422/2008 Sb.
Vyhláška o stanovení bližších požadavků pro zajištění jakosti a bezpečnosti lidských tkání a buněk určených k použití u člověka

422
VYHLÁŠKA
ze dne 28. listopadu 2008,
o stanovení bližších požadavků pro zajištění jakosti a bezpečnosti lidských tkání a buněk určených k použití u člověka
Ministerstvo zdravotnictví stanoví podle § 29 zákona č. 296/2008 Sb., o zajištění jakosti a bezpečnosti lidských tkání a buněk určených k použití u člověka a o změně souvisejících zákonů (zákon o lidských tkáních a buňkách), (dále jen „zákon“):

§ 1
Předmět úpravy
Tato vyhláška zapracovává příslušné předpisy Evropské unie1) a stanoví bližší požadavky pro
a) systém jakosti,
b) opatřování lidských tkání a buněk a jejich příjem v tkáňovém zařízení,
c) posouzení zdravotní způsobilosti dárce, výběr dárce tkání a buněk a laboratorní vyšetření požadovaná u dárce,
d) zpracování, skladování a distribuci tkání a buněk a související kontroly jakosti a bezpečnosti,
e) sledování, řešení a oznamování závažných nežádoucích reakcí a událostí,
f) sledovatelnost a identifikaci tkání a buněk,
g) poskytování zpráv o činnosti tkáňového zařízení,
h) povolení činnosti tkáňového zařízení, odběrového zařízení a diagnostické laboratoře a povolení k distribuci tkání a buněk,
i) pravidla správné distribuční praxe pro distribuci tkání a buněk,
j) dovoz tkání a buněk a dovážející tkáňová zařízení,
k) rozsah údajů uváděných v osvědčení o vydání povolení činnosti dovážejícího tkáňového zařízení a
l) kódování tkání a buněk a přidělování jedinečných čísel darování.
§ 2
Základní pojmy
Pro účely této vyhlášky se rozumí
a) reprodukčními buňkami všechny tkáně a buňky určené k účelům asistované reprodukce,
b) standardními pracovními postupy písemné pokyny popisující jednotlivé etapy specifického postupu, včetně materiálů a metod, které mají být použity, a očekávaný konečný produkt.
§ 3
Systém jakosti
[K § 5 odst. 1 písm. a) a f) zákona]
Požadavky na systém jakosti v tkáňovém zařízení, odběrovém zařízení nebo v diagnostické laboratoři jsou stanoveny v příloze č. 1 této vyhlášky. Při vytváření systému jakosti se zohlední tyto požadavky v rozsahu, který odpovídá činnostem, které mají být zajišťovány a o jejichž povolení příslušný provozovatel žádá. Následně se splnění těchto požadavků udržuje v rozsahu, který odpovídá povoleným činnostem.
§ 4
Opatřování tkání a buněk
[K § 7 odst. 1 písm. c) a e) zákona]
Požadavky na opatřování tkání a buněk a jejich poskytování tkáňovému zařízení pro zpracování jsou stanoveny v příloze č. 2 této vyhlášky.
§ 5
Výběr dárce a laboratorní vyšetření vzorků od dárce
[K § 7 odst. 1 písm. c) a d) zákona]
(1) Kritéria pro posouzení zdravotní způsobilosti a výběr dárců tkání a buněk pro autologní a alogenní použití, s výjimkou dárců reprodukčních buněk, jsou stanovena v příloze č. 3 této vyhlášky. Požadavky na laboratorní vyšetření vzorků odebraných těmto dárcům, včetně požadavků na vzorky pro tato vyšetření, jsou stanoveny v příloze č. 4 této vyhlášky.
(2) Kritéria pro posouzení zdravotní způsobilosti a výběr dárců reprodukčních buněk a požadavky na laboratorní vyšetření vzorků odebraných těmto dárcům jsou stanoveny v příloze č. 5 této vyhlášky.
(3) Jde-li o odběr orgánu, tkání a buněk od téhož dárce a jejich použití u stejného příjemce, uplatňují se při posouzení zdravotní způsobilosti a výběru dárce kritéria stanovená pro dárce orgánu2).
§ 6
Požadavky na postupy zajišťované tkáňovým zařízením
[K § 5 odst. 1 písm. c), d) a f) a § 5 odst. 3 písm. a) zákona]
(1) Požadavky na příjem, kontroly, schválení nebo vyřazení tkání a buněk určených ke zpracování tkáňovým zařízením a na záznamy o těchto tkáních a buňkách jsou stanoveny v příloze č. 6 bodu 1 této vyhlášky.
(2) Požadavky na postupy zpracování, balení, označení, propouštění, skladování, distribuce a stažení distribuovaných tkání a buněk jsou stanoveny v příloze č. 6 bodech 2 až 6 této vyhlášky.
(3) Rozsah kontrol kritérií jakosti a bezpečnosti prováděných v rámci činností vedoucích k zajištění tkání a buněk a požadavky na ně jsou stanoveny v příloze č. 6 bodu 7 této vyhlášky.
§ 6a
Požadavky na postupy při distribuci tkání a buněk
[K § 5 odst. 1 písm. k) a § 20a odst. 4 zákona]
Pravidla správné distribuční praxe pro distribuci tkání a buněk jsou stanovena v příloze č. 9 k této vyhlášce.
§ 7
Závažné nežádoucí reakce a události
[K § 3 odst. 3 písm. b) zákona]
(1) Při závažné nežádoucí reakci nebo podezření na ni (dále jen „závažné nežádoucí reakce“) se postupuje tak, aby
a) v souvislosti s opatřováním tkání a buněk byly závažné nežádoucí reakce u žijících dárců, které by mohly ovlivnit jakost a bezpečnost tkání a buněk, neprodleně oznámeny tkáňovému zařízení, kterému jsou tkáně a buňky poskytovány na zpracování,
b) v návaznosti na použití tkání a buněk při léčbě příjemce byly závažné nežádoucí reakce pozorované během klinického použití nebo po něm neprodleně oznámeny tkáňovému zařízení uvedenému na štítku tkání a buněk, pokud mohou souviset s jakostí a bezpečností tkání a buněk,
c) pod vedením tkáňového zařízení uvedeného v písmenech a) a b) byly závažné nežádoucí reakce posouzeny, vyhodnoceny a byly určeny jejich příčiny a přijata opatření; tato opatření se týkají všech dotčených tkání a buněk, a to i těch, které již byly distribuovány, a zahrnují také opatření pro předcházení příčinám závažné nežádoucí reakce.
(2) Při závažných nežádoucích událostech nebo podezření na ně (dále jen „závažné nežádoucí události“) se postupuje
a) tak, aby byla závažná nežádoucí událost neprodleně oznámena tkáňovému zařízení, kterému jsou tkáně a buňky poskytovány na zpracování, jde-li o závažnou nežádoucí událost, která se vyskytne během nebo v návaznosti na opatřování a která by mohla ovlivnit jakost a bezpečnost tkání a buněk,
b) tak, aby byla neprodleně oznámena závažná nežádoucí událost tkáňovému zařízení uvedenému na štítku tkání a buněk, jde-li o závažnou nežádoucí událost, která se zjistí v rámci zacházení s distribuovanými tkáněmi a buňkami u jejich odběratele a která by mohla ovlivnit jakost a bezpečnost tkání a buněk,
c) obdobně jako v odstavci 1 písm. c), a to i v případě, že jde o závažnou nežádoucí událost, která se zjistí v rámci činnosti tkáňového zařízení a která by mohla ovlivnit jakost a bezpečnost tkání a buněk.
(3) Při závažné nežádoucí reakci a závažné nežádoucí události u tkání a buněk dodaných ze zahraničí postupuje tkáňové zařízení, které zajistilo dodání těchto tkání a buněk podle odstavců 1 a 2 obdobně.
(4) Pro oznamování závažných nežádoucích reakcí a závažných nežádoucích událostí Státnímu ústavu pro kontrolu léčiv (dále jen „Ústav“) podle § 5 odst. 3 zákona se používají vzory oznámení a vzory zpráv podle přílohy č. 7, ve které jsou
a) v části A uvedeny vzory oznámení, a to v bodu 1 vzor oznámení závažné nežádoucí reakce a v bodu 2 vzor oznámení závažné nežádoucí události,
b) v části B uvedeny vzory zprávy o posouzení, vyhodnocení a přijatých opatřeních, a to v bodu 1 vzor zprávy o závažné nežádoucí reakci a v bodu 2 vzor zprávy o závažné nežádoucí události.
(5) Oznámení a zprávy podle odstavce 4 jsou uchovány Ústavem.
(6) V případě asistované reprodukce se také jakákoli špatná identifikace nebo záměna spermatu, vajíček nebo embryí považuje za závažnou nežádoucí událost a postupuje se podle odstavce 2 obdobně.
§ 8
Sledovatelnost
[K § 3 odst. 3 písm. d) zákona]
(1) V tkáňovém zařízení se pro splnění požadavků na sledovatelnost podle § 3 odst. 3 písm. d) zákona uchovávají záznamy umožňující minimálně
a) identifikaci dárce,
b) identifikaci darování tkání a buněk zahrnující
1. identifikaci odběrového zařízení nebo tkáňového zařízení provádějících opatřování,
2. jedinečné číslo darování,
3. datum odběru,
4. místo odběru a
5. druh darování, zejména jde-li o jeden typ nebo více typů tkání a buněk, o autologní nebo alogenní darování, o darování od žijícího nebo zemřelého dárce,
c) identifikaci tkání a buněk během zpracování a konečného balení tkání a buněk (dále jen „tkáňový a buněčný přípravek“), zahrnující
1. identifikaci tkáňového zařízení,
2. typ tkání a buněk nebo typ tkáňového a buněčného přípravku podle základní nomenklatury Evropské unie,
3. číslo směsi, kde to je vhodné,
4. číslo frakce, kde to je vhodné,
5. datum ukončení doby použitelnosti,
6. stav tkání a buněk, zejména v karanténě, propuštění pro použití,
7. popis a původ tkání a buněk, použitých kroků při zpracování, materiálů a produktů, které přišly do styku s tkáněmi a buňkami a mohou mít vliv na jejich jakost a bezpečnost, a
8. údaje identifikující tkáňové zařízení, které opatřilo balení konečným štítkem a propustilo tkáně a buňky k použití,
d) použití u člověka zahrnující
1. datum distribuce nebo odstranění tkání a buněk z použití a
2. údaje identifikující lékaře, poskytovatele zdravotních služeb a podnikající fyzické nebo právnické osoby, kterým byl tkáňový a buněčný přípravek poskytnut k použití,
e) identifikaci jednotného evropského kódu.
(2) U poskytovatelů zdravotních služeb, kteří odpovídají za použití u člověka, se pro splnění požadavků na sledovatelnost podle § 3 odst. 3 písm. d) zákona uchovávají záznamy zahrnující minimálně údaje identifikující
a) tkáňové zařízení, které dodalo tkáňový a buněčný přípravek,
b) lékaře, poskytovatele zdravotních služeb a podnikající fyzické nebo právnické osoby, kterým byl tkáňový a buněčný přípravek poskytnut k použití,
c) typ tkání a buněk,
d) tkáňový a buněčný přípravek,
e) příjemce,
f) datum použití,
g) jednotný evropský kód.
(3) Při vedení a uchovávání záznamů se používají takové záznamové prostředky, ze kterých jsou záznamy dostupné a čitelné po celou dobu jejich uchování podle § 3 odst. 3 písm. d) zákona včetně zajištění ochrany záznamů. Je-li zajištěno splnění této podmínky, mohou se údaje uchovávat například i v elektronické podobě.
§ 9
Identifikace a kódy
[K § 5 odst. 1 písm. e), § 20b odst. 3 zákona]
(1) V rámci zajištění jednoznačné identifikace podle § 5 odst. 1 písm. e) zákona je přiděleno
a) darování tkání a buněk označení, které zahrnuje jedinečné číslo darování a identifikační označení tkáňového zařízení přidělené Ústavem,
b) tkáňovému a buněčnému přípravku označení, které zahrnuje
1. identifikační kód přípravku,
2. číslo podílu, kde je to použitelné,
3. datum ukončení doby použitelnosti.
(2) Identifikační kód přípravku se zvolí podle nomenklatury evropského kódovacího systému zveřejněné pokynem Ústavu podle § 24 odst. 1 písm. d) zákona. Identifikace podle odstavce 1 se uvádějí v záznamech vedených o tkáních a buňkách a o zacházení s nimi tak, aby byly nezaměnitelně dohledatelné, a to včetně záznamů o dárci, o vlastnostech tkání a buněk a záznamů pro splnění požadavků na sledovatelnost.
(3) Použití evropského kódovacího systému se nemusí uplatnit na reprodukční buňky, jde-li o darování reprodukčních buněk mezi mužem a ženou, kteří písemně prohlásí, že hodlají společně podstoupit asistovanou reprodukci (dále jen „darování mezi partnery“).
(4) Tvorba a struktura jednotného evropského kódu, požadavky na jeho použití, struktura kódu přípravku a technická pravidla systému přidělování jedinečných čísel darování jsou stanoveny v příloze č. 10 k této vyhlášce.
§ 10
Výroční zpráva tkáňového zařízení
(K § 4 odst. 1)
(1) Výroční zpráva o činnosti tkáňového zařízení obsahuje soubor údajů týkajících se tkání a buněk propuštěných tkáňovým zařízením pro použití při léčbě příjemce, které zahrnují
a) počet dárců, kteří darovali tkáně a buňky předané ke zpracování v tkáňovém zařízení, a počet odběrů těchto dárců; uvádějí se celkové počty dárců a odběrů odděleně pro žijící dárce a zemřelé dárce; pro žijící dárce se dále uvádí odděleně počet dárců a počet odběrů pro autologní a pro alogenní použití; počet dárců a odběrů se uvádí také pro jednotlivé typy tkání a buněk podle odstavce 4,
b) množství tkáňových a buněčných přípravků
1. zpracovaných a propuštěných pro použití při léčbě příjemce,
2. distribuovaných ve vlastním zdravotnickém zařízení nebo do jiných zdravotnických zařízení v České republice, pokud nebyly vráceny,
3. vyvezených do zahraničí,
4. skladovaných na konci roku, a to vyhovujících přípravků určených k distribuci,
5. vyřazených, včetně důvodu vyřazení,
c) celkový počet příjemců tkáňových a buněčných přípravků,
d) počet příjemců postižených závažnou nežádoucí reakcí,
e) počet závažných nežádoucích reakcí u příjemce podle povahy závažné nežádoucí reakce,
f) názvy a adresy zdravotnických zařízení, do kterých byly tkáňové a buněčné přípravky distribuovány.
(2) Výroční zpráva o činnosti tkáňového zařízení také obsahuje soubor údajů týkajících se tkání a buněk propuštěných tkáňovým zařízením pro výrobu léčivých přípravků nebo jiných výrobků určených pro použití u člověka, které zahrnují
a) počet dárců a počet odběrů těchto dárců v rozsahu údajů podle odstavce 1 písm. a),
b) množství tkání a buněk
1. zpracovaných a propuštěných pro další výrobu,
2. dodaných výrobci v České republice,
3. vyvezených do zahraničí,
4. skladovaných na konci roku, pokud jde o vyhovující tkáně a buňky určené k dodání,
5. vyřazených, včetně důvodu vyřazení,
c) seznam zpracovatelů, kterým jsou tkáně a buňky dodávány pro další výrobu.
(3) Výroční zpráva o činnosti tkáňového zařízení také obsahuje
a) soubor dalších údajů o činnosti týkající se tkání a buněk, se kterými tkáňové zařízení zachází, ale nepropouští je, včetně množství tkáňových a buněčných přípravků dodaných do České republiky ze zahraničí,
b) celkový počet oznámených závažných nežádoucích událostí a celkový počet oznámených závažných nežádoucích reakcí.
(4) Údaje v odstavci 1 písm. a), b), d) a e), odstavci 2 písm. a) a b) a odstavci 3 písm. a) se uvádějí pro jednotlivé typy tkání a buněk stanovené pokynem Ústavu v souladu s požadavkem na poskytování zprávy Evropské komisi. Množstvím tkání a buněk nebo tkáňových a buněčných přípravků se v odstavcích 1 až 3 rozumí počet balení, přičemž se uvede také obsah tkání a buněk v balení, nebo se uvede jiný kvantitativní údaj, není-li množství vyjádřené počtem balení běžně používaný a srozumitelný údaj pro příslušný typ tkání a buněk.
§ 11
Oznámení distribuce nebo dovozu pro neodkladnou potřebu tkání a buněk
(K § 13 odst. 2 zákona)
(1) Oznámení distribuce nebo dovozu v případě zajištění neodkladné potřeby tkáňového a buněčného přípravku pro konkrétního příjemce, podle § 13 odst. 2 zákona, obsahuje
a) identifikaci oznamujícího provozovatele tkáňového zařízení, které tkáně a buňky dodalo, zahrnující jméno nebo jména, příjmení, místo podnikání a identifikační číslo, bylo-li přiděleno, u fyzické osoby nebo obchodní firmu, popřípadě název, sídlo, adresu doručování a identifikační číslo, bylo-li přiděleno, u právnické osoby a také identifikační označení tkáňového zařízení a jméno a příjmení odpovědné osoby tkáňového zařízení,
b) název a množství tkáňového a buněčného přípravku a jeho identifikační kód, název státu původu tkání a buněk a údaje potřebné pro identifikaci zahraničního tkáňového zařízení, které tkáně a buňky zpracovalo a propustilo pro použití při léčbě,
c) účel použití, datum a důvod dodání tkáňového a buněčného přípravku,
d) údaje identifikující zdravotnické zařízení a jeho pracoviště, kde vznikla naléhavá potřeba tkáňového a buněčného přípravku, a interní anonymizovaný údaj pro identifikaci příjemce,
e) datum oznámení, jméno a příjmení osoby oprávněné jednat jménem provozovatele uvedeného v písmenu a) a její podpis.
(2) Oznámení podle odstavce 1 se poskytuje jakýmkoli způsobem, který je prokazatelný.
§ 12
Žádost o povolení činnosti a jeho změn
(K § 17 odst. 6 zákona)
(1) Žádost o povolení činnosti tkáňového zařízení, odběrového zařízení nebo diagnostické laboratoře obsahuje údaje a doklady uvedené v příloze č. 8 části A bodech 1 až 4 této vyhlášky.
(2) Žádost o změnu povolení činnosti obsahuje údaje a doklady uvedené v příloze č. 8 části A bodech 5 a 6 této vyhlášky, ve kterých se změny uvedou a vyznačí.
§ 12a
Žádost o povolení k distribuci tkání a buněk
(K § 20a odst. 2 zákona)
Žádost o povolení k distribuci tkání a buněk obsahuje údaje a doklady uvedené v příloze č. 8 části B k této vyhlášce.
§ 12b
Žádost o povolení činnosti dovážejícího tkáňového zařízení
(K § 17 odst. 5 a 6 zákona)
Rozsah a nezbytné náležitosti dokumentace týkající se dovážejícího tkáňového zařízení a dokumentace týkající se dodavatele nebo dodavatelů ze třetích zemí, které na žádost Ústavu předloží a v případě potřeby poskytne dovážející tkáňové zařízení Ústavu, jsou uvedeny v příloze č. 11 k této vyhlášce.
§ 12c
Osvědčení o vydání povolení činnosti dovážejícího tkáňového zařízení
(K § 19 odst. 5 zákona)
Vzor osvědčení o vydání povolení činnosti tkáňového zařízení v rozsahu dovozu tkání a buněk ze třetí země je stanoven v příloze č. 12 k této vyhlášce.
Závěrečná ustanovení
§ 13
Vyhláška č. 437/2002 Sb., kterou se stanoví bližší podmínky posuzování zdravotní způsobilosti a rozsah vyšetření žijícího nebo zemřelého dárce tkání nebo orgánů pro účely transplantací (vyhláška o zdravotní způsobilosti dárce tkání a orgánů pro účely transplantací), se na tkáně a buňky nepoužije.
§ 14
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem jejího vyhlášení.

Ministr:
MUDr. Julínek, MBA v. r.


Příloha č. 1 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Požadavky na systém jakosti
1. Systém jakosti, organizace a řízení
1.1. Zavedení systému jakosti zahrnuje písemně stanovenou funkční organizační strukturu, strukturu odpovědností a ohlašovacích povinností, písemně stanovené povinnosti osob zapojených do opatřování, vyšetřování, zpracování, skladování, distribuce v rámci činnosti tkáňového zařízení, odběrového zařízení nebo diagnostické laboratoře (dále jen „zapojená osoba“), a písemně stanovené procesy, postupy a zdroje pro řízení jakosti; řízením jakosti se rozumí koordinované činnosti, kterými je organizace řízena a kontrolována z hlediska jakosti. Součástí systému jakosti jsou všechny činnosti, které přímo nebo nepřímo přispívají k jakosti. Dokumentovaný systém jakosti a řízení jakosti se uplatňuje na všechny činnosti, o jejichž povolení se žádá.
1.2. Pro potřeby tkáňového zařízení se zajišťuje alespoň poradenství lékaře, jenž dohlíží na lékařské činnosti, jako je výběr dárců, přezkoumání klinických výstupů použitých tkání a buněk a styk s klinickými uživateli.
1.3. Určují se a minimalizují rizika spojená s používáním biologického materiálu a manipulací s ním, včetně rizik spojených s postupy, prostředím a zdravotním stavem zapojených osob. Při minimalizaci rizik se zachová odpovídající jakost a bezpečnost tkání a buněk pro určený účel jejich použití.
1.4. V případě smluvního zajištění některé činnosti se smluvní strana před uzavřením smlouvy hodnotí a vybírá podle její schopnosti splnit požadavky zákona a této vyhlášky. Smlouva upřesňuje podmínky vztahu a povinnosti účastníků smlouvy, které je třeba dodržovat, zahrnující také podrobné postupy a povinnosti týkající se záznamů. Jde-li o smlouvu uzavřenou za účelem zajištění dostupnosti uskladněných tkání a buněk podle § 4 odst. 2 zákona, upřesňují se požadavky na jakost a bezpečnost tkání a buněk a sledovatelnost.
1.5. Zavádí se dokumentovaný systém, na který dohlíží odpovědná osoba tkáňového zařízení3), kterým se dokládá, že tkáně a buňky splňují příslušné specifikace jakosti a bezpečnosti pro propuštění a distribuci.
1.6. Zavádí se dokumentovaný systém, kterým je zaručena identifikace každé jednotky tkání a buněk ve všech etapách činností, které mají být zajišťovány.
2. Zapojené osoby
2.1. Vykonávání jednotlivých činností se zajistí tak, aby byl k dispozici dostatečný počet zapojených osob kvalifikovaných pro úkony, které mají být zajišťovány. Jejich způsobilost se vyhodnocuje ve vhodných intervalech, upřesněných v dokumentaci systému jakosti.
2.2. Pro každou zapojenou osobu se vypracuje a aktualizuje jasný, dokumentovaný popis práce. Zajišťuje se, aby povinnosti a odpovědnost byly jasně dokumentované a pochopeny.
2.3. Před výkonem činností se každé zapojené osobě poskytuje odborná příprava, aktualizovaná příprava v případě změn postupů nebo vývoje vědeckých poznatků, a také odpovídající příležitosti pro odborný rozvoj. Program odborné přípravy se dokumentuje. Zajišťuje se, aby každý jednotlivec
a) byl způsobilý pro výkon úkolů, kterými je pověřený,
b) měl odpovídající znalosti a rozumí procesu a principům, které souvisejí s úkoly, kterými je pověřený,
c) rozuměl organizačnímu uspořádání, systému jakosti a zdravotním a bezpečnostním předpisům zařízení, v němž pracuje, a
d) byl informován o širších etických, právních a regulačních souvislostech své práce.
3. Vybavení, materiály a produkty
3.1. Vybavení, materiály a produkty používané při prováděných činnostech se navrhují a udržují způsobem vhodným pro jejich určený účel a způsobem, který představuje minimální riziko pro příjemce tkání a buněk a pro zapojené osoby, které s nimi manipulují.
3.2. Identifikují se vybavení, materiály a produkty kritické z hlediska vlivu na jakost a bezpečnost tkání a buněk (dále jen „kritické“), validují se, pravidelně kontrolují a preventivně udržují v souladu s pokyny jejich výrobce. Vybavení, materiály nebo produkty, které mohou ovlivnit kritické parametry zpracování nebo skladování, jako jsou zejména teplota, tlak, počet částic, úroveň mikrobiální kontaminace, podléhají podle potřeby sledování, systémům varování, poplachů a nápravných opatření, aby byly včas zjištěny poruchy a vady a bylo zajištěno, že jsou kritické parametry nepřetržitě udržovány v přijatelných mezích. Vybavení, kterým se měří kritické parametry, se kalibruje, při čemž se použije vhodný sledovatelný etalon, vhodný pro kalibraci, je-li k dispozici.
3.3. Nové a opravené vybavení se při instalaci vyzkouší a před použitím se validuje. Výsledky zkoušek se dokumentují.
3.4. Údržba, servisní služby, čištění, dezinfekce a sanitace se u kritického vybavení provádějí pravidelně a zaznamenávají se.
3.5. Jsou k dispozici postupy pro provoz každé součásti kritického vybavení, podrobně popisující opatření, jež mají být přijata v případě poruchy nebo selhání.
3.6. V písemných postupech se uvádí podrobná identifikace používaných kritických materiálů a produktů, zejména roztoků, přidávaných látek, obalových materiálů, diagnostických zdravotnických prostředků in vitro (dále jen „diagnostické prostředky“).
3.7. V souladu s požadavky na použití kritických materiálů a produktů, v souladu s pokyny jejich výrobce a s požadavky jiných právních předpisů pro zdravotnické prostředky4) se vypracují a uplatňují specifikace kritických materiálů a produktů. Dodané materiály a produkty se přebírají na základě ověření jejich shody se specifikací. Do ověření shody se umístí odděleně.
4. Provozovny a prostory
4.1. Zajišťují se provozovny a prostory vhodné pro činnosti, které v nich mají být prováděny a, kde to je potřeba, také vhodné řešení budovy a instalací, do kterých jsou provozovny začleněny.
4.2. Pokud jsou tkáně a buňky během zpracování vystaveny vlivu prostředí, probíhá tato činnost v prostředí s přesně stanovenou kvalitou a čistotou vzduchu, aby se minimalizovalo riziko kontaminace, včetně křížové kontaminace mezi tkáněmi a buňkami z různých darování. Účinnost těchto opatření se validuje a sleduje.
4.3. Pokud není v podbodu 4.4. stanoveno jinak a pokud jsou tkáně a buňky vystaveny během zpracování vlivu prostředí, aniž by následně byly podrobeny procesu mikrobiální inaktivace, zajišťuje se kvalita vzduchu rovnocenná třídě čistoty A podle správné výrobní praxe pro léčivé přípravky, pokud jde o počty částic a počty mikrobiálních kolonií. Navazující prostředí pozadí je zvoleno tak, aby bylo vhodné pro zpracování příslušných tkání a buněk, odpovídá však minimálně třídě čistoty D podle správné výrobní praxe, pokud jde o počet částic a počet mikrobiálních kolonií. Uvedené požadavky na čistotu prostředí se uplatňují podle požadavků správné výrobní praxe pro léčivé přípravky ve Společenství5).
4.4. Méně přísné nároky na prostředí, než jaké jsou uvedeny v podbodu 4.3., jsou přijatelné
a) v případě, že se použije validovaný postup mikrobiální inaktivace nebo validovaný postup terminální sterilizace,
b) pokud se prokáže, že vystavení tkání a buněk prostředí třídy čistoty A má nepříznivý dopad na požadované vlastnosti tkání a buněk,
c) pokud se prokáže, že způsob a cesta podání tkání a buněk příjemci nepředstavuje pro příjemce riziko přenosu bakteriální nebo plísňové infekce, nebo
d) pokud není technicky možné provést požadovaný proces v prostředí třídy čistoty A, zejména vzhledem k požadavkům na specifické vybavení v prostoru pro zpracování, které není zcela slučitelné s třídou čistoty A.
4.5. V případech uvedených v podbodu 4.4 písm. a), b), c) a d) se prostředí jasně stanoví, a to na základě dokumentovaného prokázání, že zvolené prostředí splňuje požadavky na jakost a bezpečnost alespoň s ohledem na určený účel a způsob použití tkání a buněk a imunitní stav příjemce. V každém příslušném oddělení se poskytují vhodný oděv a vybavení pro osobní ochranu a hygienu a písemné pokyny pro hygienu a oblékání.
4.6. Pro skladování tkání a buněk se definují podmínky skladování, včetně parametrů, jako je teplota, vlhkost nebo kvalita vzduchu, nezbytné k uchování požadovaných vlastností tkání a buněk.
4.7. Kritické parametry, zejména teplota, vlhkost, kvality vzduchu, se kontrolují, sledují a zaznamenávají, aby se prokázalo, že jsou stanovené podmínky skladování dodržovány.
4.8. Zajišťují se skladovací zařízení, která jasně oddělují a odlišují tkáně a buňky zatímco se čeká na rozhodnutí o jejich propuštění nebo vyřazení (dále jen „ tkáně a buňky v karanténě“) od těch, které jsou již propuštěny, a těch, které byly odmítnuty, aby se zabránilo záměně a jejich křížové kontaminaci. Pro uchování určitých tkání a buněk odebraných podle zvláštních kritérií se v místech skladování tkání a buněk v karanténě i v místech skladování propuštěných tkání a buněk vyhradí fyzicky oddělené prostory nebo skladovací zařízení nebo je uvnitř zařízení zabezpečeno jasné oddělení.
4.9. Vypracuje se písemná koncepce a postupy pro kontrolovaný přístup do jednotlivých částí prostorů, pro jejich kontroly, čištění a údržbu, pro nakládání s odpadem a pro obnovu poskytování služeb při mimořádné situaci.
5. Dokumentace
5.1. Zavede se systém, který zajistí jasně vymezenou a efektivní dokumentaci, a to jak předpisovou část dokumentace (dále jen „vnitřní předpis“), tak záznamy. Systém dokumentace se vytvoří tak, aby zaručoval, že se všechny činností od opatřování po distribuci a zabezpečení jakosti, budou prováděny standardně, a že všechny kroky těchto činností jsou sledovatelné. Pro zavedení a udržování systému dokumentace se vypracují příslušné předpisy stanovující řízení vnitřních předpisů a řízení záznamů.
5.2. Postupem řízení vnitřních předpisů se zajistí zejména, aby byly vnitřní předpisy schvalovány a pravidelně přezkoumávány, aby se používaly jejich aktuální verze a aby historie změn jednotlivých vnitřních předpisů byla sledovatelná.
5.3. Při přípravě vnitřních předpisů se přihlíží také ke specifickým vlastnostem a účelu použití konkrétního typu tkání a buněk a stanoví se pro něj potřebná specifická ustanovení.
5.4. Vnitřní předpisy zahrnují zejména standardní pracovní postupy, školící a metodické příručky, formuláře pro záznamy, základní dokument o místu a specifikace; specifikace zahrnují zejména specifikace tkání a buněk a specifikace kritických materiálů a produktů včetně diagnostických činidel pro laboratorní kontroly.
5.5. Specifikace se vypracuje pro každý tkáňový a buněčný přípravek a každý typ jeho balení, pokud se údaje liší. Uvádějí se údaje potřebné pro zajištění standardního balení tkáňového a buněčného přípravku a údaje důležité pro zajištění jeho jakosti, bezpečnosti a účinnosti. Specifikace balení tkáňového a buněčného přípravku obsahuje zejména údaje o
a) typu tkání a buněk, typu tkáňového a buněčného přípravku a typu balení přípravku; také název přípravku a jeho balení, pokud se liší od údajů uvedených před středníkem,
b) původu tkání a buněk, například od zemřelého dárce, žijícího dárce, z části těla odebrané pacientovi,
c) vzhledu a složení obsahu balení tkáňového a buněčného přípravku, včetně kvantitativních a kvalitativních údajů o složkách v balení; údaje o vlastnostech a obsahu tkání a buněk v balení,
d) primárním obalu tkáňového a buněčného přípravku včetně specifikace materiálu a způsobu uzavření obalu,
e) kritických materiálech a produktech, které přicházejí do styku s tkáněmi a buňkami, zahrnující jejich seznam, odkaz na specifikaci podle podbodu 5.6., účel použití a jak je zaručeno, že se jedná o produkty a materiály vhodné pro použití v rámci zajistění tkání a buněk určených pro použití u člověka; seznam zahrnuje také materiály, které přicházejí do styku s tkáněmi a buňkami během postupů a následně se odstraňují, a také materiály a produkty určené pro úpravu tkáňového a buněčného přípravku před podáním a pro jeho podání příjemci, jsou-li součástí konečného balení tkáňového a buněčného přípravku,
f) kontrolách, které se provádějí pro zajištění jakosti, bezpečnosti a účinnosti tkáňového a buněčného přípravku od opatřování tkání a buněk až po jejich propuštění, včetně použitého vzorku, metody kontroly, četnosti provádění kontroly, kritérií pro hodnocení výsledku kontroly,
g) podmínkách skladování a přepravy tkání a buněk a tkáňového a buněčného přípravku a o době jejich použitelnosti za daných podmínek skladování; také o podmínkách skladování a době použitelnosti přípravku po manipulacích s tkáňovým a buněčným přípravkem, například po jeho otevření,
h) účelu použití, a to pro léčbu příjemce nebo pro další výrobu; při použití pro léčbu příjemce se upřesní typ použití, například přímé použití, autologní použití, použití reprodukčních buněk mezi partnery nebo jiné použití,
i) značení konečného balení a informacích připojených k balení tkání a buněk pro jejich uživatele podle § 5 odst. 2 písm. d) zákona včetně údajů o správném zacházení s konečným balením, o léčebných indikacích, a možných nežádoucích účincích a kontraindikacích; kde to je třeba, uvádějí se údaje důležité pro podání, například o úpravě obsahu balení před podáním, způsobu podání, kontrolách prováděných v souvislosti s podáním.
Neuvádějí se ty z údajů uvedených v písm. a) až i), u kterých je podle přílohy č. 8 části A bodu 5 doloženo a Ústavem schváleno, že pro specifický typ tkání a buněk a tkáňového a buněčného přípravku není příslušný údaj použitelný.
5.6. Specifikace kritického materiálu a specifikace kritického produktu, které přicházejí do styku s tkáněmi a buňkami, zahrnují určení tohoto materiálu a produktu tak, aby byla zajištěna jeho jakost a bezpečnost pro použití u člověka a byly vytvořeny standardní podmínky postupů. Specifikace zahrnuje zejména údaje o složení a čistotě materiálu nebo produktu uváděné nejen za použití obchodního názvu materiálu, produktu nebo jejich složek, ale také za použití chemického a biologického odborného názvosloví. Dále zahrnuje údaje o vzhledu, balení, vlastnostech a podmínkách skladování důležitých pro jakost a bezpečnost materiálu nebo produktu ve vztahu k jejich použití, o kritériích jakosti a bezpečnosti, která mají být splněna a o prováděných kontrolách. Zahrnuje také doložení, že jsou splněny požadavky právních předpisů pro zdravotnické prostředky nebo léčiva, kde to je třeba. Splnění požadavků těchto předpisů se uvede formou odkazu na rozhodnutí příslušného orgánu nebo, není-li takové rozhodnutí k dispozici, formou odkazu na jiné srovnatelné záruky zajištění jakosti a bezpečnosti, kterými může být například dokumentace o vlastním ověření. Určí se typ certifikátu jakosti šarže materiálu nebo produktu, je-li požadován. Jde-li o materiál nebo produkt biologického původu, uvede se také jeho původ a způsob získání.
5.7. Základní dokument o místu shrnuje organizační, technické a personální předpoklady vytvořené pro plnění požadavků zákona a vyhlášky, zvláště požadavků na systém jakosti. Aktuální základní dokument o místu se předkládá Ústavu vždy před kontrolou alespoň v rozsahu vypracovaném pro povolení činnosti podle přílohy č. 8 části A bodu 2 písm. f).
5.8. Pro každou kritickou činnost se určí a dokumentují materiály a produkty, vybavení a zapojené osoby, které se činnosti zúčastní.
5.9. Změny vnitřních předpisů a záznamů se přezkoumávají, schválí, opatří se datem a řádně provedou oprávněnými osobami.
5.10. Záznamy se vedou tak, aby byly spolehlivým a pravdivým zobrazením skutečnosti a výsledků.
5.11. Záznamy se vedou čitelným a nesmazatelným způsobem, mohou být psané ručně nebo provedené jiným validovaným postupem, například elektronicky nebo mikrofilm. Pokud se používá podpis, připojí se datum a co je podpisem potvrzeno.
5.12. Veškeré záznamy, včetně primárních údajů, které jsou důležité pro jakost a bezpečnost tkání a buněk, se uchovají tak, aby k nim byl zajištěn přístup alespoň po dobu 10 let od data ukončení doby použitelnosti, klinického použití tkání a buněk nebo jejich odstranění z použití. Tím není dotčeno ustanovení § 3 odst. 3 písm. d) zákona.
5.13. Přijímají se bezpečnostní opatření proti nedovolenému doplňování údajů, vymazávání nebo změnám v záznamech. V souladu s § 3 odst. 3 písm. c) zákona se stanoví se přístup k záznamům podle povinností a odpovědnosti zapojených osob. Zavádějí se postupy pro řešení nesrovnalostí v údajích.
6. Přezkoumání jakosti
6.1. Vytvoří se systém vlastní kontroly. Prováděním kontroly se pověřují zaměstnanci popřípadě externí fyzické nebo právnické osoby, které jsou pro to vyškolené a způsobilé a jsou nezávislé ve vztahu k činnosti, které se kontrola týká. Vlastní kontrola se provádí alespoň jednou za 2 roky, aby se ověřil soulad s vnitřními předpisy a s požadavky zákona a této vyhlášky. Zjištění a opatření se dokumentují.
6.2. Všechny odchylky od uplatňovaných ustanovení souvisejících s jakostí a bezpečností se vyšetřují a dokumentují. Dokumentují se také rozhodnutí o nápravných a preventivních opatřeních a rozhodnutí o osudu tkání a buněk, pokud nesplňují požadavky. O tkáních a buňkách se rozhoduje podle písemného postupu pro tento účel za dohledu odpovědné osoby tkáňového zařízení. Všechny dotčené tkáně a buňky se identifikují a oznámí osobám, kterých se zjištění týká.
6.3. Nápravná opatření se zahájí a dokončí včas a účinným způsobem. Po provedení preventivních a nápravných opatření se posoudí jejich účinnost. Průběh opatření a jejich účinnost se dokumentují.
6.4. Zavedou se postupy pro přezkoumání výkonnosti systému řízení jakosti, aby se zajistilo systematické zlepšování.

Příloha č. 2 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Opatřování tkání a buněk a jejich poskytování tkáňovému zařízení
1. Poskytování informací
1.1. Informace týkající se darování tkání a buněk poskytuje školená osoba schopná je podat vhodným a jasným způsobem za použití výrazů, kterým je možno snadno rozumět. Toto platí také o zjištěních vyplývajících z laboratorních vyšetření vzorků od dárce a o jejich vysvětlení podle § 7 odst. 1 písm. c) bodu 3 zákona.
1.2. Žijícímu dárci jsou před odběrem pověřenou osobou poskytnuta poučení a informace o tom, že k provedení odběru tkání a buněk je nutný písemný souhlas dárce, dále o účelu, důležitosti a výhodách léčby tkáněmi a buňkami, o účelu, povaze, důsledcích a možném riziku odběru, o prováděných vyšetřeních, důvodech a dopadech jejich provádění a o právu dárce obdržet výsledky vyšetření a jejich jasné vysvětlení, o opatřeních na ochranu dárce a ochranu údajů o dárci a o závazku lékařského tajemství. Tyto informace se poskytují také osobě blízké dárci, pokud má udělit souhlas k odběru podle jiného právního předpisu.
1.3. Součástí vnitřních předpisů je postup pro poskytování informací a jejich obsah.
2. Souhlas a identifikace dárce
2.1. Pověřená osoba před odběrem potvrdí a zaznamená,
a) že v souladu s jiným právním předpisem6) bylo poskytnuto poučení a informace, byly splněny podmínky a přípustnost odběru a byl získán souhlas s odběrem tkání a buněk,
b) jak a kým byl dárce spolehlivě identifikován, a
c) že bylo provedeno posouzení dárce pro odběr.
2.2. V případě žijících dárců, zdravotnický pracovník pověřený získáním zdravotní údaje zajistí a zaznamená, že dárce
a) porozuměl poskytnutým informacím a
b) měl možnost klást otázky a dostalo se mu uspokojivých odpovědí,
c) potvrdil, že všechny jím poskytnuté informace jsou podle jeho nejlepšího vědomí úplné a pravdivé.
Záznam potvrdí podpisem zdravotnický pracovník uvedený ve větě první a dárce.
3. Hodnocení dárce
3.1. Pověřený zdravotnický pracovník shromáždí a zaznamená zdravotní informace a informace o chování dárce podstatné pro posouzení dárce podle požadavků uvedených v bodu 5.
3.2. Pro získání potřebných informací se použijí různé vhodné zdroje, jako je
a) zdravotnická dokumentace dárce,
b) pohovor s fyzickou osobou, která dárce dobře znala, jde-li o zemřelého dárce,
c) pohovor s ošetřujícím lékařem,
d) pohovor s praktickým lékařem,
e) pitevní zpráva,
včetně alespoň jednoho rozhovoru s dárcem, v případě žijícího dárce.
3.3. U zemřelého dárce a u žijícího dárce, pokud je to odůvodněné, se také provede tělesné vyšetření dárce pro zjištění jakýchkoli příznaků, které mohou být samy o sobě dostačující pro vyloučení dárce nebo které je třeba hodnotit v souvislosti s anamnézou dárce a jeho minulostí.
3.4. Pověřený zdravotnický pracovník splňující podmínky kvalifikace podle přílohy č. 1 bodu 2 této vyhlášky přezkoumá a vyhodnotí kompletní dokumentaci týkající se dárce z hlediska jeho vhodnosti pro odběr. Přezkoumání a závěr posouzení dárce zaznamená a potvrdí podpisem.
3.5. Jde-li o darování reprodukčních buněk mezi partnery nebo o autologní dárce, není třeba postupovat podle bodu 3.
4. Podmínky a postupy opatřování tkání a buněk a odběr tkání a buněk
4.1. Postupy opatřování se vytvářejí tak, aby byly vhodné pro typ dárce a typ darovaných tkání a buněk. Jde-li o žijícího dárce, je těmito postupy zajištěna také bezpečnost dárce a chráněno jeho zdraví a soukromí.
4.2. Postupy opatřování chrání ty vlastnosti tkání a buněk, které jsou nutné pro jejich konečné klinické použití, a současně je minimalizováno riziko mikrobiální kontaminace v průběhu procesu, zejména pokud tkáně a buňky nemohou být následně sterilizovány.
4.3. Přístup k odběru zemřelých dárců je omezen na osoby k tomu oprávněné a pro odběr se použije odběrové pole připravené stanoveným standardním desinfekčním postupem a vytvořené pomocí sterilních roušek. Osoby provádějící odběr mají vhodné oblečení, což obvykle znamená použití sterilního oblečení, sterilních rukavic, ochranných štítů a roušek.
4.4. Zaznamená se místo odběru zemřelého dárce a uvede se doba, která uplynula od smrti do odběru, aby bylo zaručeno, že si odebrané tkáně a buňky zachovají požadované biologické popřípadě fyzikální vlastnosti.
4.5. Po odběru tkání a buněk z těla zemřelého dárce je tělo zemřelého rekonstruováno tak, aby bylo co nejpodobnější původnímu anatomickému vzhledu.
4.6. Zaznamená se a přezkoumá jakákoli nežádoucí událost, která nastane v průběhu odběru, a která vede nebo by mohla vést k poškození žijícího dárce, jakož i výsledek každého šetření ke zjištění příčiny nežádoucí události.
4.7. Zavádějí se zásady a postupy s cílem minimalizovat rizika kontaminace tkání a buněk, včetně kontaminace tkání a buněk zapojenými osobami, které by mohly být infikovány přenosnými nemocemi.
4.8. Při odběru se používají sterilní, kvalitní a pravidelně udržované nástroje a zdravotnické prostředky, které jsou validované nebo je doložena jejich jakost speciálním osvědčením, a to pro účel použití nástrojů a zdravotnických prostředků při odběru.
4.9. Pokud se použijí nástroje pro opakované použití, zavádí se validovaný postup jejich čištění a sterilizace pro odstranění infekčních agens.
4.10. Všude, kde to je možné, se používají pouze zdravotnické prostředky s označením CE, a zapojené osoby, které tyto prostředky používají, jsou pro to náležitě vyškoleny.
4.11. Není-li možné uskutečnit odběr spermatu v prostorech pro odběr, může být přijato sperma odebrané doma, pokud s tím přebírající tkáňové zařízení předem souhlasí, jsou dodrženy podmínky odběru a dodání spermatu stanovené tímto tkáňovým zařízením a jde-li o sperma určené pro použití mezi partnery nebo pro vlastní potřebu dárce.
5. Dokumentace dárce
5.1. O každém dárci se vedou a uchovávají záznamy, které obsahují
a) identifikaci dárce, a to minimálně jméno, příjmení, rodné číslo nebo datum narození, není-li rodné číslo přiděleno a kontaktní adresu; pokud se darování týká matky a dítěte, uvede se identifikace jak matky, tak dítěte,
b) věk, pohlaví, lékařskou anamnézu a anamnézu chování; informace se shromažďují tak, aby byly dostačující pro posouzení dárce a v případě potřeby umožnily použití kritérií pro vyloučení dárce,
c) výsledek tělesného vyšetření podle podbodu 3.3.,
d) vzorec hemodiluce, kde to je odůvodněné,
e) vyjádření souhlasu6) k odběru a záznam o poučení a poskytnutí informací dárci nebo osobě blízké,
f) klinické údaje, výsledky laboratorních vyšetření vzorků od dárce a výsledky jiných provedených vyšetření,
g) u zemřelého dárce výsledky pitvy; u tkání a buněk, které nelze skladovat delší dobu, se zaznamená předběžná ústní zpráva o pitvě,
h) doložení vhodnosti dárce pro zvoleného příjemce, pokud se vhodnost dárce dokládá, jako například u dárce krvetvorných progenitorových buněk při nepříbuzenském darování.
5.2. Pro předání odebraných tkání a buněk tkáňovému zařízení se vypracuje zpráva, která obsahuje minimálně
a) údaje identifikující tkáňové zařízení, kterému mají být tkáně a buňky předány včetně jeho adresy,
b) údaje potřebné pro identifikaci dárce, včetně toho, jak a kdo dárce identifikoval,
c) popis a identifikaci odebraných tkání a buněk a vzorků pro laboratorní vyšetření,
d) jméno a příjmení odpovědné osoby odběrového zařízení7) a potvrzení zprávy jejím podpisem,
e) datum odběru, čas odběru nebo čas zahájení a ukončení odběru, místo odběru a použité standardní pracovní postupy včetně odchylek a událostí, ke kterým došlo; podmínky a popis prostředí kde se uskutečnil odběr, je-li to odůvodněné;
f) u zemřelého dárce podmínky uchování jeho těla; informaci o tom, zda tělo bylo nebo nebylo uchováno za chladu včetně podmínek uchování a času, kdy bylo uchování za chladu zahájeno a ukončeno,
g) identifikaci látek a roztoků, které přišly do styku s tkáněmi a buňkami při odběru a přepravě včetně čísla šarže,
h) u zemřelého dárce datum a čas úmrtí uvedené v listu o prohlídce mrtvého.
5.3. V případě, že sperma je odebráno doma, zpráva o odběru obsahuje minimálně
a) informaci o tom, že sperma bylo odebráno doma,
b) údaje identifikující tkáňové zařízení, kterému má být sperma předáno včetně adresy,
c) údaje potřebné pro identifikaci dárce včetně toho, jak a kdo dárce identifikoval,
d) datum a čas odběru.
5.4. Záznamy se vedou podle požadavků přílohy č. 1 bodu 5 této vyhlášky.
5.5. Záznamy o dárcích požadované pro sledovatelnost se uchovávají na vhodném místě vyhrazeném pro jejich uchovávání, jehož kontrola je zařazována do kontrol prováděných Ústavem.
6. Balení
6.1. Po odběru se všechny získané tkáně a buňky balí způsobem, který minimalizuje riziko kontaminace tkání a buněk a osob, které provádějí jejich balení a přepravu tkání a buněk. Tkáně a buňky se skladují při teplotách, které zachovávají jejich požadované vlastnosti a biologickou funkci.
6.2. Zabalené tkáně a buňky se přepravují v kontejneru, který je vhodný pro přepravu biologického materiálu a který zajišťuje jakost a bezpečnost přepravovaných tkání a buněk.
6.3. Veškeré přiložené vzorky od dárce určené k vyšetření se přesně označí, a to tak, aby byla zaručena identifikace dárce, od kterého byl vzorek odebrán, a aby byl k dispozici záznam o čase a místu odběru vzorku.
7. Označování odebraných tkání a buněk
Každé balení obsahující tkáně a buňky je v době odběru označeno. Na primárním obalu tkání a buněk se uvede údaj identifikující darování a balení tkání a buněk. Pokud to rozměr balení umožňuje, uvede se dále
a) datum odběru a také čas, kde to je možné,
b) výstražné varování,
c) přísady, pokud jsou použity,
d) „pouze pro autologní použití“, jde-li o darování pro autologní použití,
e) údaje potřebné pro identifikaci příjemce, jde-li o darování pro konkrétního příjemce,
f) sekvence identifikace darování.
Pokud některé údaje podle písm. a) až f) nemohou být uvedeny na štítku primárního obalu, uvádějí se na zvláštním listu, který je spojen s primárním obalem nebo ho provází, pokud spojení s primárním obalem není možné.
8. Označování přepravního kontejneru
Když tkáně a buňky přepravuje zprostředkovatel, uvádí se na každém přepravním kontejneru minimálně
a) upozornění „tkáně a buňky - manipulovat opatrně“,
b) identifikace zařízení, ze kterého se zásilka přepravuje, a to alespoň název, adresa, telefonní číslo a kontaktní osoba pro případ komplikací,
c) identifikace tkáňového zařízení, pro které je zásilka určena, a to alespoň název, adresa a telefonní číslo a kontaktní osoba, která kontejner převezme,
d) datum a čas začátku přepravy,
e) specifikace přepravních podmínek, které jsou důležité pro jakost a bezpečnost tkání a buněk,
f) upozornění „NEOZAŘOVAT“, jde-li o buněčný přípravek,
g) upozornění „BIOLOGICKÉ NEBEZPEČÍ“, pokud je známo, že tkáně a buňky jsou hodnoceny jako pozitivní na některý významný ukazatel infekčního onemocnění,
h) upozornění „POUZE PRO AUTOLOGNÍ POUŽITÍ“, jde-li o darování pro autologní použití,
i) specifikace podmínek skladování, jako například „NEZMRAZOVAT“.

Příloha č. 3 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Kritéria pro posouzení zdravotní způsobilosti potenciálních dárců a výběr dárců tkání a buněk s výjimkou dárců reprodukčních buněk
Pro specifické typy tkání a buněk se stanoví kritéria výběru dárců, která mají význam a mohou pomoci při zjištění a vyloučení potenciálních dárců, jejichž darování by mohlo představovat zdravotní riziko pro ostatní nebo, jde-li o žijící dárce, zdravotní riziko pro ně samotné a podle kterých mají být zajištěny tkáně a buňky vhodné pro účel, ke kterému mají být použity. Přitom se zohledňují podrobné pokyny vydávané Radou Evropy8). Hodnocení a výběr dárce se dokumentuje. Výběr dárce vychází z analýzy rizik souvisejících s používáním specifických typů tkání a buněk. Rizika jsou identifikována na základě tělesné prohlídky, lékařské anamnézy, anamnézy chování, laboratorního vyšetření a jakéhokoli dalšího vhodného zkoumání. V případě zemřelého dárce také na základě posmrtné prohlídky a zhodnocení výsledku pitvy a příčiny smrti. Pokud se darování řádně neodůvodní na základě dokumentovaného hodnocení rizik schváleného odpovědnou osobou tkáňového zařízení, je dárce vyloučen z darování, je-li splněno jedno z obecných kritérií uvedených v této příloze.
ČÁST A
ZEMŘELÍ DÁRCI
1. Obecná kritéria vyloučení
1.1. Neznámá příčina smrti, s výjimkou případu, kdy pitva objasní příčinu smrti po odběru a kdy současně není splněno žádné z obecných kriterií vyloučení stanovených v této části.
1.2. Anamnéza nemoci neznámé etiologie.
1.3. Současná nebo minulá anamnéza zhoubné nemoci s výjimkou primárního bazálního buněčného karcinomu, karcinomu in situ děložního čípku a některých primárních nádorů centrálního nervového systému, které je třeba hodnotit na základě vědeckého důkazu. Dárci se zhoubnými nemocemi mohou být hodnoceni a vybráni pro darování rohovky s výjimkou dárců s retinoblastomem, maligním hematologickým onemocněním a zhoubnými nádory předního segmentu oka.
1.4. Riziko přenosu nemocí způsobených priony. Toto riziko se vztahuje na potenciální dárce,
a) u kterých byla diagnostikována Creutzfeldt-Jakobova nemoc nebo varianta Creutzfeldt-Jakobovy nemoci nebo v jejichž rodině se vyskytla neiatrogenní Creutzfeldt-Jakobova nemoc,
b) s anamnézou rychlé progresivní demence nebo degenerativní neurologické nemoci včetně nemocí neznámého původu,
c) kteří brali hormony získané z lidské hypofýzy, například růstové hormony, kterým byl transplantován štěp lidské rohovky, skléry a tvrdé pleny mozkové nebo kteří podstoupili nezdokumentovaný neurochirurgický zákrok, a to v případě rizika že při takovém zákroku by mohla být použita tvrdá plena mozková,
1.5. Celková infekce, která není v době darování zvládnutá, včetně bakteriálních nemocí, celkové virové, plísňové nebo parazitární infekce nebo významné místní infekce tkání a buněk, které mají být darovány. Dárci s bakteriální septikémií mohou být hodnoceni a vybráni pro darování oka, avšak pouze pokud jsou rohovky skladovány v orgánové kultuře, ve které je možno odhalit jakoukoli bakteriální kontaminaci tkáně.
1.6. Anamnéza, klinický důkaz nebo laboratorní důkaz infekce virem lidského imunodeficitu (dále jen „HIV“), akutní nebo chronické hepatitidy B kromě potenciálního dárce s prokázanou imunitou, hepatitidy C a infekce lidským T buněčným lymfotropním virem (dále jen „HTLV“) typu I a II a také riziko přenosu nebo důkaz rizikových faktorů těchto infekcí.
1.7. Anamnéza chronické systémové autoimunitní nemoci, která by mohla mít škodlivý vliv na jakost tkáně, která má být odebrána. Systémová onemocnění s nežádoucím dopadem na jakost tkáně, například kolagenóza a vaskulitida.
1.8. Známky toho, že výsledky krevních vzorků od potenciálního dárce jsou neplatné v důsledku
a) výskytu hemodiluce podle specifikace v příloze č. 4 podbodu 2.3. této vyhlášky, pokud není k dispozici vzorek před hemodilucí nebo
b) léčby imunosupresivními látkami.
1.9. Důkaz jakýchkoli jiných rizikových faktorů přenosných nemocí na základě hodnocení rizika, přičemž se zohlední místní prevalence infekční nemoci, cestování dárce a anamnéza expozice.
1.10. Nalezení fyzických příznaků na těle dárce při vyšetření podle přílohy č. 2 podbodu 3.3. této vyhlášky, které naznačují riziko přenosné nemoci nebo přenosných nemocí.
1.11. Použití nebo působení látky, která může být přenesena na příjemce v dávce ohrožující jeho zdraví, jako je například kyanid, olovo, rtuť, zlato.
1.12. Nedávné očkování živým oslabeným virem, existuje-li riziko přenosu infekce.
1.13. Transplantace xenogenních štěpů.
1.14. Chronická hemodialýza v anamnéze.
1.15. Doba a podmínky uchování těla zemřelého dárce a další příčiny, které mohou ohrozit jakost tkání a buněk pro účel jejich použití, například smrt utonutím, tělo zemřelého uložené před odběrem déle než 24 hodin při snížené teplotě 4 °C, tělo zemřelého uložené před odběrem déle než 12 hodin v prostředí, jehož teplota není snížena.
2. Další kritéria pro dětské zemřelé dárce
Jde-li o dětské zemřelé dárce, vylučují se všechny děti narozené matkám nakaženým HIV nebo děti, které splňují některé z kritérií vyloučení uvedených v bodu 1 této části, dokud není s určitostí vyloučeno riziko přenosu infekce. Děti, jež se narodily matkám nakaženým HIV, virem hepatitidy B (dále jen „HBV“), virem hepatitidy C (dále jen „HCV“) nebo HTLV, nebo matkám s rizikem takové infekce,
a) jsou vyloučeny z darování bez ohledu na výsledky analytických vyšetření, pokud jsou mladší 18 měsíců a došlo k jejich kojení takovou matkou během předcházejících 12 měsíců,
b) lze přijmout jako dárce, pokud nedošlo k jejich kojení takovou matkou během předcházejících 12 měsíců a analytická vyšetření, tělesné vyšetření a přezkoumání zdravotní dokumentace nevedou k důkazu HIV, HBV, HCV nebo HTLV.
ČÁST B
ŽIJÍCÍ DÁRCI
1. Autologní žijící dárci
V případě, že odebrané tkáně a buňky mají být skladovány a kultivovány provádí se stejný minimální soubor vyšetření vzorků od autologního dárce jako u alogenního žijícího dárce. Pozitivní výsledek vyšetření na ukazatele infekčních onemocnění, nebrání tomu, aby byly tkáně a buňky nebo jakýkoli z nich získaný přípravek skladovány, zpracovávány a znovu implantovány, pokud
a) jsou pro tento účel k dispozici vhodné izolované prostory, v nichž neexistuje žádné riziko křížové kontaminace jiných tkání a buněk, popřípadě riziko kontaminace s jinými látkami, popřípadě riziko záměn, a
b) lékař, který tyto tkáně a buňky požadoval, je o nálezu informován a prokazatelně potvrdí, že tyto autologní tkáně a buňky požaduje.
2. Alogenní žijící dárce
2.1. Hodnocení a výběr alogenních žijících dárců se provádí podle stanoveného postupu na základě zdravotního stavu, lékařské anamnézy a anamnézy chování, které jsou uvedené v dotazníku a zjišťované při pohovoru, který s dárcem provede pověřený zdravotnický pracovník splňující podmínky kvalifikace a vyškolení podle přílohy č. 1 bodu 2 této vyhlášky a na základě výsledků klinických vyšetření a laboratorních vyšetření zdravotního stavu dárce. Jde-li o tkáně a buňky pro přímou distribuci příjemci, stanoví se kritéria také s ohledem na požadavky lékaře, který provádí transplantaci.
2.2. Při jakémkoli darování se proces opatřování tkání a buněk provádí tak, aby nebylo narušeno nebo ohroženo zdraví dárce nebo péče o dárce. V případě darování pupečníkové krve nebo amniové membrány platí tyto zásady jak pro matku, tak pro dítě.
2.3. S výjimkou části A podbodů 1.1. a 1.15 se uplatňují stejná kritéria vyloučení jako u zemřelých dárců. V závislosti na typu tkání a buněk se doplní další specifická kritéria vyloučení, jako je například
a) těhotenství; to se netýká dárců pupečníkové krve, amniové membrány a sourozeneckých dárců krvetvorných progenitorových buněk,
b) kojení,
c) v případě krvetvorných progenitorových buněk geneticky podmíněné onemocnění, které může ohrozit dárce nebo jakost tkání a buněk nebo může vést k přenosu dědičných předpokladů,
d) expozice zdraví škodlivému ionizujícímu záření.

Příloha č. 4 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Požadavky na laboratorní vyšetření vzorků od dárců s výjimkou dárců reprodukčních buněk a požadavky na vzorky pro tato vyšetření
1. Požadovaná laboratorní vyšetření vzorků od dárců
1.1. U všech dárců se provádějí minimálně vyšetření vzorku od dárce k průkazu známek infekce
a) HIV typu 1 a 2 (dále jen „HIV 1 a 2“) metodou stanovení protilátky a antigenu p24,
b) HBV metodou stanovení povrchového antigenu (dále jen „HBsAg“) a protilátky proti nukleokapsidovému antigenu HBV (dále jen „anti-HBc“),
c) HCV metodou stanovení protilátky, a
d) syfilis stanovením podle podbodu 1.4.
1.2. Vyšetření protilátky proti HTLV I se provádějí u dárců, kteří žijí v oblastech s vysokou prevalencí nemoci nebo z nich pocházejí, nebo u dárců, kteří mají sexuální partnery pocházející z těchto oblastí, nebo u dárců, jejichž rodiče pocházejí z těchto oblastí.
1.3. Je-li vyšetření anti-HBc pozitivní a HBsAg je negativní, je třeba provést další šetření a hodnocení rizika, má-li být stanovena způsobilost ke klinickému použití.
1.4. Aby se vyloučila přítomnosti aktivní infekce Treponema pallidum, používá se validovaný algoritmus vyšetření. Je-li vyšetření nereaktivní, a to specifické nebo nespecifické, nevzniká překážka pro propuštění tkání a buněk. Když se provádí nespecifické vyšetření, není jeho reaktivní výsledek překážkou odběru nebo propuštění tkání a buněk, pokud je specifické konfirmační vyšetření na Treponema pallidum nereaktivní. V případě dárce, jehož vzorek je reaktivní při specifickém vyšetření na Treponema pallidum, se vyžaduje důkladné hodnocení rizika s cílem stanovit způsobilost tkání a buněk ke klinickému použití.
1.5. Stanoví se provádění a hodnocení dalších vyšetření biologických znaků v závislosti na charakteristikách darované tkáně nebo buněk a na anamnéze dárce, jako je například znak D systému RhD, znaky systému HLA, malarie, cytomegalovirus, toxoplasma, virus Epsteina a Barrové, Trypanosoma cruzi.
1.6. V případě autologních dárců se použije příloha č. 3 část B bod 1 této vyhlášky.
2. Obecné požadavky na laboratorní vyšetření
2.1. Používá se pouze takový typ vyšetření, který je validován pro daný účel použití v souladu se současnými vědeckými poznatky. Používá se vyšetřovací souprava s označením CE, kde to je možné.
2.2 Vyšetření se provedou se sérem nebo plazmou dárce. Nepoužijí se jiné tekutiny nebo sekrety, jako jsou tekutina oční komory nebo sklivec, pokud to není jasně klinicky odůvodněno a pokud vyšetření není validované pro použitý typ tekutiny nebo sekretu.
2.3. Pokud u potenciálního dárce došlo ke krevní ztrátě a v nedávné době mu byly podána darovaná krev, krevní složky, koloidy nebo krystaloidy, nemusí být vyšetření platné z důvodu hemodiluce použitého vzorku krve od dárce. Použije se algoritmus pro hodnocení stupně hemodiluce
a) v případě odběru vzorku krve před smrtí, byla-li provedena infuze krve, krevních složek, popřípadě koloidů během 48 hodin před odběrem vzorku krve nebo infuze krystaloidů během hodiny před odběrem vzorku krve,
b) v případě odběru vzorku krve po smrti, byla-li provedena infuze krve, krevních složek popřípadě koloidů během 48 hodin před smrtí nebo infuze krystaloidů během hodiny před smrtí.
Tkáňové zařízení může přijmout tkáně a buňky od dárců se zředěním plazmy větším než 50%, pouze tehdy, jsou-li použité postupy vyšetřování vzorků validované pro takové zředění plazmy, nebo pokud je pro vyšetření k dispozici vzorek odebraný před transfuzí.
2.4. Jde-li o zemřelého dárce, odebírají se vzorky krve pro laboratorní vyšetření pokud možno těsně před smrtí nebo, pokud to není možné, co nejdříve po smrti, nejpozději však do 24 hodin po smrti.
2.5. Jde-li o žijícího dárce, odebírají se vzorky krve pro laboratorní vyšetření v době odběru tkání a buněk nebo, pokud to není možné, do 7 dnů po odběru tkání a buněk.
2.6. Jde-li o alogenního žijícího dárce
a) opakuje se odběr vzorku krve od dárce a laboratorní vyšetření k průkazu známek infekce, nejméně po 180 dnech od odběru tkání a buněk v případě, že tkáně a buňky dárce mohou být skladovány do dokončení opakovaného vyšetření; jsou-li tkáně a buňky propouštěny pro použití také podle výsledku opakovaného vyšetření, může být vzorek při darování odebrán až do 30 dní před odběrem tkání a buněk a do 7 dní po odběru tkání a buněk,
b) jehož tkáně a buňky nemohou být skladovány a opakovaný odběr vzorku od dárce proto nelze využít jako v písm. a), použije se ustanovení podle podbodu 2.5.
2.7. Je-li vzorek odebraný podle podbodu 2.5. dodatečně vyšetřen také technikou amplifikace nukleových kyselin na HIV, HBV a HCV, není třeba provádět příslušné vyšetření na tyto viry se vzorkem z opakovaného odběru krve dárce. Jestliže zpracování zahrnuje inaktivační postup validovaný pro viry, kterých se týká inaktivace, není také nutné provádět příslušné vyšetření na tyto viry se vzorkem z opakovaného odběru krve dárce.
2.8. V případě odběru kmenových buněk kostní dřeně a periferní krve se vzorky krve pro laboratorní vyšetření odeberou v co nejkratší době před odběrem kmenových buněk, nejdéle však během 30 dnů před tímto odběrem. U dárců kmenových buněk kostní dřeně a periferní krve není třeba použít ustanovení podbodů 2.5. a 2.7.
2.9. Je-li dárcem novorozenec, mohou být provedena vyšetření matky dárce, a tak se vyhnout zbytečnému lékařskému postupu na dítěti.
3. Vyšetření na přenosnou spongiformní encefalopatii
U zemřelého dárce rohovky, skléry nebo tvrdé pleny mozkové se provádí vyšetření mozku na přenosnou spongiformní encefalopatii. Toto vyšetření se zajišťuje v Národní referenční laboratoři pro diagnostiku přenosné spongiformní encefalopatie.

Příloha č. 5 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Kritéria pro posouzení zdravotní způsobilosti a pro výběr dárců reprodukčních buněk a požadavky na laboratorní vyšetření vzorků od těchto dárců
1. Darování mezi partnery, pokud jsou reprodukční buňky přímo použité
V případě darování reprodukčních buněk určených k přímému použití mezi partnery není třeba použít kritéria pro výběr dárce a laboratorní vyšetření.
2. Darování mezi partnery, pokud nejsou reprodukční buňky přímo použité
Jde-li o zpracování popřípadě skladování reprodukčních buněk nebo o reprodukční buňky použité pro kryokonzervaci embryí, uplatňuje se splnění následujících kritérií.
2.1. Na základě lékařské anamnézy a léčebných indikací lékař odpovědný za dárce stanoví a doloží odůvodnění pro darování a pro bezpečnost příjemce a dítěte nebo dětí, které se mohou narodit.
2.2. Pro vyhodnocení rizika křížové kontaminace se provádí vyšetření podle přílohy č. 4 podbodu 1.1. této vyhlášky. Požadavek podle věty první není třeba použít v případě spermatu, které se zpracovává pro nitroděložní oplodnění a nemá být skladováno, pokud tkáňové zařízení může dokázat, že riziko křížové kontaminace a vystavení zaměstnanců riziku bylo vyloučeno použitím vhodných validovaných postupů.
2.3. Zavede se a uplatňuje systém odděleného skladování pro případy, že výsledek vyšetření na HIV 1 a 2, HBV, HCV nebo na syfilis je pozitivní nebo výsledky nejsou k dispozici, nebo pokud je o dárci známo, že je zdrojem rizika infekce.
2.4 Vyšetření na protilátku proti HTLV I se provádí u dárců, kteří žijí v oblastech s vysokou prevalencí nebo z těchto oblastí pocházejí, nebo mají sexuální partnery pocházející z těchto oblastí, nebo rodiče dárců pocházejí z těchto oblastí.
2.5. Stanoví se provádění a hodnocení dalších vyšetření biologických znaků v závislosti na anamnéze dárce, vyšetření příjemkyně, cestování a anamnéze expozice, vlastnostech darovaných buněk a na epidemiologické situaci, jako je například znak D systému RhD, malárie, cytomegalovirus, Trypanosoma cruzi).
2.6 Pozitivní výsledky vyšetření nemusí být překážkou pro darování mezi partnery.
3. Jiné darování než mezi partnery
Stanoví se kritéria a hodnocení a výběru dárců spermatu a vajíček pro darování jiné než je uvedeno v bodech 1 a 2. Dokumentuje se hodnocení dárce při každém darování. Zařazuje se hodnocení obecných kritérií a laboratorních vyšetření uvedených v tomto bodu.
3.1. Dárci se vybírají podle věku, který stanoví jiný právní předpis, podle zdravotního stavu, lékařského a laboratorního vyšetření, lékařské anamnézy a anamnézy chování uvedených v dotazníku a na základě osobního pohovoru, který provede pověřený zdravotnický pracovník splňující podmínky kvalifikace a vyškolení podle přílohy č. 1 bodu 2 této vyhlášky. Hodnocení a výběr dárce zahrnuje faktory, které mají význam a mohou pomoci při zjištění a vyloučení potenciálních dárců, jejichž darování by mohlo představovat
a) zdravotní rizika pro ostatní, včetně budoucího dítěte, jako je například riziko pohlavně přenosných a jiných přenosných nemocí, geneticky podmíněných vad a nemocí, riziko spojené s chováním dárce nebo vystavením dárce vlivům významně škodlivým pro reprodukční zdraví, riziko psychotických onemocnění s dědičnou dispozicí,
b) zdravotní rizika pro ně samotné, jako je například superovulace, podání sedativ, rizika spojená s postupem odběru vajíček, psychologické důsledky darování.
3.2. Provádějí se vyšetření dárce na HIV 1 a 2, HBV, HCV a syfilis se vzorkem séra nebo plazmy v souladu s přílohou č. 4 podbodem 1.1. této vyhlášky a požaduje se negativní výsledek.
3.3. U dárce spermatu se provádí také vyšetření na Chlamydia trachomatis se vzorkem moči technikou amplifikace nukleových kyselin a požaduje se negativní výsledek.
3.4. Vyšetření na protilátku proti HTLV I se provede u dárců, kteří žijí v oblastech s vysokou prevalencí nebo z nich pocházejí, nebo mají sexuální partnery pocházející z těchto oblastí, nebo rodiče dárců pocházejí z těchto oblastí.
3.5. Stanoví se provádění a hodnocení dalších vyšetření biologických znaků v závislosti na anamnéze dárce, vyšetření příjemkyně, anamnéze expozice, vlastnostech darovaných buněk a na epidemiologické situaci, jako je například znak D systému RhD, malárie, cytomegalovirus, Trypanosoma cruzi.
3.6. V případě autologních dárců se postupuje podle přílohy č. 3 části B bodu 1 písm. a) této vyhlášky.
3.7. Provádějí se genetická screeningová vyšetření na autosomálně recesivní geny, o kterých je podle mezinárodních vědeckých důkazů známo, že se vyskytují v etnickém prostředí dárce, a hodnotí se riziko přenosu dědičných předpokladů, o kterých je známo, že se vyskytují v rodině. Úplné informace o souvisejícím riziku a opatřeních přijatých pro jeho zmírnění se sdělí a jasně vysvětlí příjemci.
4. Obecné požadavky na laboratorní vyšetření vzorků od dárce
4.1. Laboratorní vyšetření se provádějí v souladu s přílohou č. 4 podbody 2.1. a 2.2. této vyhlášky.
4.2. Krevní vzorky se odebírají
a) v případě darování mezi partnery během 3 měsíců před prvním darováním, nejde-li o přímé použití. U dalších darování mezi partnery od stejného dárce se další krevní vzorky odebírají nejpozději 24 měsíců od předchozího odběru krevních vzorků,
b) v případě jiného darování než mezi partnery v době každého darování, a jde-li o darování oocytů, krevní vzorky se odebírají nejpozději při zahájení stimulace.
4.3. Sperma darované jinak než mezi partnery se uchovává v karanténě nejméně 180 dní, po jejichž uplynutí je požadován opakovaný odběr vzorku krve od dárce a jeho laboratorní vyšetření k průkazu známek infekce. Jestliže je vzorek krve odebraný v době darování spermatu vyšetřen také technikou amplifikace nukleových kyselin na HIV, HBV a HCV, není třeba provádět příslušné vyšetření na tyto viry se vzorkem z opakovaného odběru krve dárce. Jestliže zpracování zahrnuje inaktivační postup validovaný pro viry, kterých se týká inaktivace, není také nutné provádět příslušné vyšetření na tyto viry se vzorkem z opakovaného odběru krve dárce.

Příloha č. 6 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Požadavky na příjem tkání a buněk, na postupy zpracování, označení, propouštění, balení, skladování, distribuce tkání a buněk a jejich stažení z distribuce a na kontroly jakosti a bezpečnosti
1. Příjem tkání a buněk v tkáňovém zařízení
1.1. Při dodání odebraných tkání a buněk do tkáňového zařízení se na základě dokumentace ověří, že zásilka včetně přepravních podmínek, balení, označení, související dokumentace a vzorků splňuje požadavky na příjem, požadavky přílohy č. 2 této vyhlášky a požadavky souvisejících specifikací přijímajícího tkáňového zařízení včetně technických požadavků a jiných kritérií, která jsou důležitá pro zachování přijatelné jakosti.
1.2. Dokud nejsou tkáně a buňky s doprovodnou dokumentací zkontrolovány nebo dokud není jinak ověřeno, že splňují požadavky, jsou tkáně a buňky umístěny v karanténě. Přezkoumání důležitých informací o dárci a opatřování a rozhodnutí o převzetí nebo vyřazení tkání a buněk provádí a zaznamená k tomu pověřená osoba.
1.3. Součástí dokumentace tkáňového zařízení jsou postupy a specifikace, podle kterých je ověřena každá zásilka tkání a buněk včetně vzorků pro laboratorní vyšetření. Postupy tkáňového zařízení stanoví také nakládání s nevyhovujícími zásilkami včetně zásilek s neúplnými výsledky vyšetření nebo dokumentací, aby bylo zajištěno jejich oddělení a bylo vyloučeno riziko kontaminace jiných tkání a buněk, které tkáňové zařízení zpracovává nebo skladuje.
1.4. Údaje a dokumentace zajišťované tkáňovým zařízením, s výjimkou údajů a dokumentace podle podbodu 1.5., obsahují
a) souhlas k odběru tkání a buněk, včetně účelu, pro který mohou být tkáně a buňky použity, kterým je například léčebné, výzkumné popřípadě výukové použití, a včetně specifických pokynů pro odstraňování tkání a buněk, nejsou-li použity pro účely, pro které byl získán souhlas,
b) požadovanou dokumentaci týkající se opatřování tkání a buněk a anamnézy dárce, jak je popsáno v příloze č. 2 bodu 5 této vyhlášky,
c) výsledky tělesného vyšetření dárce, laboratorních vyšetření a jiných vyšetření a další informace, jako jsou například informace podle přílohy č. 2 podbodu 3.2. této vyhlášky, pokud se tak postupovalo,
d) jde-li o alogenního dárce, řádně dokumentované přezkoumání úplného hodnocení dárce podle kritérií výběru, které provádí k tomu pověřená osoba,
e) jde-li o buněčné kultury určené k autolognímu použití, dokumentaci k možným alergiím příjemce na léky, jako jsou například antibiotika.
1.5. Jde-li o reprodukční buňky určené k darování mezi partnery, údaje a dokumentace zajišťované tkáňovým zařízením obsahují
a) souhlas, včetně účelu, pro který mohou být reprodukční buňky použity, kterým je například reprodukční, popřípadě výzkumné použití, a včetně specifických pokynů pro odstranění tkání a buněk, nejsou-li použity pro účely, pro které byl získán souhlas,
b) údaje potřebné k identifikaci dárce a dále typ, věk a pohlaví dárce, přítomnost rizikových faktorů a jde-li o zemřelého dárce, také příčinu úmrtí,
c) údaje potřebné k identifikaci partnera,
d) místo, kde se uskutečnily postupy opatřování,
e) důležité charakteristiky reprodukčních buněk a dokumentaci o nich.
1.6. Nesplní-li tkáně a buňky požadavky na příjem pro zpracování v tkáňovém zařízení, umístí se na místě, které je k tomu vyhrazené do předání pro jiný účel použití podle podbodu 1.4. písm. a) a 1.5. písm. a) nebo do jejich odstranění z použití.
2. Zpracování
2.1. Kritické postupy zpracování se validují tak, aby bylo prokázáno, že se tkáně a buňky nestanou klinicky neúčinnými nebo škodlivými pro příjemce. Tato validace může být založena na studiích provedených tkáňovým zařízením nebo na údajích ze zveřejněných studií nebo, v případě zavedených osvědčených postupů zpracování, na zpětném hodnocení klinických výsledků u tkání a buněk zpracovaných příslušným tkáňovým zařízením a použitých při léčbě příjemce.
2.2. Prokazuje se, že validovaný postup může být prováděn k tomu pověřenými osobami v prostředí a s vybavením tkáňového zařízení určenými k tomuto postupu tak, aby probíhal shodně a byly trvale dosahovány stanovené výsledky.
2.3. Ve standardních pracovních postupech se stanoví postupy tak, aby byly v souladu s validovaným postupem a byly splněny požadavky na vnitřní předpisy podle přílohy č. 1 bodu 5 této vyhlášky.
2.4. Všechny postupy se provádějí v souladu se schválenými standardními pracovními postupy a zajistí se jejich kontrola.
2.5. Je-li uplatněn při zpracování postup mikrobiální inaktivace, je dokumentován a validován.
2.6. Před zavedením jakékoliv významné změny při zpracování je změněný postup validován a dokumentován a zajistí se, aby postup od zavedení změny splňoval požadavky přílohy č. 1 této vyhlášky a požadavky pro zpracování podle bodu 2.
2.7. Postupy zpracování se pravidelně kriticky hodnotí, aby byly trvale dosahovány stanovené výsledky.
2.8. Postupy pro vyřazování tkání a buněk se volí tak, aby se zabránilo kontaminaci jiných tkání a buněk, prostředí a zapojených osob.
3. Skladování a propouštění přípravků
3.1. Pro každý typ podmínek skladování se určí maximální doba skladování. Při jejím stanovení se také sleduje možné zhoršení požadovaných vlastností tkání a buněk.
3.2. Systém umístění a evidence tkání a buněk v karanténě se zavádí tak, aby nemohly být propuštěny tkáně a buňky, pokud nejsou splněny všechny stanovené požadavky. Tkáňové zařízení má pro tento účel standardní pracovní postup podrobně popisující okolnosti, povinnosti a postupy pro propouštění tkání a buněk k distribuci.
3.3. Systém identifikace tkání a buněk se vytvoří tak, aby během jakékoliv etapy zpracování bylo možno jasně rozlišit propuštěné tkáně a buňky od nepropuštěných v karanténě a od vyřazených tkání a buněk.
3.4. Záznamy se vedou tak, aby se prokázalo, že před propuštěním tkání a buněk, byly splněny všechny příslušné požadavky a specifikace. To zahrnuje také, že všechna prohlášení, požadované lékařské záznamy, záznamy o zpracování, výsledky vyšetření a údaje uvedené na konečném balení nebo k němu přiložené byly ověřeny v souladu s písemným postupem a že propuštění bylo schváleno a potvrzeno odpovědnou osobou tkáňového zařízení. Jestliže se pro uvolnění výsledků z laboratoře použije počítač, je nutné, aby tento postup byl validovaný a aby byla dostupná stopa umožňující dohledat, kdo je za uvolnění výsledků odpovědný.
3.5. Dojde-li k zavedení jakéhokoliv nového kritéria pro výběr nebo vyšetření dárce nebo dojde-li k jakékoliv významné změně některého kroku zpracování za účelem zlepšení jakosti a bezpečnosti, provádí se dokumentované posouzení rizik schválené odpovědnou osobou tkáňového zařízení, na základě kterého se rozhodne o osudu skladovaných tkání a buněk.
4. Distribuce a stažení
4.1. Definují se kritické podmínky přepravy, jako je například teplota a časová lhůta, aby byly zachovány požadované vlastnosti tkání a buněk.
4.2. Kontejner a obal tkání a buněk se zvolí tak, aby zajistil, že jsou tkáně a buňky uchovány bezpečně a za stanovených podmínek. Vhodnost kontejneru a obalu se validuje pro daný účel jejich použití.
4.3. V žádance o dodání tkáňového a buněčného přípravku pro léčebné použití u příjemce se poskytují údaje jednoznačně určující požadavek včetně údajů identifikujících zdravotnické zařízení, pracoviště a lékaře požadující dodání přípravku a data vystavení žádanky.
4.4. Tkáňový a buněčný přípravek dodaný zdravotnickému zařízení pro léčbu příjemce je provázen dokladem o dodání, který umožňuje ověřit shodu s požadavkem žádanky o dodání tkáňového a buněčného přípravku.
4.5. V tkáňovém zařízení se určí osoby oprávněné posoudit nezbytnost stažení tkání a buněk z oběhu a zahájit a koordinovat potřebné kroky v případě potřeby.
4.6. Pro stažení tkání a buněk z oběhu se písemně stanoví a zavede účinný postup, včetně popisu jednotlivých kroků, povinností osob zapojených do postupu a oznámení Ústavu.
4.7. Zajistí se také postupy, které v předem vymezeném období umožní sledovat tkáně a buňky pro potřebu šetření a zpětného dohledávání, jehož účelem je například identifikovat dárce, který mohl přispět k vyvolání reakce u příjemce, stáhnout dostupné tkáně a buňky od tohoto dárce a informovat odběratele a příjemce tkání a buněk odebraných tomuto dárci v případě, že mohli být ohroženi.
4.8. Zavede se dokumentovaný systém pro zacházení s vrácenými tkáněmi a buňkami včetně kritérií pro jejich vrácení do skladu tkáňového zařízení a pro případné další použití.
5. Konečné označení pro distribuci
5.1. Na štítku primárního obalu tkáňového a buněčného přípravku se uvede
a) název přípravku, ze kterého vyplývá, o jaký typ tkání a buněk a přípravku se jedná, identifikační kód přípravku a kde to je použitelné, číslo šarže,
b) údaje identifikující tkáňové zařízení, které propustilo přípravek, včetně adresy a identifikačního označení,
c) datum ukončení doby použitelnosti,
d) jde-li o autologní darování, označení „jen pro autologní použití“ a údaj identifikující dárce, který je současně příjemcem,
e) jde-li o darování konkrétnímu příjemci, údaj identifikující určeného příjemce,
f) označení „BIOLOGICKÉ NEBEZPEČÍ“, pokud je známo, že je přípravek hodnocen jako pozitivní na některý významný ukazatel infekčního onemocnění,
g) jednotný evropský kód.
Jestliže některý údaj uvedený v písmenech d), e) a g) nemůže být uveden na štítku primárního obalu, je poskytnut na zvláštním listu, který provází příslušné balení tak, aby bylo zajištěno, že nebudou od sebe odděleny. Pokud uvedení všech údajů podle písm. a) až g) neumožní rozměr primárního obalu, uvede se na primárním obalu minimálně údaj jednoznačně identifikující balení přípravku a další údaje podle důležitosti a rozměrových možností, přičemž zbývající údaje se uvádějí podle druhé věty.
5.2. Na štítku primárního obalu tkáňového a buněčného přípravku nebo v dokumentaci provázející příslušné balení se dále uvede
a) popis definující přípravek zahrnující složení přípravku a údaj charakterizující množství nebo rozměry tkání a buněk,
b) morfologické a funkční údaje, kde to je vhodné,
c) datum distribuce,
d) provedená vyšetření vzorků od dárce a výsledky,
e) pokyn pro skladování,
f) pokyn pro otevření primárního obalu a pokyny pro rekonstituci přípravku a manipulace s ním,
g) doba použitelnosti po otevření primárního obalu, popřípadě po manipulaci s přípravkem,
h) pokyny podle § 5 odst. 3 písm. b) zákona týkající se závažných nežádoucích reakcí nebo událostí a sledovatelnosti, nejsou-li poskytovány jinak,
i) upozornění na přítomnost zbytků potenciálně škodlivých látek (např. antibiotika, etylenoxid),
j) léčebné indikace, nežádoucí účinky, kontraindikace nebo další upozornění, a to v rozsahu, který odpovídá potřebám léčebného použití přípravku u příjemce,
k) u dovážených tkání a buněk země odběru a dále vyvážející země, pokud se liší od země odběru.
6. Označení vnějšího přepravního kontejneru
Při přepravě se tkáňový a buněčný přípravek v primárním obalu umístí do přepravního kontejneru, na kterém se uvádí minimálně
a) identifikace tkáňového zařízení, které tkáně nebo buňky propustilo, včetně adresy, identifikačního označení a telefonního čísla,
b) identifikace zdravotnického zařízení a jeho pracoviště, kterému má být kontejner dodán, včetně adresy a telefonního čísla, a také jména, příjmení a telefonního čísla přebírající osoby, kde to je potřebné,
c) upozornění, že zásilka obsahuje lidské tkáně a buňky a nápis „MANIPULOVAT OPATRNĚ“,
d) upozornění NEOZAŘOVAT, jsou-li pro použití přípravku potřebné živé buňky, jako jsou například kmenové buňky, zárodečné buňky, embrya,
e) podmínky přepravy, jako je například „uchovejte v chladu“, „uchovávejte ve svislé poloze“,
f) bezpečnostní pokyny nebo způsob chlazení, kde to je možné.
7. Kontroly jakosti a bezpečnosti
7.1. Kontroly jakosti a bezpečnosti stanovené a prováděné v rámci činností vedoucích k zajištění tkání a buněk zahrnují minimálně
a) vyšetření vzorků od dárce pro posouzení zdravotní způsobilosti dárce podle § 5 při každém darování tkání a buněk,
b) laboratorní vyšetření vzorků od dárce pro posouzení použitelnosti tkání a buněk dárce pro konkrétního příjemce, kde to je třeba,
c) kontroly kritérií jakosti a bezpečnosti tkáňových a buněčných přípravků; kontroly zahrnují zejména údaje charakterizující množství nebo rozměr tkání a buněk, obsah účinných složek a obsah nežádoucích složek, ukazatelů důležitých pro léčebný účinek přípravku, pro jeho stabilitu a mikrobiologické kontroly podle stanovené specifikace,
d) kontroly podle písmene c) vybrané pro účel kontroly meziproduktů v průběhu zpracování tkání a buněk nebo před jejich propuštěním, kde to je vhodné,
e) kontroly dodaných materiálů a produktů podle stanovené specifikace před jejich použitím, jde-li o materiály a produkty kritické pro jakost a bezpečnost tkání a buněk,
f) kontroly prostorů a vybavení zahrnující splnění požadavků na jejich použití při postupu, pro který jsou určeny; kontroly fyzikálních, chemických, popřípadě biologických parametrů, které jsou kritické pro postup,
g) kontroly čistoty prostředí v prostředí deklarované třídy čistoty,
h) mikrobiologické kontroly povrchů, včetně povrchů v prostorech, kde se zachází s tkáněmi a buňkami a s tkáňovými a buněčnými přípravky v primárním obalu.
U namátkově prováděných kontrol se podle účelu a charakteru kontroly stanoví systém provádění kontrol, včetně jejich četnosti.
7.2. Pokud se pro provedení kontroly odebírají vzorky, stanoví se a validuje postup jejich odběru a uchování tak, aby bylo prokázáno, že kontrola provedená za použití vzorku odráží sledované ukazatele jakosti a bezpečnosti.
7.3. Volí se takové vzorky od dárců a takové podmínky jejich uchování, které vyhovují požadavkům na povinná laboratorní vyšetření dárců a umožňují uchování vzorků pro tato vyšetření po dobu, kterou stanoví provozovatel tkáňového zařízení. Uchování vzorků se zajistí minimálně do doby rozhodnutí o propuštění tkání a buněk a uzavření výsledků vyšetření dárce. Doba použitelnosti uchovávaného vzorku pro účel jeho vyšetření se ověří.

Příloha č. 7 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Oznámení a zprávy
ČÁST A
OZNÁMENÍ
1. Vzor oznámení závažné nežádoucí reakce nebo podezření na ni

2. Vzor oznámení závažné nežádoucí události nebo podezření na ni

ČÁST B
ZPRÁVY
1. Vzor zprávy o závažné nežádoucí reakci

2. Vzor zprávy o závažné nežádoucí události

Příloha č. 8 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
ČÁST A
Žádost o povolení činnosti a jeho změn
1. Žádost o povolení činnosti tkáňového zařízení, odběrového zařízení, nebo diagnostické laboratoře obsahuje souhrn základních údajů, který zahrnuje
a) jméno, příjmení, místo podnikání a identifikační číslo, bylo-li přiděleno, fyzické osoby, která žádá o povolení; jestliže o povolení žádá právnická osoba, její obchodní firmu nebo název, adresu sídla, adresu pro doručování a identifikační číslo nebo obdobný údaj,
b) jméno a příjmení statutárního zástupce osoby uvedené v písmenu a),
c) jméno, příjmení, vzdělání a praxi odpovědné osoby podle § 6 nebo § 8 zákona a kontaktní údaje na ni a jde-li o diagnostickou laboratoř, osoby odpovědné za odborné činnosti laboratoře,
d) požadovaný druh a rozsah činností, které mají být prováděny, zahrnující také seznam postupů zajišťovaných v rámci opatřování, zpracování, laboratorních kontrol, skladování a distribuce včetně přímé distribuce, které mohou mít dopad na jakost a bezpečnost tkání a buněk,
e) typy tkání a buněk, které mají být předmětem činnosti; jde-li o propouštějící tkáňové zařízení, také seznam tkáňových a buněčných přípravků, které mají být propouštěny; u každého přípravku se uvedou druhy balení přípravku a jeho použití, zejména zda je přípravek určený pro léčbu příjemce nebo pro další výrobu,
f) druh činnosti, která má být vykonávána na základě smlouvy podle § 10 zákona a údaje identifikující osobu, která má smluvní činnost vykonávat, a to v rozsahu identifikace jako v písmenu a); jde-li o činnost podle § 10 odst. 2 písm. b) zákona, uvede se tato skutečnost,
g) adresy všech míst činnosti a druh činnosti, která má být v daném místě prováděna; to platí také pro činnost podle písm. f), a
h) telefonické, faxové a e-mailové spojení na žadatele; také adresu domovské stránky informačního prostředku umožňujícího dálkový přístup, jde-li o tkáňové zařízení.
2. Žádost dále obsahuje
a) doložení oprávnění pro podnikání osoby uvedené v odstavci 1 písm. a) související s činností, která má být prováděna, například doložení výpisu z obchodního rejstříku, ne staršího 3 měsíce, platného živnostenského oprávnění, platné zřizovací listiny; jde-li o tkáňové zařízení nebo odběrové zařízení, také doložení jejich začlenění do zdravotnického zařízení,
b) doklad o právu užívat prostory a vybavení pro činnost, která má být prováděna,
c) doložení, že je zajištěno splnění požadavků podle § 6 odst. 2, § 7 odst. 1 písm. b), § 8 odst. 2 a § 10 odst. 2 a 4 zákona,
d) doklad o zaplacení správního poplatku za podání žádosti a doklad o provedení úhrady nákladů za posouzení žádosti, kde je výše úhrady předem známa,
e) jde-li o tkáňové zařízení, seznam odběratelů, kteří mají být zásobováni tkáněmi a buňkami a doložení, jak bude zajištěno splnění požadavku podle § 4 odst. 2., a
f) základní dokument o místě, který obsahuje zejména informace o
1. organizaci včetně začlenění všech činností a míst, kde se činnosti provádějí do celkové struktury organizace,
2. osobách zajišťujících činnosti včetně jejich počtu, kvalifikačních požadavků, systému zácviku, vzdělávání, zdravotních a hygienických požadavků na zapojené osoby; uvádí se organizační schéma zahrnující funkce vedoucích osob a jejich hierarchii včetně vazby na nejvyšší úroveň vedení organizace,
3. prostorech a vybavení, které mohou ovlivnit jakost a bezpečnost tkání a buněk, včetně například začlenění do budovy a do systému rozvodů; předkládá se plánek provozních prostorů s vyznačením prováděných postupů, uvedením udržovaných parametrů prostředí, jako například třída čistoty, teplota, vlhkost a se znázorněním cesty, po které se pohybují dárci, jednotlivé typy tkání a buněk, jednotlivé typy tkáňových a buněčných přípravků, materiály a produkty a odpad, a to od místa vstupu nebo vzniku do místa, kde prostory opouštějí,
4. systému čištění, údržby, kontrol, oprav, kalibrací a validací,
5. systému řízení vnitřních předpisů a záznamů, anonymizaci a ochraně údajů shromažďovaných o dárci a příjemci; předkládá se seznam vnitřních předpisů, formulářů a vzorů záznamů vypracovaných pro postupy, které mají být zajišťovány,
6. kritických postupech včetně jejich technického a materiálního zajištění, kontrol jakosti, které mají být prováděny a specifikace podmínek a provádění postupů,
7. provedených validacích a kalibracích,
8. zabezpečení a sledování činností, které mají být prováděny na základě smlouvy, a
9. systému vlastního přezkoumávání jakosti, účasti v systému národní nebo mezinárodní zevní kontroly kvality laboratorní práce založené na vyšetření rozesílaných vzorků, systému pro sledovatelnost a systému monitorování závažných nežádoucích reakcí a události a jejich oznamování.
3. Je-li o tkáňové zařízení propouštějící tkáně a buňky žádost také obsahuje
a) údaje a dokumentaci podle § 17 odst. 3 písm. a) zákona, a to
1. o propouštěných tkáních a buňkách v rozsahu přílohy č. 1, podbodu 5.5. a
2. o postupech zajišťovaných tkáňovým zařízením zahrnujících všechny dílčí postupy které mohou ovlivnit jakost a bezpečnost tkání a buněk včetně postupů zajišťovaných smluvně; předkládají se základní údaje o podmínkách a provádění jednotlivých postupů, které určují standardní průběh postupu, vznik standardního tkáňového a buněčného přípravku a zajišťují jeho jakost, bezpečnost a účinnost; předkládá se také schéma postupů zachycující jejich návaznost včetně vyznačení tkání a buněk vstupujících do postupu, vzniklých balení tkáňových a buněčných přípravků, sledovaných ukazatelů průběhu a podmínek postupu a jejich přípustných odchylek, použitých kritických materiálů a produktů a zařazených kontrol tkání a buněk,
b) seznam odběrových zařízení zapojených do odběrů tkání a buněk pro tkáňové zařízení a informaci o tom, jak je v těchto zařízeních zajištěno splnění požadavků zákona a této vyhlášky, jaké kritické materiály a produkty odběrové zařízení používá včetně zajištění požadavků jiných právních předpisů9); uvádějí se také podmínky příjmu tkání a buněk pro zpracování,
c) seznam diagnostických laboratoři zapojených do povinných kontrol vzorků od dárců pro tkáňové zařízení a informaci o tom, jak je v těchto laboratořích zajištěno splnění požadavků zákona a této vyhlášky, jakou metodu a diagnostika laboratoř používá včetně zajištění požadavků jiných právních předpisů4),
d) zprávu o vývoji tkáňového a buněčného přípravku a odůvodnění
1. použitých postupů a parametrů důležitých pro standardní průběh postupu a pro zajištění jakosti, bezpečnosti a účinnosti tkáňových a buněčných přípravků,
2. použitých postupů kontroly jakosti, použitých vzorků, diagnostických prostředků, a výsledků, které mají být dosaženy,
3. výběru kritických materiálů a produktů požívaných během odběru a zpracování, a to ve vztahu k jejich použití u člověka včetně materiálů a produktů, které byly použity a následně odstraněny; jde-li o materiál nebo produkt biologického původu, také odůvodnění nezbytnosti jeho použití a jaká opatření byla provedena k minimalizaci rizika použití biologického materiálu včetně zprávy o vlastním ověření účinnosti těchto opatření nebo předložení příslušného osvědčení vydaného pro daný účel použití,
4. složení tkáňového a buněčného přípravku a výběru jeho primárního obalu,
e) vzor označení na obalu pro každý druh balení tkáňového a buněčného přípravku a vzor informací a pokynů provázejících balení podle § 5 odst. 2 písm. d) a § 5 odst. 3 písm. b) zákona,
f) zprávu o validacích kritických postupů a výsledcích provedených validací včetně validace postupů kontroly jakosti,
g) informace o vzniku a značení šarže, kde to je použitelné,
h) způsob a výsledky ověření pro každou deklarovanou dobu použitelnosti tkání a buněk a tkáňového a buněčného přípravku, včetně například doby použitelnosti deklarované pro tkáňový a buněčný přípravek po jeho otevření,
i) zprávu o způsobu a výsledcích ověření léčebného účinku a nežádoucího účinku tkáňového a buněčného přípravku u příjemce,
j) rozbor všech rizik, která tkáňový a buněčný přípravek může představovat, zahrnující opatření použitá k minimalizaci těchto rizik, a záruky účinnosti těchto opatření.
Jde-li o tkáňový a buněčný přípravek tradičně používaný v České republice, je možné použít v písmenu d), f), h), i) a j) i podklady převzaté z odborné literatury, je-li doloženo, že se tyto podklady vztahují ke shodným postupům zajištění tkáňového a buněčného přípravku a ke shodnému konečnému balení tkáňového a buněčného přípravku jako přípravek, který je předmětem žádosti. Doložení shody a podklady se přikládají k žádosti.
4. Není-li některá položka žádosti podle bodů 1 až 3 pro daný typ tkání a buněk, tkáňového a buněčného přípravku, činnosti nebo postupu použitelná, uvede se důvod, pro který ji nelze uvést. Při vypracování žádosti se použije vzor žádosti stanovený pokynem Ústavu. Doklady podle bodu 2 vydané příslušným orgánem mohou být nahrazeny jejich ověřeným stejnopisem.
5. Povolení podléhají změny osoby uvedené v bodu 1 písm. a) a c), změny druhu činnosti a osoby uvedené v bodu 1 písm. f), změny místa a druhu činnosti uvedené v bodu 1 písm. g), změny údajů uvedených v bodu 1 písm. d) a e) a v bodu 3 písm. a). V případě žádosti o změnu předkládané provozovatelem tkáňového zařízení, se v odstavci 1 písm. a) uvede také identifikační označení tkáňového zařízení přidělené Ústavem při povolení jeho činnosti.
6. V žádosti o povolení změn podle bodu 5 se uvedou změny, o které je žádáno. Dále se vždy předloží údaje uvedené v bodu 1 a kompletní údaje o balení tkáňového a buněčného přípravku nebo o postupu podle v bodu 3 písm. a), ve kterých dochází ke změně. Vyznačí se údaje, které se mají změnit, včetně změny, o kterou je žádáno. Přiloží se v novém znění všechny doklady a informace podle bodu 2 a bodu 3 písm. b) až j), které se změnou souvisejí. V případě změny odpovědné osoby se také uvede datum, od něhož má tato osoba začít plnit své povinnosti.
ČÁST B
Žádost o povolení k distribuci tkání a buněk
1. Žádost o povolení činnosti - distribuce lidských tkání a buněk obsahuje, souhrn základních údajů, který zahrnuje
a) jméno, příjmení, místo podnikání a identifikační číslo, bylo-li přiděleno, fyzické osoby, která žádá o povolení; jestliže o povolení žádá právnická osoba, její obchodní firmu nebo název, adresu sídla, adresu pro doručování a identifikační číslo nebo obdobný údaj,
b) požadovaný rozsah distribuce, která má být prováděna, podle typu tkání a buněk a seznam postupů zajišťovaných v rámci distribuce,
c) typy tkání a buněk, které mají být předmětem distribuce,
d) adresy všech míst činnosti a uvedení postupů zajišťovaných v rámci distribuce v daném místě,
2. Žádost dále obsahuje
a) doložení oprávnění pro podnikání osoby žadatele související s činností, která má být prováděna, například doložení výpisu z obchodního rejstříku, ne staršího 3 měsíce, platného živnostenského oprávnění nebo platné zřizovací listiny,
b) základní dokument o místě, který obsahuje zejména informace o
1. organizaci včetně začlenění všech činností a míst, kde se činnosti provádějí, do celkové struktury organizace,
2. osobách zajišťujících činnosti včetně jejich počtu, kvalifikačních požadavků, systému zácviku, vzdělávání, zdravotních a hygienických požadavků na zapojené osoby; uvádí se organizační schéma zahrnující funkce vedoucích osob a jejich hierarchii včetně vazby na nejvyšší úroveň vedení organizace,
3. prostorech a vybavení, které mohou ovlivnit jakost a bezpečnost tkání a buněk, včetně prostor pro provádění čištění, dezinfekce a sanitace kritického vybavení,
4. systému čištění, údržby, kontrol, oprav, kalibrací a validací,
5. systému řízení vnitřních předpisů a záznamů; předkládá se seznam vnitřních předpisů, formulářů a vzorů záznamů vypracovaných pro postupy, které mají být zajišťovány,
6. kritických postupech včetně jejich technického a materiálního zajištění, kontrol jakosti, které mají být prováděny a specifikace podmínek a provádění postupů,
7. provedených validacích a kalibracích a
8. systému vlastního přezkoumávání jakosti, systému pro sledovatelnost a systému monitorování závažných nežádoucích událostí a jejich oznamování.

Příloha č. 9 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Správná distribuční praxe pro distribuci tkání a buněk
1. Požadavky na systém jakosti
1. Systém jakosti, organizace a řízení
Zavedení systému jakosti zahrnuje písemně stanovenou funkční organizační strukturu, strukturu odpovědností a ohlašovacích povinností, písemně stanovené povinnosti zapojených osob, a písemně stanovené procesy, postupy a zdroje pro řízení jakosti; řízením jakosti se rozumí koordinované činnosti, kterými je organizace řízena a kontrolována z hlediska jakosti. Součástí systému jakosti jsou všechny činnosti, které přímo nebo nepřímo přispívají k jakosti. Dokumentovaný systém jakosti a řízení jakosti se uplatňuje na všechny činnosti související s distribucí.
2. Zapojené osoby
2.1. Vykonávání jednotlivých činností souvisejících s distribucí se zajistí tak, aby byl k dispozici dostatečný počet zapojených osob kvalifikovaných pro úkony, které mají být zajišťovány. Jejich způsobilost se vyhodnocuje ve vhodných intervalech, upřesněných v dokumentaci systému jakosti.
2.2. Pro každou zapojenou osobu se vypracuje a aktualizuje jasný, dokumentovaný popis práce. Zajišťuje se, aby povinnosti a odpovědnost byly jasně dokumentované a pochopeny.
2.3. Před výkonem činností se každé zapojené osobě poskytuje odpovídající příprava a aktualizovaná příprava v případě změn postupů. Program přípravy se dokumentuje. Zajišťuje se, aby každý jednotlivec
a) byl způsobilý pro výkon úkolů, kterými je pověřený,
b) měl odpovídající znalosti a rozuměl procesu a principům, které souvisejí s úkoly, kterými je pověřený,
c) rozuměl organizačnímu uspořádání, systému jakosti a vnitřním předpisům zařízení, v němž pracuje, a
d) byl informován o širších etických, právních a regulačních souvislostech své práce.
3. Vybavení a prostory
3.1. Vybavení používané při distribuci se navrhuje a udržuje způsobem vhodným pro jeho určený účel a způsobem, který představuje minimální riziko pro ovlivnění jakosti a bezpečnosti tkání a buněk a pro zapojené osoby, které s nimi manipulují.
3.2. Identifikuje se vybavení kritické, validuje se, pravidelně kontroluje a preventivně udržuje v souladu s pokyny jeho výrobce. Vybavení, které může ovlivnit kritické parametry distribuce tkání a buněk (například teplota), podléhá podle potřeby sledování, systémům varování, poplachů a nápravných opatření, aby byly včas zjištěny poruchy a vady a bylo zajištěno, že jsou kritické parametry nepřetržitě udržovány v přijatelných mezích. Vybavení, kterým se měří kritické parametry, se kalibruje, při čemž se použije vhodný sledovatelný etalon, vhodný pro kalibraci, je-li k dispozici.
3.3. Nové a opravené vybavení se při instalaci vyzkouší a před použitím se validuje. Výsledky zkoušek se dokumentují.
3.4. Údržba, servisní služby, čištění, dezinfekce a sanitace se u kritického vybavení provádějí pravidelně a zaznamenávají se.
3.5. Jsou k dispozici postupy pro provoz každé součásti kritického vybavení, podrobně popisující opatření, jež mají být přijata v případě poruchy nebo selhání.
3.6. Zajišťují se provozovny a prostory vhodné pro činnosti související s distribucí, včetně prostor pro provádění čištění, dezinfekce a sanitace kritického vybavení.
4. Dokumentace
4.1. Zavede se systém, který zajistí jasně vymezenou a efektivní dokumentaci, a to jak vnitřní předpisy, tak záznamy. Systém dokumentace se vytvoří tak, aby zaručoval, že všechny činnosti související s distribucí a zabezpečením jakosti budou prováděny standardně, a že všechny kroky těchto činností budou sledovatelné. Pro zavedení a udržování systému dokumentace se vypracují příslušné předpisy stanovující řízení vnitřních předpisů a řízení záznamů.
4.2. Postupem řízení vnitřních předpisů se zajistí zejména, aby byly vnitřní předpisy schvalovány a pravidelně přezkoumávány, aby se používaly jejich aktuální verze a aby historie změn jednotlivých vnitřních předpisů byla sledovatelná.
4.3. Vnitřní předpisy zahrnují zejména standardní pracovní postupy, školící a metodické příručky, formuláře pro záznamy a základní dokument o místu.
4.4. Základní dokument o místu shrnuje organizační, technické a personální předpoklady vytvořené pro plnění požadavků zákona a vyhlášky, zvláště požadavků na systém jakosti. Aktuální základní dokument o místu se předkládá Ústavu vždy před kontrolou alespoň v rozsahu vypracovaném pro povolení činnosti podle přílohy č. 8 části B bodu 2 písm. d).
4.5. Pro činnost distribuce se určí a dokumentuje vybavení a zapojené osoby, které se činnosti zúčastní.
4.6. Změny vnitřních předpisů a záznamů se přezkoumávají, schválí, opatří se datem a řádně provedou oprávněnými osobami.
4.7. Záznamy se vedou tak, aby byly spolehlivým a pravdivým zobrazením skutečnosti a výsledků.
4.8. Záznamy se vedou čitelným a nesmazatelným způsobem, mohou být psané ručně nebo provedené jiným validovaným postupem, například elektronicky. Pokud se používá podpis, připojí se datum a co je podpisem potvrzeno.
4.9. Veškeré záznamy související s distribucí jsou vedeny jako záznamy pro zajištění sledovatelnosti a uchovávají se tak, aby k nim byl zajištěn přístup alespoň po dobu 30 let od data distribuce.
4.10. Přijímají se bezpečnostní opatření proti nedovolenému doplňování údajů, vymazávání nebo změnám v záznamech. Zavádějí se postupy pro řešení nesrovnalostí v údajích.
5. Přezkoumání jakosti
5.1. Vytvoří se systém vlastní kontroly. Prováděním kontroly se pověřují zaměstnanci, popřípadě externí fyzické nebo právnické osoby, které jsou pro to vyškolené a způsobilé a jsou nezávislé ve vztahu k činnosti, které se kontrola týká. Vlastní kontrola se provádí alespoň jednou za 2 roky, aby se ověřil soulad s vnitřními předpisy a s požadavky zákona a této vyhlášky. Zjištění a opatření se dokumentují.
5.2. Všechny odchylky od uplatňovaných ustanovení souvisejících s jakostí a bezpečností se vyšetřují a dokumentují. Dokumentují se také rozhodnutí o nápravných a preventivních opatřeních.
5.3. Nápravná opatření se zahájí a dokončí včas a účinným způsobem. Po provedení preventivních a nápravných opatření se posoudí jejich účinnost. Průběh opatření a jejich účinnost se dokumentují.
5.4. Zavedou se postupy pro přezkoumání výkonnosti systému řízení jakosti, aby se zajistilo systematické zlepšování.
2. Přeprava tkání a buněk z odběrového zařízení do tkáňového zařízení
2.1. Součástí vnitřních předpisů je postup pro přepravu tkání a buněk z odběrového zařízení do tkáňového zařízení, včetně souvisejících záznamů.
2.2. Tkáně a buňky, včetně vzorků od dárce určených k vyšetření, se přepravují v kontejneru, který je vhodný pro přepravu biologického materiálu a který zajišťuje jakost a bezpečnost přepravovaných tkání a buněk. Kontejner a obal tkání a buněk se zvolí tak, aby zajistil, že jsou tkáně a buňky uchovány bezpečně a za stanovených podmínek.
2.3. Přepravní kontejner je vybaven systémem kontinuálního sledování teploty. Systém nesmí umožnit vnější zásah do zaznamenaných hodnot před odečtem a vyhodnocením stavových hodnot přepravních podmínek.
2.4. Přepravují se pouze tkáně a buňky označené v souladu s přílohou č. 2 bodem 7.
2.5. Označení každého přepravního kontejneru obsahuje minimálně údaje uvedené v příloze č. 2 bodu 8.
3. Distribuce tkání a buněk propuštěných k použití u člověka
3.1. Při distribuci se dodržují kritické podmínky přepravy stanovené tkáňovým zařízením, jako je zejména teplota a časová lhůta, aby byly zachovány požadované vlastnosti tkání a buněk.
3.2. Kontejner a obal tkání a buněk se zvolí tak, aby zajistil, že jsou tkáně a buňky uchovány bezpečně a za stanovených podmínek.
3.3. Přepravní kontejner je vybaven systémem kontinuálního sledování teploty. Systém nesmí umožnit vnější zásah do zaznamenaných hodnot před odečtem a vyhodnocením stavových hodnot distribučních podmínek.
3.4. V žádance o dodání tkáňového a buněčného přípravku pro léčebné použití u příjemce se poskytují údaje jednoznačně určující požadavek včetně údajů identifikujících zdravotnické zařízení, pracoviště a lékaře požadující dodání přípravku a data vystavení žádanky.
3.5. Tkáňový a buněčný přípravek dodaný zdravotnickému zařízení pro léčbu příjemce je provázen dokladem o dodání, který umožňuje ověřit shodu s požadavkem žádanky o dodání tkáňového a buněčného přípravku.
3.6. Při stažení tkání a buněk z oběhu se dodržuje postup a pokyny tkáňového zařízení, které tkáně a buňky stahuje z oběhu.
3.7. Přepravují se pouze tkáně a buňky označené v souladu s přílohou č. 6 bodem 5, včetně provázející dokumentace.
3.8. Označení vnějšího přepravního kontejneru obsahuje minimálně údaje uvedené v příloze č. 6 bodu 6.
4. Oznamovací povinnosti
4.1. Nežádoucí události v průběhu distribuce se oznamují tkáňovému zařízení, které tkáně a buňky propustilo k použití u člověka.
4.2. Nežádoucí události při přepravě opatřených tkání a buněk z odběrového zařízení do tkáňového zařízení se oznamují tkáňovému zařízení, do kterého jsou tkáně a buňky přepravovány.

Příloha č. 10 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Tvorba a struktura jednotného evropského kódu, požadavky na jeho použití, struktura kódu přípravku a technická pravidla systému přidělování jedinečných čísel darování
I. Tvorba a struktura jednotného evropského kódu
SEKVENCE IDENTIFIKACE DAROVÁNÍSEKVENCE IDENTIFIKACE PŘÍPRAVKUKÓD TKÁŇOVÉHO ZAŘÍZENÍ EUJEDINEČNÉ ČÍSLO DAROVÁNÍKÓD PŘÍPRAVKUČÍSLO FRAKCEDATUM UPLYNUTÍ DOBY POUŽITELNOSTI***)Kód země ISO*)Číslo tkáňového zařízeni**)Identifikátor kódovacího systému přípravkůČíslo přípravku2 alfabetické znaky6 alfanumerických znaků13 alfanumerických znaků1 alfabetický znak7 alfanumerických znaků3 alfanumerické znaky8 numerických znaků
Vysvětlivky:
*) ISO kód České republiky (CZ).
**) Číslo tkáňového zařízení, které je přiděleno každému tkáňovému zařízení a zveřejněno v databázi tkáňových zařízení Evropské unie.
***) a) Datum ukončení doby použitelnosti se uvede v pořadí rok, měsíc, den (RRRRMMDD).  b) V případě tkání a buněk, u kterých nebylo stanoveno datum ukončení doby použitelnosti, se uvede místo data „00000000“ (8 numerických znaků jako pro datum ukončení doby použitelnosti).
II. Požadavky na použití jednotného evropského kódu
Tkáňové zařízení uvede jednotný evropský kód ve formátu čitelném pouhým okem, před kódem se uvádí zkratka „SEC“ značící jednotný evropský kód. Sekvence identifikace darování a sekvence identifikace přípravku musí být od sebe odděleny 1 mezerou nebo musí být uvedeny na dvou po sobě jdoucích řádcích.
III. Struktura kódu přípravku
Kód přípravku je složen
a) z jednoho alfabetického znaku označujícího kódovací systém povolený Evropskou unií, který si tkáňové zařízení zvolilo, a to:
1. „E“ pro EUTC,
2. „A“ pro ISBT128,
3. „B“ pro Eurocode, a
b) z čísla přípravku (7 alfanumerických znaků), které zvolený kódovací systém stanoví pro jednotlivé druhy tkání a buněk.
IV. Technická pravidla systému přidělování jedinečných čísel darování
a) Jedinečné číslo darování, které je přiřazené konkrétnímu darování tkání a buněk, se uvede formou 13 alfanumerických znaků v pořadí:
1. údaj o datu odběru v pořadí poslední dvojčíslí roku, měsíc, den (RRMMDD),
2. iniciály dárce v pořadí jméno, příjmení,
3. evidenční číslo odběru.
Pokud součet alfanumerických znaků uvedených podle bodů 1 až 3 nevyčerpá počet 13 alfanumerických znaků, uvádí se na konci potřebný počet nul do počtu 13 alfanumerických znaků.
b) Tkáňové zařízení může používat jiná technická pravidla systému přidělování jedinečných čísel darování než uvedená v písmenu b), pokud zaručují jednoznačnou identifikaci konkrétního darování tkání a buněk a takto přidělené jedinečné číslo darování obsahuje 13 alfanumerických znaků.

Příloha č. 11 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Rozsah a nezbytné náležitosti dokumentace, kterou na žádost Ústavu předloží a v případě potřeby poskytne dovážející tkáňové zařízení Ústavu
A. Dokumentace týkající se dovážejícího tkáňového zařízení obsahuje:
1. Náplň práce odpovědné osoby a podrobnosti o její kvalifikaci a vzdělání podle § 6 zákona, pokud pro činnosti dovážejícího tkáňového zařízení bude ustanovena jiná odpovědná osoba než pro ostatní činnosti tkáňového zařízení.
2. Kopie štítku primárního obalu, štítku nového balení, vnějšího obalu a přepravní nádoby.
3. Seznam aktuálních verzí standardních pracovních postupů týkajících se činností v oblasti dovozu tkání a buněk ze třetích zemí včetně postupů pro uplatňování jednotného evropského kódu, přijímání a skladování dovážených tkání a buněk v dovážejícím tkáňovém zařízení, postupů při nežádoucích událostech a reakcích, stahování přípravků z distribuce a sledovatelnosti od dárce k příjemci.
B. Dokumentace týkající se dodavatele či dodavatelů ze třetích zemí obsahuje:
1. Podrobný popis kritérií používaných pro identifikaci a hodnocení dárce, informace poskytované dárci nebo jeho rodině, způsob, jakým je získáván souhlas dárce či jeho rodiny, a zda bylo darování dobrovolné a neplacené, či nikoli.
2. Podrobné informace o diagnostické laboratoři nebo jiném obdobném pracovišti využívaném dodavateli ze třetí země a testech, které uvedená pracoviště provádějí.
3. Podrobné informace o postupech používaných během zpracovávání tkání a buněk, včetně podrobností ohledně validace postupu zpracování.
4. U každé činnosti prováděné dodavatelem ze třetí země podrobný popis prostor, nejdůležitějšího vybavení, materiálů a kritérií používaných pro kontrolu kvality a kontrolu prostředí.
5. Podrobné informace o podmínkách pro propuštění tkání a buněk dodavatelem nebo dodavateli ze třetí země.
6. Podrobnosti o případných subdodavatelích využívaných dodavateli ze třetí země, včetně jména, místa a prováděné činnosti.
7. Shrnutí poslední inspekce provedené u dodavatele ze třetí země příslušným orgánem nebo orgány třetí země, včetně data, typu inspekce a hlavních závěrů.
8. Shrnutí posledního auditu provedeného u dodavatele ze třetí země dovážejícím tkáňovým zařízením nebo jeho jménem.
9. Veškeré příslušné vnitrostátní nebo mezinárodní akreditace.

Příloha č. 12 k vyhlášce č. 422/2008 Sb.
Vzor osvědčení o vydání povolení činnosti tkáňového zařízení v rozsahu dovozu tkání a buněk ze třetí země

1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/23/ES ze dne 31. března 2004 o stanovení jakostních a bezpečnostních norem pro darování, odběr, vyšetřování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci lidských tkání a buněk. Směrnice Komise 2006/17/ES ze dne 8. února 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/23/ES, pokud jde o určité technické požadavky na darování, opatřování a vyšetřování lidských tkání a buněk. Směrnice Komise 2006/86/ES ze dne 24. října 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/23/ES, pokud jde o požadavky na sledovatelnost, oznamování závažných nežádoucích reakcí a účinků a některé technické požadavky na kódování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci lidských tkání a buněk. Směrnice Komise (EU) 2015/565 ze dne 8. dubna 2015, kterou se mění směrnice 2006/86/ES, pokud jde o některé technické požadavky na kódování lidských tkání a buněk. Směrnice Komise (EU) 2015/566 ze dne 8. dubna 2015, kterou se provádí směrnice 2004/23/ES, pokud jde o postupy pro ověřování rovnocenných jakostních a bezpečnostních norem pro dovážené tkáně a buňky.
2) Zákon č. 285/2002 Sb., o darování, odběrech a transplantacích tkání a orgánů a o změně některých zákonů (transplantační zákon), ve znění pozdějších předpisů.
3) § 6 zákona č. 296/2008 Sb., o zajištění jakosti a bezpečnosti lidských tkání a buněk určených k použití u člověka a o změně souvisejících zákonů (zákon o lidských tkáních a buňkách).
4) Zákon č. 123/2000 Sb., o zdravotnických prostředcích a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Nařízení vlády č. 336/2004 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na zdravotnické prostředky a kterým se mění nařízení vlády č. 251/2003 Sb., kterým se mění některá nařízení vlády vydaná k provedení zákona č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Nařízení vlády č. 453/2004 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na diagnostické zdravotnické prostředky in vitro.
5) Pravidla pro léčivé přípravky v Evropském společenství, EUDRALEX, svazek 4 – Humánní a veterinární léčivé přípravky: Správná výrobní praxe (The rules governing medicinal products in the European Community, EUDRALEX, Volume 4 – Medicinal Products for Human and Veterinary Use: Good Manufacturing Practice), v aktuální verzi zveřejněné Evropskou komisí.
6) Zákon č. 20/1966 Sb., o péči o zdraví lidu, ve znění pozdějších předpisů. Zákon č. 285/2002 Sb., o darování odběrech a transplantacích tkání a orgánů a o změně některých zákonů (transplantační zákon), ve znění pozdějších předpisů.
7) § 8 zákona č. 296/2008 Sb., o zajištění jakosti a bezpečnosti lidských tkání a buněk určených k použití u člověka a o změně souvisejících zákonů (zákon o lidských tkáních a buňkách).
8) Pokyn pro bezpečnost a zabezpečení jakosti orgánů, tkání a buněk (Guide to safety and quality assurance for organs tissues and cells) v aktuální verzi zveřejněné Radou Evropy
9) Například zákon č. 123/2000 Sb., o zdravotnických prostředcích a o změně některých souvisejících zákonů, nařízení vlády č. 336/2004 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na zdravotnické prostředky a kterým se mění nařízení vlády č. 251/2003 Sb., kterým se mění některá nařízení vlády vydaná k provedení zákona č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a Český lékopis v aktuální verzi.