54/2015 Sb. m. s.
Sdělení Ministerstva zahraničních věcí o sjednání Dohody mezi vládou České republiky a vládou Polské republiky o spolupráci na hraničních vodách v oblasti vodního hospodářství 

54
SDĚLENÍ
Ministerstva zahraničních věcí

Ministerstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 20. dubna 2015 byla v Praze podepsána Dohoda mezi vládou České republiky a vládou Polské republiky o spolupráci na hraničních vodách v oblasti vodního hospodářství.
Dohoda vstoupila v platnost na základě svého článku 14 odst. 1 dne 5. října 2015.
České znění Dohody se vyhlašuje současně.


DOHODA
mezi vládou České republiky a vládou Polské republiky
o spolupráci na hraničních vodách v oblasti vodního hospodářství
Vláda České republiky a vláda Polské republiky (dále jen “smluvní strany”)
vycházejíce ze smluv mezi Českou republikou a Polskou republikou a z platných mnohostranných smluv, týkajících se oblastí spolupráce upravovaných touto dohodou, kterými jsou Česká republika a Polská republika vázány, a v souladu s vnitrostátními právními předpisy států smluvních stran,
s cílem zabezpečovat ochranu, vzájemně koordinované a racionální užívání hraničních vod a zlepšovat jejich jakost, jakož i zajišťovat zachování a obnovu na vodu vázaných ekosystémů včetně jejich biologické rozmanitosti,
s cílem koordinovat úsilí vedoucí ke zmírnění negativních dopadů povodní a sucha,
vědomy si toho, že využití hraničních vod a jejich ochrana před znečištěním jsou důležitými a naléhavými úkoly, jejichž efektivní řešení může být zajištěno jen v rámci úzké spolupráce smluvních stran,
přesvědčeny o tom, že spolupráce na hraničních vodách je oboustranně prospěšná a přispívá k upevňování dobrých sousedských vztahů,
se dohodly takto:
Článek 1
Předmět spolupráce
1. Spolupráce se podle Dohody mezi vládou České republiky a vládou Polské republiky o spolupráci na hraničních vodách v oblasti vodního hospodářství (dále jen „Dohoda“) týká česko-polských hraničních vod, jimiž jsou všechny povrchové a podzemní vody, kterými probíhají státní hranice mezi státy smluvních stran, a vody v těch místech, která jsou těmito hranicemi protínána.
2. Ustanovení Dohody se použijí přiměřeně také pro:
1) povrchové a podzemní vody v blízkosti státních hranic, jestliže opatření na nich prováděná mohou mít významný vliv na vodní poměry na území státu druhé smluvní strany,
2) vodohospodářská zařízení, vodovody a kanalizace, které protíná a probíhá jimi státní hranice,
3) záplavová území hraničních vod.
Článek 2
Rozsah spolupráce
Spolupráce probíhá zejména v těchto oblastech:
1) změny vodních poměrů,
2) udržování a úpravy vodních toků,
3) výstavba, provoz a udržování vodních staveb a každá činnost, která může mít vliv na hraniční vody a na vodní poměry,
4) ochrana povrchových a podzemních vod před znečištěním, udržování a zlepšování jejich jakosti,
5) prevence, ochrana a zabezpečení před povodněmi a nebezpečnými ledovými jevy, včetně vzájemné výměny informací,
6) prevence, opatření a likvidace mimořádných znečištění hraničních vod, včetně varovné a poplachové služby a výměny informací za těchto situací,
7) odběry povrchových a podzemních vod,
8) ochrana množství povrchových i podzemních vod,
9) vypouštění odpadních vod,
10) ochranná pásma vodních zdrojů,
11) využívání vodní energie,
12) těžba říčních materiálů z koryt vodních toků,
13) monitorování množství a jakosti povrchových a podzemních vod, hodnocení a výměna výsledků,
14) vodohospodářské plánování a bilancování,
15) využití hraničních vod k plavbě,
16) ochrana hraničních vod jako složky životního prostředí,
17) využívání vodních zdrojů v období hydrologického sucha,
18) meliorace.
Článek 3
Všeobecná ustanovení
1. Smluvní strany mají právo na spravedlivé a racionální využívání hraničních vod podle zásad uvedených v odstavci 2.
2. Smluvní strany budou postupovat tak, aby příslušné orgány a instituce jejich států:
1) využívaly a udržovaly vody a stavby a zařízení s nimi související tak, aby na území státu druhé smluvní strany nebyly způsobeny škody a aby se výrazně nezhoršily vodní poměry,
2) neprováděly bez projednání s druhou smluvní stranou žádná opatření, která by ovlivnila vodní a plavební poměry na území státu druhé smluvní strany,
3) se vzájemně s předstihem informovaly o připravovaných projektech, plánech a opatřeních, jež by mohly mít vliv na hraniční vody, s cílem posoudit jejich možné účinky,
4) dbaly na to, aby opatření prováděná na území jejich států přispívala k ochraně životního prostředí hraničních vod a jejich okolí, a aby přijímaly nezbytná opatření k omezení, kontrole a snížení jejich případných negativních důsledků na území svých států.
Článek 4
Česko-polská komise pro hraniční vody
1. K provádění ustanovení Dohody zřizují smluvní strany Česko-polskou komisi pro hraniční vody (dále jen “Komise”).
2. Smluvní strany nominují do Komise své zástupce.
3. Složení, úkoly a způsob práce Komise upravuje její Statut, který je přílohou a nedílnou součástí Dohody.
Článek 5
Působnost Komise
1. Komise se zabývá zejména průběžným projednáváním a řešením všech otázek spolupráce na hraničních vodách v oblastech uvedených v článku 2 a ve Statutu.
2. Komise může zpracovávat návrhy prováděcích a koordinačních ujednání k plnění jednotlivých úkolů vyplývajících z Dohody a podle dohodnutých zásad zpracovávat pro vybrané hraniční vody společné vodní bilance a rámcové plány.
3. Komise spolupracuje se Stálou česko-polskou hraniční komisí, pokud se jedná o zabezpečení stanoveného charakteru státních hranic a jejich průběhu hraničními vodami a o otázky staveb a zařízení v blízkosti státních hranic.
4. Komise spolupracuje, pokud je to věcně účelné, s Mezinárodní komisí pro ochranu Odry před znečištěním, s Mezinárodní komisí pro ochranu Labe, Mezinárodní komisí pro ochranu Dunaje a s dalšími mezinárodními organizacemi v oblastech působnosti Dohody.
Článek 6
Opatření a činnosti na hraničních vodách
1. V případě plánování opatření a činností na hraničních vodách posoudí smluvní strany jejich eventuální dopady na hraniční vody.
2. Smluvní strana, která plánuje opatření nebo činnost mající vliv na hraniční vody, sdělí druhé smluvní straně s odpovídajícím předstihem všechny potřebné údaje. Na základě těchto údajů se v rámci Komise smluvní strany dohodnou na dalším postupu při přípravě a provádění těchto opatření a činností. V rámci zásad připravených Komisí je možná přímá spolupráce příslušných orgánů a pověřených pracovišť.
Článek 7
Ochrana hraničních vod
1. Smluvní strany spolupracují při prevenci, omezování a snižování znečištění hraničních vod za účelem racionálního využívání a ochrany těchto vod.
2. Smluvní strany usilují o snižování znečištění hraničních vod a přijímají nezbytná opatření k omezení, kontrole a snižování negativního vlivu na ně, způsobeného činnostmi prováděnými na území států smluvních stran.
3. Smluvní strany, v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy, podporují výstavbu zařízení a realizaci opatření, která budou předcházet negativním vlivům na jakost a množství hraničních vod nebo je zmírňovat.
4. Smluvní strany zajišťují, podle zásad schválených Komisí, systematické sledování jakosti a množství hraničních vod, vyhodnocování výsledků a jejich vzájemnou výměnu.
Článek 8
Mimořádná znečištění hraničních vod
Smluvní strany spolupracují při prevenci a odstraňování příčin a následků mimořádných znečištění hraničních vod. Smluvní strany dohodnou zejména:
1) technické, technologické, organizační a další zásady prevence a likvidace mimořádných znečištění vod,
2) systémy kontroly a směrnice pro informování a varování v případech mimořádného znečištění vod,
3) rozsah a způsob poskytování vzájemné pomoci.
Článek 9
Monitorování
1. Smluvní strany zajišťují v rozsahu a termínech dohodnutých Komisí předávání a vyhodnocování hydrologických, hydrogeologických a meteorologických dat a informací v souladu se zásadami schválenými Komisí.
2. Smluvní strany pro tyto účely zřizují, provozují a udržují monitorovací objekty hydrologických, hydrogeologických a meteorologických sítí, včetně přístrojové a telekomunikační techniky.
Článek 10
Ochrana před povodněmi, ledovými jevy a suchem
1. Smluvní strany v rámci Komise koordinují a dojednávají na hraničních vodách přípravu opatření, výstavbu, provoz a údržbu zařízení na ochranu před povodněmi, ledovými jevy a suchem, v případě potřeby iniciují přípravu a realizaci opatření sloužících oběma smluvním stranám.
2. Smluvní strany spolupracují v rámci Komise v oblasti povodňové prevence.
3. Smluvní strany v rámci Komise dohodnou zásady pro informování a varování v případech:
1) povodní a výskytu nebezpečných ledových jevů,
2) hydrologického sucha,
3) mimořádných změn velikosti průtoku.
Článek 11
Náklady na vodohospodářská opatření a činnosti na hraničních vodách
1. Každá smluvní strana nese náklady na opatření provedená na území svého státu, která budou sloužit výhradně jejímu zájmu.
2. Náklady na opatření, provedená na území státu jedné smluvní strany, která budou sloužit jen zájmům druhé smluvní strany, nese ta smluvní strana, jejímž zájmům budou tato opatření sloužit, pokud se Komise nedohodne jinak.
3. Náklady na provedená opatření, která budou sloužit zájmům obou smluvních stran, ponesou smluvní strany v poměru svých zájmů bez ohledu na to, zda jde o práce provedené na území státu jedné nebo obou smluvních stran, pokud se Komise nedohodne jinak.
4. Náklady na práce na hraničních vodách nesou smluvní strany rovným dílem, pokud Komise nestanoví jinak.
5. Smluvní strany hradí rovným dílem náklady na přípravu dokumentace společných opatření na hraničních vodách, pokud Komise nestanoví jinak.
6. Náklady podle odstavce 2 - 5 podléhají každoročnímu vyúčtování.
7. Vyrovnání nákladů na opatření mezi smluvními stranami se provádí prostřednictvím prací a dodávek materiálu na provedení těchto opatření.
8. Vykazují-li roční vyúčtování po delší dobu zůstatek ve prospěch jedné smluvní strany, který nelze vyrovnat způsobem uvedeným dle odstavce 7, mohou se smluvní strany v rámci Komise dohodnout na finančním vyrovnání.
9. Oceňování prací a dodávek materiálu, společné kolaudace a vzájemná vyúčtování nákladů na opatření na hraničních vodách se provádějí na základě zásad, schválených Komisí.
Článek 12
Vodoprávní řízení
1. Vodoprávní řízení týkající se hraničních vod se vedou podle vnitrostátních právních předpisů smluvní strany, na území jejíhož státu se tato opatření provádějí. Ve vodoprávním řízení, konaném za tímto účelem, musí být projednáno stanovisko druhé smluvní strany.
2. Pro opatření, která jsou prováděna na územích obou států, vydá povolení příslušný orgán smluvní strany pro ty části opatření, která jsou prováděna na území jejího státu. Obě vodoprávní řízení jsou příslušnými orgány obou smluvních stran koordinována.
3. O předmětných vodoprávních řízeních příslušných orgánů států obou smluvních stran se budou smluvní strany informovat prostřednictvím svých zástupců Komise.
4. Příslušné orgány států obou smluvních stran mohou ve vodoprávních řízeních vstupovat do přímého styku.
Článek 13
Řešení sporných otázek
Sporné otázky, které vzniknou při výkladu nebo provádění Dohody a které nebude moci vyřešit Komise, budou řešeny projednáním mezi smluvními stranami.
Článek 14
Přechodná a závěrečná ustanovení
1. Dohoda podléhá schválení podle vnitrostátních právních předpisů států každé smluvní strany, což bude potvrzeno výměnou diplomatických nót a vstoupí v platnost dnem doručení pozdější nóty o schválení.
2. Dohoda se uzavírá na dobu neurčitou. Každá smluvní strana může Dohodu písemně diplomatickou cestou vypovědět nejpozději šest měsíců před uplynutím probíhajícího kalendářního roku; v tomto případě platnost Dohody skončí dnem 31. prosince tohoto roku. Pozbytím platnosti Dohody není dotčena realizace předtím zahájených společných opatření. Úhrada nákladů na tato opatření se řídí článkem 11 Dohody.
3. Dnem vstupu Dohody v platnost pozbude ve vztazích mezi Českou republikou a Polskou republikou platnost Úmluva mezi vládou Československé republiky a vládou Polské lidové republiky o vodním hospodářství na hraničních vodách, podepsaná v Praze dne 21. března 1958.
Dáno v Praze dne 20. 4. 2015 ve dvou původních vyhotoveních, každé v jazyce českém a polském, přičemž obě znění mají stejnou platnost.
Za vládu České republiky
Mgr. Richard Brabec v.r.
ministr životního prostředí
Za vládu Polské republiky
Maciej Hipolit Grabowski v. r.
ministr životního prostředí

Příloha
STATUT
Česko-polské komise pro hraniční vody (dále jen „Komise“)
Článek 1
Složení Komise
1. Komise se skládá z delegací smluvních stran. Každá delegace má nejvýše devět členů.
2. V čele české části Komise je zmocněnec pro hraniční vody (dále jen „zmocněnec“) a jeho zástupce, v čele polské části Komise je předseda polské strany (dále jen „předseda“) a jeho zástupce.
3. Komise může na svá zasedání zvát odborníky.
Článek 2
Rozsah působnosti Komise
Komisi přísluší plnění úkolů vyplývajících z Dohody, a to zejména:
1) schvalování zásad a směrnic pro přípravu, projektování, výstavbu, provoz a udržování opatření v oblasti vodního hospodářství na hraničních vodách,
2) schvalování směrnic pro oceňování prací, výkonů a dodávek, jakož i směrnic pro společné technické a finanční kontroly a vzájemná vyúčtování opatření v oblasti vodního hospodářství na hraničních vodách,
3) schvalování zásad pro systematické sledování jakosti hraničních vod, vyhodnocení a vzájemnou výměnu výsledků, jakož i pro kritéria hodnocení a klasifikace jakosti hraničních vod,
4) schvalování zásad pro systematické sledování množství hraničních vod, vyhodnocování a vzájemnou výměnu výsledků včetně bilancování; schvalování instalace a provozu zařízení k provádění společných měření (meteorologických, hydrologických a hydrogeologických); udržování měrných profilů, vodoměrných stanic a monitorovacích objektů podzemních vod v příhraničním území obou států.
5) schvalování zásad pro hydrologická měření na hraničních vodách, jejich vyhodnocování a vzájemnou výměnu výsledků,
6) schvalování zásad pro poskytování a výměnu hydrologických a meteorologických údajů z dohodnutých monitorovacích (měřicích) stanic,
7) schvalování zásad vzájemné spolupráce v rámci předpovědní výstražné služby, hlásné a předpovědní povodňové služby při mimořádných povodňových událostech,
8) schvalování zásad vzájemné spolupráce v rámci varovné a poplachové služby při mimořádném znečištění na hraničních vodách,
9) posuzování opatření v oblasti vodního hospodářství na hraničních vodách,
10) kontrolování, řízení a schvalování činností společných pracovních skupin,
11) projednávání možností využití hraničních vod k plavbě,
12) plnění jiných úkolů vyplývajících z Dohody,
13) řešení sporů vzniklých při výkladu nebo provádění Dohody.
Článek 3
Zasedání Komise
1. Komise zasedá zpravidla jednou ročně.
2. Zasedání Komise se koná, není-li dohodnuto jinak, střídavě na území států smluvních stran.
3. Zasedání Komise svolává a vede zmocněnec nebo předseda té smluvní strany, na území jejíhož státu se zasedání koná.
4. Na žádost zmocněnce nebo předsedy se koná mimořádné zasedání Komise, a to do dvou měsíců od podání žádosti. Zasedání se uskuteční na území státu smluvní strany, jejíž zmocněnec nebo předseda o zasedání požádal.
5. Zmocněnec a předseda mohou v případě potřeby projednávat aktuální otázky spolupráce na hraničních vodách i mezi zasedáními Komise. O výsledcích těchto jednání informují Komisi na jejím nejbližším zasedání.
6. Jednacími jazyky Komise jsou český jazyk a polský jazyk.
7. Z každého zasedání Komise se sepíše protokol ve dvou vyhotoveních, každé v jazyce českém a polském, přičemž obě znění mají stejnou platnost. Protokoly podepisují zmocněnec a předseda, v případě jejich nepřítomnosti jejich zástupci. Protokoly schvalují smluvní strany podle vlastních vnitrostátních právních předpisů. Protokoly vstupují v platnost dnem doručení pozdějšího oznámení o schválení protokolu druhou smluvní stranou.
Článek 4
Způsob práce Komise
1. Komise stanoví svůj jednací řád.
2. K rozhodnutí Komise je potřebný souhlas obou delegací.
3. Komise zřizuje k plnění úkolů vyplývajících z Dohody společné pracovní skupiny a schvaluje zásady jejich činnosti. Jednání společných pracovních skupin se konají zpravidla střídavě na územích států smluvních stran.
4. Zmocněnec a předseda jmenují vedoucí příslušných částí společných pracovních skupin a skupin expertů. O tomto jmenování se vzájemně informují.
5. Vedoucí obou částí společných pracovních skupin jsou členy delegací.
6. Zmocněnec a předseda mohou v naléhavých případech přijímat rozhodnutí korespondenční cestou. Tato rozhodnutí budou součástí protokolu z nejbližšího zasedání Komise.
Článek 5
Náklady na činnost Komise
1. Každá smluvní strana hradí náklady na účast své delegace a přizvaných odborníků na zasedáních Komise a na činnost svých částí společných pracovních skupin.
2. Další náklady vzniklé v souvislosti s činností Komise hradí obě smluvní strany v poměru dohodnutém v Komisi.