374/1952 Ú. l.
Vyhláška ministerstva financí, kterou se provádí zákon č. 77/1952 Sb., o zemědělské dani.

374.
VYHLÁŠKA
ministerstva financí
ze dne 17. prosince 1952,
kterou se provádí zákon č. 77/1952 Sb., o zemědělské dani.
Ministerstvo financí stanoví podle § 24 odst. 2 č. 3 zákona č. 77/1952 Sb., o zemědělské dam (dále jen „zákon“):

Oddíl I.
Daňová povinnost.
K § 2 zákona
(1) Zemědělské dani podléhají příjmy ze zemědělských hospodářství, která provozují:
a) jednotná zemědělská družstva všech typů,
b) členové jednotných zemědělských družstev všech typů (které příjmy u nich podléhají dani, je uvedeno v odstavcích 34 až 41).
c) samostatné hospodařící zemědělci.
(2) Dani nepodléhají příjmy ze zemědělských hospodářství státního socialistického sektoru. Zemědělskými hospodářstvími státního socialistického sektoru se rozumějí:
a) zemědělské závody Československých státních statků, národních podniků a Správy státních lesů,
b) zemědělské závody podřízené a spravované ústředními úřady,
c) komunální zemědělské závody,
d) zemědělci é závody ve správě národních výborů,
e) zemědělské závody národních podniků.
(3) Pro posouzení daňové povinnosti (kdo podléhá dani) je nerozhodné, kolik osob provozuje na vlastní nebo společný účet zemědělské hospodářství.
(4) Provozuje-li zemědělské hospodářství více osob na vlastní nebo společný účet (s výjimkou případů, kdy hospodářství provozuje jednotné zemědělské družstvo), vyměří se daň jednotně a předepíše se společně všem osobám, které provozují zemědělské hospodářství na vlastní nebo společný účet k rukám oné z nich, kterou okresnímu národnímu výboru k tomu cíli označily, jinak kterékoliv z nich
(5) Každá z osob, které provozují zemědělské hospodářství na vlastní nebo společný účet, je zavázána rukou společnou a nerozdílnou zaplatit celou daň.
(6) Pro posouzení daňové povinnosti je rozhodné provozování zemědělského hospodářství a skutečnost, na či účet plynou příjmy z tohoto provozování. Provozují-li na př. členové jednotných zemědělských družstev II. typu zemědělské hospodářství jednak ve vlastních hospodářstvích, z nichž příjmy plynou na účet každého z nich, jednak na společně obdělávaných pozemcích, které družstvo získalo jinak než od svých členu a z nichž příjmy plynou na účet družstva, podléhají příjmy z vlastního hospodářství zemědělské dani u jednotlivých členů družstva a příjmy ze společně obdělávaných pozemků plynoucích družstvu podléhají zemědělské dani u družstva
K § 3 zákona.
(7) Příjem podrobený zemědělské dani tvoří výnosy majetkových předmětů a práv, jichž je třeba k provozu zemědělského hospodářství. Výnosy těchto majetkových předmětů a práv, jak jsou vymezeny v zákoně, pokud tvoří hospodářský celek a slouží trvale zemědělství, lesnictví nebo rybnikářství jako hlavnímu účelu, jsou daňově odbyty vyměřením zemědělské daně.
K § 4 zákona.
(8) Výrobou nebo zaměstnáním, které patří k provozu zemědělského hospodářství, se rozumí takové činnosti, které jsou buď pokračováním zemědělské výroby (zpracování výrobků vlastního hospodářství) nebo, při nichž se využívá prostředků sloužících zemědělství jako hlavnímu účelu v době, kdy nejsou využity při provozu zemědělského hospodářství (povoznictví, orání za mzdu a pod.). Tyto činnosti se počítají k provozu zemědělského hospodářství pouze za předpokladu, že poplatník provozuje zemědělské hospodářství jako své hlavní zaměstnání.
(9) Shora uvedené činnosti patří k provozu zemědělského hospodářství pouze tehdy, mají-li povahu vedlejší výroby nebo zaměstnání. Za vedlejší lze pak považovat tyto činnosti tehdy, jde-li o činnost, která:
a) jest vykonávána pouze příležitostně, t. j. pouze v době, kdy provoz zemědělského hospodářství nevyžaduje plně práci zemědělce a členů jeho rodiny, kteří jsou v zemědělském hospodářství trvale a plně zaměstnáni:
b) jest vykonávána pouze v takovém rozsahu, že vzhledem k celkovému hospodářství nepřesahuje podružný význam vedlejší činnosti, t. j. výtěžky docilované provozováním vedlejší činnosti jsou takové, že by samy o sobě nestačily k obživě zemědělce a členů jeho rodiny a slouží proto jen k doplněni příjmů ze zemědělského hospodářství.
(10) U jednotných zemědělských družstev se považuje za činnost patřící k provozu zemědělského hospodářství veškerá činnost, kterou družstvo oprávněně vykonává a proto u družstev jsou daňové odbyty všechny příjmy z této činnosti vyměřením zemědělské daně.
Dani podrobený příjem.
K § 6 zákona.
(11) Průměrné normy výnosnosti stanovené vládou se uveřejňují vyhláškou v Úředním listu.*)
(12) Průměrné normy výnosnosti se stanoví:
a) pro zemědělská hospodářství jednotných zemědělských družstev, jejich členů a samostatně hospodařících zemědělců a zvlášť
b) pro pozemky, na nichž se pěstují chmel, vinná réva, tabák, zelenina, paprika, ovocné sady nebo okrasné rostliny.
(13) Průměrné normy výnosnosti jsou odstupňovány podle výrobních oblastí (řepařské, obilnářské, bramborářské a pícninářské). S výjimkou průměrných norem výnosnosti pro speciální kultury [odstavec 12 písm. b)] jsou dále odstupňovány podle úrodnosti půdy, a to podle bonitních tříd vymezených katastrálním výtěžkem
(14) pro zjištění, které ze stanovených průměrných norem výnosnosti se použije v daném případě pro výpočet dam podrobeného příjmu, jsou rozhodné:
a) výrobní oblast, v níž leží zemědělské hospodářství,
b) průměrný katastrální výtěžek obce (katastrálního území), v níž leží zemědělské hospodářství a
c) u speciálních kultur druh plodiny pěstovaný na pozemku.
(15) Pro zařazení obcí do jednotlivých výrobních oblastí jsou rozhodné předpisy vládního nařízení č. 183/1947 Sb. se změnami, které v zařazení obcí provedla Ústřední zemědělská daňová komise podle § 31 č. 3 zákona č. 49/1948 Sb., o zemědělské dani.
(16) Leží-li pozemky patřící k zemědělskému hospodářství v obvodu několika obcí (katastrálních území), jest rozhodným průměrný katastrální výtěžek obce, v jejímž obvodě leží největší část pozemků. Průměrný katastrální výtěžek obce (katastrálního území) sdělí místnímu národnímu výboru příslušný okresní národní výbor.**)
(17) Pěstují-li se na pozemcích patřících k zemědělskému hospodářství též kultury uvedené v odstavci 12 písm. b), tvoří dani podrobený příjem jednak příjem z těchto pozemků, který se vypočítá na podkladě průměrných norem výnosnosti stanovených pro tyto kultury, jednak příjem z ostatních pozemků, který se vypočítá na podkladě průměrných norem výnosnosti stanovených pro zemědělská hospodářství jednotných zemědělských družstev, jejich členů a samostatně hospodařících zemědělců. Pěstují-li se na pozemku jahody, použije se pro výpočet dani podrobeného příjmu z tohoto pozemku průměrné normy výnosnosti platné pro zeleninu.
(18) Za pozemky způsobilé k zemědělskému obdělávání se považují všechny pozemky s katastrálním výtěžkem. Přitom pozemky věnované lesnictví se započítávají do celkové výměry rozhodné pro výpočet dani podrobených příjmů 1/10 své skutečné výměry, pozemky věnované rybnikářství 3/10 své skutečné výměry a pastviny, přesahuje-li jejich výměra 1/10 celkové výměry všech pozemků patřících k zemědělskému hospodářství, 2/10 své skutečné výměry.
K § 7 zákona.
(19) Při stanovení průměrných norem výnosnosti se přihlíží pouze k všeobecně běžným a pravidelným poměrům v zemědělské výrobě. V konkrétních případech mohou však skutečné příjmy převyšovat dani podrobené příjmy vypočtené podle těchto norem v důsledku mimořádných poměrů v jednotlivém zemědělském hospodářství. Takovýmito mimořádnými poměry se rozumí zejména:
a) provozováni vedlejší výroby, pokud podle § 4 č. 1 zákona a odstavců 8 a 9 této vyhlášky patří k provozu zemědělského hospodářství jako na př. chovatelské farmy, chov kožešinových zvířat, drůbežárny, intensivní včelařství a pod.;
b) vedlejší zaměstnání, pokud podle § 4 č. 3 zákona a odstavců 8 a 9 této vyhlášky patří k provozu zemědělského hospodářství, jako na př. povoznictví, orání za mzdu, drobná domácká výroba a pod.;
c) pěstováni některých plodin, pro které nejsou stanoveny zvláštní průměrné normy výnosnosti, převyšují-li však příjmy v těchto případech podstatně částky vypočtené podle průměrných norem výnosnosti a pokud se tyto plodiny v zemědělství běžně nepěstují, jako na př. pěstování léčivých rostlin, koření, výroba travních semen a pod.
(20) Vyskytnou-li se v konkrétních případech takovéto mimořádné příjmy, navrhne místní národní výbor příslušnému okresnímu národnímu výboru zvýšení dani podrobeného příjmu, a to podle okolností toho kterého případu až o 30%
(21) Při zjišťování, má-li v daném případě dojít ke zvýšení dam podrobeného příjmu a o kolik má tento příjem být zvýšen, přihlédne se k mimořádným příjmům poplatníka, které měl v roce předcházejícím roku, na který se daň vyměřuje. Návrhy na zvýšení dani podrobeného příjmu předloží místní národní výbor okresnímu národnímu výboru nejpozději ve lhůtě k podání přiznání k zemědělské dani, t. j. do konce ledna roku, na který se daň vyměřuje.
(22) Nenavrhne-li místní národní výbor zvýšení dani podrobeného příjmu podle § 7 zákona a má-li okresní národní výbor za to, že jsou v daném případě předpoklady pro zvýšení dani podrobeného příjmu, může sám zvýšit dani podrobený příjem.
Oddíl II.
Vyměření dané samostatně hospodařícím zemědělcům.
Sazba daně.
K § 9 zákona.
(23) Základ dané se zaokrouhluje nahoru na částku dělitelnou stem.
(24) Vyměřená daň se zaokrouhluje na celé koruny nahoru.
(25) Daň se nevyměří, činí-li po zvýšení nebo snížení podle § 10 zákona méně než 100 Kčs.
Zvýšeni a snížení daně.
K § 10 zákona.
(26) Pro zvýšení nebo snížení daně jsou rozhodné poměry podle stavu k 1. lednu roku, na který se daň vyměřuje. Ke změnám, které nastanou během tohoto roku, se nepřihlíží.
(27) Poplatníci svobodní, ovdovělí nebo rozvedení, kteří mají alespoň jedno dítě, posuzují se stejně jako poplatníci ženatí. Za ženaté se považují též poplatníci, kteří žijí ve společné domácnosti s družkou (druhem).
(28) Snížení daně se poskytne ženatým poplatníkům, kteří mají nezletilé děti (vnuky, pastorky, schovance), žijí-li tyto děti s poplatníkem ve společné domácnosti. Skutečnost, mají-li děti své vlastní příjmy či nikoliv, je pro snížení daně nerozhodná.
(29) Přechodný pobyt dětí mimo společnou domácnost, na př. z důvodů léčení, učení, studií a pod., není na závadu tomu, aby i v tomto případě bylo dítě zahrnuto do počtu dětí rozhodného pro snížení daně.
(30) Pro snížení daně lze přihlédnout k témuž dítěti pouze jednou, t. j. bud’ pouze u jednoho poplatníka nebo, podléhá-li poplatník několika daním, pouze u jedné daně. Podléhá-li poplatník několika daním a mezi nimi též dani ze mzdy, poskytne se snížení daně na děti vždy jen u daně ze mzdy.
(31) Provozuje-li zemědělské hospodářství na společný účet více osob, jimž se daň vyměří společně, považují se i pro účely zvýšení a snížení daně podle § 10 zákona za jeden celek. Provozují-li proto zemědělské hospodářství na společný účet více než dva poplatníci, nedojde vůbec ke zvýšení daně bez ohledu, jde-li o poplatníky svobodné či ženaté bezdětné. Provozuje-li zemědělské hospodářství na společný účet několik poplatníků, kteří pečují o výživu, nezletilých dětí, je pro snížení daně rozhodný počet všech těchto nezletilých dětí
(32) Zvýšení i snížení daně se počítá vždy z daně podle § 9 odst. 1 zákona.
Daněprosté minimum.
K § 11 zákona.
(33) Provozuje-li zemědělské hospodářství více osob na společný účet, platí ustanovení § 11 zákona jen tehdy, jsou-li všechny tyto osoby svou výživou a výživou svých rodin výhradně odkázány na příjmy ze zemědělského hospodářství.
Vyměřeni daně členům jednotných zemědělských družstev.
K § 12 zákona.
(34) Příjmy, které jsou členům jednotných zemědělských družstev III. typu vypláceny jako odměna za združstevněnou půdu, započítávají se do dani podrobeného příjmu ve výši, v jaké jim byly vyplaceny za rok, který předchází roku, na který se daň vyměřuje.
(35) Pro ocenění příjmů v naturáliích jsou rozhodné výkupní ceny platné v roce, který předchází roku, na který se daň vyměřuje Platí základní ceny bez jakýchkoliv přirážek a srážek. Jsou-li stanoveny rámcové ceny, platí nejnižší rámcová cena. Výkupní ceny se stanoví vyhláškami v Úředním listu.*)
K § 13 zákona.
(36) Pro posouzení, přísluší-li členu jednotného zemědělského družstva III. nebo IV. typu daněprosté minimum, připočtou se k dani podrobeným příjmům též příjmy, které dostal od družstva podle odpracovaných jednotek za rok, který předchází roku, na který se daň vyměřuje. Přesahují-li dani podrobené příjmy, t. j. příjmy ze záhumenků a u členů jednotných zemědělských družstev III. typu též odměna za združstevněnou půdy, spolu s příjmy vyplacenými jim podle odpracovaných jednotek částku 15.000 Kčs ročně, vyměří se jim daň jen z příjmů ze záhumenků a. u členů jednotných zemědělských družstev III. typu též z odměny za združstevněnou půdu. Z příjmů vyplacených členům družstva podle odpracovaných jednotek se v žádném případě daň nevyměřuje.
K § 14 zákona.
(37) Podíl na společném hospodaření na pozemcích, které jednotné zemědělské družstvo I. nebo II. typu získalo k společnému obdělávaní jinak než od svých členů, vyplacený členům těchto družstev v penězích nebo naturáliích, je u členů dani podrobeným příjmem. Základem daně je v těchto případech příjem ze zemědělského hospodářství patřícího členu družstva, včetně pozemků, která dal družstvu ke společnému obdělávání, zvětšený o podíl na společném hospodaření na pozemcích, které získalo družstvo do společného obdělávání jinak než od svých členů. Pro ocenění takovýchto příjmů, pokud byly vyplaceny v naturáliích a pro určení, v jaké výši se tyto příjmy započítávají do základu daně, platí ustanovení § 12 odst. 3 zákona a odstavce 34 a 35 této vyhlášky.
K § 15 zákona.
(38) Stane-li se během roku členem jednotného zemědělského družstva II. typu zemědělec, který byl dosud členem jednotného zemědělského družstva I. typu nebo, který dosud hospodařil samostatně, sníží se mu o 10% splátky, které ke dni přijetí provozního řádu II. typu nebo ke dni kdy byl přijat za člena družstva, dosud nedospěly.
(39) Stane-li se během roku členem jednotného zemědělského družstva III. typu zemědělec, který byl dosud členem jednotného zemědělského družstva II. typu, je pro přepočítání splátek, které ke dni přijetí provozního řádu III. typu (vzorových stanov jednotných zemědělských družstev) dosud nedospěly, dam podrobeným příjmem pouze příjem ze záhumenku, který se vypočte způsobem uvedeným v § 6 odst. 1 zákona. Pro stanovení tohoto příjmu je rozhodná výměra záhumenku, na níž se členové družstva usnesli při přijetí provozního řádu III. typu. K příjmům, které budou členům družstva vyplaceny jako odměna za združstevněnou půdu, přihlédne se v následujícím roce.
(40) Stane-li se během roku členem jednotného zemědělského družstva III. typu zemědělec, který byl dosud členem jednotného zemědělského družstva I. typu nebo, který dosud hospodařil samostatně, postupuje se obdobně podle předchozího odstavce.
(41) Vystoupí-li zemědělec během roku z jednotného zemědělského družstva, započtou se mu na jeho nově stanovenou daňovou povinnost splátky, které zaplatil během tohoto roku jako člen jednotného zemědělského družstva.
Vyměřeni daně zemědělským družstvům.
K § 16 zákona.
(42) Sleva ve výši 50% vyměřené daně se poskytne:
a) jednotným zemědělský mdružstvům, která přijala provozní řády III. nebo IV. typu (vzorové stanovy jednotných zemědělských družstev) před 1. lednem 1953 na roky 1953 a 1954;
b) jednotným zemědělským družstvům, která přijmou provozní řády III. a IV. typu po 31. prosinci 1952, po dva roky po přijetí těchto provozních řádu
(43) Při jmou-li jednotná zemědělská družstva provozní řády III. nebo IV. typu během roku, poskytne se jim sleva ve výši 50% vyměřené daně po dva roky počínajíc dnem, kdy přijala tyto provozní řády. Poněvadž roční povinnost na zemědělské dani je splatná ve třech splátkách, znamená to, že sleva ve výši 50% se poskytne celkem při šesti splátkách, jejichž splatnost následuje po dni přijetí provozních řádů III nebo IV. typu.
(44) Byla-li poskytnuta jednotnému zemědělskému družstvu sleva ve výši 50% vyměřené daně při přechodu na provozní řád III. typu, nemůže mu být poskytnuta tato sleva znovu při přechodu na provozní řád IV. typu.
K § 17 zákona
(45) Společně obdělávanými pozemky, z nichž se vyměřuje daň jednotným zemědělským družstvům I. a II. typu, jsou zejména pozemky, které byly dány družstvu do obdělávání, jako na př. konfiskovaná nebo propadlá půda, obecní nebo farní pozemky, pozemky dané družstvu do povinného pachtu, půdní reservy a pod.
K § 18 zákona.
(46) Přijme-li jednotné zemědělské družstvo II. typu během reku provozní řád III. typu, je pro přepočítání splátek, které ke dni přijetí provozního řádu III. typu dosud nedospěly, rozhodná celková výměra všech pozemků, které dali družstvu k společnému obdělávání jeho členové, spolu s výměrou pozemků, kteří družstvo získalo ke společnému obdělávání jinak než od svých členů (odstavec 45). Nezapočítává se tedy celková výměra záhumenků, jak se na ní usnesli členové družstva při přijeti provozního řádu III. typu; ze záhumenků se daň vyměřuje jednotlivém členům družstva
(47) Pro přepočtení dosud nedospělých splátek jsou rozhodné výměry pozemků podle stavu ke dni přijeti provozního řádu III typu.
(48) Přijme-li provozní řád III typu během roku jednotné zemědělské družstvo I. typu nebo, utvoří-li během roku dosud samostatně hospodařící zemědělci jednotné zemědělské družstvo III. typu, postupuje se obdobně.
Oddíl III.
Společná ustanovení.
Přiznání.
K § 19 zákona.
(49) Poplatník, který je členem jednotného zemědělského družstva a měl příjmy od družstva, je povinen předložit spolu s přiznáním vyúčtování svého podílu na společném hospodaření družstva za rok, který předchází roku, na který se daň vyměřuje, aby mohlo být zjištěno, zda dani podrobené příjmy spolu s příjmy vyplacenými mu podle odpracovaných jednotek, které nejsou podrobeny dani, převyšují hranici daněprostého minima.
Vyrozuměni o předpisu daně.
K § 20 zákona.
(50) Hromadný předpisný seznam vyloží místní národní výbor k veřejnému nahlédnuti po dobu 30 dnů.
(51) Počátek a dobu vyložení seznamu vyhlásí místní národní výbor vyhláškou na obecní tabuli nebo jiným způsobem v místě obvyklým.
(52) Na seznamu potvrdí místní národní výbor dobu vyložení a vrátí jej okresnímu národnímu výboru.
(53) V případech, kdy dojde u poplatníka během roku ke změně ve výši jeho daňové povinnosti (§§ 15 a 18 zákona a odstavců 38 až 41 a 46 až 48 této vyhlášky ), sdělí okresní národní výbor nově upravenou výši daňové povinnosti poplatníkovi zvláštním platebním výměrem.
Placeni daně.
K § 21 zákona.
(54) Rozdíl mezi vyměřenou daní a daní, jak si ji poplatník vypočítal v přiznání, který vznikne v důsledku toho že okresní národní výbor zvýší buď sam nebo k návrhu místního národního výboru podle § 7 zákona dani podrobené příjmy nebo, že okresní národní výbor zvýší daň podle § 10 odst. 3 zákona, jest splatný do 45 dnů ode dne, kdy byl předpisný seznam vyložen.
Odvoláni.
K § 24 zákona.
(55) V případech, kdy během roku byla sdělena poplatníkovi změna ve výši jeho daňové povinnosti zvláštním platebním výměrem (odstavec 53), může poplatník podat písemné odvolání proti tomuto platebnímu výměru u okresního národního výboru do 15 dnů ode dne doručení platebního výměru.
Účinnost.
(56) Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 1953 a použije se jí po prvé při vyměření zemědělské daně na rok 1953.

Ministr:
Kabeš v. r.

*) Průměrné normy výnosnosti platné pro vyměření zemědělské daně za rok 1953 jsou uveřejněny ve vyhlášce č. 375/1952 Ú. l.
**) Referát XI.
*) Pro vyměření daně na rok 1953 platí výkupní ceny uvedené zejména ve vyhláškách č. 268/1950, 7/1951 Ú. l. I a 38/1952, 67/1952, 78/1952, 103/1952, 113/1952, 117/1952, 145/1952, 154/1952, 168/1952 a 181/1952 Ú. l.