234/1993 Sb.
Sdělení ministerstva zahraničních věcí o sjednání Smlouvy mezi Českou republikou a Slovenskou republikou o úpravě režimu a o spolupráci na společných státních hranicích

234
SDĚLENÍ
ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 29. října 1992 byla v Praze podepsána Smlouva mezi Českou republikou a Slovenskou republikou o úpravě režimu a o spolupráci na společných státních hranicích.
Se Smlouvou vyslovila souhlas Česká národní rada a předseda vlády České republiky ji v zastoupení prezidenta republiky ratifikoval.
Smlouva na základě svého článku 23 byla prozatímně prováděna od 1. ledna 1993 a vstoupila v platnost dnem 3. května 1993.
České znění Smlouvy se vyhlašuje současně.


SMLOUVA
mezi Českou republikou a Slovenskou republikou o úpravě režimu a o spolupráci na společných státních hranicích
Česká republika a Slovenská republika
vedeny přáním upravit spolupráci v oblasti ochrany státních hranic, kontroly hraničního provozu a pořádku na státních hranicích a vzájemně si poskytovat pomoc v těchto oblastech s cílem zabránit porušování pořádku na společných státních hranicích, jakož i škodám, které by mohly vzniknout působením z výsostného území jedné smluvní strany na výsostné území druhé smluvní strany,
berouce v úvahu Ženevskou úmluvu o uprchlících z 28. července 1951,
se dohodly na tomto:
HLAVA I
Jmenování hlavních hraničních zmocněnců a hraničních zmocněnců
Článek 1
(1) Příslušné orgány smluvních stran jmenují k plnění úkolů vyplývajících z této smlouvy hlavní hraniční zmocněnce, hraniční zmocněnce, případně jejich zástupce.
(2) Osoby uvedené v odstavci 1 mohou přizvat k plnění úkolů vyplývajících z této smlouvy potřebný počet pomocníků a expertů.
(3) Zástupci hlavního hraničního zmocněnce a zástupci hraničních zmocněnců mají stejná práva a povinnosti jako zmocněnci, které zastupují.
(4) Pomocníkům a expertům vydává podle potřeby hlavní hraniční zmocněnec nebo hraniční zmocněnci písemné pověření, ve kterém stanoví jejich práva a povinnosti.
Článek 2
(1) Hlavní hraniční zmocněnci a jejich zástupci, hraniční zmocněnci a jejich zástupci jsou vybaveni průkazem v jazyce českém nebo slovenském.
(2) Hlavní hraniční zmocněnci si vymění vzory průkazů uvedených v odstavci 1.
HLAVA II
Úkoly hlavních hraničních zmocněnců a hraničních zmocněnců
Článek 3
(1) Hlavní hraniční zmocněnci zajišťují plnění úkolů vyplývajících z této smlouvy, zejména
a) hodnotí všeobecnou situaci v oblasti ochrany státních hranic, kontroly hraničního provozu a pořádku na státních hranicích, spolupráce a vzájemného poskytování pomoci a činí opatření k posílení spolupráce v těchto oblastech,
b) řídí a usměrňují činnost hraničních zmocněnců a jejich spolupráci v oblastech ochrany státních hranic, kontroly hraničního provozu a pořádku na státních hranicích,
c) schvalují zápisy z řádných pracovních porad hraničních zmocněnců,
d) rozhodují v případech, kdy nedošlo k dohodě mezi hraničními zmocněnci,
e) předávají zvlášť závažné, komplikované nebo sporné případy, na jejichž řešení se nedohodli, spolu se svým vyjádřením k vyřízení diplomatickou cestou.
(2) Hlavní hraniční zmocněnci vydají pro svou společnou činnost a pro společnou činnost hraničních zmocněnců jednací řády.
Článek 4
(1) Hraniční zmocněnci ve svěřeném hraničním úseku vyhodnocují společně stav ochrany státních hranic, kontroly hraničního provozu a pořádku na státních hranicích a koordinují činnost pohraničních orgánů.
(2) Hraniční zmocněnci se neprodleně informují
a) o živelních pohromách a jiných mimořádných událostech, které se mohou rozšířit na území druhé smluvní strany, a o prováděných opatřeních,
b) o přistání plavidel druhé smluvní strany bez povolení a o přeletu státních hranic vzdušnými prostředky nebo o jejich přistání bez povolení,
c) o pracech prováděných v blízkosti státních hranic, které mohou způsobit škody na území druhé smluvní strany nebo ohrozit život nebo zdraví osob zdržujících se na jejím území, o honech prováděných ve vzdálenosti kratší než 1 km od státních hranic,
d) o připravovaném nebo uskutečněném protiprávním přechodu státních hranic nebo o osobách, které při pronásledování uprchly na území druhé smluvní strany.
(3) Hraniční zmocněnci činí opatření k předcházení porušování pořádku na státních hranicích.
(4) Hraniční zmocněnci společně projednávají nároky na náhradu škody, vzniklé událostmi na státních hranicích, uvedenými v článku 19 odst. 2 a 3, jakož i nároky na náhradu nákladů, podle možnosti za účasti osob, kterých se to týká. Tyto nároky projednávají podle právních předpisů smluvní strany, na jejímž území škoda nebo nároky vznikly.
(5) Hraniční zmocněnci si předávají osoby, domácí zvířata, předměty a dokumenty podle článků 10 až 12.
(6) Hraniční zmocněnci předávají hlavním hraničním zmocněncům případy porušení pořádku na státních hranicích, na jejichž vyřešení se nedohodli, a případy uvedené v článku 3 odst. 1 písm. e).
HLAVA III
Činnost hlavních hraničních zmocněnců a hraničních zmocněnců
Článek 5
(1) Hlavní hraniční zmocněnci se scházejí jednou za rok, střídavě na území obou smluvních stran, na řádných zasedáních, kde projednávají plnění úkolů uvedených v článku 3 odst. 1 písm. a) a přijímají závěry k plnění dalších úkolů vyplývajících z této smlouvy.
(2) Z řádného zasedání se vyhotoví zápis v jazyce českém nebo slovenském.
(3) Zápis podléhá schválení podle vnitrostátních předpisů smluvních stran a nabývá účinnosti dnem, kdy se hlavní hraniční zmocněnci písemně informují o tomto schválení.
Článek 6
(1) Na žádost kteréhokoliv hlavního hraničního zmocněnce se koná mimořádné zasedání.
(2) Zápis z mimořádných zasedání se vyhotovuje, schvaluje a vstupuje v platnost podle článku 5 odst. 2 a 3.
Článek 7
(1) Řádné pracovní porady hraničních zmocněnců se konají podle potřeby, nejméně však jednou za šest měsíců, střídavě na území obou smluvních stran.
(2) Z řádné pracovní porady se vyhotoví zápis v jazyce českém nebo slovenském.
(3) Zápis schvalují hlavní hraniční zmocněnci a nabývá účinnosti dnem, kdy se hraniční zmocněnci písemně informují o tomto schválení.
(4) V naléhavých případech mohou hraniční zmocněnci učinit potřebná opatření na základě zápisu ještě před jeho schválením.
Článek 8
(1) Mimořádné pracovní porady hraničních zmocněnců se konají za účelem společného prošetřování případů porušení pořádku na státních hranicích na návrh hraničního zmocněnce jedné ze smluvních stran, zpravidla na místě samém. V souvislosti s tím mohou hraniční zmocněnci požadovat vysvětlení od svědků a expertů na území obou smluvních stran. Společná prošetřování nenahrazují pravomoc justičních nebo správních orgánů smluvních stran.
(2) Z mimořádné pracovní porady se vyhotoví zápis podle článku 7 odst. 2 a připojí se k němu dokumenty a důkazní materiály. Zápis nabude účinnosti dnem podpisu hraničními zmocněnci.
(3) Hraniční zmocněnci si na vyžádání nebo z vlastní iniciativy navzájem předávají spisy a poznatky potřebné k projednání porušení pořádku nebo jiných událostí na státních hranicích.
Článek 9
Hlavní hraniční zmocněnci, hraniční zmocněnci a osoby uvedené v článku 1 odst. 4, které plní úkoly vyplývající z této smlouvy, mají při jejich plnění na území druhé smluvní strany
a) zaručenou osobní nedotknutelnost a nedotknutelnost úředních listin a razítek, které mají u sebe,
b) právo nosit služební stejnokroj a služební zbraň,
c) právo vzít si s sebou potřebné dopravní prostředky a jiné předměty bez dovozního a vývozního cla a jiných poplatků.
HLAVA IV
Předávání osob, domácích zvířat, předmětů a dokumentů
Článek 10
(1) Osoby, které neúmyslně protiprávně překročily státní hranice a byly zadrženy v bezprostřední blízkosti státních hranic, budou neprodleně předány druhé smluvní straně.
(2) Současně s předanou osobou je třeba předat i předměty, které měla u sebe a které přenesla z území druhé smluvní strany. Tím nejsou dotčena ustanovení zvláštních právních předpisů smluvních stran.
(3) Osoby a předměty uvedené v odstavcích 1 a 2 budou předány zpravidla na nejbližším hraničním přechodu od místa zadržení. O předání se vyhotoví zápis.
Článek 11
(1) O zaběhnutí domácích zvířat na území druhé smluvní strany je třeba uvědomit hraničního zmocněnce druhé smluvní strany, aby mohla být učiněna opatření k jejich vyhledání. Nalezená domácí zvířata se oddělí od ostatních domácích zvířat, předávají se podle celních a veterinárních předpisů, zpravidla nejblíže místu, kde byla nalezena.
(2) Předměty, které se dostaly na území jedné smluvní strany v důsledku působení přírodních sil, se předají druhé smluvní straně.
(3) Za zaběhnutá domácí zvířata, pokud jejich vyhledávání nevedlo k úspěchu, nelze požadovat náhradu.
(4) O předání zaběhnutých domácích zvířat nebo předmětů podle odstavců 1 a 2 se vyhotoví zápis. Zápis musí obsahovat i náklady spojené s opatrováním zaběhnutých domácích zvířat, s jejich veterinárním ošetřením a s opatrováním předmětů.
Článek 12
(1) Stupeň utajení dokumentů, které předá hlavní hraniční zmocněnec nebo hraniční zmocněnci, se stanoví podle právních předpisů předávající strany.
(2) Smluvní strany budou ctít a zabezpečovat práva na ochranu osobnosti u těch osob, jichž se týkají poskytnuté údaje.
HLAVA V
Provoz na hraničních vodách a na hraničních cestách
Článek 13
(1) Na hraničních vodách se mohou plavit lodě obou smluvních stran v kteroukoliv dobu nerušeně v plné šíři hlavního plavebního koryta.
(2) Služební plavidla pohraničních orgánů, policejních orgánů, celních orgánů, orgánů státního plavebního dozoru a vodohospodářských orgánů obou smluvních stran se mohou plavit v kteroukoliv dobu v plné šíři hraničních vod.
(3) Ostatní plavidla obou smluvních stran se mohou plavit v hraničních vodách pouze po státní hranice, v čase od svítání do soumraku.
(4) Plavidla obou smluvních stran, plavící se v hraničních vodách, musí zachovávat plavební předpisy vydané na základě dohody smluvních stran.
Článek 14
(1) Na hraničních tocích mohou služební plavidla pohraničních orgánů, policejních orgánů, celních orgánů, orgánů státního plavebního dozoru a vodohospodářských orgánů smluvních stran ze služebních důvodů přistát u břehu ležícího na území druhé smluvní strany.
(2) Ostatní plavidla smluvních stran mohou přistát bez povolení u břehu ležícího na území druhé smluvní strany pouze v nebezpečí. Osoba odpovědná za plavidlo je povinna tuto skutečnost neprodleně ohlásit pohraničním nebo celním orgánům druhé smluvní strany za účelem poskytnutí pomoci.
Článek 15
Na hraničních cestách je možno užívat celé jejich šířky. Příslušné orgány smluvních stran mohou podle svých předpisů a na základě předchozí dohody nařídit omezení provozu.
HLAVA VI
Rybolov, myslivost a provádění prací v blízkosti státních hranic
Článek 16
Rybolov v hraničních vodách je povolen až po státní hranice.
Článek 17
(1) Příslušné orgány smluvních stran zajistí, aby při výkonu myslivosti a provádění prací v blízkosti státních hranic nedocházelo k narušení území druhé smluvní strany, ke škodám, jakož i k ohrožení života nebo zdraví osob zdržujících se na území druhé smluvní strany.
(2) Nesmí být prováděna povrchová těžba do vzdálenosti dvaceti metrů od státních hranic, pokud zvláštní smlouva nestanoví jinak.
(3) Příslušné orgány smluvních stran učiní opatření, aby se nevytvářely překážky odtoku velkých vod a aby se zamezilo rozšíření požáru na území druhé smluvní strany.
(4) Hrozí-li nebezpečí rozšíření požáru na území druhé smluvní strany, je nutno o tom bezodkladně vyrozumět její pohraniční orgány.
HLAVA VII
Mimořádné překračování státních hranic
Článek 18
(1) Při živelních pohromách a jiných mimořádných událostech, k nimž došlo na území jedné smluvní strany v blízkosti státních hranic, mohou záchranné skupiny druhé smluvní strany překročit státní hranice bez cestovních dokladů, pokud byly požádány o pomoc příslušnými orgány smluvní strany, na jejímž území k živelní pohromě a nebo jiné mimořádné události došlo. Zprostředkování takové žádosti provádějí hraniční zmocněnci.
(2) Při požárech, k nimž došlo na území jedné smluvní strany v blízkosti státních hranic, mohou požární oddíly druhé smluvní strany, pokud hrozí rozšíření požáru na území druhé smluvní strany, překročit státní hranice bez cestovních dokladů a zasahovat, i když nebyly požádány o pomoc.
(3) Státní hranice mohou překročit bez cestovních dokladů také pracovníci zdravotní nebo veterinární služby, pokud byli požádáni o pomoc.
(4) Osoby uvedené v odstavcích 1 až 3 mohou překročit státní hranice na kterémkoliv místě a jsou oprávněny zdržovat se na území druhé smluvní strany, pokud je jich tam nezbytně třeba. Mohou s sebou vzít bez zvláštního povolení potřebný materiál a prostředky. Při návratu zpravidla použijí nejbližšího hraničního přechodu.
(5) Při živelních pohromách nebo při jiných případech ohrožení života nebo zdraví osob v blízkosti státních hranic mohou ohrožené osoby překročit státní hranice na kterémkoliv místě bez cestovních dokladů. Jsou však povinny se neprodleně hlásit u příslušných místních orgánů.
HLAVA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 19
(1) Pro účely této smlouvy se rozumí
a) státní hranicí souvislá řada svislých myšlených rovin, které oddělují území České republiky a Slovenské republiky, jakož i prostor svisle nad i pod zemským povrchem,
b) hraničním úsekem vymezené území přiléhající ke státní hranici, na němž působí hraniční zmocněnec,
c) hraničními vodami úseky řek a ostatních vodních toků, kterými probíhají státní hranice, jakož i povrchové a podzemní vody v profilech, kde je přetínají státní hranice,
d) hraniční cestou cesta nebo úsek cesty, jejíž osou probíhá hraniční čára,
e) pohraničními orgány orgány, které provádějí ochranu státních hranic a kontrolu hraničního provozu,
f) celními orgány orgány, které kontrolují na státních hranicích osoby, zboží a hodnoty podle devizových, celních a jiných předpisů,
g) kontrolou hraničního provozu činnost, kterou provádějí pohraniční a celní orgány při přechodu osob a věcí přes státní hranice,
h) hraničními přechody místo určené pro přechod osob a věcí přes státní hranice,
i) mimořádnou událostí průmyslová havárie, letecká katastrofa, velká dopravní nehoda, ekologická havárie, apod.,
j) blízkostí státních hranic prostor v hloubce 15 km do vnitrozemí od státních hranic.
(2) Za porušení pořádku na státních hranicích se považují takové činy na státních hranicích, nebo v jejich blízkosti, na území jedné smluvní strany, které poškozují nebo ohrožují zájmy druhé smluvní strany, její území nebo životy, zdraví nebo oprávněné zájmy osob, které se zdržují na jejím území. Za tato porušení se považuje zejména
a) střelba, jíž se rozumí případy, kdy střely dopadají na území druhé smluvní strany nebo přeletí tímto územím, bez ohledu na další následky,
b) narušení vzdušného prostoru, jímž se rozumí přelet vzdušného prostředku bez povolení přes státní hranice,
c) územní narušení, jímž se rozumí nedovolený vstup na území druhé smluvní strany, a to i v případě, že se narušitel odtud z vlastní vůle vrátí nebo se hodlá vrátit,
d) akt násilí, vyhrožování nebo jiné podobné jednání, kterým se osoby zdržující se na území druhé smluvní strany v blízkosti státních hranic domáhají jejich překročení,
e) způsobení požáru, jímž se rozumí úmyslné jednání nebo čin z nedbalosti, následkem kterého vznikne požár na území druhé smluvní strany,
f) poškození hraničních znaků, jímž se rozumí úmyslná činnost nebo činnost z nedbalosti, která má za následek zničení, poškození, protiprávní přemístění, posunutí nebo odstranění hraničních znaků,
g) výbuchy, jejichž účinek přesahuje státní hranice a způsobí škodu na území druhé smluvní strany tlakem vzduchu, dopadem úlomků nebo střepin,
h) znečištění okolí, jímž se rozumí převážení nebo nedovolené zasílání na území druhé smluvní strany výbušných, radioaktivních, biologických nebo chemických materiálů a látek, nebo poškozování rostlinných kultur, jakož i znečišťování hraničních vod, které má za následek uhynutí ryb, popřípadě používání výbušných, omamných nebo otravných látek při rybolovu,
i) pohoršující jednání, jímž se rozumí verbální, nebo s použitím technických zvukových prostředků reprodukovaný, pohoršující projev, píseň nebo hudba, které jsou slyšitelné na území druhé smluvní strany, umísťování pohoršujících nápisů a kreseb viditelných z území druhé smluvní strany nebo jejich převážení dopravními prostředky na území druhé smluvní strany, které urážejí zájmy obou smluvních stran,
j) jiné porušení pořádku na státních hranicích, jímž se rozumí činy, které nejsou uvedeny v písmenech a) až i).
(3) Za porušení pořádku na státních hranicích se nepovažuje
a) neúmyslné překročení státních hranic, jímž se rozumí přechod nebo přejezd osob přes státní hranice při ztrátě orientace, z neznalosti místního terénu, při usnutí v mezinárodních vlacích, za nepříznivých povětrnostních podmínek nebo ve stavu nepříčetnosti,
b) zaběhnutí domácích zvířat, jímž se rozumí přechod nestřežených nebo neovladatelných domácích zvířat na území druhé smluvní strany,
c) připlutí vodních dopravních a jiných prostředků na území druhé smluvní strany v důsledku působení vody a větru.
Článek 20
Každá smluvní strana hradí své výdaje v souvislosti s plněním úkolů vyplývajících z této smlouvy.
Článek 21
Tato smlouva se nevztahuje na závazky vyplývající z jiných mnohostranných a dvoustranných smluv uzavřených smluvními stranami.
Článek 22
Tato smlouva se sjednává na dobu neurčitou. Smluvní strany ji mohou kdykoliv vypovědět písemně diplomatickou cestou, přičemž Smlouva pozbude platnosti uplynutím šesti měsíců ode dne doručení výpovědi.
Článek 23
Tato smlouva vstoupí v platnost poté, co ji podle svých ústavních předpisů schválí obě smluvní strany. Smlouva bude prozatímně prováděna od 1. ledna 1993.
Dáno v Praze dne 29. října 1992 ve dvou vyhotoveních, každé z nich v jazyce českém a jazyce slovenském, přičemž obě znění mají stejnou platnost.
Za Českou republiku:
Václav Klaus v. r.
Za Slovenskou republiku:
Vladimír Mečiar v. r.