1091/1947 Ú. l. I
Vyhláška ministra sociální péče o úpravě pracovních a mzdových podmínek ovčáků.

1091.
Vyhláška
ministra sociální péče
ze dne 21. října 1947
o úpravě pracovních a mzdových podmínek ovčáků.
Podle § 1 vládního nařízení ze dne 21. prosince 1939, č. 330 Sb., o státním řízení mzdové politiky, stanovím tuto úpravu pracovních a mzdových podmínek ovčáků:

Část I.
Všeobecná ustanovení.
§ 1.
Rozsah působnosti.
Vyhláška platí
1. místně pro zemi Českou a Moravskoslezskou,
2. věcně pro zemědělské závody a pro vedlejší závody zemědělské povahy, pokud slouží chovu ovcí, jmenovitě pro statkářské ovčíny, jakož i pro sdružení chovatelů ovcí,
3. osobně pro ovčáky (§ 2).
§ 2.
Stanovení pojmu ovčáků.
Ovčáky podle této vyhlášky jsou ovčáčtí mistři, ovčáčtí pomocníci a ovčáčtí učni ve smyslu vyhlášky ministra zemědělství a lesnictví ze dne 17. prosince 1942, č. 431 Sb. (Řád praktického výcviku).
§ 3.
Odborné pomocné síly.
1. Ovčáčtí pomocníci a učňové jsou odbornými pomocnými silami ovčáckého mistra. Ovčáčtí pomocníci jsou ve smluvním pracovním poměru přímo k zemědělci, učni jsou podle Řádu praktického výcviku v učebním poměru k ovčáckému mistrovi. Ovčácké pomocníky přijímá a propouští zemědělec nebo jeho zástupce, může však tímto oprávněním všeobecně nebo pro jednotlivé případy pověřiti ovčáckého mistra. Ovčácké učně přijímá a propouští ovčácký mistr se souhlasem svého zaměstnavatele.
2. Zaměstnavatel se má osobně přesvědčiti, že byt a zaopatření odborných pomocných sil jest bez závad.
§ 4.
Povinnosti ovčáků.
1. Ovčáci jsou vázáni pokyny zemědělce (učňové pokyny ovčáckého mistra) nebo jeho zástupce; mají svědomitě dbáti všech příslušných zákonných ustanovení.
2. Ovčáci mají stádo jim svěřené označiti a svědomitě, obezřele a přesně střežiti a ošetřovati. Mají dbáti odborného využití pastvinových a krmivových poměrů, vypichovati nebo kositi obtížné plevele (lopuchy a pod.), udržovati v čistotě napajedla, upraviti ovcím paznehty a bdíti nad zdravotním stavem stáda. Jsou povinni hlásiti zemědělci bez odkladu všechny důležité události, které se týkají stavu stáda a péče o ně. Ovčácký mistr nebo samostatný pomocník jest povinen psáti denní záznam o připuštění, bahnění a počtu stáda. Nocují-li ovce na pastvině, jest povinností ovčáka přeložiti košár jednou za 24 hodiny.
§ 5.
Rozsah prací.
1. Za základ pro výpočet mzdových sazeb stanovených touto vyhláškou pro ovčáckého mistra nebo samostatného pomocníka se bere opatrování stáda o přibližně 150 až 180 bahnicích s příslušnými jehňaty nebo 80 ovcí čerstvědojných nebo 100 ovcí starodojných (obvyklá míra prací).
2. Základem pro výpočet pracovního výkonu ovčáckého pomocníka jako odborné pomocné síly má býti zpravidla 120 bahnic s jehňaty nebo 60 ovcí čerstvědojných nebo 80 ovcí starodojných.
3. Zaměstnávají-li se učňové, připadá na každého učně za první učební rok 60 bahnic, za druhý a další učební rok 80 bahnic, vždy s příslušnými jehňaty.
4. Nechovají-li se bahnice vůbec nebo jen v nepatrném počtu, mají se po dobu ustájení ovcí počítati: 2 jehňata ve věku od 4 měsíců do jednoho roku jako jedna bahnice, 3 ročci nebo skopci starší jednoho roku jako 2 bahnice.
5. Tyto základy pro výpočet platí za předpokladu, že budou přebytečná mladá zvířata do jednoho roku prodána, že se pro ovce chová potřebná zásoba slámy, sena a jiného steliva nebo krmivá ve stáji nebo před stájí, po př. uvnitř ovčího dvora a že jest po ruce voda a dostatečné osvětlení, jakož i ve stáji krouhačka na řepu s motorovým pohonem.
6. Klesne-li počet bahnic, o něž jednotlivý ovčák má pečovati, pod míru uvedenou v bodech 1—3 o více než o jednu čtvrtinu, jest ovčák v době ustájení ovcí povinen svůj pracovní výkon přiměřeně vyrovnati obstaráním jiných prací, než které mu pravidelně náležejí, které však přece s jeho úkoly souvisejí (na př. obstarání píce).
7. Nejsou-li splněny předpoklady bodů 1—5, jest práci přes čas, která se takto stala nutnou, zvláště zaplatiti. Další práci nutnou podle bodu 5 není potřebí zvláště platiti, je-li vyrovnána tím, že stádo je menší než se předpokládá pro normální míru prací.
8. Ovčácký mistr nebo samostatný pomocník jest povinen udržovati stájové zařízení v pořádku a prováděti běžné opravy jeslí, hradí a napajedel, k čemuž poskytne zemědělec pracovní nářadí a potřebný materiál.
§ 6.
Pracovní doba, práce nedělní a sváteční.
1. Konání prací, které má ovčák nebo učeň obstarati, není omezeno na určité denní hodiny, nýbrž je určeno zvláštní povahou tohoto zaměstnání závislého na přírodních podmínkách. Předpokládá se za všech okolností řádné a včasné vykonání prací blíže uvedených v § 5, jak toho zájem dobrého hospodaření žádá, a to i o nedělích a svátcích.
2. Aspoň jednou týdně se musí ovčáku poskytnouti nerušený klid 18 hodin, který má připadnouti nejméně jednou za 3 týdny na neděli. Za tohoto klidu jest dovoleno konati jen neodkladné ovčácké práce, při čemž nutno dbáti toho, aby ovčáci měli v neděli odpoledne volno; Kde je to podle počtu ovčáckých zaměstnanců možno, mohou se zaměstnanci při neodkladných ovčáckých pracích v neděli střídati (bez zvláštní náhrady), aby každý z nich měl tuto neděli celou volnou. Není-li tento postup možný, muší zaměstnavatel na žádost ovčáka opatřiti za něho náhradní, sílu, při čemž ovčák ztrácí v tomto případě nárok na mzdu.
§ 7.
Pracovní nářadí.
Pracovní nářadí poskytne zemědělec. Nedodá-li nářadí v potřebném množství zemědělec, nýbrž ovčák, poskytne se mu přiměřená náhrada.
§ 8.
Výpomoc manželky.
Vypomáhá-li manželka ovčáckého mistra pravidelně ve stáji, má s ní zemědělec sjednati zvláštní pracovní smlouvu.
§ 9.
Držení psů.
1. Neposkytuje-li se krmení pro ovčácké psy, kterých jest potřebí pro stádo (nejvýše 3 psy na jedno stádo), na účet zemědělce, má se ovčáku na každého psa poskytnouti ročně 2 q šrotu, 8 q brambor průměrné jakosti, jak je závod vyrábí, jakož i 1 litr odstředěného mléka denně. Místo dodávky mléka může ovčák chovati se souhlasem zemědělce 1 kozu.
2. Pokud jest za psy potřebné pro stádo platiti dávku ze psa, má ji zapraviti zemědělec.
3. Je-li risiko spojené s držením psů potřebných pro stádo obsaženo v pojištění o povinném ručení, které bylo sjednáno pro celý závod, nebo je-li pro toto risiko sjednáno zvláštní pojištění o povinném ručení, má příslušnou prémii platiti zemědělec.
§ 10.
Dovolená.
O dovolené platí zákonné předpisy.
§ 11.
Zrušení pracovního poměru.
1. Pracovní poměr ovčáckých mistrů a samostatných pomocníků může býti vypověděn ve lhůtě tří měsíců ke konci kalendářního roku. Je-li pro to důležitý důvod (osobní, rodinný, nemoc a pod.), může býti pracovní poměr předčasně zrušen každou ze smluvních stran po předchozí jednoměsíční výpovědi.
2. Pracovní poměr ostatních ovčáků lze zrušiti po předchozí měsíční výpovědi ke konci kalendářního měsíce.
3. K vyhledání nového místa poskytne zaměstnavatel ovčákům volno v rozsahu do tří všedních dnů ponechávaje jim plnou mzdu.
4. Každý pracovní poměr v prvních 4 týdnech jest považovati za pracovní poměr sjednaný na zkoušku, byť to i nebylo výslovně smluveno. Pracovní poměr smluvený na zkoušku může býti každou stranou rozvázán po předchozí třídenní výpovědi.
Část II.
Mzda.
§ 12.
Výplata mzdy.
1. Mzda ovčáka se skládá z naturálních požitků, po př. zaopatření (§ 13), peněžité mzdy (§ 14) a zvláštních odměn (§ 15).
2. Peněžitá mzda a zvláštní odměny se vyúčtují a vyplácejí měsíčně pozadu nejpozději do pátého dne příštího měsíce.
3. Zaměstnavatel si pořídí pro každého ovčáka mzdovou knížku, do níž sám nebo jeho zástupce zapisuje všechny výplaty peněžitých požitků, naturálních dávek, jakož i zákonné srážky. Ovčáci potvrdí ve mzdové knížce příjem peněžitých požitků i naturálních dávek.
4. Mzdu všem odborným pomocným silám vyplácí a vyúčtuje zasadně zemědělec nebo osoba jím k tomu zmocněná.
5. Zaměstnavatel jest oprávněn každému ovčáku zadržeti při prvních výplatách mzdy jednu pětinu splatných částek až do výše Kčs 500.— jako jistotu k zajištění náhrady škody pro případ, že by ovčák protiprávně porušil smlouvu. Zadržené částky uloží zaměstnavatel ovčákovi na vkladní knížku znějící na jméno ovčákovo a vydá mu o tom potvrzení.
§ 13.
I. Naturální požitky ovčáckého mistra a samostatného pomocníka.
Ovčáčtí mistři a samostatní pomocníci s vlastní domácností mají nárok na tyto naturální požitky:
1. Byt, který se má skládati nejméně ze dvou místností s příslušenstvím, jako komora, půda, sklep a pod. Dále se poskytne jiné příslušenství, jako na př. dřevník a chlívek, jakož i rodinná zahrádka do nejvyšší výměry 200 m2.
Zaměstnavatel jest povinen na svůj náklad jednou za rok byt vybíliti, a tam kde je malba, tuto obnoviti jednou za tři roky. Zaměstnanci a příslušníci jejich rodin jsou povinni šetřiti deputátních bytů a jejich zařízení a udržovati je v dobrém stavu, v čistotě a v pořádku. O tom, jaké mají býti byty pro ovčáky a v jakém stavu, platí příslušné předpisy o bytové péči pro zemědělské dělníky.
V bytě poskytnutém zaměstnavatelem smějí bez jeho svolení delší dobu, t. j. déle než 4 týdny, bydleti kromě manželky (družky) jen nezletilé děti a děti v období, kdy se učí či studují, děti a rodiče práce neschopní, jakož i ostatní členové rodiny u zaměstnavatele zaměstnaní. Osoby zaměstnané v cizí stáji nesmějí v bytě bydleti ani býti přechovávány.
Ovčákům, kteří bydlí ve vlastních domcích nebo v nájmu, náleží náhrada odpovídající ocenění naturálních požitků pro obor veřejnoprávního sociálního pojištění.
2. Není-li jinak postaráno o bezplatné osvětlování (spotřeba elektrického proudu nejvýše do 50 KW ročně), dostane ovčácký mistr nebo samostatný pomocník na dobu jednoho roku 12 l petroleje.
3. Na otop dostane ovčácký mistr nebo samostatný pomocník 16 q kamenného uhlí nebo 24 q hnědého (nebo 30 q lignitového uhlí nebo uhlí horší jakosti, povrchového nebo 45 q jihomoravského) a 4 prm dříví. Dodává-li se místo uhlí toliko dříví, poskytne se (včítajíc v to uvedené 4 prm dříví) celkem 12 prm dříví. Zaměstnavatel jest povinen svým nákladem přizpůsobiti topné zařízení druhu poskytovaného paliva.
4. Měsíčně předem 90 kg obilí (z poloviny žita a z poloviny pšenice) nebo podle ujednání takové množství jedlé mouky z uvedených druhů obilí, která se vyrábí podle předpisů platných pro vymílání mouky.
5. Denně 2 l nesbíraného mléka; pro třetí a každé další dítě zvyšuje se denní dávka mléka o 1/4 litru.
6. Měsíčně 1 kg tuku (másla nebo vepřového sádla). Tato dávka odpadá, dostane-li ovčák od zaměstnavatele ročně jedno sele za cenu platnou pro výrobce, 1 q krmného ječmene a 2q brambor bezplatně na výkrm vepře. Nárok na dávky tuku zaniká koncem měsíce, ve kterém si ovčák nasadí vepře, a to na dobu 12 měsíců.
7. Měsíčně předem 80 kg brambor nebo 10 arů orné půdy s první sadbou, hnojem a potahem. Končí-li pracovní poměr před sklizní brambor, má ovčák nárok na náhradu v hotovosti v ceně stanovené pro výrobce za dobu, po kterou neobdržel žádných brambor. Dal-li si sadbu bramborovou sám, bude mu rovněž nahrazena. Končí-li pracovní poměr po sklizni brambor, má zaměstnavatel nárok na odevzdání nebo zaplacení brambor, které by ovčáku náležely za zbytek období, na které půda byla přidělena.
8. Ovčáckým mistrům a samostatným pomocníkům se umožní chovati drůbež v celkovém počtu až do 12 kusů, z čehož jiné drůbeže než slepic nesmí býti více než polovina, a dvě hnízda králíků. Ke krmení uvedeného zvířectva poskytne zaměstnavatel kromě jiného krmiva 3 q zadiny krmného obilí. K chování hus v rozsahu povoleného počtu drůbeže se vyžaduje výslovného svolení zaměstnavatele. Uvedení zaměstnanci ručí za veškeré škody způsobené drůbeží.
9. Ovčáckým mistrům a samostatným pomocníkům, bez ohledu, zda mají vlastní domácnost nebo ne, má se podle možnosti dovoliti vlastní chov ovcí. Vlastní chov ovcí má býti povolen do 6% počtu matek a ostatních mladých zvířat (5 : 1), nikoliv však více než 16 bahnic. Bude-li ovčáckému mistru dovoleno chovati více ovcí, lze mu srážeti z peněžité mzdy částku Kčs 25.— za měsíc a bahnici. Přebytek jehňat a brakových ovcí jest zpeněžiti stejným způsobem jako u chovatele ovcí, při čemž jest vzíti za podklad stejnou průměrnou váhu. Počet jehňat připadajících na ovčáka se vypočítá z celkového výsledku odchovu v témže poměru, v jakém jsou deputátní ovce k celému stádu matek. Ovce ovčáckého mistra nebo samostatného pomocníka nutno zřetelně označiti; mají býti krmeny a ošetřovány společně s celým stádem.
II. Zaopatření ovčáků.
1. Ovčáčtí mistři a samostatní pomocníci bez vlastní domácnosti mají nárok na plné zaopatření, t. j. na ubytování, otop, osvětlení a stravu nebo na náhradu v hotovosti rovnající se peněžité hodnotě ubytování a naturálních požitků, uvedených v odst. I., pod č. 2—8, vypočítané podle způsobu ocenění stanoveného v odst. III., č. 1. Náhrada za ubytování se poskytne podle ocenění stanoveného pro obor veřejnoprávního sociálního pojištění.
2. Ostatní odborné pomocné síly mají nárok na plné zaopatření, t. j. na ubytování, otop, osvětlení a stravu. Zaopatření se poskytuje zpravidla v domácnosti ovčáckého mistra. Za to dostane ovčácký mistr od zaměstnavatele tyto přídavkové naturální požitky na každou pracovní sílu:
zařízenou místnost s potřebným osvětlením,
5 q hnědého uhlí nebo 3½ q černého uhlí ročně,
30 kg obilí měsíčně,
1 litr mléka denně,
½ kg tuku (másla nebo sádla) měsíčně,
25 kg brambor měsíčně,
příplatek na stravu Kčs 50.— týdně,
náhradu Kčs 600.— ročně za poskytnutí ložního prádla a ručníků a za praní a udržování prádla (i osobního) v pořádku. Ložní prádlo se vyměňuje jednou měsíčně, ručníky jednou týdně.
U učňů může býti poskytnuta jedna zařízená místnost pro dvě osoby.
3. Ovčáckému pomocníkovi může býti povoleno chovati dvě ovce (i s příslušným odchovem), ovčáckému učni ve druhém a třetím učebním roce chov jedné ovce (i s odchovem).
III. Všeobecná ustanovení o naturálních požitcích.
1. Pokud naturální dávky nesmějí nebo nemohou býti podle toho času platných předpisů dodány, jest je nahraditi podle ocenění, jež bude pro tento účel zvlášť stanoveno. Dokud nebude taková úprava vydána, přísluší náhrada v hotovosti za ceny úředně stanovené pro výrobce. Bylo-li by stanoveno několik takových cen, vypočte se náhrada podle průměrné ceny. Jde-li o věcné požitky, jež se v zemědělském závodě nevyrábějí, přísluší náhrada za ceny úředně stanovené pro spotřebitele.
2. Naturální požitky mohou býti zejména se zřetelem k místním výrobním poměrům nahrazeny se souhlasem zaměstnancovým v penězích nebo opačně, část peněžitých požitků může býti po dohodě obou stran nahrazena požitky naturálními. Naturální požitky mohou býti poskytovány také v jiném složení, avšak jen tak, aby jejich hodnota se rovnala hodnotě naturálních požitků shora uvedených.
3. Naturální požitky, které snad ovčák nespotřebuje má nabídnouti zaměstnavateli za cenu stanovenou obdobně jako v odst. 1. Jen v případě, že zaměstnavatel nepřijme tuto nabídku, může ovčák takové naturální požitky volně prodati, pokud to neodporuje zákonným ustanovením.
§ 14.
Peněžitá mzda.
1. Peněžitá mzda činí měsíčně u ovčáckého mistra Kčs 1700.— a u samostatného pomocníha Kčs 1500.—. Peněžitá mzda ovčáckého pomocníka, jakožto, odborné síly, činí v prvním pomocnickém roce Kčs 1300.— měsíčně a zvyšuje se v každém dalším pomocnickém roce o Kčs 80.— měsíčně až k nejvyšší hranici Kčs 1460.— měsíčně.
2. Vychovávací příspěvek učňů stanoví zvláštní vyhláška s výhradou ustanovení § 13.
§ 15.
Zvláštní odměny.
1. Ovčáčtí mistři a samostatní pomocníci dostanou tyto zvlášní odměny:
a) Za odchov jehňat včetně kleštění nebo zkrácení ocásků pomocí gumových kroužků
aa) zvláštní odměnu za každé zdravě odstavené jehně Kčs 2.—.
bb) Odchová-li ovčácký mistr nebo samostatný pomocník více než 80 jehňat ze 100 matek, dostane k základní odměně, stanovené v odst. aa) za každé zdravě odstavené jehně celého stáda matekještě prémii5 Kčs, t. j. celkem 7 Kč,odchová-li více než 100 jehňat,12 Kčs, t. j. celkem 14 Kč,odchová-li více než 110 jehňat,18 Kčs, t. j. celkem 20 Kčs,odchová-li více než 120 jehňat,28 Kčs, t. j. celkem 30 Kčs,odchová-li více než 130 jehňat,45 Kčs, t. j. celkem 47 Kčs.
Prodaná nebo poražená ssavá jehňata mladší 3 měsíců se počítají se jehňata zdravě odstavená.
b) 2% prémie z nastřihané vlny. Jeli vlna ohodnocena I.—II. třídou péče o vlnu, činí prémie 4%.
c) Jako prodejní prémii (ocasné) 2% z výtěžku při prodeji zvířat. Nově přijatí ovčáci dostanou ocasné po prvé po uplynutí prvního služebního roku v závodě, o který jde.
d) Prémie za vyrobený sýr. Za vyrobený sýr uzený nebo pařený v průměrném množství do 10 kg od dojné ovce za období dostane ovčák prémii ve výši 10%, od 10 do 20 kg prémii ve výši 15%, nad 20 kg prémii ve výši 20% ceny stanovené pro výrobce.
Za vyrobený sýr hrudkový do 15 kg od ovce dostane ovčák prémii ve výši 10%, od 15 do 20 kg prémii ve výši 15%, nad 25 kg prémii ve výši 20% ceny stanovené pro výrobce.
Odstaví-li se na doplnění chovu méně než 25% zdravých jehňat z počtu matek, zvyšuje se množství vyrobeného sýra nutné pro zvýšení prémie o 3 kg, t. j. na 13 kg uzeného nebo na 18 kg sýra hrudkového.
Žinčice náleží ovčáckému mistru nebo samostatnému pomocníkovi zdarma.
2. Ustanovení odst. 1, bod b) a c) — poskytování prémií za vlnu a při prodeji zvířat — neplatí, jestliže je dovolen vlastní chov ovcí v rámci ustanovení § 13, I., odst. 9.
§ 16.
Náhrada jízdného a stěhovacích nákladů.
1. Zaměstnavatel zaplatí náklady jízdného (III. tř. železnice nebo autobus) ovčáku, který se na jeho výzvu přišel osobně představiti.
2. Ovčáci s vlastní domácností mají nárok, aby jim byly zaplaceny stěhovací náklady řádně doložené. Pro stěhování je zpravidla použiti železnice, pokud jiný způsob stěhováni není levnější. Ovčáckým mistrům a samostatným pomocníkům se zaplatí jízdné III. tř. při cestě k nastoupení místa, a to i za manželku, děti od 4. do 14 let, jakož i nutné náklady spojené s dopravou svršků po železnici.
3. Pokud, se s ovčáckým mistrem přistěhují také odborné pomocné síly, zaplatí se za ně jízdné III. třídy.
4. Stěhovací náklady se zaplatí z poloviny za 2 měsíce po přistěhování, z poloviny po uplynutí jednoho roku; náklady jízdného se nahradí najednou při nastoupení místa. Zaplacená polovina stěhovacích nákladů může býti sražena ze mzdy, jestliže ovčák před uplynutím jednoho roku zruší pracovní poměr bez důležitého důvodu nebo je právem propuštěn s okamžitou platností.
5. Při nastoupení místa nebo při řádném ukončení pracovního poměru poskytne zaměstnavatel bezplatně potřebný potah k přepravě stěhovaných svršků až do nejbližší železniční stanice nebo na místo, které není vzdálenější než tato stanice. Postihuje-li tato povinnost při změně pracovního místa oba zaměstnavatele, poskytne potah zaměstnavatel, u něhož ovčák nastupuje místo.
§ 17.
Odměna za věrné služby.
1. Ovčáckým mistrům, samostatným pomocníkům, jejich manželkám vypomáhajícím v závodě a nepřetržitě tam zaměstnaným a ostatním ovčáckým pomocníkům poskytne zaměstnavatel jako uznání za věrné konání služeb tyto odměny:
a) Ovčáckému mistru a samostatnému pomocníku s vlastní domácností
po 1. roce nepřetržitého zaměstnání v závoděKčs 99.—,po 2. a 3. roce nepřetržitého zaměstnání v závoděKčs 150.—,po 4. a 5..roce nepřetržitého zaměstnání v závoděKčs 300.—,po 6. až 8. roce nepřetržitého zaměstnání v závoděKčs 375.—,po 9. a každém dalším roce zaměstnání v závoděKčs 450.—.
b) Samostatným ovčáckým pomocníkům bez vlastní domácností, ovčáckým pomocníkům a manželkám ovčáckých mistrů a samostatných pomocníků, které vypomáhají v závodě při ošetřování stáda ovcí,
po 1. roce nepřetržitého zaměstnání, v závoděKčs 75.—,po 2. a 3. roce nepřetržitého zaměstnání v závoděKč 150.—,po 4. a 5. roce nepřetržitého zaměstnáni v závoděKčs 225.—,po 6. až 8. roce nepřetržitého zaměstnání v závoděKčs 300.—,po 9. a každém dalším roce nepřetržitého zaměstnání v závoděKčs 375.—.
2. Odměna za věrné služby se vyplatí ke konci kalendářního roku.
3. Vypomáhající manželka dostane prémii podle odst. 1, písm. b) jen tehdy, jestliže v posledních 12 měsících pracovala v závodě ve všední dny průměrně 4 hodiny denně nebo poskytovala stravu nejméně 2 odborným pomocným silám. Jen taková léta se počítají za léta zaměstnání v závodě ve smyslu těchto ustanovení.
Část III.
Závěrečná ustanovení.
§ 18.
1. Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. června 1947.
2. Tímto dnem pozbývá účinnosti vyhláška ze dne 22. června 1943 o úpravě pracovních a mzdových podmínek ovčáků (Ú. l. č. 427) ve znění vyhlášky ze dne 1. prosince 1945 (Ú. l. I č. 577).

Ministr:
Dr. Nejedlý v. r.