180/1945 Ú. l.
Vyhláška ministra ochrany práce a sociální péče o úpravě pracovních a mzdových podmínek dělníctva v chemické výrobě.

180.
Vyhláška
ministra ochrany práce a sociální péče
ze dne 24. srpna 1945
o úpravě pracovních a mzdových podmínek dělníctva v chemické výrobě.
Podle platných předpisů o provádění mzdové politiky stanovím v dohodě s příslušnými ministry tuto úpravu pracovních a mzdových podmínek dělnictva v chemické výrobě.

Čl. I.
Dosah.
Ustanovení této vyhlášky platí
1. pro celé území Čech, Moravy a Slezska,
2. pro všechny průmyslové a živnostenské závody chemické výroby, pro jejich nesamostatné vedlejší závody s nechemickou výrobou, souvisí-li prostorově nebo vlastními dopravními prostředky s hlavním závodem, dále pro samostatné chemické vedlejší závody jiných průmyslů, pro smíšené závody, u nichž převažuje chemická výroba, jakož i pro výdejné sklady a prodejny, příslušející k některému ze závodů zde uvedených,
3. pro všechny zaměstnance závodů jmenovaných v odst. 2, pokud nepodléhají zákonu o soukromých zaměstnancích čís. 154/1934 Sb.
Ad. 2.
A. Do chemické výroby se počítají především tato výrobní odvětví:
1. Těžký lučební průmysl (výroba kyselin, solí, kysličníků, karbidů, zkapalněných plynů, jakož i ostatních sloučenin nerostné a organické povahy),
2. průmysl dusikatých látek,
3. průmysl umělých hnojiv s výjimkou Thomasovy moučky,
4. výroba dehtových barviv,
5. výroba zemitých, minerálních, tiskařských, jakož i ostatních barev a barviv,
6. průmysl výbušných a zápalných látek, výroba střeliva, zápalnic, ohněstrojných a jiných látek,
7. výroba technických plynů,
8. výroba rozpustidel,
9. výroba léčiv,
10. výroba prostředků proti hmyzu a desinfekčních prostředků,
11. výroba etherických olejů a vonných látek,
12. výroba osvětlovacích punčošek,
13. průmysl fotochemického materiálu,
14. průmysl výrobků vzniklých destilací, přečištěním, krakováním, hydratací a okysličením kamenného a hnědého uhlí, dehtu uhelného, zemního oleje a jejch mezivýrobků,
15. destilace dřeva a výroba dřevěného uhlí,
16. výroba chemických potřeb kancelářských (na př. barvicích pásků, uhlového papíru, vzorkovnic, inkostů a tuší),
17. výroba kosmetických přípravků a voňavek,
18. průmysl kožního, kostního, rostlinného a studeného klihu a tmelu, jakož i průmysl vlastních lepidel a želatiny,
19. výroba umělých střev,
20. výroba fermeže a laků (čítajíc v to průmysl lakových a olejových barev),
21. výroba mýdel, pracích a čisticích prostředků,
22. průmysl stearinu, vosku a svíček,
23. zpracování přírodních pryskyřic,
24. výroba umělých a lisovaných hmot,
25. výroba technických olejů a tuků,
26. výroba pomocných prostředků pro textilní průmysl a koželužny,
27. výroba tříslových výtažků,
28. průmysl chemicko-technických výrobků, na př. prostředků pro slévárny,
29. výroba chemických staviv a prostředků stavebních i požárních,
30. chemická výroba umělých vláken a jejich zpracování ve vlastním závodě,
31. výroba synthetické pryže a buny,
32. výroba předmětů z kaučuku (tvrdé a měkké pryže) a podružných látek kaučukových, buny, gutaperči a balatových výrobků),
33. obnovování pryže,
34. výroba leštidel, krémů a past na obuv, kůže a podlahy,
35. průmysl synthetických pohonných látek,
36. výroba synthetických lučebnin a jejich zpracování,
37. výroba lehkých kovů,
38. výroba slitin železa a sloučenin křemíku s kovy,
39. výroba umělých brousků,
40. zpracování sazí,
41. výroba zápalek,
42. výroba plynových masek,
43. zpracování zvířecích těl,
44. výroba osinkového zboží.
45. živnosti vulkanisérské.
B. Ustanovení této vyhlášky neplatí pro tato výrobní odvětví:
1. Dehtovou a kamenitou lepenku,
2. gumovou obuv,
3. chemické čištění bavlněných odpadků,
4. chemické čistírny, barvírny a prádelny,
5. továrny na tužky,
6. vedlejší závody koksoven, kamenouhelných a hnědouhelných podniků.
C. U podniků sdružujících dva nebo více druhů výroby rozhodne ministerstvo ochrany práce a sociální péče na žádost těchto podniků, do kterých pracovních a mzdových úprav má býti podnik nebo jeho část zařaděna.
Čl. II.
Pracovní doba.
Výměra a rozdělení pracovní doby se řídí zákonnými ustanoveními.
Čl. III.
Svátky.
Za svátky se považují všechny svátky a památné dny státem uznané. Tyto dny jsou zásadně dny pracovního klidu.
Neděle a svátek se počítá od 6 hod. ráno do 6 hod. ráno příštího dne.
Čl. IV.
Příplatky.
Za práci v časové mzdě, v úkolu i v prémii se platí tyto příplatky:
I. a) 1. Za práci přes čas, t. j. přes zákonitou dobu pracovní, 25%.
Tento příplatek nepřísluší za přípravné a pomocné práce, za které se platí normální hodinová mzda.
2. Práce přes čas a pomocné práce mohou býti placeny úhrnně. Výše této úhrady se určí na podkladě očekávané průměrné práce přes čas a pomocné práce. Úmluva musí býti neprodleně provedena, změní-li se v podstatě pracovní poměry, jež tvoří její základ.
3. Kočí, řidiči motorových vozidel a závozníci dostanou za pracovní dobu až do 54 hod., vrátní a hlídači za pracovní dobu až do 60 hod. (čítajíc v to skutečnou pracovní dobu 48 hodin, práci přes čas, přípravné a pomocné práce) týdenní mzdu stanovenou v čl. XII, odst. II, bez přídavku za práci přes čas do uvedeného počtu hodin.
4. Hodiny, které odpadly pro svátek, platí pro výpočet příplatků za práci přes čas jako odpracované.
b)Za noční práci, t. j. od 22 do 5 hod., nejde-li o pravidelné směny50%.
c)1.Za práci ve dnech pracovního klidu50%.2.Za práci o placených svátcích a památných dnech se platí podle všeobecných předpisů o tom vydaných.
II. 1. Příjde-li v úvahu jednak příplatek za práci přes čas, jednak příplatek za práci noční, nedělní nebo sváteční, platí se oba, jinak jen příplatek vyšší.
2. Příplatky za noční, nedělní či sváteční práci nenáležejí vrátným a hlídačům, nepřesahuje-li pracovní doba 60 hodin v týdnu.
3. Dělnictvo je povinno vykonávati práci přes čas, práci noční, nedělní a sváteční v rámci této vyhlášky, vyžaduje-li toho potřeba závodu, uznaná správou závodu v dohodě se závodní radou nebo důvěrníkem.
Čl. V.
Výpočet příplatků.
Základem pro výpočet příplatků jest
1. u příjemců hodinových mezd hrubá mzda, t. j. mzda stanovená vyhláškou včetně případných příplatků (čl. XV) a přídavku (čl. XI), u dělníků v úkolu směrná úkolová sazba,
2. u příjemců týdenních mezd s pravidelnou 48 hodinovou pracovní dobou 1/48, s pravidelnou 54, po př. 60 hodinovou pracovní dobou 1/54, po př. 1/60 týdenní mzdy.
Čl. VI.
Zkrácená pracovní doba.
1. Je-li potřebí, může správa závodu v dohodě se závodní radou nebo důvěrníkem naříditi zkrácenou pracovní dobu pro celý závod, pro dílčí závody nebo závodní oddělení, musí to však oznámiti zaměstnancům tři dny předem.
2. Při počítání oznamovací lhůty se den oznámení nepočítá.
3. V mimořádných případech (vyšší moc) jest dovoleno zkrátiti pracovní dobu, aniž by oznamovací lhůta musela býti zachována.
4. Každý případ třeba oznámiti ministerstvu ochrany práce a sociální péče.
5. Uvedená ustanovení se nepoužívají při zkrácení denní pracovní doby, které se vyrovnává v rámci zákona o pracovní době.
Čl. VII.
Dovolená.
Dovolená pro dělníky a učně se řídí podle zákona.
Čl. VIII.
Výpověď.
Výpověď je 14 denní. Veškerá ustanovení tomu odporující se ruší. Upozorňuje se na ustanovení vládního nařízení č. 15/1945, Sb., o hlášení pracovního poměru a jeho zrušení.
Čl. IX.
Zameškání práce.
Při zameškání práce platí ustanovení §§ 1154 b) a následujících všeobecného občanského zákoníka.
Čl. X.
Mzda.
1. Dělnictvo se zařadí do mzdových skupin (článek XIII).
2. Zařaďování dělníků a dělnic provádí správa závodu v dohodě se závodní radou nebo důvěrníkem.
3. Pro zařadění do jednotlivých mzdových skupin jest rozhodující činnost dělníkova. Vykonává-li dělník pravidelně a trvale alespoň 30% pracovní doby práci vyšší mzdové skupiny, náleží mu mzda této vyšší skupiny.
4. Mzda se vyplácí podle ustanovení vyhlášky č. 503/1944 (Úř. l. č. 199/44), jíž se zjednodušuje účtování mezd a platů, není však námitek, aby se vyplácela týdně.
5. Zpozdí-li se výplata mzdy dělníka o více než půl hodiny po skončení práce, musí mu býti každá započatá hodina zaplacena plnou hodinovou mzdou.
6. Zúčtování a výplatu příplatků podle článku IV, třeba prováděti pravidelně se zúčtováním a výplatou mzdového období, za něž příplatky příslušely.
7. Zastupuje-li dělník nižší mzdové skupiny alespoň týden, dělníka vyšší mzdové skupiny, náleží mu po dobu zastupování mzda oné vyšší mzdové skupiny.
8. Každému dělníkovi se vydá písemné vyúčtování mzdy, ze kterého jsou patrny hrubá mzda a všechny srážky (daně, příspěvky na nemocenské, invalidní a starobní pojištění a pod.).
Čl. XI.
Výkonnostní přídavek.
1. Výkonnostní přídavky smějí býti poskytovány správou závodu v dohodě se závodní radou nebo důvěrníkem jen dělníkům zaměstnaným v časové mzdě a jen za zvláštní výkony nebo mimořádnou spolehlivost, přesahující podstatně průměr, a to nejvýše 30% dělnictva zaměstnaného v závodě v časové mzdě.
2. Přiznání výkonnostního přídavku se oznamuje vývěskou v závodě, z níž je patrno jméno dělníka, konkretní odůvodnění a výše poskytovaného výkonnostního přídavku (procenta sazby).
3. Výkonnostní přídavek jednotlivého dělníka pracujícího v časové mzdě smí dosáhnouti nejvýše 50% sazby časové mzdy, jež mu přísluší podle vyhlášky se zřením na jeho stáří a mzdovou skupinu, do níž jest zařazen.
4. Zdůrazňuje se, že poskytování výkonnostního přídavku nesmí vésti k lineárnímu zvýšení mezd.
Čl. XII.
Mzdové oblasti.
Veškeré závody uvedené v čl. I. se zařaďují podle svého sídla do tří mzdových oblastí, a to:
Mzdová oblast I.
a) Obce: Aš, České Budějovice, Děčín, Falknov, Hradec Králové, Cheb, Chomutov, Jablonec nad Nisou, Jáchymov, Kolín, Kralupy, Františkovy Lázně, Marianské Lázně, Liberec, Most se Zálužím a Horním Litvínovem, Náchod, Pardubice, Plzeň, Podmokly, Praha s Vinoří, Dolními Měcholupy a Uhříněvsí, Teplice-Šanov, Ústí nad Labem, Karlovy Vary a Varnsdorf.
b) Obce: Baťov, Brno, Napajedla, Olomouc s Lutínem, Moravská Ostrava a Zlín.
c) Obce: Bohumín, Karvinná, Krnov, Opava a Těšín.
Mzdová oblast II.
a) Obce: Benátky, Bílina, Mladá Boleslav, Břasy, Čáslav, Frýdlant, Jihlava, Kadaň, Kažnějov, Kraslice, Česká Lípa, Litoměřice, Loket, Lovosice, Nejdek, Neratovice, Polička s Modřecem, Rakovník, Roudnice s Dobříní, Rumburk, Strakonice, Sušice, Šluknov, Tábor, Vlašim, Vrchlabí a Žatec.
b) Obce: Břeclav s Poštornou, Nový Jičín, Kroměříž, Moravský Šumperk a Znojmo.
c) Obec: Odry.
d) Politické okresy Brandýs nad Labem, Praha-venkov-jih, Praha-venkov-sever, Frýdek, soudní okresy Kladno, Plzeň, Poděbrady, Brno-venkov a Přerov, jakož i ty soudní okresy, v nichž sídlo okresního soudu jest v některém z měst uvedených ve mzdové oblasti I.
Mzdová oblast III.
Ostatní politické nebo soudní okresy a obce.
Čl. XIII.
Mzdové skupiny.
I. Dělníci a dělnice s hodinovou mzdou.
Mzdová skupina A.
Zvlášť hodnotní řemeslníci a předáci mzdových skupin B až E.
Zvlášť hodnotní řemeslníci mzdové skupiny B se znalostmi mistra, kteří jsou schopni podle výkresů a plánů pracovati, druhé řemeslníky vésti a odpovědně dozírati na výrobní pochod, předáci (skupin a čet, přední dělníci), jakož i takoví speciální řemeslníci, jejichž práce předpokládají obzvláště vysoké odborné znalosti nebo od jejichž pracovního výkonu a odpovědnosti odvisí podstatně jiné pracovní pochody a kteří jsou s to, aby zastoupili čas od času mistra při výrobě.
Mzdová skupina B.
Řemeslní dělníci.
1. Řemeslníci s ukončenou učební dobou.
2. Zkoušení strojníci, jeřábníci a obsluhovači kompresorů, jsou-li vyučenými kovodělníky, zkoušení topiči.
3. Pomocní (nevyučení řemeslní dělníci mzdové skupiny C nejméně po 5 letech takové činnosti, vykáží-li se zvláštními řemeslnými výkony.
4. Letovači, svářeči, isolatéři a obdobní speciální dělníci nejméně po dvouletém provozním školení.
Mzdová skupina C.
Pomocní (nevyučení) řemeslní dělnici.
Pomocnými (nevyučenými) řemeslnými dělníky jsou dělníci bez ukončeného vyučení řemesla, kteří nejméně po jednoročním zaškolení vykonávají v závodě řemeslné nebo speciální práce.
Mzdová skupina D.
Odborní dělníci a dělnice chemického provozu, jakož i odborní laboranti a laborantky.
Odbornými dělníky (dělnicemi) chemického provozu a odbornými laboranty (laborantkami) jsou dělníci (dělnice), kteří (které) samostatně a odpovědně připravují, dozírají a řídí obtížnější provozně důležité pracovní pochody. Musí dokázati, že 5 let vykonávali tuto praktickou činnost nebo byli řádně odborně vyškoleni nebo vyučeni.
Do pracovního oboru odborného dělníka (dělnice) chemického provozu náležejí především tyto pracovní pochody:
Náplně, odebírání vzorků ke kontrole výrobního pochodu a provedení jednoduchých rozborů vzatých vzorků, pozorování měřicích přístrojů a zanášení pozorovacích výsledků, samostatné ovládnutí složitých přístrojů (tabletování, dražování), zařízení a strojů, příprava přístrojů pro výrobní pochod, péče a údržba zařízení, přístrojů a strojů.
Do pracovního oboru odborného laboranta (laborantky) náležejí především tyto pracovní pochody:
Braní jednoduchých vzorků a jejich úprava, měřeni zvláštními přístroji, jako na př. určení bodu tavitelnosti a tuhnutí, viskosity, bodu vzplanutí, hustoty.
Provádění chemických laboratorních prací podle údajů, jako na př. destilování, kristalisování, srážení, filtrování, diazotování, kupolování, sulfonování, nitrování, zmýdelnění.
Práce na zařízeních a strojích, jako na př. na michadlech, dmychadlech, autoklavech, destilačních kolonách, rozmělňovacích strojích a sítech.
Práce s fysikálními přístroji, jako na př. s lupami, jednoduchými drobnohledy.
Provádění analitických určení jednoduchými odměrnými a vážkovými rozbory.
Vedení zápisu o pokusech.
Pečování a údržba pracovního nářadí a instrumentů.
Mzdová skupina E.
Zaučení dělníci a dělnice chemického provozu, laboranti a laborantky, dále předáci a předačky pracovních čet skupin F. a G.
Dělníky (dělnicemi) chemického provozu a laboranty (laborantkami) jsou dělníci (dělnice), kteří (které) jsou činní(y) 2 roky ve výrobě nebo v laboratoři a mají praktické vědomosti a schopnosti v chemických pracovních pochodech (na př. ve farmaceutickém průmyslu při plnění a tavení injekčních roztoků do ampulí, automatických vah, prosívacích strojů a autoklavů), nedosahují však kvalifikace odborných dělníků (dělnic) chemického provozu a odborných laborantů (laborantek).
Při vstupu odborného dělníka (dělnice) chemického provozu nebo odborného laboranta (laborantky) do závodu jiného podniku smí býti smluvena doba zaškolení nejvýše 12 týdnů.
Do této mzdové skupiny patří též seřaďovači a obsluhovači strojů, řidiči elektrických vozidel, plniči (plničky) a baliči (baličky) s odpovědnou činností.
Mzdová skupina F.
Pomocní dělníci (dělnice).
Pomocnými dělníky (dělnicemi) jsou:
1. Dělníci (dělnice), kteří(é) bez rozdílu, kde jsou zaměstnáni(y), vykonávají pomocné práce, pro něž se nevyžaduje zvláštního zaškolení, takže mohou býti nahrazeni(y) kdykoliv jinými nezapracovanými dělníky (dělnicemi), na př. nádvorní a dopravní dělníci, zametači (zametačky), myči (myčky) obalů.
2. Dělníci (dělnice) při adjustaci léčiv, vyžadující obzvláštní pečlivosti a kvalifikace.
Mzdová skupina G.
Pomocní dělníci a dělnice při lehké práci.
Pomocnými dělníky (dělnicemi) při lehké práci jsou dělníci, zaměstnávající se úkony, jež nevyžadují vyšší ani tělesné ani duševní námahy a mechanicky se opakují.
Sem patří zejména dělníci při lehké adjustaci, pokud nespadají pod skupinu F/2.
II. Dělníci a dělnice s týdenní mzdou.
Mzdová skupina H.
Řidiči motorových vozidel vyučení kovodělnému řemeslu, vykonávající obvyklé udržovací práce.
Mzdová skupina CH.
Ostatní řidiči motorových vozidel.
Mzdová skupina I.
Závozníci (závoznice).
Mzdová skupina J.
Kočí.
Mzdová skup na K.
Vrátní (vrátné).
Vrátnými jsou dělníci (dělnice), dozírající na vchod a východ závodu a pověření (pověřené) kontrolními pracemi.
Mzdová skupina L.
Noční hlídači.
III. Učňové (učednice) a zaučovaní mladiství dělníci (dělnice).
Zaučovanými mladistvými dělníky (dělnicemi) jsou dělníci (dělnice), kteří (které) navštěvují učňovskou školu a jsou v závodě pro svůj obor plánovitě školeni (školeny).
Čl. XIV.
Mzdy stanoví se takto:
I. Dělníci s hodinovou mzdou.
Mzdové oblasti:Mzdové skupiny:I.II.III.KčsKčsKčsA13.—12.5012.10Bdo 2 let povolání po vyučení9.108.608.20v 3. roce povolání po vyučení10.—9.509.10po 3. roce povolání po vyučení10.8010.309.90po 5. roce povolání po vyučení11.8011.3010.90C. a E.od 14. do 16. roku věku8.—7.507.10od 16. do 18. roku věku8.407.907.50od 18. do 20. roku věku8.908.408.—od 20. do 22. roku věku9.308.708.30od 22. do 24. roku věku9.809.308.90nad 24 let stáří10.209.709.30D.od 18. do 20. roku věku9.709.208.80od 20. do 22. roku věku10.409.909.50od 22. do 24. roku věku11.1010.6010.20nad 24 let stáří11.8011.3010.90F.od 14. do 16. roku věku6.506.—5.60od 16. do 18. roku věku7.306.806.40od 18. do 20. roku věku8.107.607210nad 20 let stáří9.408.908.50G.od 14. do 16. roku věku6.305.805.40od 16. do 18. roku věku6.806.305.90od 18. do 20. roku věku7.306.806.40nad 20 let stáří7.907.407.—
II. Dělníci a dělnice s týdenní mzdou.
(Pro pracovní dobu stanovenou v článku IV.).
Mzdové oblastiMzdové skupiny:I.II.III.KčsKčsKčsH.570.—550.—530.—CH.540.—520.—500.—I.500.—480.—460.—J.500.—480.—460.—K.510.—490.—470.—L.485.—470.—455.—
III. Učňové (učednice).
Výše vychovávacího příspěvku je upravena zvláštní vyhláškou, kterou se stanoví jednotně vychovávací příspěvek pro učně.
Čl. XV.
Příplatky za obtížnou práci.
a) Dělníci (dělnice) zaměstnaní(é) přímo v továrnách na výbušniny, mohou dostati ke mzdám stanoveným v článku XIV. příplatek za nebezpečnou práci do výše 15%. Stanovení tohoto příplatku za nebezpečnou práci pro jednotlivá oddělení továren na výbušniny se ponechává vedení závodu.
b) U nečistých a jiných obtížných prací, u nichž jsou dělníci (dělnice) vysazeni(y) nepříznivým účinkům, na př. kouři, sazím, horkému popelu, prachu, leptajícím kyselinám, výparům kyselin, plynům, louhům, vlhku a vysokým teplotám, dostanou dělníci (dělnice) příplatek za obtížné práce. Výše tohoto příplatku se určuje stupněm obtížnosti, nesmí však činiti méně než 0.50 K a ne více než 1.— K za hodinu.
Totéž platí u pracovních pochodů, které musí býti vykonávány v temných místnostech za barevného světla.
c) Musí-li dělník (dělnice) pravidelně používati při práci obtěžujících ochranných prostředků na ochranu zdraví proti škodlivým účinkům pracovních látek, na př. přilby na ochranu proti proudu písku, masek proti prachu a plynům a jiných prostředků na ochranu dechu, musí příplatek činiti alespoň 0.50 K, nesmí však přesáhnouti 1.50 K za hodinu.
d) Za práce, při nichž je dělník (dělnice) vystaven(a) obzvláštním nebezpečím, třeba se dohodnouti o výši zvláštního příplatku od případu k případu na dobu zvláštního nebezpečí, při čemž tento příplatek musí činiti alespoň 1.— K, nesmí však přesáhnouti 1.50 K za hodinu.
e) Pro dopravní dělníky v časové mzdě u těžkých prací, které vyžadují velké námahy, činí příplatek za obtížné práce 1.— K až 1.50 K za hodinu.
Správa závodu se závodní radou, po případě důvěrníkem určí, kteří dělníci mají nárok na tyto příplatky se zřením ke skutečným pracovním okolnostem.
Čl. XVI.
Úkolová mzda.
Při práci v úkolu třeba úkolové sazby tak vyměřiti, aby dělník vydělal při průměrném výkonu v závodě obvyklém a obvyklých pracovních podmínkách v závodě o 15% více než jest stanovená hodinová mzda.
U skupinového úkolu se vyměří úkolové sazby podle mzdy skupiny onoho dělníka, který je podle kategorie pravidelně používán pro tuto úkolovou práci. Rozdělení úkolových výdělků zúčastněným se provede úměrně podle výše hodinové mzdy dotčených dělníků.
Úkolové sazby jsou správné, vydělají-li skupiny dělníků zúčastněné na úkolu průběhem čtyř po sobě jdoucích výplatních období o 15% více než stanoví hodinové mzdy.
Výdělek jednotlivého v úkolu pracujícího dělníka nesmí klesnouti pod hodinovou mzdu, nejsou-li příčiny nižšího výdělku prokazatelně v osobě dělníkově.
Snížení úkolové sazby jest dovoleno, je-li odůvodněno změnou pracovního postupu, druhem a jakostí materiálu, technickým zlepšením a pod.
Úkolové sazby a podmínky se sdělí dělníkům v úkolu před započetím práce vývěskou v závodě nebo v závodních odděleních.
Čl. XVII.
Práce v prémii.
1. Práce, které se nehodí, aby byly zadány v úkolu, mohou býti konány v prémiové soustavě.
2. Prémie smějí býti zavedeny jen tehdy, když se dosáhne na jakosti, na množství výrobků, nebo na úspoře suroviny pracovního výsledku, který převyšuje obvyklý výkon. Tento lepší výsledek se vyšetří podle zásad stanovených vedením závodu.
3. Před zavedením prémií oznámí vedení závodu podmínky k tomu stanovené vývěskou v závodě nebo v závodním oddělení.
Čl. XVIII.
Naturální požitky.
Poskytují-li se dělnictvu naturální požitky (byt, světlo, otop a pod.), nebo jejich peněžní náhrada, započítávají se do mezd stanovených v článku XIV.
Hodnota naturálních požitků se oceňuje podle směrnic platných pro nemocenské pojištění.
Čl. XIX.
Zmenšená výkonnost.
Dělníkům s menší tělesnou vadou nebo s nižší duševní zdatností mohou býti placeny snížené mzdy, stanovené podle stupně zmenšené výkonnosti.
Toto stanovení nižší mzdy musí býti písemně oznámeno příslušnému okresnímu úřadu ochrany práce, jakož i dotčenému dělníkovi.
Takto stanovená nižší mzda jest právně neúčinnou, projeví-li okresní úřad ochrany práce nesouhlas do 30 dnů ode dne doručení podání.
Čl. XX.
Diety a zvláštní příplatky.
Při jízdách nebo při výkonu různých prací mimo obvod pravidelného pracovního působiště vyplácí se dělníkům vedle normálních příplatků za práci přes čas, za práci noční, nedělní nebo sváteční, které jim snad příslušejí, denní dieta, a to:
a) při práci trvající déle než 4 hodinyK 20.—,b) při práci trvající déle než 8 hodin bez přenocováníK 40.—,c) za nutné přenocováníK 40.—.
Čl. XXI.
Závěrečná ustanovení.
Vyhláška nabývá účinnosti prvým mzdovým obdobím následujícím po jejím vyhlášení.
Zároveň pozbývají účinnosti veškeré vyhlášky, mzdové řády a jednotlivé úpravy pracovních a mzdových podmínek dělnictva, zaměstnaného v chemické výrobě, včetně prémiových soustav a úkolových propočtů a sazeb. U členských firem bývalého Severomoravsko-slezského svazu průmyslníků v Mor. Ostravě, zúčastněných na kolektivní smlouvě z 8. října 1922, zůstanou zachovány dosavadní smluvní sociální přídavky.
Zařadění dělnictva do mzdových skupin provádí se nově, a to jedině podle ustanovení této vyhlášky. Dosavadní zařadění dělnictva pozbývá platnosti a nelze z něho uplatňovati nároky na nové zařadění. Totéž platí o přídavku (článek XI.) i příplatcích (článek XV.).
Podnik je povinen tuto vyhlášku veřejně vyvěsiti v závodě.

Ministr:
Dr. Šoltés v. r.