovací úrad v Bratislave zašle ďalšie štyri exempláre soznamov (ods. 2) bezpečnostnému orgánu výstupnej pohraničnej stanice. — Tieto exempláre soznamov slúžia bezpečnostným orgánom výstupnej a vstupnej pohraničnej stanice k pokračovaniu, predpísanému v čl. XI-a-1 ods. 13 a 14 dopravných smerníc.
(4) Maďarský presídľovací vládny komisariát je povinný po prechode transportu cez maďarské štátne hranice do 15 dní oznámiť Československej presídľovacej komisii v Maďarsku, ktorí slovenskí a českí presídlenci z Maďarska, prekročivší hranice, sa zarátavajú do kvóty. — To isté je povinný v uvedenej lehote oznámiť aj Osídľovací úrad v Bratislave Maďarskému zmocnencovi v Bratislave pri presídlencoch z Československa do Maďarska.
II.
(1) Pri odbavovaní a preprave transportov spolupôsobia tieto úrady, poťažne ich orgány:
a) v Maďarsku Československá presídľovacia komisia, Maďarský presídľovací vládny komisariát, miestne policajné orgány a orgány miestnej administratívnej správy (v malých obciach policajný komisariát), ako aj orgány uvedené v dopravných a súpisových smerniciach (viď rozhodnutia č. 30 a 31/;
b) v Československej republike Osídľovací úrad v Bratislave, Maďarský zmocnenec v Bratislave, orgány Národnej bezpečnosti a orgány Národných výborov, resp. Správnych komisií, ako aj orgány, uvedené v dopravných a súpisových smerniciach (viď rozhodnutia č. 30 a 31).
(2) Pre maďarské orgány, pôsobiace pri presídľovaní v Československu a v Maďarsku, vydávajú potrebné inštrukcie, soznamy atď. Maďarský presídľovací vládny komisariát v Budapešti, resp. Maďarský zmocnenec v Bratislave; pre československé orgány, pôsobiace pri presídľovaní v Československu a v Maďarsku, vydávajú takéto inštrukcie a pod. Osídľovací úrad v Bratislave, resp. Československá presídľovacia komisia v Budapešti. — V podrobnostiach platia ustanovenia príslušných rozhodnutí Smiešanej komisie.
III.
(1) Policajné orgány sú povinné a oprávnené zisťovať u presídlencov pred odchodom transportu z nakladacej stanice tieto skutočnosti:
a) totožnosť,
b) bydlisko,
c) porovnanie s prihláškou.
(2) Pohraničné bezpečnostné orgány sú povinné a oprávnené pred prechodem transportu cez hranice vykonať s vedúcim transportu společnú kontrolu podľa soznamov, cieľom zistenia počtu a prípadne totožnosti presídlencov.
(3) Pre pôsobnosť orgánov, účinkujúcich pri presídlení, platia inak ustanovenia príslušných rozhodnutí Smiešanej komisie.
IV.
Evidencia fakticky presťahovaných osôb vykonáva sa spôsobom uvedeným v dopravných smerniciach (čl. IX-A-1 ods. 13 a 14).
V.
Rozhodnutie Smiešanej komisie č. 9 sa zrušuje.
V Bratislave dňa 17. apríla 1947.
Za čs. složku:
Dr. Pohánka v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Dr. Geönczeöl v. r.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla na svojom mimoriadnom zasadnutí v Bratislave dňa 10. apríla 1947 toto
rozhodnutie č. 30.*)
V smysle rozhodnutia Smiešanej komisie č. 14 vydávajú sa tieto
Smernice
na prevedenie československo-maďarskej presídľovacej dopravy.
I.
Organizácia.
Na prevedenie dopravného plánu zriadia sa tieto výkonné orgány:
a) Po jednej smiešanej inštradačnej skupine v Bratislave a v Budapešti.
Každá inštradačná skupina pozostáva zo 6 členov, a to z 3 československých a z 3 maďarských.
Pre inštradačné skupiny dá príslušná železničná správa k dispozícii 2 miestnosti s príslušným zariadením.
Členovia inštradačných skupín si vzájomne poskytujú pomôcky, potrebné k výkonu služby.
Povinnosti inštradačných skupín sú:
1. starať sa o prevedenie presunu podľa dopravného plánu;
2. viesť záznamy o behu transportov podľa hlásení došlých zo staníc;
3. podľa dopravných možností odstrániť prípadné prekážky, vyskytnuvšie sa v behu transportov;
4. nariadiť prevedenie prípadných odchýlok od dopravného plánu;
5. budapeštianska inštradačná skupina zistí skutočne prejdené vlakové kilometre na maďarských tratiach, mesačne pozadu (viď čl. VIII).
Obe železničné správy sú povinné vyhovieť dožiadaniam inštradačných skupín. Ak železničné správy nesplnia takéto dožiadania alebo ak medzi členmi inštradačnej skupiny nedôjde k shode, treba vec oznámiť predsedom oboch složiek Smiešanej komisie, ktorí po dohode urobia potrebné opatrenia. Obe železničné správy sú povinné poskytnúť inštradačným skupinám potrebnú pomoc.
b) Jednotliví dopravní úradníci, vyslaní na čas potreby do staníc, ktoré sa určia v dopravnom pláne. Títo úradníci pôsobia ako styční úradníci medzi železnicou a riadiacimi orgánmi, usmerňujú nakladanie a vykladanie a ich úlohou je odstraňovať na mieste vyskytnuvšie sa závady pri nakladaní a vykladaní.
Určení úradníci majú, pokiaľ možno, ovládať reč toho štátu, na území ktorého pôsobia.
c) Jednotliví úradníci doprevádzajúci železničné a verejnocestné transporty (viď čl. IV).
II.
Telefonické spojenie.
(1) K nerušenému prevedeniu dopravného plánu zaistí sa medzi stanicami Budapešť a Parkan, ako aj medzi Parkanom a Bratislavou, osobitné telefonné spojenie, ktoré bude prednostne slúžiť rozhovorom, súvisiacim s dopravou presídlencov. Sprostredkovanie zpráv medzi Budapešťou a Bratislavou zaistí ČSD v stanici Parkan. Ak by tranzitovanie zpráv medzi Budapešťou a Bratislavou nefungovalo bezvadne, treba zriadiť priame spojenie medzi Budapešťou a Bratislavou s prepojovačom v Parkani. Na susednom území pôsobiaca inštradačná skupina a exponovaní železniční zamestnanci môžu použiť služobných železničných telekomunikačných zariadení. Okrem toho sa zriadi osobitné telefonné spojenie medzi inštradačnou skupinou ČSD v Budapešti a ČsPK v Budapešti, ako aj v Bratislave medzi inštradačnou skupinou MÁV a maďarským zmocnencom.
(2) Horeuvedené telefonné spojenia musia byť v stave schopnom prevádzky najneskoršie v deň započatia presunu.
III.
Prevedenie dopravy.
(1) Obe železničné správy prevedú prepravu presídlencov na svojich tratiach vlastnými potrebnosťami a vlastným personálom.
(2) V doprave vlakov s presídlencami (pristavovanie rušňov, vozňov a personálu, výprava a doprava) zachová sa toto poradie:
1. rýchlik,
2. osobný vlak,
3. transport s presídlencami,
4. len potom ostatné vlaky.
(3) Pri vypracovaní inštradačného plánu, tak isto i pri meškaní vlakov s presídlencami, treba tiež toto poradie dodržať.
(4) Prednostné právo nastáva, keď vlak presídlencov mešká oproti dopravnému plánu 5 hodín. Za meškanie sa nepovažuje, keď sa stalo oneskorením pri nakladaní alebo vyššou mocou.
(5) Bezpodmienečná prednosť dodávok vyplývajúcich z dohody o prímerí a dodávok na splnenie reparačných povinností Maďarska nie je týmto poradím, resp. prednosťou (viď ods. 2, 3 a 4) dotknutá.
(6) Príslušná železničná správa okamžite zakročí cieľom prednostného odbavenia, keď o to požiada inštradačná skupina.
(7) Pre vlaky presídlencov treba viesť dva vlakopisy s dvoma vozňovými výkazmi. Z týchto po jednom exemplári treba poslať susednej železničnej správe (Povereníctvo dopravy v Bratislave poťažne Riaditeľstvo MÁV v Budapešti).
IV.
Použitie súprav presídlencov a ich doprovod.
(1) V ucelených a predom na presťahovanie presídlencov sostavených železničných súpravách, ako aj v jednotlivých vozňoch neucelených súprav, môžu byť prepravované len osoby podliehajúce presťahovaniu a hnuteľnosti týchto osôb.
(2) Vlaky s československými presídlencami doprevádza na tratiach MÁV jeden dopravný úradník ČSD; vlaky s maďarskými presídlencami doprevádza na tratiach ČSD jeden úradník MÁV. Doprevádzajúci úradník má ovládať, pokiaľ je to možné, služobnú reč susedného štátu.
(3) Okrem presídlencov môžu byť v horeuvedených súpravách prepravované aj osoby určené Československou presídľovacou komisiou, poťažne maďarským zmocnencom v Bratislave; ich počet však nesmie presahovať 10 osôb (viď rozhodnutie Smiešanej komisie č. 9 a 14). Pri transportoch československých presídlencov z Maďarska na území Maďarskej republiky môžu byť použití aj vojáci, ktorí účinkujú ako orgány ČsPK v Budapešti, ale bez vojenskej rovnošaty a bez zbraní. Aj títo sa započítavajú do spomenutého počtu 10 osôb. Mená osôb, patriacich do sprievodu, zapíšu sa do vlakopisu.
(4) V presídleneckej súprave môžu byť prepravovaní aj dôverníci a ubytovatelia presídlencov (viď rozhodnutia Smiešanej komisie č. 24 a 25). Títo sa nepočítajú do 10-členného sprievodu a ich počet v jednotlivých súpravách nesmie presahovať 10 osôb. Presný soznam týchto vyhotoví vedúci transportu s označením dát uvedených v rozhodnutí Smiešanej komisie č. 9 a s označením, že cestujú ako dôverníci alebo ubytovatelia. 4 exempláre odovzdá bezpečnostným orgánom výstupnej pohraničnej stanice pred započatím kontroly podľa čl. XI, bod 1, ods. 13. Ustanovenie čl. XI, bod 1, ods. 14 platí aj na tieto soznamy.
(5) Bezpečnostnú službu pri presídleneckých transportoch vykonávajú v Maďarsku maďarské, v Československu československé bezpečnostné orgány.
(6) Členovia inštradačných skupín, železniční úradníci, ktorí doprevádzajú vlaky, železničné orgány, určené pre výkon presídleneckej dopravy, ako aj železničné orgány určené predsedom príslušnej složky dopravnej znaleckej komisie obdržia preukaz v reči slovenskej a maďarskej podľa prílohy 1. Tieto preukazy je oprávnené vystavovať pre československé železnice Povereníctvo dopravy v Bratislave, pre maďarské železnice Riaditeľstvo MÁV v Budapešti.
V.
Dezinfekčné stanice.
(1) Dezinfekciu súprav obstará tá železnica na tratiach, ktorej došlo k vyprázdneniu súpravy, a to včas tak, aby inštradačný plán bol dodržaný.
(2) V prípade, že by dezinfekčné stanice nestačily, postarajú sa interesované železnice o zriadenie primeraných výpomocných staníc, aby dezinfekcia bola vykonávaná rýchle a bez meškania.
(3) V prípade, že by oneskorenou dezinfekciou inštradačný plán nemohol byť dodržaný, je povinná tá železnica, ktorá mala dezinfekciu previesť, pristaviť mimo poradia potrebné vozne, aby sa zamedzilo meškanie transportov.
VI.
Dopravný plán. — Sostavenie ucelených súprav.
(1) Pre praktické prevedenie presídleneckej dopravy sostaví sa dopravný plán podľa údajov oznámených Smiešanou komisiou alebo niektorou z jej složiek, so zreteľom na rozhodnutie Smiešanej komisie čís. 14, bod 6, ods. 2 a 3. Dopravný plán vyhotovia znalci, najviac 4—4 okrem oboch predsedov. Znalcov určia predsedovia oboch složiek dopravnej znaleckej komisie hneď po vydaní Smerníc. Vedúcimi každej složky znalcov sú predsedovia dopravnej znaleckej komisie.
(2) Dopravným plánom usmerňuje sa činnosť dopravných a s tým súvisiacich prostriedkov, potrebných na uskutočnenie presunu presídlencov z domu starého bydliska do domu nového bydliska.
(3) Dopravný plán pozostáva:
a) zo železničného inštradačného plánu,
b) z cestného prepravného plánu.
(4) Dopravné plány treba vyhotoviť dva týždne dopredu, vždy aspoň na dvojtýždňové obdobie (tzv. dopravné obdobie). Podrobné dáta k sostaveniu dopravného plánu treba dať predsedom dopravnej znaleckej komisie (ods. 1) k dispozícii v štyroch exemplároch aspoň štyri týždne pred príslušným dopravným obdobím (napr. na dopravné obdobie od 1.—15. decembra treba vypracovať plán najneskoršie do 15. novembra a dáta oznámiť do 1. novembra).
(5) Dopravný plán celý alebo jeho jednotlivé časti treba zaslať Osídľovaciemu úradu v Bratislave, Československej presídľovacej komisii v Budapešti, Magyar áttelepitési kormánybiztoságu v Budapešti a maďarskému zmocnencovi v Bratislave, ktoré sa postarajú o upovedomenie všetkých ďalších príslušných orgánov.
(6) Železnice prevedú prepravu presídlencov v ucelených súpravách medzi presídľovacími oblasťami. Utvorí sa zásadne jeden typ súpravy, ktorý pozostáva z: 1 Ci (C) + 40 Z (G) + 1 M + 8 Vk (K) alebo Vd (I) = spolu 50 vozňov. Složenie súpravy tohto typu môže komisia, uvedená v ods. 1, podľa potreby zmeniť pri sostavovaní dopravného plánu.
(7) Ucelené súpravy nesmú sa zásadne trhať, okrem technických príčin, a nesmú byť použité na iné účely.
VII.
Pristavovanie železničných vozňov a nakladacích pomôcok.
Nakladacie a vykladacie lehoty.
(1) Obe železničné správy pristavia potrebné vozne pre ucelené vlaky zásadne v rovnakom pomere. V smysle čl. IX, ods. 2 Dohody, ako aj v smysle 7. bodu konečného rozhodnutia Smiešanej komisie č. 14 z celkovej potreby železničných dopravných prostriedkov pristavia ČSD:
100 % osobných vozňov,
80 % zakrytých nákladných vozňov,
kým MÁV pristaví:
20 % zakrytých nákladných vozňov,
100 % otvorených vozňov.
Otázka pristavovania nadpočetných vozňov sa upravuje osobitne. Na nadpočetné vozne sa — po ich vyložení — nevzťahuje ustanovenie čl. VI, ods. 7 a majú sa vrátiť in natura do 8 dní, ak s nimi inak nedisponuje príslušná složka inštradačnej skupiny.
(2) Keď nastane u niektorej železničnej správy podstatné sníženie, resp. zvýšenie stavu vozňového parku, ktorý je k dispozícii pre vnútroštátnu potrebu, môže Smiešaná komisia primerane pozmeniť pomer pristaviť sa majúcich vozňov, uvedených v predchádzajúcom odseku, a to s účinnosťou pre nasledujúce dopravné obdobie.
(3) V ucelených vlakoch zaradené vozne obe železničné správy vzájomne si vrátia do 8 dní po skončení presídlenia.
(4) Vozne, ktoré musely byť z ucelených súprav vyradené z nejakých technických príčin ako behu neschopné (zavarená os, roztrhnutie tiahla, zlomenie pera a pod.), je povinná z vlastného stavu nahradiť tá železničná správa, na tratiach ktorej sa voz vyradil.
(5) V takých prípadoch, keď počet presídlencov nevyžaduje pristavenie ucelenej súpravy, postarajú sa obe železničné správy na svojich tratiach, aby daly k dispozícii zodpovedajúce množstvo vozňov. O takomto pristavovaní menšieho množstva vozňov rozhodnú znalci (čl. VI, ods. 1) už pri vypracovaní dopravného plánu.
(6) Ak sa pri nakladaní zistí, že súprava pristavená podľa dopravného plánu nestačí na odtransportovanie všetkých presídlencov a ich hnuteľností, zaradených do príslušnej súpravy, pristaví na zákrok príslušnej inštradačnej skupiny odosielacia železnica prednostne ešte jeden — dva vozne. Ak by to nebolo možné, postará sa o odvezenie týchto osôb a ich hnuteľností odosielateľ vlastnými prostriedkami najneskoršie do troch dní odo dňa, určeného pre odchod príslušnej súpravy. Dopravný plán však treba tak sostaviť, aby sa takéto prípady nemohly vyskytnúť okrem ojedinelých a výnimočných prípadov. — Ak by však v spomenutých troch dňoch v niektorej súprave bolo odtransportovanie možné, treba takéto osoby a ich hnuteľnosti prepraviť v niektorej vhodnej súprave.
(7) Keď jednotlivé vozne, bežiace v neucelených transportoch, z nejakej technickej príčiny treba preložiť, potrebné prázdne vozne je povinná dať k dispozícii tá železnica, na tratiach ktorej k preloženiu dôjde.
(8) Prvý a posledný vozeň ucelenej súpravy opatrí sa na oboch stranách tabuľkami so slovensko-maďarským textom označujúcim charakter súpravy. Náklady spojené so zhotovením týchto tabuliek znášajú obe vlády na 50 %. Text tabuliek obsahuje príloha číslo 2.
(9) Nakladacie pomôcky a výstroje potrebné pre nakladanie, vykladanie a prekladanie dajú obe železničné správy podľa možnosti k dispozícii.
(10) Za vzájomne používané vozne, poskytnuté ako výpomoc na dobu presídlenia MÁV-om pre ČSD a ČSD pre MÁV, sa požičovné neplatí.
(11) Vykladacie a nakladacie lehoty pre transporty presídlencov určia sa v dopravnom pláne so zreteľom na povahu transportov a miestne pomery, pričom žiadna z nich zásadne nemá presahovať 24 denných hodín. Začiatok nakladania a vykladania treba v dopravnom pláne stanoviť medzi 5. a 16. hodinou primerane ročnému obdobiu.
VIII.
Vozba.
(1) Obe železničné správy obstarávajú dopravu presídleneckých vlakov na svojich tratiach vlastnými rušňami a strojným personálom. Rušne, potrebné pre trakciu presídleneckých vlakov, objednajú príslušné inštradačné skupiny na základe dopravného plánu. Pri objednávke rušňov postupuje sa podľa predpisov domácej železničnej správy a prostredníctvom jej orgánov. K preprave súprav musia sa pristavovať rušne vhodného typu, bezvadného stavu, včas a vyzbrojené akostným uhlím. Obeh rušňov upravuje sa podľa pravidiel domácej železničnej správy s rešpektovaním článku III týchto smerníc.
(2) Podľa článku IX, ods. 2 Dohody poskytne československá vláda maďarskej vláde výpomoc v uhlí na prepravu presídleneckých vlakov na maďarských tratiach, a to v množstve 63 kg pre ucelené súpravy a 42 kg pre dielčie súpravy na vlakový km. Uhlie má byť akosti Ia, cca 6.800 kalórií, vhodné pre vykurovanie rušňov.
(3) Pre výpomoc uhlím sa dielčou súpravou rozumie:
a) presídľovacia súprava premávajúca medzi sbernou a nakladacou stanicou s osobitným rušňom, bez ohľadu na počet vozňov,
b) neúplná súprava, ktorá sa nedopravuje osobitným rušňom, ak sa naraz dopravuje aspoň 15 presídleneckých vozňov.
(4) Československá vláda poskytne maďarskej vláde pred započatím dopravy presídleneckých vlakov zálohove cca 1000 ton uhlia. Ďalšie dodávky uhlia určia sa dohodou oboch složiek komisie uvedenej v čl. VI, ods. 1 mesačne tak, aby okrem doplnenia zálohy bol v rámci určeného kontingentu a na podklade dopravného plánu krytý aj prídel pre výkony nasledujúceho mesiaca. Spotrebovanie uhlia treba regulovať tak, aby do skončenia presídlenia bolo celé dodané množstvo uhlia spotrebované.
(5) Výkony vo vlakových km zistí pre výpočet dodávky uhlia inštradačná skupina, účinkujúca v Budapešti a vyhotoví príslušný výkaz vo dvoch exemplároch pre komisiu, uvedenú v čl. VI, ods.1.
(6) Zásielky uhlia, ak nebudú iné dispozície, majú smerovať do stanice Rákos.
(7) Cenu uhlia určia príslušné orgány oboch štátov do 15. septembra 1947.
(8) Hodnota dodaného uhlia vyrovná sa v rámci železničného salda (čl. X, lit. B, ods. 3). — Ak by hodnota dodaného uhlia presahovala konečné železničné saldo, vyrovná sa zvyšok dodaného uhlia tovarmi, ktorých druh a hodnotu určia príslušné orgány oboch štátov.
IX.
Komerčná služba.
A. Právna regulácia prepravy.
(1) Podľa ustanovenia čl. 9 konečného rozhodnutia č. 14 základom tejto prepravy je medzinárodná dohoda o preprave po železniciach, uzavretá v Ríme 23. novembra 1933. Potrebné odchýlky od tejto dohody vykonajú sa vo forme služobného alebo iného príkazu.
(2) Tieto príkazy zadeľujú sa do troch skupín:
do skupiny a)
patria príkazy, ktoré sú pre odosielateľa a prijímateľa služobnými príkazmi;
do skupiny b)
patria príkazy, ktoré slúžia len ako upozornenie pre odosielateľa a prijímateľa;
do skupiny c)
patria príkazy, podľa ktorých železnice zúčastnené na tejto preprave sa zaväzujú, že upúšťajú od uplatňovania určitých práv.
(3) Odosielateľom v Československu je maďarský zmocnenec v Bratislave, v Maďarsku Československá presídľovacia komisia v Budapešti. Prijímateľom v Československu je Osídľovací úrad v Bratislave, v Maďarsku Magyar áttelepitési kormánybiztosság v Budapešti.
(4) Prepravnoprávne ustanovenia, ktoré sa majú vyhlásiť, uverejní správa ČSD v Tarifnom vestníku, Riaditeľstvo MÁV v „Közlekedési Közlöny“-u.- Text vyhlášky obsahuje príloha 3.
a)
(1) Nižeuvedené podmienky sú platné len pre prepravu presídlencov a ich hnuteľností, prepravovaných vlakmi určenými na presídlenie.
(2) Ak pre vážne onemocnenie niektorý presídlenec nemôže použiť predpísaný presídlenecký vlak, vydá odosielateľ presídlencovi osvedčenie (viď príl. 4), na základe ktorého je železničná správa povinná vydať kreditovaný cestovný lístok patričnej triedy a druhu vlaku, premávajúceho podľa normálneho cestovného poriadku, zo stanice uvedenej v osvedčení do prechodového bodu (štátna hranica) podľa dopravného plánu. Presídlenec môže byť prepravovaný normálnym vlakom podľa cestovného poriadku len vtedy, keď ho nemožno prepraviť niektorým ďalším presídleneckým transportom.
(3) Prerušenie cestovania nie je dovolené okrem prípadov vážneho onemocnenia. V takýchto prípadoch vydá presídlencovi osvedčenie, uvedené v ods. 2, vedúci transportu. Ináč platia ustanovenia ods. 2.
(4) Preprava cestovnej batožiny nie je prípustná.
(5) Preprava mŕtvol nie je dovolená.
(6) Zásielky podávajú sa medzinárodným nákladným listom, ktorý nepodlieha kolkovému poplatku.
(7) Zásielky musia byť sprevádzané. Sprievodcom musí byť presídlenec. Tento údaj je odosielateľ povinný zapísať do nákladného listu.
(8) Dolu na rube nákladného listu odosielateľ poznamená presnú adresu pôvodného a nového bydliska presídlenca.
(9) Odosielateľ nemôže navrhnúť v nákladnom liste zisťovanie váhy a počtu kusov v stanici odosielacej, ani v stanici určenia. Obdobne ani prijímateľ nemôže žiadať od železnice preváženie a zistenie počtu kusov v stanici určenia.
(10) Odosielateľ nemôže na zásielku uložiť dobierku, ani žiadať zálohu.
(11) Odosielateľ nesmie zapísať do nákladného listu výplatný záznam.
(12) Odosielateľ nemôže ohlásiť záujem na dodaní.
(13) Druhopis nákladného listu vydá sa sprievodcovi zásielok; ak sa prepravuje viac rodín v jednom vozni, určí odosielateľ, ktorej osobe bude vydaný duplikát nákladného listu.
(14) Zpráva o príchode zásielok sa nepodáva. Prijímateľ zásielok zariadi, aby splnomocnenec očakával ich príchod v stanici určenia aspoň jednu hodinu pred ich príchodom. Čas príchodu zásielky bude zrejmý z dopravného plánu. Splnomocnenec prijímateľa sa musí preukázať na stanici určenia osvedčením podľa prílohy 5.
(15) V prípade prekročenia nakladacej a vykladacej lehoty určenej dopravným plánom, treba počítať tarifné zdržné.
(16) Oprávnený nemôže uplatňovať nárok z titulu prekročenia dodacej lehoty.
(17) Nárok na reklamáciu z nesprávneho výpočtu prepravného môže uplatňovať len prijímateľ, a to len u železnice určenia. Prijímateľovi nie je dovolené poveriť tretiu osobu uplatňovaním nároku, ani postúpiť svoje nároky tretej osobe.
(18) Preprava hnuteľností presídlencov mimo súprav, uvedených v čl. VI a VII, nie je podľa týchto podmienok prípustná.
(19) Železničnému personálu, učinkujúcemu pri presídlení (čl. IV, ods. 6), vydajú príslušné železničné správy potrebné voľné lístky na tratiach, ktoré sú dotknuté presídľovacou akciou, platné pre všetky vlaky, a to na vozňovú triedu, na ktorú má ten-ktorý zamestnanec nárok. Po skončení presídlenia voľné cestovné lístky treba ihneď vrátiť železnici, ktorá ich vydala.
b)
(1) Preprava hnuteľností presídlencov vykoná sa zásadne v ucelených vlakoch. Preprava jednotlivých zásielok do sberných staníc môže sa vykonať aj inými vlakmi, pričom všeobecne stanovená zásada pre výpočet dovozného vzťahuje sa aj na tieto zásielky.
(2) Odosielateľ musí prísne zachovávať ustanovenia prílohy I. medzinárodnej dohody o preprave tovaru po železniciach.
(3) Hnuteľnosti naložené do jedného vozňa pokladajú sa za jednu zásielku a môžu sa preto podať len jedným nákladným listom aj vtedy, ak ide o hnuteľnosti viacerých presídlencov, ktoré boly naložené do jedného vozňa.
(4) Odosielateľ je zodpovedný za správnosť svojich zápisov v nákladnom liste.
(5) Jedným nákladným listom možno podať iba tovar, ktorý možno naložiť do jedného vozňa, okrem nedeliteľných predmetov, ktorých preprava vyžaduje niekoľko vozňov.
(6) Nakladať a vykladať zásielky je povinnosťou odosielateľa, poťažne prijímateľa.
(7) Potvrdenie o odbere zásielky je oslobodené od kolkového poplatku.
(8) Ak presídlenec znovu podá zásielku v stanici určenia, nemá nárok na výpočet dovozného podľa týchto Smerníc.
c)
(1) Železnice uľahčia nakladanie a vykladanie tým, že pristavia vozne na miesto k tomu účelu čo najvhodnejšie.
(2) Prepravné a vedľajšie poplatky železnice úverujú.
(3) Železnice nebudú zisťovať váhu zásielok, pokiaľ bezpečnosť dopravy to nebude vyžadovať. Odosielateľ nemusí označiť váhu zásielky v nákladnom liste.
(4) Osobitné potvrdenia o prevzetí zásielok na prepravu železnice nevydávajú.
(5) V prípade prepravnej prekážky železnica zásielku nemôže zadržať, ale prepraví ju do stanice určenia po ceste, ktorú pokladá pre odosielateľa za najvýhodnejšiu.
(6) Železnice nebudú uplatňovať prirážky k dovoznému.
(7) Železnice nebudú uplatňovať svoje záložné práva.
B. Tarifné ustanovenia.
(1) Hnuteľnosti presídlencov treba účtovať medzinárodným nákladným listom. Cestovné za presídlencov sa neplatí.
(2) Pri preprave presídlencov a ich hnuteľností použije sa na československých i na maďarských tratiach tá istá tarifa, vyjadrená vo švajčiarskych frankoch ako pomocnej prepočítacej mene.
(3) Pre výpočet dovozného — podľa tarifnej vzdialenosti na ceste skutočne vykonanej prepravy — použije sa za jednotku sadzba na osu a kilometer. Jednotková zadzba pri ucelených súpravách činí:
a)za rušeň a km2.839 Šv. fk,b)osobný vozeň za osu a km0.773 Šv. fk,c)nákladný vozeň za osu a km0.430 Šv. fk.
Tato jednotková sadzba snižuje sa pri vzdialenosti:
od 151 do 200 km o 10%,od 201 do 300 km o 15%,od 301 km výše o 20%.
Dovozné sa tvorí podľa uvedených jednotkových sadzieb tak, že sa jednotkové sadzby počítajú osobitne podľa pásem.
(4) Pri preprave dielčich súprav alebo jednotlivých vozňov do sberných staníc a zo sberných staníc sa dovozné počíta podľa uvedených jednotkových sadzieb s tým, že jednotková sadzba určená pre rušeň a kilometer sa u týchto súprav počíta len, keď bol pristavený osobitný rušeň pre dielčiu súpravu (čl. VIII, ods. 3, lit. a).
Keď preprava dielčej súpravy se prevádza po výstupnú pohraničnú stanicu osobitným rušňom, za rušeň sa počíta dovozné stanovené v ods. 3. Ak preprava dielčej súpravy sa vykoná po pohraničnú výstupnú stanicu bez osobitného rušňa, inými vlakmi, za rušeň netreba platiť do 15 presídleneckých vozňov; keď dielčia súprava má viac ako 15 presídleneckých vozňov, treba k dovoznému za každý vozeň pripočítať 1/50 sadzby za rušeň.
(5) Za vozne, ktoré boly pristavené k ucelenej súprave alebo osobitne ako nadpočetné podľa čl. VII, ods. 1 a 6 pre presídlencov a ich hnuteľnosti, zaradených podľa dopravného plánu do ucelenej súpravy, sa dovozné pri zpiatočnej ceste nepočíta, ak sa vracajú prázdne. Práve tak sa dovozné nepočíta za prázdne súpravy (vozne) prepravované na území toho istého štátu z vykladacej do nakladacej stanice. Inak treba uvedené dovozné počítať aj za prázdne vozne pri ich zpiatočnej ceste.
(6) Dovozné stanoví sa osobitne z nástupnej resp. odosielacej stanice po hraničný bod a osobitne od hraničného bodu do stanice určenia podľa tarifných kilometrových vzdialeností.
Dovozné treba v nákladných listoch počítať vo švajčiarskych frankoch. Na osobný vozeň zaradený do súpravy, treba vystaviť osobitný nákladný list a dovozné za rušeň treba počítať v tomto nákladnom liste. Pri takých ucelených alebo dielčich súpravách, v ktorých nie je zaradený osobný vozeň, treba dovozné za rušeň počítať na nákladnom liste niektorého nákladného vozňa.
(7) Poplatky za vedľajšie výkony, ktoré sa vyskytujú pri preprave hnuteľností presídlencov, zistia a účtujú obe železnice podľa miestnych taríf.
(8) V prípade prepravnej prekážky, dovozné stanoví sa po skutočne použitej ceste.
(9) Vyššie uvedený výpočet dovozného platí pre presídlencov a ich hnuteľnosti, na ktorých sa vzťahujú ustanovenia čl. I a V Dohody a nemožno ho použiť v iných prípadoch.
X.
Vyúčtovanie medzi železničnými správami.
Vyrovnanie.
A.
(1) Dovozné a iné poplatky treba účtovať ako poukaz.
(2) Prechodová výstupná stanica zapíše dovozné, ako aj s prepravou súvisiace vedľajšie poplatky do úverového, v hlavičke rukopisne „Presídlenie“ označeného, v štyroch exemplároch vyhotoveného výkazu a pri súčasnom odovzdaní zásielok odovzdá tri exempláre úverových výkazov vstupnej prechodovej stanici susednej železnice cieľom uznania súm, ktorými sa táto železnica zaťažuje.
(3) Jeden exemplár úverových výkazov, označených „Presídlenie“, staničný pokladník prijímacej železnice je povinný potvrdiť dátumovou pečiatkou a svojím podpisom a po potvrdení okamžite vrátiť odovzdávajúcej železnici.
(4) Denný konečný výsledok úverových výkazov, označených „Presídlenie“, staničný pokladník odovzdávajúcej železnice zapíše do „Prehľadu“, taktiež v hlavičke rukopisne „Presídlenie“ označeného a pri uzávierke účtovaného mesiaca tri exempláre „Prehľadu“ odovzdá vstupnej stanici susednej železnice cieľom porovnania a uznania celomesačného zaťaženia.
(5) Jeden exemplár, v hlavičke „Presídlenie“ označeného tohto „Prehľadu“, staničný pokladník preberajúcej železnice po porovnaní potvrdí dátumovou pečiatkou a svojím podpisom a po potvrdení okamžite vráti odovzdávajúcej železnici.
(6) Prechodová stanica, ktorá odovzdá zásielky, uznaný „Prehľad“ a k nemu pripojené úverové výkazy odošle svojmu Riaditeľstvu. Štvrtý exemplár „Prehľadu“, ako i k nemu patriace štvrté exempláre úverových výkazov sa uschovajú na stanici.
(7) Preberajúca železnica dva exempláre „Prehľadu“, ktoré jej boly odovzdané, ako aj jeden exemplár k nemu patriaceho úverového výkazu odošle svojmu Riaditeľstvu a jeden exemplár uschová na stanici.
(8) Zaťaženie z titulu dovozného, ktoré sa vyskytlo v súvislosti s presídlením a ktoré sa odovzdá podľa horeuvedených smerníc, musí byť vedené osobitne a oddelene od pohraničného úverového pokračovania iných zásielok.
B.
(1) Na preprave zúčastnené železnice zapíšu úverované sumy, uvedené sub. A, do osobitného bežného účtu, označeného „Presídlenie“, oddelene od iných súm. Tak MÁV ako aj ČSD uzavrú bežný účet 25, každého mesiaca a výťah bežného účtu si vzájomne odošlú.
(2) Výťah bežného účtu ČSD odošlú na adresu: Magyar államvasutak Igazgatósága B III. osztály, Budapest VI., Andrásy út. 75, MÁV výťah bežného účtu odošle na adresu Riaditeľstvo štátnych železníc, odúčtovacia ústredňa, Bratislava, Jakubovo námestie.
(3) Na bežnom účte vo švajčiarskych frankoch vykázané saldo sa prepočíta na československé koruny priemerným kurzom československej koruny k švajčiarskemu franku platným v mesiaci, ktorý predchádza vyrovnanie. Tento kurz mesačne oznámi Národná banka československá. Skutočné vyrovnanie salda, stanoveného podľa vyššie uvedeného v československých korunách prevedie sa spôsobom ujednaným medzi železničnými správami, ale len do toho času, kým nebude umožnené všeobecné saldovanie prostredníctvom Ústrednej železničnej vykonateľne. (Pri vyrovnávaní železničného salda treba vziať do úvahy aj čl. VIII, ods. 8.)
XI.
Pohranično-policajné, colné a iné pokračovanie.
A. Pohranično-policajné a policajné opatrenia.
1. Všeobecné ustanovenia.
(1) Presídlenci a ich súpravy (transporty) môžu prekročiť československo-maďarské hranice na pohraničných prechodoch otvorených pre diaľkovú dopravu, poťažne na prechodoch dopravným plánom určených, na základe povolenia Spojeneckej kontrolnej komisie v Budapešti a so zreteľom na ustanovenie konečného rozhodnutia Smiešanej komisie č. 19.
(2) Rušňovodič a kuriči presídleneckých súprav, ktorí služobne vstupujú do výmenných staníc, určených v dopravnom pláne, sú oprávnení do označených výmenných staníc vstupovať na základe „Preukázky“, vystavenej podľa dočasnej dohody uzavretej medzi železničnými správami oboch štátov zo dňa 6. apríla 1946. Táto Preukázka neplatí na území mimo výmennej stanice.
(3) Osoby, uvedené v čl. IV, ods. 6 týchto Smerníc, môžu sa zdržovať na území druhého štátu s platným cestovným pasom, povolením Spojeneckej kontrolnej komisie a s preukázom uvedeným v cit. článku.
(4) Osoby tvoriace sprievod (čl. IV, ods. 3 týchto Smerníc) môžu sa zdržovať na území druhého štátu s platným cestovným pasom, povolením Spojeneckej kontrolnej komisie a legitimáciou, vystavenou Československou presídľovacou komisiou v Budapešti, poťažne maďarským zmocnencom v Bratislave.
(5) Od podacej (nakladacej) stanice až po výstupnú bezpečnostnú stanicu doprevádzajú transporty vo vyhovujúcom počte na československej strane orgány Národnej bezpečnosti, na maďarskej strane orgány polície, ktoré vykonávajú bezpečnostnú službu (viď rozhodnutie č. 9).
(6) Úkolom bezpečnostných orgánov medzi iným je bdieť nad tým, aby počas prepravy nedostaly sa do transportu osoby, ktoré nie sú uvedené v soznamoch.
(7) Bezpečnostné orgány oboch strán venujú osobitnú starostlivosť tomu, aby súpravy, či už prázdne alebo naložené, pre prepravu presídlencov boly uchránené pred krádežmi alebo inými poškodeniami.
(8) Policajné orgány vykonajú na podacej (nakladacej) stanici kontrolu podľa soznamu, daného im k dispozícii, v smysle ustanovení rozhodnutí Smiešanej komisie č. 9. Policajné orgány prevedú kontrolu po naložení súprav a pred ich stanoveným odchodom. Policajným orgánom má byť na kontrolu zaistený primeraný čas, aby svojou kontrolou nenarušily dopravný plán. Pri sostavovaní dopravného plánu treba pre policajnú kontrolu zásadne počítať 1 hodinu na 100 osôb.
(9) Nakladanie a umiesťovanie presídlencov do železničných vozňov na území Maďarska je úlohou Československej presídľovacej komisie. Na území Československa vykoná ten istý úkol maďarský zmocnenec v Bratislave (viď čl. IX, A-b, ods. 6).
(10) Pre sprievod (čl. IV, ods. 3) má sa vyhradiť miesto v jednom vozni.
(11) S osobami, ktoré vystúpily počas cesty pre chorobu, môže, ak je to potrebné (starec, dieťa), ostať ako sprievodca jeden člen z príbuzenstva. — Ak niekto z presídlencov cestou zomre, môžu rodinní príslušníci zomrelého vystúpiť v ľubovoľnom počte. Vystúpenie treba však predom oznámiť vedúcemu trasportu a veliteľovi bezpečnostného sprievodu.
(12) Vedúceho transportu určí v Maďarsku Československá presídľovacia komisia v Budapešti, v Československu maďarský zmocnenec v Bratislave. Vedúci transportu doprevádza zásielku z podacej do cieľovej stanice a má byť v stálom styku s veliteľom doprevádzajúcich bezpečnostných orgánov za účelom prevedenia bezpečnostných opatrení. Bezpečnostný sprievod dáva a zaisťuje ucelenosť transportu.
(13) Vo výstupnej pohraničnej stanici vykonajú pohraničné orgány a vedúci transportu spoločnú kontrolu podľa soznamov cieľom zistenia počtu a prípadne totožnosti presídlencov. Osoby, ktoré chýbajú v presídleneckej súprave, treba zistiť podľa mien. Po skončení kontroly majú sa menné soznamy spoločne uzavrieť doložkou o vystúpení a o výsledku kontroly. Pohraničné orgány protiležiacej vstupnej stanice uzavrú soznamy s pohraničnými orgánmi výstupnej stanice doložkou o vstupe po podobnom pokračovaní. Cieľom potvrdenia doložky o vstupe sú bezpečnostné orgány protiležiacej pohraničnej stanice oprávnené prekročiť hranicu, poťažne vstúpiť do vzájomného styku.
(14) Výstupnou a vstupnou doložkou opatria sa 4 menné soznamy. Po spísaní výstupnej doložky zostanú dva exempláre u bezpečnostného orgánu výstupnej pohraničnej stanice, 2 sa ihneď odovzdajú veliteľovi transportu. Potom treba všetky 4 exempláre opatriť aj vstupnou doložkou podľa ustanovenia ods. 13. Bezpečnostný orgán výstupnej pohraničnej stanice zašle 1 exemplár soznamu vlastnej složke Smiešanej komisie; vedúci transportu odovzdá 1 exemplár soznamu bezpečnostnému orgánu vstupnej pohraničnej stanice, druhý exemplár zašle vlastnej složke Smiešanej komisie.
2. Osobitne ustanovenia pre cestnú dopravu.
(1) Motorové vozidlá, používaná v presídleneckej doprave, musia byť pri prekročení československo-maďarskej hranice opatrené povolením Spojeneckej kontrolnej komisie. Tieto povolenia zaobstará si každá smluvná strana pre svoje vozidlá obdobne podľa ustanovení rozhodnutia Smiešanej komisie č. 19.
(2) Okrem povolenia, uvedeného v ods. 1, musia byť maďarské motorové vozidlá opatrené povolením Povereníctva vnútra (viď príl. 6a). Žiadosti o vydanie tohto povolenia predkladá Povereníctvu vnútra maďarský zmocnenec v Bratislave prostredníctvom Osídľovacieho úradu v Bratislave.
(3) Odo dňa, keď prestane v Maďarsku pôsobiť Spojenecká kontrolná komisia, premávajú motorové vozidlá na území oboch štátov s povolením príslušného Povereníctva, resp. Ministerstva vnútra. V tomto prípade musia byť aj československé vozidlá opatrené obdobným povolením Ministerstva vnútra v Budapešti (viď príl. 6b). — Žiadosti o vydanie tohto povolenia predkladá Ministerstvu vnútra v Budapešti Československá presídľovacia komisia v Budapešti.
(4) Na presídľovanie môžu sa používať len také motorové vozidlá, ktoré sú opatrené československým, poťažne maďarským úradným označením.
(5) Motorové vozidlá nemusia byť opatrené medzinárodným dopravným povolením.
(6) Vodiči motorových vozidiel musia mať vodičský list, platný podľa predpisov vlastného štátu. Predloženie medzinárodných vodičských listov nie je potrebné.
(7) Vodiči motorových vozidiel na území susedného štátu sú povinni zachovať dopravno-policajné nariadenia a predpisy, platné v susednom štáte.
(8) K vstupu na územie susedného štátu a k tamojšiemu pobytu pre osobníctvo (viď čl. XIII-E, ods. 3), organicky ku kolone motorových vozidiel pridelené, je potrebný platný cestovný pas, alebo cestovný preukaz v slovenskom a maďarskom jazyku podľa pripojeného vzoru (príloha č. 7 a 7b), ďalej povolenie Spojeneckej kontrolnej komisie v Budapešti. Menovaní budú opatrení okrem toho ešte zo strany československej legitimáciou, vydanou Československou presídľovacou komisiou v Budapešti, zo strany maďarskej „Magyar áttelepitési kormánybiztosság“ — om.
(9) Spomenuté doklady sú oprávnení povinní mať pri sebe a na požiadanie úradných orgánov ich predložiť.
(10) Presídľovanie motorovými vozidlami cez hranicu môže sa zpravidla diať len v ucelených jednotkách.
(11) Kontrola presídlencov deje sa analogicky podľa ustanovení bodu 1 tohto článku.
(12) Miestna bezpečnostná kontrola ucelených jednotiek deje sa v sberných bodoch. Sberným bodom treba rozumieť také miesto, kde sa ucelené jednotky sostavujú, t. j. odkiaľ už nenastane zmena v složení transportu, v počte zaradených presídlencov a organicky prideleného osobníctva.
(13) Ucelenú jednotku doprevádzajú v potrebnom počte, od sberného bodu po výstupný pohraničný prechod, na strane československej orgány Národnej bezpečnosti, na maďarskej strane policajné orgány.
(14) Bezpečnostná kontrola v sberných bodoch sa deje po naložení, pred stanoveným odchodom ucelenej jednotky. Pri vyhotovení prepravného plánu treba zásadne na každých 100 osôb počítať 1 hodinu na bezpečnostnú kontrolu.
(15) Ucelené jednotky môžu premávať najviac rýchlosťou 30 km za hodinu, vo vzdialenostiach tejto rýchlosti zodpovedajúcich a len v útvare vhodnom na kontrolovanie.
(16) Veliteľ transportu musí byť od sberných bodov po výstupný pohraničný prechod v stálom spojení s veliteľom bezpečnostného sprievodu cieľom vykonania bezpečnostných opatrení.
(17) Ucelené jednotky sa majú vypraviť tak, aby na výstupný pohraničný prechod došly v dennom čase, vhodnom na kontrolovanie.
(18) Ucelené jednotky môžu prekročiť hranicu zpravidla na diaľkových pohraničných prechodoch, ktoré sú pre presídľovaciu prepravu otvorené.
(19) Ináč obdobne platia ustanovenia bodu 1 tohto článku.
B. Colné pokračovanie.
1. V železničnej doprave.
(1) Colná prehliadka presídlencov, prepravovaných železnicou, prevedie sa pri nakladaní v nakladacích staniciach.
(2) Ohľadom colného pokračovania a o spôsobe jeho prevádzania smerodajné sú ustanovenia čl. VI, ods. 2 Dohody a na to sa vzťahujúce rozhodnutia Smiešanej komisie.
(3) Od presídlencov môžu byť v priebehu colného pokračovania požadované len také doklady (osvedčenia), aké sú predpísané rozhodnutiami Smiešanej komisie. Colná prehliadka má, byť vykonaná tak, aby odchod transportu nebol ňou zdržovaný.
(4) Colná správa môže dať doprevádzať vlastnými orgánmi, v mieste nakladania takto colne odbavené železničné ucelené súpravy, zo stanice odchodu až k výstupnej stanici. Tento doprevádzajúci personál môže pozostávať najviac z troch osôb, nesmie však počas jazdy prevádzať colné prehliadky, ak z colného hľadiska niet k tomu dôvodu; takým je iba prikladanie hnuteľnosti alebo pristupovanie osôb počas jazdy. To isté platí aj pre dielčie súpravy.
(5) Presídľovacie úrady, uvedené v čl. VI, ods. 5, dodajú dopravný plán príslušným colným úradom.
2. V cestnej doprave.
a) Diaľková doprava.
Pri diaľkovej presídleneckej doprave autokolonami smerodajné sú ustanovenia dohodnuté pre železničnú dopravu (viď bod 1).
b) Presídlenie z územia blízko hraníc.
(1) V záujme urýchleného a nerušeného výkonu kontroly presídlencov z týchto priestorov výstupné prechody obmedzia sa podľa možnosti na colné cesty.
(2) Colná prehliadka väčších poťahových kolon a autokolon, vystupujúcich po týchto cestách, bude sa prevádzať ako prehliadka železničných transportov, podľa možnosti v mieste nakladania. Menšie skupiny budú sústredené v miestach podľa colných miest a bližšie pri hranici takto soskupené budú hromadne colne odbavované.
(3) Inak sú smerodajné ustanovenia uvedené pod 1.
3. Ostatné ustanovenia.
(1) Ak sa colná prehliadka vykonala podľa predchádzajúcich ustanovení pri nakladaní, poťažne sústredení, nekoná sa viac na hraniciach, okrem prípadov uvedených pod B 1, ods. 4.
(2) Motorové vozidlá, obstarávajúce technické prevedenie presídlenia, nemôžu byť podrobené triptykovému ani karnetovému alebo inému záznamnému pokračovaniu; colné správy budú mať tieto vzájomne v evidencii a po úplnom skončení presídlenia vzájomne si sdelia počet a ostatné dáta vozidiel, ktoré sa prípadne nevrátily na svoje domovské stanovište.
(3) Za týmto účelom sú úrady, poverené presídlením, povinné dať soznamy pre evidenciu k dispozícii.
(4) Komisie, ktoré budú vyslané na colné prehliadky, môžu v prípade potreby bezplatne použiť motorové vozidlá, prevádzajúce presídlenie, cieľom dopravy komisie na miesto samé.
C. Verejno-zdravotné.
(1) Soznam presídlencov bude príslušnými presídľovacími úradmi včas zaslaný zdravotným úradom.
(2) Z Československa do Maďarska idúce transporty budú doprevádzané maďarským zdravotným personálom, z Maďarska do Československa idúce transporty československým zdravotným personálom, a to od odosielajúcej stanice až do stanice určenia.
(3) Na tratiach, ktorými pôjdu transporty presídlencov, budú v dopravnom pláne vyznačené stanice pre odpočinok, na ktorých v dobe prechodu transportu musí byť lekársky dozor.
(4) U presídlencov, ktorí sú uvedení v odovzdaných menných soznamoch, zistí úradný lekár, ktorý je povinný viesť evidenciu chorých akútne infekčnými chorobami, či nie sú medzi nimi alebo medzi tými, s ktorými spolu bývajú, osoby, ktoré trpia alebo sú podozrivé z týchto chorôb: cholera asiatica, pestis, febris flava, lepra, variola, typhus exanthematicus, scarlatina, diphteria, typhus abdóminalis, paratyphus, dysenteria, meningitis cerebrospinalis epidemica, poliomyelitis anterior acuta, anthrax, malleus, lysa.
(5) Osoby, ktoré trpia infekčnými chorobami, uvedenými v ods. 4 alebo sú v zátvorke, nemožno naložiť do transportov, a to ani do samostatného oddielu, ani do osobitného vozňa. Takéto osoby môžu byť prepravované len po ich vyzdravení, poťažne po skončení zátvoru. Možno však takéto osoby prepravovať sanitným autom zariadeným na takýto účel.
(6) Mená nemocných a osôb pod zátvorom, ktoré z tohto dôvodu nemôžu cestovať transportami pre nich určenými, oznámi úradný lekár vlastným úradom, ďalej v Maďarsku Československej presídľovacej komisii v Budapešti, v Československu maďarskému zmocnencovi v Bratislave. Lekár súčasne oznámi pravdepodobný čas, kedy tieto osoby môžu byť odtransportované.
(7) Osoby, ktoré musely vystúpiť z transportu bez príbuzných pre onemocnenie akútnou infekčnou chorobou, treba umiestiť v nemocniciach a po ich vyzdravení sa postarať o ich odtransportovanie.
(8) Po sostavení tranportu — ak sú pochybnosti o existencii akútnej infekčnej choroby — treba postupovať podľa spoločnej mienky lakára sprevádzajúceho transport, keď je taký prítomný, a úradného lekára miestne príslušného. Ak k dohode nedôjde, smerodajná je mienka lekára, sprevádzajúceho transport.
(9) Pre zdravotný personál, sprevádzajúci transport (lekár, ošetrovateľka, ošetrovateľ), treba v súprave vždy zaistiť zodpovedajúce miesto (na železnici v osobnom vozni; v cestnom motorovom vozidle na zakrytom mieste, miesto na sedenie).
(10) Zdravotný personál, konajúci službu v transporte, postará sa o upovedomenie príslušného úradného lekára o potrebe ošetriť nemocného, ktorý na ceste behom transportu potrebuje súrny lekársky zákrok (napr. operácia). Lekár je povinný nemocného prevziať a postarať sa o jeho ošetrenie (napr. transport do nemocnice).
(11) O osobách, ktoré cestou vystúpily pre nemoc (čl. XI-A-I ods. 11) je povinný lekár alebo člen zdravotného personálu podať zprávu vlastným úradom, ako je to predpísané. Vedúci transportu je povinný ohlásiť túto okolnosť v Maďarsku Československej presídľovacej komisii, ak ide o slovenských alebo českých presídlencov; v Československu maďarskému zmocnencovi v Bratislave, ak ide o maďarských presídlencov.
(12) Príslušné presídľovacie úrady (čl. VI ods. 5) sú povinné postarať sa o to, aby na ceste transportu a na vyznačených staniciach bol zaistený náležitý lekársky dozor.
(13) Liečebné výlohy osôb, ktoré vystanú z transportov pre infekčnú chorobu alebo pre onemocnenie počas cesty, v to počítajúc aj výdavky spojené s prevezením do nemocnice, z niektorej z vyznačených staníc, zaťažujú ten štát, na území ktorého nemocný vystal z transportu.
(14) Úradný lekár, ktorý je povinný viesť evidenciu chorých chronickými infekčnými nemocami (tbc, malária, trachom) zhotoví soznam týchto a odovzdá ho lekárovi, sprevádzajúcemu transport, ak takého niet, inej osobe zdravotného personálu, alebo vedúcemu transportu. Týchto nemocných a tých, ktorí netrpia infekčnými, lež odpor budiacimi nemocami, treba umiestiť v osobitných oddeleniach (vozňoch). Tieto choroby, okrem nemožnosti transportu pre životu nebezpečný stav, nemôžu byť prekážkou odtransportovania.
(15) Osobu, ktorá cestou zomrela, nemožno ďalej transportom prepravovať. Mŕtvolu treba umiestiť na obecnom cintoríne v najbližšej vyznačenej stanici (po predbežnom telefonickom oznámení) s pomocou službu konajúceho lekára, ktorý sa postará o pohreb. Pohrebné trovy zaťažujú štát, na území ktorého bola mŕtvola pochovaná. Obec, kde mŕtvola bola pochovaná, je povinná poskytnúť na pohrebné výlohy preddavok a postarať sa o to, aby sa pohreb vykonal v predpísanom čase. Prevezenie mŕtvoly sa môže uskutočniť mimo presídleneckej akcie na vlastnú žiadosť a útraty žiadateľa podľa platných medzinárodných dohôd.
(16) Všetky zdravotné opatrenia musia byť učinené tak, aby nerušily dopravný plán.
D. Veterinárne.
a)
(1) Pri preprave zvierat z územia jedného štátu na územie druhého štátu treba predložiť dobytčí pas (osvedčenie pôvodu), vydaný príslušným miestnym úradom.
(2) Osvedčenia (dobytčie pasy) musia byť opatrené potvrdením štátneho veterinára, že uznal zvieratá za zdravé a prosté podozrenia z nemoci a že obec pôvodu, ako i cesta, ktorou musia zvieratá prípadne prejsť, aby sa dostaly na miesto naloženia, sú v čase odoslania prosté takých nákaz (okrem tbc), ktoré sú prenosné na príslušný druh zvierat a ktoré sa majú oznamovať podľa platných predpisov.
(3) Ak ide o vývoz zvierat, ktoré sa môžu nakaziť:
a) východným morom hovädzieho dobytka a pľúcnou nákazou hovädzieho dobytka,
b) žrebčou nákazou, slintavkou, morom ošípaných (nákazou ošípaných), nákazlivou obrnou ošípaných a ovčími sypanicami,
c) slintavkou a krivačkou,
musí byť v osvedčení okrem toho potvrdené, že sa horeuvedené nemoce nevyskytujú ani v obci pôvodu ani v obciach s ňou súvisiacich, a to u nemocí uvedených pod písm. a) v posledných 6 mesiacoch, pod písm. b) v posledných 40 dňoch, pod písm. c) v posledných 21 dňoch.
(4) U koní musí byť v osvedčení potvrdené, že pochádzajú z obce, kde nebola zistená infekčná anémia koní ani v čase odoslania ani v posledných 6 mesiacoch.
(5) Pre jednokopytníkov a pre hovädzí dobytok treba vystavovať osvedčenia pre každý kus zvlášť. Pre ovce, kozy, ošípané a hydinu sú prípustné hromadné osvedčenia pôvodu (dobytčie pasy); tieto hromadné vysvedčenia sa môžu týkať len zvierat toho istého druhu, pochádzajúcich z toho istého podniku, naložených do toho istého vozňa.
(6) Potvrdenie štátneho veterinára na osvedčení má platnosť 10 dní.
(7) Pri doprave zvierat železnicou alebo verejnými cestami vykoná prehliadku štátny veterinár bezprostredne pred naložením a nález prehliadky zapíše do osvedčenia.
(8) Pri doprave hydiny železnicou má sa veterinárna prehliadka vykonať pred naložením iba vtedy, keď bolo na hydinu vydané veterinárne osvedčenie o zdravotnom stave pred viac než 3 dňami.
(9) Zistenie besnoty u psov a mačiek nie je prekážkou, aby sa vydalo osvedčenie o pôvode a zdravotnom stave pre iné druhy zvierat, taktiež nemôže prekážať vznik prašiny oviec a kôz, aby sa vydalo zmienené osvedčenie pre jednokopytníkov a naopak. Sporadická prašina u jednokopytníkov neprekáža, aby sa vydalo osvedčenie, ak nemoc nie je v tom dvore, odkiaľ sa zviera vyváža. Pri sostavovaní osvedčení na kastrované zvieratá neprichádza do úvahy pľuzgierový výsypok na rodidlách.
(10) Ojedinelé prípady sneti slezinnej, sneti chrastivej, nákazy zveri a byvolov, pľuzgierového výsypu na rodidlách a červienka ošípaných neprekážajú, aby sa vydalo osvedčenie, keď tieto nemoce sa nevyskytujú v hospodárstvach, z ktorých sa majú zvieratá prepraviť.
(11) Vzor vzťahujúci sa na body 1—10 obsahuje príloha č. 8.
b)
(1) Zvieratá na hranici pri vstupe podliehajú zverolekárskej prehliadke príslušného štátneho zverolekára.
(2) Keď pri prehliadke zúčastnený zverolékar zistí, že zviera je postihnuté nákazlivou chorobou, ktorá se má hlásiť alebo je podozrivé z takejto nákazy, dá ho vyložiť z vozňa a naloží s ním podľa platných predpisov. Takýto prípad nesmie byť dôvodom zmeškania transportu.
c)
(1) Železničné vozne, ktorými boli prepravovaní jednokopytníci, prežúvavci, ošípané a hydina, ako i náradie, patriace k týmto prepravným prostriedkom, budú sa čistiť a dezinfikovať bezprostredne po použití, a to podľa predpisov platných v príslušnom štáte.
(2) Rampy, mosty a použité náradie budú sa čistiť tiež po každej zásielke a podľa potreba dezinfikovať.
(3) Nieto námietok, aby sa pri dezinfekcii použilo nátronového luhu (nátrium hydroxydu).
(4) Dezinfekcia, vykonaná podľa ods. 1 a 2 na území jednej strany, uzná sa druhou stranou za dostatočnú.
d)
(1) Za prepravy je zakázané z transportu zvieratá vykladať alebo iné zvieratá prikladať, taktiež je zakázané zvieratá prekladať, okrem prípadov nevyhnutnej potreby.
(2) Keď za prepravy zviera uhynie, utrpí taký úraz, že nie je schopné ďalšieho transportu bez nebezpečia, že uhynie, vyloží sa na príkaz vedúceho transportu podľa možnosti na najbližšej dobytčej nakladacej stanici. Staničný úrad je povinný zviera prevziať a odovzdať ho predstavenstvu príslušnej obce, ktorá po predpísanej zverolekárskej prehliadke naloží so zvieraťom podľa platných predpisov. Takýto prípad však nesmie byť dôvodom k zmeškaniu transportu.
e)
Dovoz koňského mäsa sa nedovoľuje.
f)
Psy a mačky môžu sa dovážať s podmienkou, že sa na ne vydá potvrdenie o zdravotnom stave, vystavené príslušným štátnym veterinárom, ktoré osvedčuje, že zviera je zdravé, že bolo v obci pôvodu alebo od svojho uliahnutia alebo najmenej 3 mesiace chované a že v tom čase nebol zistený žiadon prípad besnoty ani v obci pôvodu, ani v susedných obciach.
g)
Vysvedčenia, súvisiace so zverozdravotnými prehliadkami, treba sostavovať v jazyku zeme pôvodu.
h)
Preprava jednokopytníkov, hovädzieho dobytka, byvolov, oviec, kôz a ošípaných, prepravovaných verejnými cestami, t. j. povozom, motorovým vozidlom alebo hnaním pešo, je viazaná na tie isté podmienky, ktoré sa vzťahujú na zvieratá, prepravované železnicou.
E. Fytopatologia.
1. Všeobecné ustanovenia.
Fytopatologické prehliadky sa vykonajú podľa zásad, uvedených v medzinárodnej dohode zo 16. apríla 1929 v Ríme vo veciach fytopatologických poťažne podľa platných ustanovení im zodpovedajúcich.
a) Miesto prehliadky.
Fytopatologické prehliadky zásielok presídlencov sa vykonajú na nakladacej stanici, zásielky vstupujúcich presídlencov na vstupnej pohraničnej stanici spolu so zverozdravotnou prehliadkou. Za tým účelom príslušné presídľovacie úrady (čl. VI, ods. 5) včas upovedomia príslušné výskumné ústavy poľnohospodárske.
b) Čas prehliadky.
Prehliadky majú sa vykonať podľa možnosti za denného svetla. V prípade potreby treba prehliadku vykonať aj v nedeľu a ve sviatok.
c) Vystavovanie fytopatologických osvedčení.
Fytopatologicky prehliadnuté zásielky majú sa opatriť každá osobitne podľa železničných vozňov fytopatologickými osvedčeniami. Osvedčenie má sa vystaviť podľa prílohy číslo 9, a to v rečí slovenskej a maďarskej.
d) Postup pri vadných zásielkach.
(1) Ak by dozerajúci fytopatologický odborný úradník našiel v zásielkach presídlencov zo stanoviska fytopatologického závadný tovar, z celovozňovej zásielky zadrží len závadnú čiastku. Závadnú čiastku od zásielky ihneď treba oddeliť, z vozňa vyložiť a dať zničiť (spáliť). Vozeň alebo jeho časť má sa v prípade potreby dezinfikovať vhodným dezinfekčným prostriedkom (čerstvým vápenným mliekom), ktorý je k dispozícii. Závadný tovar pri vykladaní nesmie prísť do styku s iným tovarom. Tento postup nemôže byť prekážkou vyvezenia ostatného nákladu vo vozni ponechaného.
(2) Živé rastliny a časti rastlín, ktoré majú byť vyvezené, môžu sa prepravovať len bez zeme a s dôkladne očistenými koreňami.
2. Ustanovenia pre prehliadky zásielok živých rastlín a rastlinných častí, poťažne pre zaobchádzanie so škodcami.
a) Preprava ovocia.
Zásielky ovocia (jablká, slivky, hrušky atď.), majú byť prosté nebezpečných rastlinných a živočišných škodcov, menovite červa San José (Aspidiotus perniciosus).
b) Preprava zemiakov.
(1) Zásielky musia byť prosté rakoviny zemiakov (Synchytrium endobioticum), mandelinky zemiakovej (Doryphora decemlineata) a iných nebezpečných rastlinných a živočíšnych škodcov.
(2) Miesto pôvodu musí byť vzdialené od miesta zamoreného rakovinou a mandelinkou zemiakovou 20 km.
c) Preprava cibule.
Zásielky musia byť prosté nebezpečných rastlinných a živočíšnych škodcov a miesto pôvodu musí byť prosté rakoviny zemiakov (Synchytrium endobioticum).
d) Preprava viky, hrachu a iných semien na siatie.
Zásielky musia byť prosté nebezpečných rastlinných a živočíšnych škodcov.
e) Preprava sadeničiek, stromov (ovocných štepov, okrasných kríkov atď.).
Zásielky musia byť prosté nebezpečných rastlinných a živočíšnych škodcov, menovite červa San José (Aspidiotus perniciosus). Prepravovať sa môžu len sadeničky s očistenými koreňami a bez hliny.
f) Preprava viničových rezkov (vrúbľov).
Zásielky musia byť prosté nebezpečných rastlinných a živočíšnych škodcov, menovite fyloxery. Vyvážať sa môžu bezkorenné a nenakazené hladké rezky.
g) Zásielky ostatných rastlín a rastlinných častí (cibule kvetín, hľuzy, korene, repa a rôzne druhy zeleniny).
Zásielky majú byť prosté rastlinných a živočíšnych škodcov; miesto pôvodu musí byť prosté mandelinky (Doryphora decemlineata). a rakoviny zemiakov (Synchytrium endobioticum).
3. Iné ustanovenia.
(1) U presídlencov, ktorí bývajú v blízkosti hraníc, sa fytopatologické prehliadky pri prevážaní zásielok po ose obmedzujú len na zásielky zemiakov. Pri prehliadke zemiakov sú smerodajné predchádzajúce ustanovenia.
(2) V tomto prípade sa prehliadka koná na mieste, ktoré je totožné s miestom prohliadky colnej a zverolekárskej.
(3) V pohraničnom pásme však v obidvoch štátoch možno upustiť od prehliadky zásielok zemiakov vtedy, keď príslušné fytopatologické orgány potvrdia, že v dotyčnom pohraničnom pásme sa nevyskytuje mandelinka a rakovina zemiakov. Takéto osvedčenie treba vydať na zásielku každého presídlenca.
XII.
Preprava zanechaných hnuteľností.
Preprava zanechaných hnuteľností osôb, pod ustanovenia rozhodnutia Smiešanej komisie č. 6, vykoná sa podľa pravidiel, podmienok a tarify, stanovenej pre prepravu hnuteľností presídlencov podľa týchto smerníc. Ak tieto osoby cestujú ako doprovod spolu so svojimi hnuteľnosťami, nemusia platiť cestovné. V iných prípadoch cestovné musia platiť.
XIII.
Organizovanie a prevádzanie cestnej dopravy.
A. Všeobecná časť.
Prepravu presídlencov a ich hnuteľností motorovými vozidlami prevádzajú z československej strany ČSD a z maďarskej strany dopravný podnik, určený Maďarským vládnym presídľovacím komisariátom (Magyar áttelepitési kormánybiztosság, v ďalšom texte MÁK) takto:
a) prívoz československých presídlencov a ich hnuteľností na nakladacie stanice v Maďarsku a ich odvoz z vykladacích staníc v Československu obstarávajú ČSD;
b) prívoz maďarských presídlencov a ich hnuteľností na nakladacie stanice v Československu a ich odvoz z vykladacích staníc v Maďarsku obstaráva dopravný podnik určený MÁK-om;
c) priamu prepravu československých presídlencov a ich hnuteľností z Maďarska do Československa obstarávajú ČSD, priamu prepravu maďarských presídlencov a ich hnuteľností z Československa do Maďarska obstaráva dopravný podnik určený MÁK-om.
B. Zhotovenie a prevádzanie cestného prepravného plánu.
(1) Cestný prepravný plán treba vyhotoviť súčasne a v súlade so železničným dopravným plánom (viď čl. VI, ods. 1—3). Pokiaľ ide o priamu motorovú prepravu (pod A—c), vypracuje plán príslušná složka komisie znalcov (čl. VI., ods. 1) a odovzdá ho druhej složke komisie znalcov na vedomie.
(2) Na úspešné prevádzanie cestného prepravného plánu zriadia sa v rámci inštradačných skupín v Bratislave a v Budapešti osobitné cestné inštradačné podskupiny.
(3) Cestná inštradačná podskupina, ktorá má byť ustanovená v Budapešti, pozostáva z československých znalcov motorovej dopravy; cestá inštradačná podskupina, ktorá má byť ustanovená v Bratislave, pozostáva z maďarských znalcov motorovej dopravy. Podskupiny pozostávajú z dvoch—dvoch osôb.
(4) Pre každú cestnú inštradačnú podskupinu sa zaistí potrebná miestnosť s príslušným zariadením (viď čl. I).
(5) Cestná inštradačná podskupina:
a) sleduje, či ČSD, poťažne dopravný podnik, určený MÁK-om, sa postaraly podľa cestného prepravného plánu o pristavenie motorových vozidiel, potrebných na prívoz a odvoz, ako aj na priamu prepravu presídlencov a ich hnuteľností, taktiež presvedčí sa o tom, či sa uskutočnilo pristavenie motorových vozidiel v potrebnom množstve a na určenom mieste a v určenom čase;
b) sleduje, či príslušné orgány sa postaraly o potrebný počet nakladacieho osobníctva a či toto sa dostavilo na patričné miesto a v určenom čase;
c) stará sa o to, aby prívozová a odvozová preprava sa previedla v súlade so železničnou prepravou a konečne
d) stará sa o to, aby ťažkosti a prekážky, ktoré sa vyskytnú pri preprave, boly včas odstránené.
(6) Povinnosťou budapeštianskej inštradačnej podskupiny je postarať sa o doplnenie zálohy benzínu v rámci určeného kontingentu (viď časť H) a podľa dopravného plánu prídelom kryť potrebu benzínu pre výkony nasledujúceho mesiaca.
C. Miestne riadenie cestnej prepravy.
(1) Na železničných nakladacích a vykladacích staniciach zaistí podľa potreby súlad cestnej a železničnej dopravy cestný dopravný úradník, ktorý pri technickom prevádzaní dopravy podlieha inštradačnej podskupine. Nakladacie a vykladacie stanice, na ktoré sa môže vyslať cestný dopravný úradník, určia sa pri zhotovení dopravného plánu.
(2) Cestný dopravný úradník udržuje spojenie medzi dopravovateľom a presídlencami, udržuje styk s úradnými orgánmi, vykonávajúcimi presídlenie, ako aj so železničnými úradníkmi, v súlade a v dorozumení s ktorými riadi nakladanie, vykladanie a prekladanie, ďalej odstraňuje ťažkosti a prekážky, vyskytujúce sa pri týchto úkonoch.
(3) Keď cestný dopravný úradník nie je určený, vykonáva jeho úlohy veliteľ autokolony.
D. Pristavenie motorových vozidiel a ich udržovanie v prevádzke.
(1) O pristavenie motorových vozidiel v jednotlivých oblastiach prepravy, ako aj o ich udržovanie v prevádzke stará sa:
a) z maďarskej strany dopravný orgán určený MÁK-om,
b) z československej strany Oblastná automobilová premávková správa v Komárne (v ďalšom OPAS), cestou svojich autospráv.
(2) V 1. odseku označené orgány sa postarajú na základe cestného prepravného plánu podľa potreby o zriadenie autospráv, spomenutých v ods. 1, na území druhého štátu.
(3) Orgány, uvedené v ods. 1, sú povinné postarať sa o to, aby ich motorové vozidlá boly udržované v stave schopnom prevádzky.
E. Prevedenie cestnej prepravy.
(1) Výkonnou jednotkou cestnej prepravy je autokolona, ktorá vykonáva prepravu podľa potreby buď v uzavretom sväzku (kolona) alebo jeho jednotlivými časťami.
(2) Autokolona skladá sa podľa potreby z týchto motorových vozidiel:
20 nákladných motorových vozidiel,
2 cisternových vozov,
1 dielenského voza,
1 kuchyňského voza,
1 skladištného (proviantného), súčasne záložného voza,
1 veliteľského voza a motocykla, prípadne — podľa potreby 1—2 autobusov alebo nemocničného voza na prepravu starcov, chorých a detí.
Pri sostavovaní autokolony treba dbať na to, aby všetky motorové vozidlá boly na jednakú pohonnú hmotu.
(3) Personál autokolony tvoria:
veliteľ kolony,
zástupca veliteľa kolony,
garážmajster,
vodičia,
pomocní vodičia,
mechanici,
pomocné osobníctvo (manipulant pohonných hmôt, kuchár atď.).
(4) Na čele autokolony stojí veliteľ kolony, ktorého vo výkone jeho funkcie zastupuje zástupca veliteľa kolony.
Zástupca veliteľa autokolony je pridelený iba takej autokolone, ktorej je uložený složitejší prepravný úkol.
Veliteľ kolony:
a) je zodpovedný za prevedenie cestnej prepravy, ktorá bola podľa cestného prepravného plánu sverená na autokolonu jemu podriadenú;
b) vykonáva povinnosti uvedené v časti C (miestne riadenie cestnej prepravy);
c) hlási včas autosprávam, uvedeným v časti D-1, všetky ťažkosti a poruchy, ktoré vo vlastnej pôsobnosti nie je vstave odstrániť, ako aj všetky potrebnosti, o doplnenie ktorých nevie sa postarať;
d) stará sa o to, aby motorové vozidlá, ako aj pridelené osoby boly vystrojené potrebnými dokladmi;
e) stará sa o to, aby každá zásielka bola odbavená podľa predpisov o tejto preprave;
f) stará sa o to, aby sa podľa príslušných predpisov manipulovalo s prepravnými a inými dokladmi a aby doklady boly po skončení prevozu predpísaným spôsobom odoslané orgánom uvedeným v časti D, ods. 1;
g) je povinný vykonávať príkazy, vydané orgánmi uvedenými v časti D, ods. 1 alebo príslušnými autosprávami a starať sa, aby tieto príkazy boly dodržané;
h) má kárnu právomoc nad osobníctvom autokolony.
(5) Garážmajster pridelený autokolone:
a) obstaráva technický dozor nad všetkými motorovými vozidlami, zaradenými do kolony a stará sa o to, aby boly udržované v stave schopnom prevádzky;
b) kontroluje záznamy, ktoré má viesť vodič motorového vozidla o ceste motorového vozidla a potvrdzuje ich správnosť svojím podpisom;
c) obstaráva prevádzkovú agendu autokolon.
(6) Na motorových vozidlách, vykonávajúcich prívoznú, odvoznú a priamu cestnú prepravu, možno dopravovať okrem presídlencov a ich hnuteľností len úradné osoby — na miesto výkonu a odtiaľto na ich iné úradné pôsobisko — ktoré sa vykážu preukazom podľa časti F a orgány bezpečnostné, zdravotné, colné, veterinárne a fytopatologické, ktoré pôsobia pri presídlení.
(7) Spojenie medzi cestnými inštradačnými podskupinami a dozornými, poťažne výkonnými orgánmi cestnej dopravy, treba udržiavať telefonom, telegramom, automobilovými alebo motocyklovými spojkami. Dozorné a výkonné orgány cestnej dopravy sú oprávnené — výlučne v úradných veciach — zadarmo, bez prostredníka používať železničné telekomunikačné zariadenia. Osoby, oprávnené používať tieto zariadenia, treba opatriť preukazom podľa časti F.
(8) O potrebnú dezinfekciu motorových vozidiel, používaných pri presídlení, sú povinní starať sa dopravovatelia. K dezinfekcii motorových vozidiel sú obe železničné správy a automobiloví dopravovatelia povinní dať za náhradu vzájomne k dispozícii svoje dezinfekčné a pomocné dezinfekčné stanice.
F. Preukazy.
(1) Preukazy sa vydajú:
a) členom znaleckej komisie, uvedenej v čl. VI, ods. 1;
b) členom cestných inštradačných podskupín;
c) cestným dopravným úradníkom;
d) orgánom uvedeným v časti D, ods. 1;
e) personálu autokolony (časť E, ods. 3).
(2) Preukaz treba vyhotoviť v reči slovenskej a maďarskej s textom podľa prílohy 10a a 10b. Preukazy vystaví pre maďarské orgány MÁK, pre československé orgány Československá presídľovacia komisia.
G. Povinná úradná podpora.
Príslušné úrady oboch štátov sú povinné na základe článku IX Dohody podporovať všetkými prostriedkami, ktoré majú k dispozícii, Československú presídľovaciu komisiu v Budapešti, maďarského zmocnenca v Bratislave a ich orgány, ďalej orgány uvedené v časti D, ods. 1 pri plnení ich povinností, spomenutých v časti D a E, ako aj celú ich činnosť.
H. Výpomoc pohonnými hmotami.
(1) V smysle čl. IX, ods. 2 Dohody poskytne maďarská vláda československej vláde pre presídleneckú prepravu výpomoc v pohonných hmotách (benzín), a to v množstve, ktoré sa ešte má dodať podľa kompenzačnej smlúvy, uzavretej v Budapešti dňa 10. augusta 1946 medzi Československou presídľovacou komisiou v Maďarsku a Maďarským vládnym komisárom pre hospodárenie minerálnymi olejami. Benzín sa bude dodávať postupne podľa potreby prostredníctvom menovaného komisára na dožiadanie Československej presídľovacej komisie.
(2) Protihodnota benzínu vyrovnáva sa motorovými vozidlami a celulózou podľa spomenutej kompenzačnej smluvy.
I. Použitie záprahov.
(1) Záprahy sa môžu používať jednak v prívozovej a odvozovej preprave na železničnú stanicu, poťažne zo železničnej stanice a jednak v preprave priamej.
(2) Prívozná preprava na železničnú stanicu a odvozná preprava zo železničnej stanice môže sa prevádzať vlastným záprahom presídlenca, ako aj záprahmi najatými. — Najaté záprahy môžu sa používať pri prívoze a odvoze len na území vlastného štátu.
(3) Priama preprava môže sa diať len vlastným záprahom presídlenca.
(4) Pri preprave záprahmi nie sú potrebné prepravné doklady.
(5) Ináč pre prepravu záprahmi treba obdobne použiť policajné, zdravotné, colné, veterinárne a fytopatologické predpisy, platné pre prepravu motorovými vozidlami.
XIV.
Záverečné ustanovenia.
(1) Pre výkon československo-maďarskej presídleneckej železničnej dopravy platia ustanovenia týchto Smerníc, ako aj ustanovenia dohody uzavretej dňa 6. apríla 1946 v Bratislave a týkajúcej sa dočasnej úpravy železničnej prípojovej dopravy medzi ČSD a MÁV. Ak by ustanovenia spomenutej dohody boly odchýlne od ustanovení týchto Smerníc, musia sa použiť ustanovenia Smerníc.
(2) Všetky ustanovenia týchto Smerníc, ktoré sa týkajú Spojeneckej kontrolnej komisie v Maďarsku, strácajú platnosť dňom, keď sa skončí jej pôsobnosť.
V Bratislave dňa 10. apríla 1947.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Dr. Geönczeöl v. r.
Za čsl. složku:
Dr. Okáli v. r.
Dr. Pohánka v. r.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla dňa 11. apríla 1947 na svojom mimoriadnom zasadnutí v Bratislave toto
rozhodnutie č. 31.
I.
Na doplnenie rozhodnutia č. 10 vydáva Smiešaná komisia v súvislosti so súpisom majetku, zanechávaného presídlencami, nižšie uvedené tlačivá:
1. informačnú výzvu na presídlencov (príloha č. 1);
2. predbežný súpisový hárok (príloha č. 2);
3. súpisový hárok (príloha č. 3);
4. smernice pre súpisové komisie (príloha č. 4).
Percentuálne korekčné prirážky podľa rozhodnutia č. 11 čl. IV ods. 4 upraví Smiešaná komisia osobitým rozhodnutím.
II.
Náklady, spojené s vyhotovením týchto súpisových pomôcok, hradí maďarská vláda; vecné náklady, spojené so súpisom, hradia obe Smluvné strany pomerne. Náklady, spojené s vyhotovením súpisových pomôcok podľa účinnosti pozbaveného rozhodnutia č. 23, hradia obe Smluvné strany rovnakým dielom.
Tieto náklady netvoria predmet vzájomného medzištátneho vyúčtovania podľa článku VII Dohody.
III.
Z príloh, uvedených v čl. I, uverejnia sa v publikačných sbierkach (rozhodnutie č. 18) iba informačná výzva na presídlencov (príloha č. 1) a smernice pre súpisové komisie (príloha č. 4), a to súčasne s uverejnením tohto rozhodnutia.
V Bratislave dňa 11. apríla 1947.
Za čsl. složku:
Dr. Pohánka v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Dr. Geönczeöl v. r.

Československo-Maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva.
Informačná výzva
Presídlenec!
Presídlenec má právo voľne disponovať svojím hnuteľným majetkom a môže si ho vyviezť so sebou (napr. nábytok, zariadenie domácnosti, zvieratá, pôdohospodársky mŕtvy inventár, strojné zariadenie, náradie a zásoby tovaru a materiálu, obchodné zariadenie atď.) podľa nižeuvedeného. Hnuteľnosťami, ktoré si presídlenec nemieni vziať so sebou, môže voľne disponovať, môže ich teda predať alebo darovať.
Presídlenci akéhokoľvek zamestnania, počítajúc v to aj voľné zamestnanie a majiteľov obchodných firiem jednotlivcov, môžu si vziať so sebou svoje písomnosti. Ohľadne voľného prevážania hnuteľností stanovené sú iba tieto obmedzenia.
1. Z pšenice a raže dovedna možno vyviesť osobnú zásobiteľskú dávku. Zásobiteľskú dávku možno vyviezť iba na zbývajúce mesiace hospodárskeho roku, ale prinajmenej na mesiac. Hospodársky rok sa počíta od 1. augusta do 31. júla nasledujúceho roku. Zásobiteľská dávka je u samozásobiteľov mesačne (zlomok mesiaca počíta sa ako celý mesiac) na osobu 20 kg, alebo tomu zodpovedajúce množstvo mlynských výrobkov. Osoby, používajúce prídely z verejného zásobovania, môžu vyviezť na osobu iba 15 kg múky.
Keď sa presídlenie uskutoční medzi 15. júlom a 15. decembrom, môže si presídlenec vziať so sebou pšeničné a ražné osivo dovedna v takom množstve, ktoré je potrebné na osiatie 40% ornej plochy jeho zanechaného hospodárstva, na ktorom doposiaľ pod akýmkoľvek titulom (ako vlastník, užívateľ, nájomník atď.) hospodáril, počítajúc na jedno kat. jutro 130 kg.
2. Keď sa presídlenie uskutočňuje medzi 15. júlom a 30. aprílom, môže si presídlenec vziať so sebou jačmenné osivo v takom množstve, ktoré je potrebné na zasiatie 10% ornej plochy jeho zanechaného hospodárstva, na ktorom doposiaľ pod akýmkoľvek titulom (ako vlastník, užívateľ, nájomník atď.) hospodáril, počítajúc na jedno kat. jutro 130 kg.
3. Keď sa presídlenie uskutočňuje medzi 1. septembrom a 30. júnom, môže si presídlenec vziať so sebou kukuričné osivo v takom množstve, ktoré je potrebné na zasiatie 20% ornej pôdy jeho zanechávaného hospodárstva, na ktorom doposiaľ pod akýmkoľvek titulom (ako vlastník, užívateľ, nájomník atď.) hospodáril, počítajúc na jedno kat. jutro pri siatí kukurice na zrno 50 kg a na zeleno 100 kg.
4. Z jačmeňa a kukurice dovedna môže si presídlenec vziať so sebou potrebné množstvo na kŕmenie a vykŕmovanie svojich prevážaných zvierat podľa nižeuvedených údajov. V hospodárskom roku presídlenia možno vyviezť z jačmeňa a kukurice (z ich miešanín alebo šrotov, alebo v klasovej kukurici, počítajúc 100 kg klasovej kukurice na 60 kg kukurice v zrne) tieto množstvá na zbývajúce mesiace hospodárskeho roku:
a)na jedného koňa povozníckeho mesačne85 kgb)na iného koňa vyše dvojročného mesačne60 kgna iného koňa do dvoch rokov mesačne40 kgc)na hovädzí dobytok dvojročný mesačne40 kgna hovädzí dobytok do dvoch rokov mesačne30 kgd)na ošípané vyše jedného roku mesačne45 kgna ošípané niže jedného roku mesačne30 kgOkrem toho možno vyviesť dovedna na vykŕmenie jedného kusu ošípanej mesačne350 kgJeden až trojčlenná rodina môže vyviezť túto dávku na výkrm jedného kusa,4—6 členná rodina na výkrm 2 kusov,7—9 členná rodina na výkrm 3 kusov ošípaných atď.e)na ovcu sa počíta mesačne3 kgf)na jeden kus hydiny mesačne3 kg
5. Obchodníci a remeselníci, u ktorých sa nachádza tovar, vydaný pre verejnú distribúciu, nemôžu si vziať so sebou z týchto tovarov:
hotový odev, vlnené látky, obuv, spracované a nespracované kože, cukor, múku, tuky a železo.
Na presídlenie vyznačený obchodník alebo remeselník povinný je 30 dní pred presídlením vyúčtovať týmto tovarom veľkoobchodníkovi (továrnikovi), ktorý mu tento tovar dodal a zvyšok tovaru vrátiť za náhradu kúpnej ceny.
S ohľadom na to, že obchodníci, remeselníci, a továrnici nevedia, v ktorom čase budú presídlení, v záujme nehateného vykonávania svojho povolania budú týmito článkami zásobovaní do 60. dňa pred presídlením.
Každý iný presídlenec môže si z horeuvedeného tovaru vyviesť svoje vlastné zásoby bez obmedzenia.
Požiadavky, vyplývajúce z povinného odovzdávania, z odňatia, ďalej poznatky o národných správcoch vysvetľujú príslušné ustanovenia IV. a VI. článku rozhodnutia č. 26. Toto rozhodnutie doručuje sa zároveň každému presídlencovi.
Nehnuteľnosti presídlenca prechádzajú v čase presídlenia do vlastníctva toho štátu, z ktorého sa presídlenec presídľuje. Náhrada za tieto nehnuteľnosti je predmetom medzištátneho vyúčtovania.
Z tohto dôvodu sú predmetom súpisu všetky pozemkové nehnuteľnosti, meliorácie, stavby, inventár rastlín, náklady na budúcu úrodu, úroda na koreni, ako aj práva a záväzky súvisiace s nehnuteľnosťami. Ďalej všetky nároky na náhradu škody, ktoré treba alebo možno pojať do súpisu podľa rozhodnutia č. 26 alebo iného rozhodnutia.
Na žiadosť presídlenca spíše súpisová komisia aj jeho konfiškovaný hnuteľný a nehnuteľný majetok, ale z tohto súpisu nevzniká žiaden záväzok ani pre jednu stranu. V oboch prípadoch treba zaznačiť údaje o skonfiškovaní a prípadné dôkazy v rubrike poznámok.
V záujme uľahčenia a urýchlenia súpisu majetku nech si presídlenec zadováži tieto doklady:
1. pozemnoknižné výpisy,
2. pozemnostné hárky,
3. kúpnopredajné smluvy,
4. pozostalostné usnesenia,
5. potvrdenia miestnych úradov o všetkých majetkových okolnostiach, o ktorých nemožno zadovážiť predpísané doklady,
6. potvrdenky o podiele na lesoch a pasienkoch spoločenstevných (urbariálnych atď.) s udaním výmery, pripadajúcej na jeden podiel (čiastku).
Príslušné úrady sú povinné na žiadosť presídlenca vystaviť prednostne, bez kolkov a poplatkov, listiny a úradné potvrdenia uvedené pod 1.—6.
Doklady, ktoré si presídlenec nemohol zadovážiť pre vojnové udalosti, nahradia sa úradnými potvrdeniami miestnych úradov alebo potvrdeniami vystavenými na základe vyhlásenia a podpisu dvoch hodnoverných svedkov. Takéto doklady musí súpisová komisia považovať za dostačujúce.
S ohľadom na to, že sa ocenenie spísaného nehnuteľného majetku nevykonáva pri súpise, ale dodatočne, dôležité je, aby presídlenec starostlivo vyplnil nižeuvedený „Predbežný súpisový hárok“ a miestnej súpisovej komisii (pozostávajúcej z československých a maďarských členov) presne vymenoval všetky svoje nehnuteľnosti, meliorácie, stavby, inventár rastlín, náklady na budúcu úrodu, úrodu na koreni, ako aj práva a záväzky, súvisiace s nehnuteľnosťami.
Keď presídlenec potrebuje akékoľvek vysvetlenia, nech sa ešte pred súpisom obráti v Československu na maďarského zmocnenca v Bratislave, Františkánska ul. č. 1, alebo na Oblastné úradovne, zriadené týmto zmocnencom, v Maďarsku na Československú presídľovaciu komisiu, Budapešť VI, Rózsa Ferencz utca 61, alebo na jej príslušnú oblastnú úradovňu. V čase vykonávania súpisu na miestnu súpisovú komisiu, alebo na odborné kontrolné orgány.
V Bratislave, dňa 11. apríla 1947.
Inštrukcie pre súpisové orgány.
A. Všeobecné.
I. Účel súpisu.
(1) Podľa rozhodnutia Československo-maďarskej Smiešanej komisie č. 10 účelom súpisu je presné ustálenie zanechaného nehnuteľného majetku presídlencov, zaznamenanie majetkových práv a záväzkov, vzťahujúcich sa na nehnuteľnosti, ďalej spísanie akýchkoľvek nárokov na odškodné, ktoré treba alebo možno spísať podľa rozhodnutia č. 26, alebo niektorého iného rozhodnutia priamo pri súpise.
(2) Dáta, zistené pri súpise, budú podkladom pre dodatočné ocenenie nehnuteľného majetku. Súpis slúži ďalej pre presídlenca, ako dôkaz o zanechanom nehnuteľnom majetku, smluvným stranám slúži ako dôkaz o odovzdanom, resp. prevzatom nehnuteľnom majetku a konečne má byť podkladom pre medzištátne vyúčtovanie náhrady podľa článku VII. Dohody.
(3) Súpis sa vykoná na mieste samom pred presídlením za spoluúčasti presídlenca.
II. Predmet súpisu.
Predmetom súpisu je všetok zanechaný nehnuteľný majetok presídlenca, teda pôda, meliorácie, stavby, rastliny na nehnuteľnostiach, náklady na budúcu úrodu, úroda na koreni a všetky majetkové práva a záväzky, vzťahujúce se na nehnuteľnosti, ďalej všetky nároky na náhradu škody, ktoré treba alebo možno pojať do súpisu podľa rozhodnutia č. 26, alebo iného rozhodnutia.
III. Súpisové orgány.
(1) Súpis vykonávajú miestne súpisové komisie v tomto složení:
a) v Československej republike:
1. jeden československý zapisovateľ,
2. jeden maďarský úradník,
3. jeden alebo dvaja dôverníci z radov presídlencov Maďarov,
4. jeden československý úradník, ktorý preberá zanechaný nehnuteľný majetok presídlenca hneď pri súpise.
b) v Maďarskej republike:
1. jeden československý zapisovateľ,
2. jeden maďarský úradník,
3. jeden alebo dvaja dôverníci z radov presídlencov Slovákov a Čechov,
4. jeden maďarský úradník, ktorý preberá zanechaný nehnuteľný majetok presídlenca hneď pri súpise.
(2) Všetci členovia súpisovej komisie podliehajú disciplinárnemu dozoru Smiešanej komisie.
IV. Úlohy súpisových orgánov.
(1) Miestne súpisové komisie, ktoré vykonávajú súpis nehnuteľného majetku — zapisovateľ a maďarský úradník — povinné sú zpomedzi už vyhotovených tlačív pred začatím súpisu v obci vyradiť tlačivá značky C XXIII, G, G I, G II, G III, H I, ďalej smernice pre presídlencov a predbežné súpisové hárky, ktoré boly sostavené na základe anulovaného rozhodnutia československo-maďarskej Smiešanej komisie č. 16, a tieto zničiť, aby pri súpise do obehu neprišly a súpis nehatily.
(2) Súpisové hárky vyplňuje zapisovateľ. Zapisovateľ tak na území Československej republiky, ako aj republiky Maďarskej zodpovedá za včasné a presné vykonanie súpisu.
(3) Maďarský úradník pomáha pri súpise a kontroluje ho.
(4) Súpisoví dôverníci vymenovávajú sa podľa rozhodnutia Smiešanej komisie č. 10, čl. VII, ods. 2 majú byť dobre oboznámení s miestnymi pomermi, pomáhajú pri súpise a podávajú potrebné informácie pre súpisovú komisiu. Títo sú menovaní v počte jedného až dvoch na každých 25 presídľujúcich sa rodín (usadlostí). Dôverníci sa majú už vopred pred súpisom informovať o majetkových pomeroch im pridelených presídľovaných rodín, aby pri súpise mohli pohotove podávať potrebné pravdivé informácie.
(5) Úradník, určený na preberanie zanechávaného nehnuteľného majetku presídlenca, povinný je hneď pri súpise prebrať zanechaný nehnuteľný majetok a prevzatie potvrdiť v súpisovom hárku svojím vlastnoručným podpisom.
V. Praktické vykonávanie súpisu.
(1) Súpis technicky vykonávajú československé a maďarské súpisové orgány spoločne a zodpovedný je za nich vždy zapisovateľ. Ak by pri súpise vznikly rozpory ohľadne stanovenia množstva a akosti medzi československými a maďarskými členmi súpisovej komisie, rozhodnú o nich prítomní kontrolní odborníci (agronomi, lesníci, vinohradníci, stavitelia atď.). Keď ani títo sa nemôžu dohodnúť, zaznamená sa stanovisko jednej i druhej složky súpisovej komisie do poznámkovej časti príslušnej vložky tak zreteľne a podstatne, aby sa tento spor mohol dodatočne vyriešiť hospodárskou znaleckou komisiou pri Smiešanej komisii. Riešenie rozporu na mieste samom nesmie zdržovať súpis. Ak by príslušní odborníci neboli pri súpise v obci prítomní, komisia nečaká na ich príchod, ale rozpor zaznamená podľa horeuvedeného v poznámkovej rubrike, aby sa súpis v žiadnom prípade nezdržiaval.
(2) Pre uľahčenie a urýchlenie práce súpisových komisií dá sa každému presídlencovi najmenej 5 dní pred súpisom prípravný súpisový hárok, ktorý vyplní presídlenec. K tomuto formuláru pripojí presídlenec podľa možnosti potrebné doklady (napr. pozemnoknižné výťahy, kupnopredajné smluvy, osvedčenia o užívacom práve, o práve vdovskom atď.).
(3) Súpisová komisia zapisuje pri súpise nehnuteľného majetku presídlenca do súpisových hárkov na základe predbežných súpisových hárkov, ďalej na základe ústnych údajov presídlenca a na základe predložených dokladov. Vyplnený predbežný súpisový hárok po vykonaní súpisu prevezme od presídlenca zapisovateľ. Presídlencom predložené doklady však po nahliadnutí a po ich zaznamenaní do súpisového hárku vráti presídlencovi.
(4) Údaje, charakterizujúce bonitu zanechávaných súčiastok nehnuteľného majetku, zapisuje súpisová komisia do súpisových hárkov na základe ústnych údajov presídlenca a podľa potreby aj na základe vecného zistenia na mieste samom. Na základe takéhoto zistenia treba zapísať aj zastavané plochy a údaje o stavbách, stojacích na týchto zastavaných plochách.
(5) Údaje o výmere zanechaných pozemkových nehnuteľností, o vlastníckych a iných právach a záväzkoch, zapisujú sa na základe príslušného hodnoverného dokladu s označením tohto dokladu v súpisovom hárku. V spornom prípade, keď údaje presídlenca nesúhlasia s predloženými úradnými dokladmi, zaznamená sa tento rozpor zreteľne a podstatne v poznámkovej rubrike dotyčnej vložky.
(6) Údaje, uvedené v 5. ods., pokiaľ ich presídlenec nemôže pri súpise potvrdiť hodnoverným dokladom, zapisujú sa do súpisových hárkov podľa predbežného súpisového hárku, alebo iných údajov a zistení s poznámkou „bez dokladov“ z toho dôvodu, aby sa súpis nezdržiaval. Doklady o týchto údajoch môže presídlenec predložiť aj dodatočne — po súpise — príslušnej složke Smiešanej komisie, a to v Československu složke maďarskej a v Maďarsku složke československej.
(7) Doklady, ktoré si presídlenec pre vojnové udalosti nemohol zadovážiť, nahradia sa úradnými potvrdeniami miestnych úradov, alebo potvrdeniami, vystavenými na základe prehlásenia a podpisu dvoch hodnoverných svedkov. Takéto doklady musí súpisová komisia považovať za dostačujúce.
(8) Súpisový hárok vystavuje sa v štyroch origináloch naraz prepisom na písacom stroji, alebo atramentovou tužkou a indigom. Súpis sa vykonáva v oboch štátoch slovensky a maďarsky. Pre poradie rečí smerodatná je národnosť presídlencova. Keď československý zapisovateľ neovláda obe reči, text v príslušnej reči vyplňuje postupne stranu za stranou druhý člen súpisovej komisie. Prvý originál si ponecháva zapisovateľ až do skončenia súpisu v príslušnej obci. Po skončení súpisu v obci odovzdá zapisovateľ všetky prvé originály z celej obce príslušnej oblastnej úradovni, ktorá ich postúpi príslušnej složke Smiešanej komisie, a to v najkratšom čase tak, aby sa tieto originály nesmiešaly s originálmi z inej obce. Druhý originál súpisových hárkov odovzdá úradníkovi druhej strany, ktorý to tiež podľa obcí odovzdá vlastnej složke Smiešanej komisie. Tretí originál odovzdá hneď po súpise majetku presídlenca presídlencovi a štvrtý originál úradníkovi, preberajúcemu zanechaný nehnuteľný majetok.
(9) Pri súpise treba zachytiť celý nehnuteľný majetok, počítajúc v to aj časť výše 50 ha.
(10) Na žiadosť presídlenca súpisová komisia spíše aj skonfiškovaný hnuteľný a nehnuteľný majetok, ale z tohto súpisu nevzniká žiaden záväzok ani pre jednu stranu. Na súpis konfiškovaného nehnuteľného majetku treba použiť príslušné riadne súpisové hárky s nápadným označením v záhlaví hárku „Konfiškované nehnuteľnosti — elkobzott ingatlan“. Konfiškované nehnuteľnosti treba zapísať na tlačivo „Doplnok k vložke“ s nápadným označením „Konfiškované hnuteľnosti — elkobzott ingósások“.
V oboch prípadoch treba zaznačiť údaje, vzťahujúce sa na konfiškovanie a prípadné dôkazy, a to v rubrike poznámok.
VI. Obmedzenie súpisu.
U všetkých osôb, vyznačených na presídlenie, na hnuteľný a nehnuteľný majetok ktorých bola uvalená národná správa, nemožno vykonať súpis majetku dotiaľ, dokiaľ národný správca nevyúčtoval a nezaplatil škodu (viď rozhodnutie č. 26, čl. VI, ods. 4).
VII. Časový postup súpisu a prevzatie nehnuteľného majetku.
Súpis v jednej obci a u vyznačených presídlencov začína sa nejskôr 10 dní pred odchodom transportu a končí sa najneskoršie piaty deň pred odchodom. Z tohto dôvodu trvanie súpisu v jednej obci reguluje sa nasadením potrebného počtu súpisových komisií, a to v predpoklade, že jedna súpisová komisia vybaví denne priemerne 5 hospodárskych jednotiek. Súpisové komisie pracujú denne podľa možnosti 12 hodín, najmenej však 10 hodín.
VIII. Kontumačné opatrenia.
Keď niektorá složka súpisovej komisie nesplní ustanovenia rozhodnutia č. 10, najmä ak niektorá nevykonáva svoje povinnosti, vykoná súpis složka druhej smluvnej strany (štátu), pričom tento súpis je záväzný pre obe smluvné strany (štáty). Nemožno však pominúť prítomných členov súpisovej komisie.
IX. Kontrolní odborníci.
Každá složka Smiešanej komisie ustanoví si interne potrebný počet kontrolných odborníkov, ktorí so stránky odbornej kontrolujú súpisové komisie, resp. radia a pomáhajú im. Každá složka súpisovej komisie podlieha so stránky odbornej svojim kontrolným odborníkom. V odborných veciach povinné sú složky súpisovej komisie obracať sa o rady a pokyny zavčasu na svojich kontrolných odborníkov. Ak sa vyskytnú rozpory, rozhodnú odborníci podľa ustanovení č. V. ods. 1.
X. Čo treba rozumieť pod zanechávaným nehnuteľným majetkom presídlenca.
A. Pod zanechávaným nehnuteľným majetkom presídlenca treba rozumieť všetok jeho nehnuteľný majetok, a to:
1. Všetok majetok pozemkový:
a) orná pôda,
b) ovocné záhrady,
c) zeleninárske záhrady,
d) kvetinové záhrady,
e) iné záhrady,
f) lúky,
g) pašienky,
h) vinohrady,
i) americké matečné sady,
j) viničné školky,
k) lesy,
l) trsteniská,
m) mokré a močarovité plochy,
o) parifikáty,
p) neplodná pôda,
r) iné.
2. Všetky práva a záväzky, súvisiace s majetkom nehnuteľným.
3. Všetok majetok meliorácií, a to:
a) drenážové odvodnenie,
b) kanálové odvodnenie,
c) kanálové zavodnenie,
d) iné meliorácie.
4. Všetky práva a záväzky, súvisiace s majetkom meliorácií.
5. Všetok majetok stavieb, a to:
a) stavebné pozemky,
b) obytné budovy,
c) maštale,
d) chlievy } ak sú trvale spojené s nehnuteľnosťou,e) ovčínyf) kurníky
g) stodoly,
h) sýpky,
i) skladištia,
j) kôlne,
k) garáže,
l) dielne,
m) samostatné pivnice,
n) studne,
o) hnojiská,
p) silážne jamy,
r) sušiarne na kukuricu,
s) sušiarne na tabak,
t) pareniská,
u) skleníky,
v) bazény,
z) ľadovne,
x) samostatné záchody,
y) dielne a továrne,
aa) iné budovy,
ab) včelíny,
ac) ploty
ad) výbehy,
ae) hate,
af) kanály,
ag) stavebné cesty,
ah) poľné a dvorné dráhy,
ai) rozličné iné stavby.
Viď pripojené usnesenie Smiešanej komisie z 10. apríla 1947.
6. Všetky práva a záväzky, súvisiace s nehnuteľným majetkom stavieb.
7. Všetok majetok rastlín, a to:
a) ovocné stromy osamote stojace,
b) lesné stromy osamote stojace,
c) náklady na budúcu úrodu,
d) úroda na koreni,
e) iné.
B. Všeobecné poznatky o hnuteľnostiach, o kterých sa pojednáva v rozhodnutí číslo 26.
(1) Články I., II. a III. rozhodnutia číslo 26 nevyžadujú si zvláštnych vysvetlení.
(2) Ods. 1, 2 a 3 IV. článku tohto rozhodnutia pojednávajú o obmedzeniach vo veci prevozu hnuteľností, nakoľko zo pšenice, z raži, jačmeňa a kukurice možno previezť len osobnú samozásobiteľskú dávku a dávky, potrebné na kŕmenie a vykŕmovanie prevážaných zvierat. Množstvo týchto sa ustaľuje takto:
1. Osobná zásobiteľská dávka z pšenice a z raži (chleboviny), počítajúc hospodársky rok od 1. augusta do 31. júla nasledujúceho roku, počíta sa len na zbývajúce mesiace do konca tohto hospodárskeho roku — najmenej na jeden mesiac — (rátajúc zlomok mesiaca za celý mesiac) a stanovuje sa na osobu:
u samozásobiteľov v množstve 20 kg chlebovín, alebo tomu zodpovedajúce množstvo mlynských výrobkov mesačne.
Osoby, používajúce prídely z verejného zásobovania, môžu si vziať so sebou iba 15 kg múky.
Keď sa presídlenie uskutoční medzi 15. júlom a 15. decembrom, môže si presídlenec vziať so sebou pšeničné a ražné osivo spolu v takom množstve, ktoré je potrebné, počítajúc na 1 kat. jutro 130 kg, na osiatie 40% ornej plochy jeho zanechaného hospodárstva, na ktorom doteraz pod akýmkoľvek titulom (ako vlastník, užívateľ, nájomník atď.) hospodáril.
2. Keď sa presídlenie uskutoční medzi 15. júnom a 30. aprílom, môže si presídlenec vziať so sebou jačmenné osivo v takom množstve, ktoré je potrebné, počítajúc na jedno kat. jutro 130 kg, na osiatie 10% ornej plochy jeho zanechaného hospodárstva, na ktorom doteraz pod akýmkoľvek titulom (ako vlastník, užívateľ, nájomník atď.) hospodáril.
3. Keď sa presídlenie uskutočňuje medzi 1. septembrom a 30. júnom, môže si presídlenec vziať so sebou kukuričné osivo v takom množstve, ktoré je potrebné, počítajúc na 1 kat. jutro pri siatí kukurice na zrno 50 kg a na zeleno 100 kg, na osiatie 20% ornej plochy jeho zanechaného hospodárstva, na ktorom doteraz pod akýmkoľvek titulom (ako vlastník, užívateľ, nájomník atď.) hospodáril.
4. Z jačmeňa a z kukurice môže si presídlenec vziať so sebou potrebné množstvo na kŕmenie a vykŕmovanie svojich prevážaných zvierat podľa nižšie uvedených údajov. V hospodárskom roku presídlenia možno vyviezť z jačmeňa a kukurice spolu (z ich miešanín alebo z ich šrotov, alebo v klasovej kukurici, počítajúc 100 kg klasovej kukurice za 60 kg kukurice v zrne) tieto množstvá na zbývajúce mesiace:
mesačnea)na jedného koňa povozníckeho85 kgb)na iného koňa vyše 2-ročného60 kgna iného koňa do dvoch rokov40 kgc)na hovädzí dobytok vyše 2-ročný40 kgna hovädzí dobytok do dvoch rokov30 kgd)na ošípané výše 1 roka45 kgna ošípané níže 1 roka30 kgOkrem toho na vykŕmenie 1 kusa ošípanej, počítajúc na 1—3-člennú rodinu 1 kus, na 4—6-člennú rodinu 2 kusy, na 7—9-člennú rodinu 3 kusy atď., dovedna 350 kg týchto obilnín.e)na ovce sa počíta mesačne3 kgf)na 1 kus hydiny sa počíta mesačne3 kg
(3) Na presídlenie vyznačení remeselníci, továrnici a obchodníci môžu si vziať so sebou svoje strojné zariadenie, zariadenie, náradie, sklad svojho tovaru a materiálu. Na presídlenie vyznačení obchodníci a remeselníci, u ktorých sa nachádza tovar, vydaný cieľom verejnej distribúcie na odberné lístky, alebo poukážky, nemôžu si so sebou vziať tieto veci:
hotový odev, vlnené látky, obuv, spracované a nespracované kože, cukor, múku, tuky a železo.
Na presídlenie vyznačený obchodník alebo remeselník povinný je 30 dní pred presídlením vyúčtovať týmto tovarom a zvyšok vrátiť za náhradu kúpnej ceny veľkoobchodníkovi (továrnikovi), ktorý mu tento tovar dodal.
S ohľadom na to, že obchodníci, remeselníci a továrnici ešte nevedia, v ktorom čase budú presídlení, v záujme nehateného vykonávania svojho remesla budú týmito článkami zásobovaní do šesťdesiateho dňa pred presídlením.
Každý iný presídlenec môže si z horeuvedeného tovaru vyviezť svoje zásoby bez obmedzovania.
(4) Keď presídlenec má požiadavku za odňaté mu hnuteľnosti, treba sa riadiť podľa 8.—12. odseku IV. článku rozhodnutia č. 26.
(5) Na okolnosti bezprávneho odňatia hnuteľností vzťahuje sa 2. ods. V. článku rozhodnutia č. 26.
(6) O tom, že z titulu verejných dlžôb nemožno zadržať hnuteľnosti presídlenca, pojednáva 3. ods. tohto istého článku rozhodnutia č. 26.
(7) Ustanovenia o národných správach nachádzajú sa v VI. článku toho istého rozhodnutia. V takomto prípade nemôže sa spísať nehnuteľný majetok presídlenca a na presídlenie vyznačenú osobu nemožno presídliť dotiaľ, kým národný správca s ňou nevyúčtoval.
Vyplňovanie hlavného obalu a zápisnice.
Pri vyplňovaní hlavného obalu treba dbať na tieto okolnosti:
Pred začatím vlastného súpisu zapisovateľ prečíta za prítomnosti všetkých členov miestnej súpisovej komisie, presídlenca a preberajúceho orgánu úvod zápisnice a vyplní mená jednotlivých členov miestnej súpisovej komisie, presídlenca a preberajúceho orgánu.
Pod bodom 12. hlavného obalu zapisujú sa len tí spoluvlastníci, ktorí sa s presídlencom nepresídľujú. Druhú a tretiu stranu obalu súpisová komisia nevyplňuje.
Na tretej strane zápisnice do soznamu dokladov v rubrike d) uvedie sa dátum, kedy miestna súpisová komisia nahliadla do dokladov. Súpisová komisia po nahliadnutí vráti doklad presídlencovi. V rumrike e) zaznamenáva sa dátum predloženia dokladu len u predbezných súpisových hárkov, ktoré sa pripojujú k súpisovému hárku.
Po skončení súpisu prečíta zapisovateľ prehlásenie na. tretej strane zápisnice a urobí na tejto strane na poznámkovom mieste event. poznámky o súpise, napr.: súpis vykonaný bez prekážok, alebo: pri súpise sa vyskytly tieto prekážky: . . . . . ., alebo iné prípadne dôležitejšie poznámky.
Po tomto zázname podpíšu zápisnicu vlastnoručne všetci členovia súpisovej komisie, presídlenec a preberajúci orgán.
Vyplňovanie vedľajšieho obalu vložky „A“.
Na tento obal zapisujú sa podľa jednotlivých otázok všeobecné hospodárske údaje obce presídlenca, a to na každom súpisovom hárku pre každého presídlenca. Pri vyplňovaní jednotlivých bodov treba zvlášť dbať na tieto okolnosti:
ad 1 d) Sem sa vpíše priemerná ročná úroda uvedených plodín, ktorú súpisová komisia zistila na miestnom úrade, a to na základe priemeru, vypočítaného z úrody posledných 5 rokov.
ad 1 e) Hlavnými tržnými plodinami rozumejú sa tie, ktoré sa v chotári obce v najväčšej miere pestujú a aj v najväčšej miere speňažujú v mieste alebo konzumných strediskách.
ad 1 f) Zvláštnymi tržnými plodinami sú napr. tabak, paprika, kečkemétske marhule, badačonské víno, tokajské víno atď.
ad 1 k) Robotnícke pomery môžu byť dobré, keď je v mieste dostatok stáleho i príležitostného robotníctva alebo keď sa títo ľahko dostanú do práce v blízkom okolí. V opačnom prípade sú zlé.
ad 2 d) Druh ciest je: cesta tvrdá a mäkká.
Stav ciest môže byť zlý a dobrý.
ad 2 e) Sem sa zapisujú rôzne iné zvláštne a dôležité okolnosti, napr.: podnik má svoju vlastnú dvornú alebo poľnú dráhu, podnik má teheľňu, v mieste je družstevný liehovar, vzdialený x km od dvora presídlencovho, presídlenec je členom takého a takého poľnohospodárskeho družstva, cukrovar je vzdialený od bydliska presídlencovho x km, presídlenec dodáva do cukrovaru repu priamo vozmo atď.
ad 3. Rekapituláciu pozemkového majetku súpisová komisia nevyplňuje.
Vyplňovanie vložiek „A“.
A. I. Orná pôda.
Ad 2. Orná pôda v chotári obce sa triedi:
I. Výborná: sú to pôdy ľahko obrábateľné, ktoré rodia všetky plodiny a ich úroda je istá.
II. Dobrá: sú to pôdy ťažšie obrábateľné, ktoré rodia všetky plodiny a ich úroda je istá.
III. Stredná: sú to pôdy, ktoré sa ľahko a či ťažko obrábajú, nerodí sa však na nich všetko a úroda býva na nich neistá.
IV. Zlá: sú to pôdy veľmi ťažké a studené, alebo veľmi ľahké so zlými pôdnymi vlahovými pomermi, úroda ktorých je veľmi málo istá.
Pre každú takúto triedu pozemkov, shrnutých do celkovej výmery, treba vystaviť zvláštnu vložku A I. u každého presídlenca.
A. II. a) Pestovanie ovocné záhrady.
Do tejto vložky zapisujú sa tie pestované ovocné záhrady, ktoré majú výmeru vyše 800 štvorcových siah, sú ohradené, odborne ošetrované a sú výlučne ovocinárskymi kultúrami podľa ich obrábania (nie podľa katastru, ale podľa skutočného stavu). Iné ovocné sady a výsadby sa sem nezapisujú. Pôdu pod týmito zapisujeme do vložky A. I. a ovocné stromy na nich do vložky B. I., a to ako mimo uzavretých ovocných sadov stojace ovocné stromy a kríky.
A. II. c) Zeleninárske záhrady.
Sem sa zapisujú výlučne také zeleninárske záhrady, ktoré majú výmeru vyše 800 štvorcových siah a sú opatrené zalievacím zariadením (napríklad bulharské zeleninárske záhrady). V týchto záhradách sa pestuje výlučne len zelenina a pestovaniu venuje sa náležitej odbornej pozornosti. Iná pôda, vysadená zeleninou, spisuje sa na vložke A. I. a úroda zeleniny na koreni na nej sa zapisuje na vložke D. III. b Zeleninárske záhrady okolo domov alebo na iných stavebných parcelách, pokiaľ ide o pozemok, zapisujú sa na vložke C. I. a ich úroda na koreni sa pri súpisu vôbec nespisuje.
A. II. d) Kvetinárske záhrady.
Pod kvetinárskymi záhradami rozumieme tie pozemky, ktoré slúžia výlučne pestovaniu kvetín za účelom obchodným.
A. III. Lúky.
ad 2. Lúky triedime:
I. je to lúka s istou úrodou.
II. je to lúka s neistou úrodou,
ad 6. Akosť sena je: seno sladké, polosladké a kyslé.
ad 16. Prístupnosť lúky je ľahká, keď má dobrú cestu, v opačnom prípade je ťažká.
A. IV. Pašienky.
ad 2. Ako pri lúke.
ad 11. Akosť porastu je: dobrá, stredná a zlá. Hustota porastu je: uzavretá, keď je porast jednoliaty (primerane hustý), neuzavretá, keď porast je fľakovitý a riedky.
ad 25. Pašienok je ľahko prístupný, keď je možnosť dobrého výhonu dobytka. V opačnom prípade je ťažko prístupný.
A. V. a) Vinice nosné.
ad 2. Triedenie ako na vložke A. I.
ad 13. Prístupnosť vinice je ľahká, keď sa dá k nej alebo až do nej dôjsť povozom. V opačnom prípade je ťažká.
A. V. b) A. V. c).
Americké matečné vinice a viničné školky.
Očakávanú úrodu na koreni, pokiaľ sa táto vyjadruje v kusoch, udávame po 1000 kusoch a triedime ju na I., II. a III. triedu.
A. VI. a) Lesný komplex.
Tu sa spisuje súkromný lesný majetok presídlencov a také spoločenské lesné majetky, ktoré netreba obhospodarovať na základe vrchnosťami schválených pravidiel.
Na základe vrchnosťou schválených hospodárskych pravidiel, alebo základných pravidiel obhospodarované lesné majetky (ako sú bývalé urbariálne, komposesorátne atď.) spisujeme na vložke A. VI. b).
1. Keď jestvuje lesný hospodársky plán, treba uviesť, na ktoré obdobie platí. Ak niet hospodárskeho plánu, netreba túto rubriku vyplniť. Keď jestvuje hospodársky plán, treba ho k súpisu vyžiadať od príslušného úradu alebo lesnej správy, čo urobia vopred kontrolní lesní odborníci, tak že sa tým nesmie zdržovať súpis.
2. Tvar lesa treba udať podľa toho, či ide o les vysoký, nízky alebo stredný. (Charakteristika nízkeho lesa je, že sa obnovuje z parezov, kým vysoký les zo semena.)
3. Dobu porubnú treba udať podľa hospodárskeho plánu. Keď takého niet, podľa zákonných predpisov: u vysokého lesa osemdesiat až do sto rokov, u nízkeho lesa desať, dvadsať, tridsať, štyridsať až pädesiať rokov.
4. V tejto rubrike treba uviesť celkový počet spoluvlastníkov, ako aj to, v akom pomere vlastnia lesný majetok; majiteľov lesov, ktorí sa presídľujú, treba menovite vykázať aj s tým, aký podiel vlastnia z celého lesa.
Aj v tom prípade, keď len jeden člen zo spoluvlastníkov sa presídľuje, treba pre celý lesný majetok sostaviť kompletný súpisový hárok a popis lesa.
5. V tejto rubrike treba poznamenať také veci, na ktoré nepamätá predpísaná vložka. Keď je hospodársky plán po ruke, uvedie sa v tejto rubrike ročná hlavná, výchovná a pobočná ťažba.
6. Výpočet hodnoty lesa.
c) Keď jestvuje hospodársky plán, treba podľa neho porast zaznačiť. Keď však nejestvuje, zaznačí sa sem katastrálne parcelné číslo.
d) a e) Sem vpisujeme iné plochy, patriace k lesnému hospodárstvu, a to buď pôdu úrodnú alebo neúrodnú, pričom výmera uvádza sa v katastrálnych jutrách a v siahach. V poznámke treba uviesť presný druh kultúry. Táto má byť popísaná podľa jej druhu na príslušnej vložke A, ktorá sa pripojí k vložke lesa. Za úrodnú pôdu počítame k lesnému hospodárstvu patriacu ornú pôdu, lúky a pašienky a za neúrodnú pôdu kamenolomy, pieskovište, cesty, zastavané plochy atď.
f) V tejto rubrike treba uviesť výmeru porastu v katastrálnych jutrách.
g) Sem zapisujeme dreviny, pomer ich smiešania, ako aj podrast. Napr.: Buk 0.7, dub 0.3. Treba vykázať plošný podiel náletu.
h) Tu sa uvádza základná hornina, pôdna pokrývka, krycia drevina a hĺbka humusu.
i) Tu sa uvádza stupeň svahu a sklonu k svetovej strane. (Príklad: Sv 5°:)
j) Zisťujeme podľa údajov hospodárskeho plánu alebo spočítaním letokruhov.
k) Zakmenenie uvádzame v desatinách. Napr.: 1.0, 0.9, 0.8 atď. Neurčujeme podľa zápoja.
l) Strednú výšku zisťujeme v celých metroch.
m) Na základe zisteného veku a strednej výšky podľa Greinerových tabuliek zistíme bonitu porastu.
n) Bonitu pôdy vykážeme v tom prípade, keď ukazuje sa odchýlka od bonity porastu.
o) Vzdialenosť lesa od normalizovanej železničnej nakladacej stanice až do stredu lesného komplexu treba uviesť v kilometroch.
Poznámky. Porasty treba do tabelárneho prehľadu zaznamenávať systematicky podľa hospodárskych tried. Sumár hospodárskych tried vykazuje celú výmeru lesného hospodárskeho celku.
K hodnote lesa v blízkosti veľkých mestských stredísk do vzdialenosti 25 km treba pripočítať nasledujúce %:
50.000—100.000 obyvateľov5%100.000—200.000 obyvateľov10%200.000—500.000 obyvateľov20%500.000 a vyše obyvateľov30%
A. VI. b) Lesné podiely.
Tu sa zapisujú lesy v spoločnom vlastníctve (ako sú bývalé urbárske, komposesorátne atď.), ktoré sa majú obhospodarovať na základe úradných pravidiel.
1. Riadne ročné príjmy a výdavky, plynúce z podielu spoločenského lesa, treba udať podľa údajov riadnych ročných ťažieb. Mimoriadne ťažby netreba vziať do úvahy.
2. Za úžitkové drevo možno považovať len také drevo, ktoré je súce podľa obchodných smerníc na výrobu úžitkového dreva.
3. V poznámke treba uviesť druh ihličnatého dreva (smrek, jedľa, bôr, modrín alebo aj iné ihličnáče).
Poznámky. Prítomný horár alebo lesník, za pomoci ktorého sa lesy spísaly na vložkách A. VI. a. a A. VI. b. viduje obe tieto vložky v poznámkovej rubrike.
Na vložke A. VI. b. sa zapisuje riadny ročný príjem presídlenca, ako aj riadne ročné výdavky presídlenca na základe úradnej potvrdenky, vydanej predsedníctvom dotyčného lesného spoločenstva. Potvrdenky si musia presťahovalci vopred zaobstarať.
V poznámke treba uviesť aj to, keď z podielu neplynie momentálne nijaký príjem a aj to, koľko rokov tento príjem nebude plynúť. Do patričnej rubriky však treba zaniesť hmoty a matérie, ktoré za určitý čas budú plynúť.
A. VII. Trsteniská.
ad 2. Triedenie trstenísk:
I. Dobré.
II. Zlé.
A. VIII. a) Rybníky.
ad 2. Triedenie rybníkov:
I. keď rybník je ošetrovaný,
II. keď rybník nie je ošetrovaný.
ad 9. Sem sa zapisujú len člnky a prezimovače. U prezimovačov treba vyznačiť ich veľkosť množstvom rýb v q. Hate spisujeme na vložke C. XXX. a túto vložku treba sem pripojiť.
A. VIII. b) Iné vodné plochy.
ad 2. Triedenie:
I. keď možno plochu použiť napr. na pestovanie vŕb,
II. keď sa plocha nedá hospodársky nijako využiť.
A. IX. Parifikáty.
ad 2. Triedenie:
I. keď sa ľahko dá dolovať,
II. keď sa ťažko dá dolovať.
A. X. Neplodná pôda.
ad 2. Netreba vyplňovať.
B. III. Iné meliorácie.
Tu sa spisujú pod názvom iné meliorácie nápravy soľných pôd (digovanie), planírovanie a iné.
Vyplňovanie vedľajšieho obalu „C“.
Súpisová komisia tento obal nevyplňuje.
Pri stavbách všeobecne udáva sa materiál základov, múrov, striech a iného v %. Napríklad základ je 50% prírodný kameň a 50% pálená tehla, múry sú 25% pálená tehla a 75% surová tehla, strecha je 50% pálená škridla a 50% bridlica atď.
Tam, kde sa na vložkách udáva zvláštna stavebná úprava, treba zapísať napr. pri obytných budovách alebo maštaliach, že sú luxusné. Pri maštaliach udávame pri tomto dotaze napr.: jasle zastavené krížom alebo po dĺžke.
Keď sa udává, že materiál je z dreva, treba všade udať, či to je drevo tvrdé alebo mäkké.
C. II. Obytné budovy.
ad 5. Pod účelom obytnej budovy treba rozumieť: činžový dom súkromný obytný dom, pre deputátnika atď.
C. III.—XV.
Na každý druh budovy treba vyplniť samostatnú vložku a pod bodom 1. treba označiť, o aký druh stavby sa jedná: maštaľ pre kravy, chlievy pre ošípané atď. Len preto sa zhotovil jeden druh vložky pre všetky tieto stavby, lebo otázka pri týchto stavbách sú všetky jednaké.
Vyplňovanie vložky „D“.
Vedľajší obal tejto vložky súpisová komisia nevyplňuje.
D. I. a) a D. I. b).
V rubrike g) označujeme:
I. keď sú tohoročné výhonky silné,
II. keď sú tohoročné výhonky stredné,
III. keď sú tohoročné výhonky slabé.
D. III. a).
V rubrike e) vyznačujeme všeobecný stav:
I. keď je dobrý,
II. keď je zlý.
D. III. b).
V rubrike e) označujeme všeobecný stav:
I. keď je dobrý,
II. keď je prostredný,
III. keď je slabý,
IV. keď je zlý.
Vyplňovanie vložky „E“.
Súpisová komisia vyplní hlavičku na vedľajšom obale. Na tretej strane tohto vedľajšieho obalu podrobne popíše podľa číselného poradia na vedľajšom obale v rubrike a) všetky práva presídlenca, súviciace s nehnuteľnosťami. Keď by tretia strana vedľajšieho obalu nebola pre tento účel dostatočná, treba vložiť novú vložku.
Vyplňovanie vložky „F“.
Súpisová komisia na tretej strane vedľajšieho obalu podrobne spíše všetky ťarchy a záväzky presídlenca, súvisiace s nehnuteľnosťami, a to v tom poradí, ako je uvedené na prvej strane vedľajšieho obalu. V nadpise na prvej strane vedľajšieho obalu treba opraviť tlačovú chybu, a to miesto „Práva“ „Záväzky presídlenca“.
Vyplňovanie vložky „J“.
Súpisová komisia vyplňuje iba prvú stranu.
ad 12. Prosperita podniku môže byť: dobrá, stredná alebo slabá.
Doplnok k vložke.
Doplnok k složke treba použiť len v tom prípade, keď ide o takú majetkovú súčiastku, na ktorú nie je pamätané vo vložkách A.—J. alebo, keď k týmto vložkám pre nedostatok miesta treba túto vložku priložiť a v súpise na nej pokračovať. V poslednom prípade treba na príslušnej vložke uviesť, že v súpise sa pokračuje na doplnku a doplnok treba s príslušnými číslami strán označiť ako pokračovanie dopĺňanej vložky.
Prehľad jednotlivých tlačív pre súpis majetku presídlencov.
1. Hlavný obal.
2. Zápisnica o súpise.
3. Vložka A.
Vedľajší obal pre všeobecné hospodárske údaje.
I. Orné pôdy.
II. Záhrady.
a) pestované ovocné záhrady,
b) ovocné školky,
c) zeleninárske záhrady,
d) kvetinárske záhrady,
III. Lúky.
IV. Pašienky.
V. Vinohrady:
a) vinice nosné,
b) americké matečné vinice,
c) viničné školky.
VI. Lesy:
a) lesný komplex,
b) lesné podiely.
VII. Trsteniská.
VIII. Vodné plochy:
a) rybníky,
b) iné vodné plochy.
IX. Parifikáty.
X. Neplodná pôda.
4. Vložka B.
I. Drenážovanie.
II. Kanálové odvodnenie alebo zavodnenie.
III. Iné meliorácie.
5. Vložka C.
Vedľajší obal.
I. Stavebné pozemky.
II. Obytné budovy.
III.-XV. Maštale.
Chlievy.
Ovčíny.
Kurníky.
Stodoly.
Sýpky.
Skladištia.
Kôlne.
Garáže.
Dielne.
Priemyselné budovy.
Iné budovy.
Iné stavby.
XVI. Samostatné pivnice.
XVII.-XX. Hnojiská.
Silážne jamy.
Bazény.
XXI.-XXII. Sušiarne na kukuricu.
Sušiarne na tabak.
XXIV. Pareniská.
XXV. Skleníky.
XXVI. Ľadovne.
XXVII. Samostatné záchody.
XXVIII.-XXIX. Ploty.
Výbehy.
XXX. Hate.
XXXI. Kanály.
XXXII. Stavané súkromné cesty.
XXXIII. Poľné a dvorné dráhy.
6. Vložka D.
Vedľajší obal.
I. Ovocné stromy okrem pestovaných ovocných záhrad.
a) vysoké a polokmenné.
b) ovocné kríky.
II. Mimo lesa stojace lesné stromy.
III. Poľný inventár.
a) náklady na budúcu úrodu,
b) úroda na koreni.
7. Vložka E.
Vedľajší obal s jednou vložkou na súpis práv presídlencových, súvisiacich s nehnuteľnosťami.
8. Vložka F.
Vedľajší obal s jednou vložkou na súpis záväzkov presídlencových, súvisiacich s nehnuteľnosťami.
9. Vložka J. — popis živnostenského a priemyselného podnikania.
10. Doplnok k vložke — poznámky, doplnky, výpočty a iné.
V Bratislave dňa 11. apríla 1947.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla na svojom mimoriadnom zasadnutí, konanom dňa 17. apríla 1947 v Bratislave, toto
rozhodnutie č. 32.
I.
1. Rozhodnutie č. 8, ods. 2 a 3 sa menia a budú znieť takto:

„(2) Soznamy presídlencov má vyhotoviť Československá presídľovacia komisia v piatich exemplároch osobitne pre každú obec. V soznamoch má sa uviesť aj deň prechodu hraníc, ako aj miesto prechodu.
(3) Soznamy presídlencov majú sa odovzdať Maďarskému presídľovaciemu vládnemu komisariátu do 14 dní pred presídlením.“
2. Rozhodnutie č. 8, ods. 4, veta 2. a 3. sa nahradzajú touto vetou:

„Maďarský presídľovací vládny komisariát je povinný do 15 dní po prechodu trasportu cez maďarské štátne hranice oznámiť Československej presídľovacej komisii, ktorí slovenskí a českí presídlenci, prekročivší hranice, sa zarátavajú do kvóty.“
II.
1. Rozhodnutie č. 10, čl. V, ods. 7, veta 2, sa mení a bude znieť takto:

„Doklady o týchto údajoch predkladajú sa dodatočne po súpise — takto:
a) slovenskí a českí presídlenci z Maďarska predkladajú ich Československej presídľovacej komisii, po presídlení deje se tak prostredníctvom Osídľovacieho úradu v Bratislave;
b) maďarskí presídlenci z Československa predkladajú ich Maďarskému zmocnencovi v Bratislave; po presídlení deje sa tak prostredníctvom Maďarského presídľovacieho vládneho komisariátu.“
2. Rozhodnutie č. 10, čl. V, ods. 9, veta 2. sa mení a bude znieť takto:

„Prvý originál odovzdá sa v Československu Osídľovaciemu úradu v Bratislave, v Maďarsku Československej presídľovacej komisii v Budapešti; druhý originál odovzdá sa v Československu Maďarskému zmocnencovi v Bratislave, v Maďarsku Maďarskému presídľovaciemu vládnemu komisariátu; tretí originál sa odovzdá presídlencovi a štvrtý úradníkovi, preberajúcemu zanechaný majetok presídlenca."
3. Rozhodnutie č. 10, čl VI, ods. 4 sa mení a bude znieť takto:

„(4) Orgány, určené v čl. VII, určia si vopred taký počet miestnych súpisových orgánov, aby sa na území každého štátu mohlo postaviť aspoň po 40 miestnych súpisových komisií. Tento počet sa môže podľa potreby zvýšiť.“
4. Rozhodnutie č. 10, čl. VII, ods. 1 sa mení a bude znieť takto:

„(1) Na území Maďarska menuje zapisovateľa a dôverníkov z radov presídlencov (III-b-1-3) Československá presídľovacia komisia a maďarských úradníkov (III-b-2-4) Maďarský presídľovací vládny komisariát.“
5. Rozhodnutie č. 10, čl. VII, ods. 3 sa mení a bude znieť takto:

„(3) Deň, kedy sa majú začať súpisové práce v určitej oblasti v Československu, je povinný oznámiť Osídľovací úrad Maďarskému zmocnencovi v Bratislave a v Maďarsku Československá presídľovacia komisia Maďarskému presídľovaciemu vládnemu komisariátu; vyrozumené úrady sú povinné do 8 dní od upovedomenia vymenovať a na určený termín postaviť do práce potrebný počet členov miestnych súpisových komisií.“
6. Rozhodnutie č. 10, čl. VII, ods. 4, veta 2. a 3. sa menia a budú znieť takto:

„Osídľovací úrad môže však z tejto funkcie vylúčiť osoby, ktoré pre túto funkciu nevyhovujú zo štátno-politických dôvodov. Maďarský zmocnenec v Bratislave je povinný predložiť Osídľovaciemu úradu soznam týchto osôb do 8 dní od oznámenia podľa ods. 3.“
III.
Rozhodnutie č. 11, čl. IX sa mení takto:

„Vedúcich a výkonných oceňovacích odborníkov, ďalej administrativných úradníkov a pomocný personál pre hospodársku znaleckú komisiu určia v Československu Osídľovací úrad, resp. Maďarský zmocnenec v Bratislave, v Maďarsku Československá presídľovacia komisia, resp. Maďarský presídľovací vládny komisariát.“
IV.
Ustanovenia čl. II, bod 1 a 2, ako aj čl. III tohto rozhodnutia treba obdobne aplikovať aj na ustanovenia časti A, čl. V, ods. 6, veta 2. a ods. 8, veta 6. a 7., ako aj čl. IX, veta 1. súpisových smerníc (viď rozhodnutie č. 31, príloha č. 4).“
V Bratislave dňa 17. apríla 1947.
Za čsl. složku:
Dr. Pohánka v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Dr. Geönczeöl v. r.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla dňa 3. apríla 1947 na svojom mimoriadnom zasadnutí v Bratislave vo veci používacích práv presídlených osôb toto
rozhodnutie č. 33.
Ak má presídlená osoba používacie právo na nehnuteľnosti, ktorá v smysle článku VII. Dohody prešla na štát, alebo na inej nehnuteľnosti, ktorá podľa Dohody na štát neprechádza, toto jej právo, hoci sa presídlila, ostáva nedotknuté až do toho času, kým Smluvné strany túto otázku — zachovávajúc vzájomnosť — ináč neupravia.
V Bratislave dňa 3. apríla 1947.
Za čsl. složku:
Dr. Okáli v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Berecz v. r.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla na svojom mimoriadnom zasadnutí dňa 17. apríla 1947 v Bratislave, na vysvetlenie rozhodnutia č. 12 o zámene nehnuteľností medzi presídlencami, toto
rozhodnutie č. 34.
(1) Smiešaná komisia určuje, že ustanovenie ods. 3 rozhodnutie č. 12 o vzájomnej zámene majetkov, podľa ktorého: „Pokiaľ sa takéto zámenné smluvy majú schvalovať príslušnými administratívnymi alebo inými orgánmi, nahradzuje sa takéto schválenie schválením zámennej smluvy Smiešanou komisiou“, treba vykladať tak, že pri zámene nehnuteľností patriacich osobám, ktoré sú v rodičovskej moci, pod poručníctvom alebo v opatrovníctve, nenahradzuje sa potrebné schválenie poručenského súdu (úradu) schválením Smiešanou komisiou. V tomto prípade Smiešaná komisia schváli zámennú smluvu, iba ak ju už predtým schválil poručenský súd (úrad).
(2) K žiadosti o schválenie Smiešanou komisiou treba pripojiť v jednom exemplári overený výpis z pozemkovej knihy a okrem pôvodnej smluvy dva jej odpisy.
V Bratislave dňa 17. apríla 1947.
Za čsl. složku:
Dr. Pohánka v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Dr. Geönczeöl v. r.

Československo-maďarská Smiešaná komisia pre výmenu obyvateľstva vyniesla na svojom mimoriadnom zasadnutí dňa 17. apríla 1947 v Bratislave toto
rozhodnutie č. 35.
Ak na území niektorej Smluvnej strany platia právne predpisy, podľa ktorých sa maly alebo majú predkladať na preskúmanie oprávnenia alebo iné podobné listiny, potrebné na prevádzanie živnosti, a ktoré vyslovujú stratu oprávnenia, ak sa predloženie takéhoto živnostenského oprávnenia alebo inej listiny omešká, nemožno týchto predpisov použiť voči presídlencom; na štátnom území obidvoch Smluvných strán môžu oprávnení nerušene vykonávať svoju doterajšiu živnosť až do času svojho presídlenia; prípadne medzi časom nastalé odňatie práva stráca účinnosť.
V Bratislave dňa 17. apríla 1947.
Za čsl. složku:
Dr. Pohánka v. r.
Dr. Záturecký v. r.
Za maď. složku:
Dr. Péchy v. r.
Dr. Geönczeöl v. r.

*) Podľa usnesenia SK zo dňa 10. apríla 1947 prílohy tohto rozhodnutia sa neuverejňujú.