607/1945 Ú. l. I
Směrnice ministra vnitra, č. B-2220-23/11-45-I/2, ku provedení dekretu presidenta republiky č. 138/1945 Sb., o trestání některých provinění proti národní cti.

607.
Směrnice ministra vnitra
ze dne 26. listopadu 1945, č. B-2220-23/11-45-I/2,
ku provedení dekretu presidenta republiky č. 138/1945 Sb., o trestání některých provinění proti národní cti.
Podle § 1, odst. 3 dekretu presidenta republiky č. 138/1945 Sb., o trestání některých provinění proti národní cti a podle § 1, odst. 2 vládního nařízení ze dne 5. května 1945, č. 4 Sb., o volbě a pravomoci národních výborů, ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1945, č. 44 Sb., vydávám tyto směrnice:

(1) Za účelem konečného provedení očisty veřejného života pověřují se bezpečnostní komise, zřízené u místních národních výborů, aby u sebe soustředily všechna udání, jež se v obci vyskytnou a obsahují podezření z činů trestných
a) podle dekretu presidenta republiky č. 16/1945 Sb., o potrestání nacistických zločinců, zrádců a jejich pomahačů a o mimořádných lidových soudech, případně podle dekretu presidenta republiky č. 17/1945 Sb., o Národním soudu, nebo
b) podle dekretu presidenta republiky č. 138/1945 Sb., o trestání některých provinění proti národní cti.
(2) Došlá udání (trestní oznámeni) předloží místní národní výbor (bezpečnostní komise) — pokud se tak již dříve nestalo — okresnímu národnímu výboru (bezpečnostní komisi).
(3) Zjistí-li okresní národní výbor (bezpečnostní komise) z trestního oznámení nebo během řízení, že jde o čin trestný soudem, odstoupí spis příslušnému soudu.
(4) Vyplývá-li z trestního oznámení, že je dána skutková podstata činu trestného podle dekretu presidenta republiky č. 138/1945 Sb., o trestání některých provinění proti národní cti, provede bezpečnostní komise okresního národního výboru potřebné šetření, po případě zvláštní vyšetřující komisí. Vyšetřené případy předloží pak trestní komisi (odstavec 9).
(5) Trestní řízení podle tohoto dekretu lze zavésti jen proti československému státnímu občanu české, slovenské nebo jiné slovanské národnosti, který se provinil způsobem uvedeným v § 1, odst. 1 dekretu, a pokud jde o delikty uvedené v odstavci 11, písm. g) a ch) těchto směrnic a jim podobné i proti občanu kterékoli národnosti a státní příslušnosti.
(6) Dobou zvýšeného ohrožení republiky (§ 1 dekretu) se rozumí doba od 21. května 1938 do dne, který bude určen vládním nařízením.
(7) Pro podezření z činů trestných podle dekretu presidenta republiky o trestání některých provinění proti národní cti není podle platných předpisů zajišťovací vazba přípustná.
(8) K provedení trestního řízení je příslušným okresní národní výbor podle místa spáchaného činu a nezavede-li řízení, je příslušným okresní národní výbor, který nejprve nabyl vědomosti o spáchaném činu.
(9) Trestní pravomoc příslušející okresnímu národnímu výboru vykonává jeho jménem čtyřčlenná trestní komise nalézací, kterou volí okresní národní výbor přihlížeje k tomu, aby alespoň jeden z členů komise byl znalý práva (dosáhl doktorátů práv nebo složil všechny předepsané státní zkoušky). Jest dbáti toho, aby dodržením formálních náležitostí řízení bylo obviněnému znemožněno napadati nález po této stránce.
(10) Nepřístojné chování, urážející cítění českého nebo slovenského lidu (§ 1, odst. 1 dekretu) je zejména:
a) hlášení se k německé nebo maďarské národnosti, nemělo-li již za následek ztrátu československého státního občanství podle § 1, odst. 4 ústavního dekretu presidenta republiky ze dne 2. srpna 1945, č. 33 Sb., nebo vědomé podporování odnárodňovacích snah Němců nebo Maďarů,
b) politická spolupráce s Němci nebo Maďary, jakož i členství ve fašistických organisacích, jednal-li, pachatel s obzvláštní horlivostí, překročuje tak ve značné míře normální rámec svých členských povinností. Seznam fašistických organisací je uveden v příloze těchto směrnic;
c) propagování, obhajování, vychvalování nebo podpora nacismu, fašismu nebo antisemitismu,
d) schvalování, podpora nebo obhajování nepřátelských projevů nebo činů nacistů, fašistů a českých nebo slovenských zrádců,
e) odborná spolupráce s Němci, Maďary a s českými nebo slovenskými zrádci, přesahující meze průměrného nařízení výkonu (initiativní a mimoslužební návrhy, příkazy na zvýšení pracovní výkonnosti a pod.),
f) ucházení se o povýšení, vyznamenání, odměny, služby a jiné výhody u německých nebo maďarských úřadů nebo funkcionářů, nebo poskytování úplat a různých jiných výhod okupantům,
g) zneužívání postavení na vedoucím místě, dosaženého pomocí okupantů, k získání nebo zabezpečení osobního prospěchu přisluhováním okupantům na úkor podřízených,
h) společenský styk s Němci nebo Maďary v rozsahu přesahujícím míru nezbytné nutnosti, jakož i hospodářský styk s Němci nebo Maďary, přesahující tuto míru za účelem dosažení nadprůměrného obohacení a směřující k vědomému podporování okupantů,
ch) týrání, urážení nebo terorisování Čechů a Slováků, spáchané ve službách nebo v zájmu okupantů nebo ve snaze zalíbiti se jim.
(11) Předpokladem trestnosti je, že činem bylo vzbuzeno veřejné pohoršení. Pokud toto veřejné pohoršení nemusilo býti vzbuzeno již povahou činu samého, jak je tomu u deliktů uvedených v odstavci 10 pod písm. a)—d), f), g) a ch), dlužno je zjistiti (a to pokud možno v souvislosti se zjišťováním skutkové podstaty trestného činu) objektivními důkazními prostředky, na př. výslechem osob z prostředí, v němž obviněný žil nebo pracoval.
(12) Od trestního stíhání buď upuštěno, byl-li čin spáchán pod nátlakem nebo lze-li bez průtahu prokázati, že pachatel jednal s úmyslem prospěti českému nebo slovenskému národu nebo československé republice či jejím spojencům nebo jinému obecnému zájmu, nebo s úmyslem zabrániti národní, rasové nebo politické persekuci jednotlivce, nebo že se pachatel svou pozdější činností zasloužil o osvobození republiky z nepřátelské moci, nebo o nápravu, nebo o zmenšení zla nepřítelem způsobeného a že po svém obrácení na cestě povinnosti už vytrval. Tohoto ustanovení však nelze použít, převyšuje-li škoda pachatelem zaviněná neúměrně účel jím sledovaný.
(13) Trestní řízení nutno prováděti urychleně se zřetelem k tomu, že činy spáchané před účinností tohoto dekretu se promlčují v šesti měsících ode dne, kdy tento dekret nabyl účinnosti. Zemský národní výbor jest v rámci své dozorčí pravomoci oprávněn přidržovati okresní národní výbory k plnění této povinnosti, po případě dá podnět k použití ustanovení § 1, odst. 4 nebo § 5 vládního nařízení ze dne 5. května 1945, č. 4 Sb., o volbě a pravomoci národních výborů, ve znění vládního nařízení ze dne 7. srpna 1945, č. 44 Sb.
(14) Pachatele lze potrestati podle míry zavinění
a) veřejným pokáráním,
b) pokutou,
c) pokutou a veřejným pokáráním,
d) vězením,
e) vězením a veřejným pokáráním,
f) pokutou a vězením,
g) pokutou, vězením a veřejným pokáráním.
(15) Trest veřejného pokárání se provede tím způsobem, že se pravoplatný nález, kterým byl uložen trest veřejného pokárání, veřejně vyvěsí nebo jinak veřejně vyhlásí v obci, v níž potrestaný bydlí, a po případě i v obci, v níž byl čin spáchán.
(16) Byl-li vedle pokuty uložen i trest na svobodě, nesmí trest na svobodě spolu s náhradním trestem vězení Přesahovati jeden rok. Do trestu na svobodě se započítává doba, po kterou byl pachatel zajištěn (ústavní dekret presidenta republiky č. 137/1945 Sb., o zajištění osob, které byly považovány za státně nespolehlivé, v době revoluční).
(17) Trestní nález musí býti vydán písemně, býti řádně odůvodněn a opatřen poučením o opravném prostředku. O odvolání rozhoduje zemský národní výbor. Trest může býti vykonán až po té, kdy trestní nález nabyl moci práva. To platí i o trestu veřejného pokárání.
(18) Tyto směrnice jsou pro národní výbory závazné (§ 1, odst. 3 dekretu č. 138/1945 Sb.).

Ministr vnitra:
V. Nosek v. r.


Příloha
ke směrnicím ministra vnitra ze dne 26. listopadu 1945, odst. 10, písm. b).
Seznam fašistických organisací.
Kromě fašistických organisací, uvedených v retribučním dekretu č. 16/1945 Sb., t. j. Vlajky, Hlinkový gardy a Svatoplukovy gardy, nutno za fašistické organisace považovati zejména:
Akci národní obnovy,
Akci „Národopisná Morava“ (organisátor Jan Úprka),
Arijskou pracovní frontu (organisátor Opletal),
Arijskou stráž,
Českou arijskou frontu (organisátor Ing. Roček z Brna),
Českou pracovní frontu přidruženou k ČNST - Vlajce,
Česko-německou společnost (sdružující skutečné přátele říšské orientace, naproti tomu Český svaz pro spolupráci s Němci, zřízený Dr. Háchou, byl rázu oficiosního),
Český svaz válečníků,
Exekutivu bývalých vojáků,
Fašistickou skupinu při Národním souručenství na Moravě (organisátor Rob. Mišurec),
Hlavní vedení protektorátních fašistů (organisátor Jos. Rambousek v Brně),
Kuratorium pro výchovu mládeže v Čechách a na Moravě (pokud jde o osoby, které nemají očistné listy, vydané ministerstvem vnitra),
Moravské národní socialisty (organisátor E. Pitlík v Brně), přezvané později na Moravskou nac. soc. stranu, a její Fašistické gardy (přezvané později na „Ochranné sbory“),
Nacionální hnutí spolu s jeho gardami, přezvanými na „Černé šiky“,
Národní akční komitét (organisátor bar. Procházka),
Národní obec fašistickou — dělnický syndikát při Nár. souručenství (organisátor Jan Trojovský z Brna),
Nár. soc. českou dělnicko-rolnickou stranu (NSČDRS, známější pod označením „Strana zeleného hákového kříže“, organisátor Mlčoch v Kroměříži),
Nár. soc. gardu státních aktivistů Velkoněmecké říše (NSGSA, zvanou též Nac. soc. garda slovanských aktivistů osy Berlín-Řím, organisátor Fr. Löffler v Jihlavě),
Nár. soc. hnutí pracujícího lidu (organisátor Blažek),
Nár. soc. stranu dělnickou (organisátor Grasblum),
Nár. tábor fašistický (NTF, organisátoři Kasanda a Břetenář),
Nár. tábor fašistický — moravské křídlo (organisátor Jar. Vala),
Nár. arijskou kulturní jednotu,
Národní obec fašistickou (N. O. F., organisátor Rud, Gajda),
Protižidovskou ligu,
Stranu českých fašistů (SČF, organisátor Janík),
Svaz asijských mlynářů.
Svaz českých vojáků ze světové války, kteří bojovali po boku německé armády (při nár. obci fašistické),
Svaz vojáků z fronty,
Ústřední sekretariát Nár. tábora fašistického, velitelství fašistických gard (později z něho vzniklo „České arijské hnutí“ — organisátor O. Peřina v Brně),
Zemské vedení mor. fašistů (organisátor J. M. Tichý),
Železnou gardu (organisátor Jos. Dostál v Brně).
Dále pak tyto organisace:
Českou ligu proti bolševismu,
Český svaz pro spolupráci s Němci (ČSSN),
Národní odborovou ústřednu zaměstnaneckou,
Svaz zemědělství a lesnictví,
Veřejnou osvětovou službu
(u těchto pěti posléze jmenovaných organisací jen pokud jde o činovníky, kteří měli politický vliv v těchto organisacích).