4/1959 Sb.
Vyhláška o Dohodě mezi Československou republikou a Polskou lidovou republikou o vypořádání nevyřízených majetkových otázek

4
Vyhláška ministra zahraničních věcí
ze dne 28. ledna 1959
o Dohodě mezi Československou republikou a Polskou lidovou republikou o vypořádání nevyřízených majetkových otázek

Dne 29. března 1958 byla v Praze sjednána Dohoda mezi Československou republikou a Polskou lidovou republikou o vypořádání nevyřízených majetkových otázek.
Národní shromáždění projevilo s Dohodou souhlas dne 11. prosince 1958 a president republiky ji ratifikoval dne 15. prosince 1958. Ratifikační listiny byly vyměněny ve Varšavě dne 9. ledna 1959.
Podle svého článku 10 Dohoda nabyla platnosti dne 9. ledna 1959.
České znění Dohody se vyhlašuje v Příloze Sbírky zákonů.*)

David v. r.


Příloha vyhlášky ministra zahraničních věcí č. 4/1959 Sb., o Dohodě mezi Československou republikou a Polskou lidovou republikou o vypořádaní nevyřízených majetkových otázek
DOHODA
MEZI ČESKOSLOVENSKOU REPUBLIKOU A POLSKOU LIDOVOU REPUBLIKOU O VYPOŘÁDÁNÍ NEVYŘÍZENÝCH MAJETKOVÝCH OTÁZEK
President Československé republiky a Státní Rada Polské lidové republiky, ve snaze vypořádat nevyřízené majetkové otázky z doby přede dnem 9. května roku 1945 i některé majetkové otázky z doby pozdější, rozhodli se uzavřít tuto Dohodu a k tomu cíli jmenovali svými zmocněnci:
president Československé republiky
Júlia Ďuriše, ministra financí,
Státní Rada Polské lidové republiky
dr. Tadeusze Dietricha, ministra financí,
kteří, vyměnivše si plné moci a shledavše je v dobré a náležité formě, dohodli se na těchto ustanoveních:
Článek 1
1. Touto Dohodou jsou vypořádány, jakož i zcela a konečně zlikvidovány veškeré peněžité nároky a nároky na jiná majetková plnění právních subjektů jedné smluvní strany vůči právním subjektům druhé smluvní strany, pokud takové nároky vznikly přede dnem 9. května 1945, vyjímajíc nároky fyzických osob jedné smluvní strany vůči fyzickým osobám druhé smluvní strany.
2. a) Československými právními subjekty ve smyslu tohoto článku se rozumí československý stát, československé právnické osoby, jakož i ústavy a nadace, které mají v den podepsání této Dohody sídlo na nynějším území Československé republiky, a československé fyzické osoby.
b) Polskými právními subjekty ve smyslu tohoto článku se rozumí polský stát, polské právnické osoby, jakož i ústavy a nadace, které mají v den podepsání této Dohody sídlo na nynějším území Polské lidové republiky, a polské fyzické osoby.
3. Došlo-li po vzniku nároku nebo závazku ke změně v osobě oprávněného nebo zavázaného, posuzuje se právní nástupnictví podle právních předpisů smluvní strany, jejíhož právního subjektu se tato změna týká.
4. Ustanovením tohoto článku nejsou dotčena:
a) práva zakládající nároky na opětovná plnění (sociální pojištění, autorská práva a práva podobného druhu),
b) závazky vyplývající z práv, zmíněných v bodu a) tohoto odstavce, pokud tyto závazky jsou splatné po dni 8. května 1945.
Článek 2
1. Touto Dohodou jsou rovněž vypořádány, jakož i zcela a konečně zlikvidovány:
a) všechny závazky polského státu souvisící s nároky, které vyplývají z opatření učiněných do dne podepsání této Dohody podle polských znárodňovacích, vyvlastňovacích nebo jakýchkoli jiných vlastnické právo odnímajících nebo omezujících zákonných předpisů, jimiž byly postiženy československé majetky, práva a zájmy na nynějším území Polské lidové republiky;
b) všechny závazky československého státu souvisící s nároky, které vyplývají z opatření učiněných do dne podepsání této Dohody podle československých znárodňovacích, vyvlastňovacích nebo jakýchkoli jiných vlastnické právo odnímajících nebo omezujících zákonných předpisů, jimiž byly postiženy polské majetky, práva a zájmy na nynějším území Československé republiky.
2. Za polské majetky, práva a zájmy se ve smyslu tohoto článku považují majetky, práva a zájmy polského státu a polských fyzických a právnických osob, které měly tento status v den, kdy Československá republika učinila taková opatření, a které - anebo jejich právní nástupci - v den podepsání této Dohody mají tento status.
3. Za československé majetky, práva a zájmy se ve smyslu tohoto článku považují majetky, práva a zájmy československého státu a československých fyzických a právnických osob, které měly tento status v den, kdy Polská lidová republika učinila taková opatření a které - anebo jejich právní nástupci - v den podepsání této Dohody mají tento status.
Článek 3
1. Do vlastnictví Československé republiky přecházejí nemovitý a jiný majetek, jakož i majetková práva, zanechané v Československé republice polskými občany podle
a) Protokolu ze dne 18. září 1948 mezi Československou republikou a Polskou republikou o přesídlení osob polské národnosti z okolí Humenného a
b) Protokolu ze dne 5. května 1949 mezi Československou republikou a Polskou republikou o přesídlení osob polské národnosti z východního Slovenska do Polska.
2. Jakékoli nároky souvisící s přesídlením podle uvedených Protokolů uznávají se navzájem za zlikvidované a úplně vypořádané a uvedené Protokoly za provedené touto Dohodou a za zaniklé.
Článek 4
Závazky právních subjektů obou smluvních stran, zmíněných v článcích 2 a 3 této Dohody, souvisící s majetky, právy a zájmy, na které se vztahují ustanovení těchto článků, pokládají se za plně vypořádané.
Článek 5
1. Touto Dohodou jsou dále vypořádány, jakož i zcela a konečně zlikvidovány:
a) veškeré nároky, plynoucí z Úmluvy ze dne 21. září 1945 mezi Československou republikou a Polskou republikou o repatriaci, jakož i jakékoli jiné nároky z titulu pomoci při repatriaci a přepravě československých a polských občanů a nároky podobného druhu; veškerá ujednání o tom se pokládají za zaniklá;
b) veškeré nároky, plynoucí z Ujednání ze dne 12. února 1946 mezi Československou republikou a Polskou republikou o vzájemném vydání majetku odvezeného po započetí války, jakož i nároky vzniklé v souvislosti s prováděním tohoto Ujednání; uvedené Ujednání se pokládá za nadále platné, pouze pokud jde o kulturní a archivní materiál; naproti tomu v ostatním rozsahu toto Ujednání pozbývá platnosti;
c) nároky na vrácení železničních vozidel a nároky plynoucí z jejich užívání, pokud nejsou již vypořádány a zlikvidovány podle předchozího odstavce, s vyloučením případů, na něž se vztahují ujednání železničních správ o používání vozů v mezinárodní dopravě, počínajíc ujednáním, které nabylo platnosti dnem 1. dubna 1948;
d) nároky, plynoucí z dohody uzavřené dne 29. května 1945 mezi vyslanectvím Československé republiky ve Varšavě a ministerstvem zahraničních věcí Polské republiky o vzájemném poskytnutí úvěru zastupitelským úřadům obou států.
2. Obě smluvní strany si vrátí navzájem cenné papíry, které byly z území jedné smluvní strany po započetí války zavlečeny na území druhé smluvní strany, pokud je lze nalézti, kromě cenných papírů, které podléhají odevzdání podle ustanovení článku 6 této Dohody.
Článek 6
1. V rámci provádění této Dohody Československá republika odevzdá Polské lidové republice veškeré cenné papíry, které byly vydány polským státem a polskými právnickými osobami veřejného práva nebo právnickými osobami soukromého práva - se sídlem na nynějším území Polské lidové republiky - jakož i podle možnosti jiné listiny a doklady týkající se závazků, majetků, práv a zájmů vypořádaných a zlikvidovaných touto Dohodou, pokud jsou ku dni podpisu této Dohody vlastnictvím československého státu nebo československých fyzických a právnických osob se stálým bydlištěm nebo sídlem na nynějším území Československé republiky.
2. V rámci provádění této Dohody Polská lidová republika odevzdá Československé republice veškeré cenné papíry, které byly vydány československým státem a československými právnickými osobami se sídlem na nynějším území Československé republiky, jakož i podle možnosti jiné listiny a doklady, týkající se závazků, majetků, práv a zájmů vypořádaných a zlikvidovaných touto Dohodou, pokud jsou ke dni podpisu této Dohody vlastnictvím polského státu nebo polských fyzických a právnických osob se stálým bydlištěm nebo sídlem na nynějším území Polské lidové republiky.
Článek 7
Majetky, práva a zájmy fyzických a právnických osob jedné smluvní strany na území druhé smluvní strany, pokud nespadají pod ustanovení této Dohody, zůstávají ve volném nakládání těchto fyzických a právnických osob v rámci platných právních předpisů.
Článek 8
1. Příslušné orgány jedné smluvní strany, jakož i její fyzické a právnické osoby mají právo odmítnout projednávání nároků druhé smluvní strany a jejích fyzických a právnických osob, pokud tyto nároky byly vypořádány a zlikvidovány touto Dohodou.
2. Obě smluvní strany upraví podle potřeby svými vnitřními předpisy otázky, na něž se vztahuje tato Dohoda.
Článek 9
Obě smluvní strany si vzájemně poskytnou veškerou pomoc za účelem zjištění nároků a závazků, které se likvidují touto Dohodou.
Článek 10
Tato Dohoda podléhá ratifikaci. Nabude platnosti dnem výměny ratifikačních listin, která bude provedena ve Varšavě.
Tato Dohoda byla sepsána v Praze dne 29. března 1958 ve dvou vyhotoveních, každé v jazyku českém a polském, přičemž obě znění mají stejnou platnost.
Na důkaz toho jmenovaní zmocněnci podepsali tuto Dohodu a připojili k ní pečeti.

Z plné moci presidenta
Československé republiky
J. Ďuriš v. r.
Z plné moci Státní Rady
Polské lidové republiky
dr. Dietrich v. r.

*) Na straně 1.