312/1990 Sb.
Vyhláška federálního ministerstva práce a sociálních věcí, kterou se mění a doplňuje vyhláška č. 195/1989 Sb., o zabezpečení pracovníků při organizačních změnách a občanů před nástupem do zaměstnání, ve znění zákona č. 162/1990 Sb.

312
VYHLÁŠKA
federálního ministerstva práce a sociálních věcí
ze dne 26. července 1990,
kterou se mění a doplňuje vyhláška č. 195/1989 Sb., o zabezpečení pracovníků při organizačních změnách a občanů před nástupem do zaměstnání, ve znění zákona č. 162/1990 Sb.
Federální ministerstvo práce a sociálních věcí stanoví podle § 26 odst. 3, § 123 odst. 1 písm. g) a § 142 odst. 3 zákoníku práce č. 65/1965 Sb., ve znění zákona č. 188/1988 Sb. (úplné znění č. 52/1989 Sb.), po projednání s příslušnými odborovými orgány:

Čl. I
Vyhláška federálního ministerstva práce a sociálních věcí č. 195/1989 Sb., o zabezpečení pracovníků při organizačních změnách a občanů před nástupem do zaměstnání, ve znění zákona č. 162/1990 Sb., o zemědělském družstevnictví, se mění a doplňuje takto:
1. V § 6 písm. c) na konci se slova „poskytování služeb na základě povolení příslušného orgánu podle zvláštních předpisů.8)“ nahrazují slovy „činnost osob samostatně výdělečně činných, pokud zakládá účast na sociálním zabezpečení.26)“.
2. Za § 17 se vkládá nový § 17a, který včetně nadpisu zní:

„§ 17a
Odstupné
(1) Pracovníku, který je v souvislosti s organizačními změnami uvolňován na základě dohody o rozvázání pracovního poměru, poskytne uvolňující organizace hmotné zabezpečení formou odstupného, jestliže se na tom s uvolňovaným pracovníkem dohodla; poskytnutí odstupného a jeho výši uvede organizace v dohodě o rozvázání pracovního poměru.
(2) Uvolňovanému pracovníku, jehož pracovní poměr skončí na základě dohody o rozvázání pracovního poměru nejpozději v době do jednoho měsíce poté, co byl po rozhodnutí o organizační změně seznámen s důvody uvolnění (§ 11), přísluší odstupné v základní výši, která činí pětinásobek průměrného měsíčního hrubého výdělku, zjištěného naposled v uvolňující organizaci podle pracovněprávních předpisů o zjišťování a používání průměrného výdělku.13)
(3) Neskončí-li pracovní poměr na základě dohody o rozvázání pracovního poměru v době do jednoho měsíce podle odstavce 2, za každý i započatý měsíc, v němž dojde ke skončení pracovního poměru po této době, se základní výše odstupného snižuje o jednu pětinu. Odstupné podle věty první se nesnižuje v případě, kdy uvolňující organizace nemohla pracovníka uvolnit v době do jednoho měsíce vzhledem k tomu, že pracovník při zrušení organizace zajišťoval provádění likvidace a z toho důvodu pracovní poměr skončil na základě dohody o rozvázání pracovního poměru v pozdější době, nejpozději však ke dni ukončení likvidace.
(4) Odstupné podle odstavců 1 až 3 nepřísluší, jestliže pracovník uvolněný z ústředního orgánu státní správy, v jehož čele je člen vlády27) nebo z úřadu příslušné vlády, nastoupí opět do zaměstnání v některém z těchto ústředních orgánů státní správy nebo v některém z úřadů příslušné vlády před uplynutím doby, která odpovídá výši poskytnutého odstupného; v takovém případě je uvolněný pracovník povinen odstupné, nebo jeho část, v jaké odstupné nepříslušelo, vrátit jako neoprávněný majetkový prospěch.28) Doba opětovného nástupu do zaměstnání podle věty první se určí podle příslušného násobku průměrného měsíčního hrubého výdělku, kterým byla pracovníku stanovena při uvolnění výše odstupného podle odstavců 2 a 3.
(5) Uvolňovanému pracovníku, kterému bylo poskytnuto odstupné podle odstavců 1 až 4, nepřísluší mzdové vyrovnání podle § 12 až 16; nárok na mzdové vyrovnání však není dotčen, jestliže uvolňovaný pracovník byl povinen podle odstavce 4 vrátit odstupné v plné výši.
(6) Odstupné hradí uvolňující organizace ze svých mzdových prostředků.“.
3. § 26 se doplňuje odstavcem 4, který zní:

„(4) Občanu, kterému bylo v posledním zaměstnání poskytnuto odstupné (§ 17a), se příspěvek přizná až po uplynutí doby, která odpovídá výši poskytnutého odstupného; tato doba se určí podle příslušného násobku průměrného měsíčního hrubého výdělku, kterým byla občanu stanovena výše odstupného. Obdobně se příspěvek přizná též občanu, který po poskytnutí odstupného nastoupil v době uvedené ve větě první krátkodobé zaměstnání, které skončilo v průběhu této doby. Ustanovením věty první a druhé není dotčeno poskytování příspěvku po celkovou dobu podle § 28.“.
4. V § 27 v písmenu d) na konci se čárka nahrazuje tečkou; ustanovení písmene e) se vypouští.
5. V § 28 odst. 2 písm. d) se za slova „základní (náhradní) službu“ doplňují slova „nebo civilní službu“.
6. V § 29 odst. 3 a 4 se slova „1000 Kčs měsíčně“ nahrazují slovy „1200 Kčs měsíčně“.
Čl. II
1. Ustanovení § 17a odst. 4 se vztahuje pouze na nástup do zaměstnání, ke kterému dojde v době do 31. prosince 1990.
2. Občanu, kterému je ke dni účinnosti této vyhlášky poskytován příspěvek před nástupem do zaměstnání ve výši 1000 Kčs měsíčně podle § 29 odst. 3 nebo 4 vyhlášky č. 195/1989 Sb., se od tohoto dne příspěvek zvýší na částku 1200 Kčs měsíčně.
Čl. III
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. srpna 1990.

Ministr:
Miller v. r.

26) § 61 a násl. vyhlášky federálního ministerstva práce a sociálních věcí č. 149/1988 Sb., kterou se provádí zákon o sociálním zabezpečení, ve znění vyhlášky č. 123/1990 Sb.
27) Ústavní zákon č. 296/1990 Sb., o změnách v soustavě federálních ústředních orgánů státní správy, v jejichž čele stojí člen vlády České a Slovenské Federativní Republiky. Zákon ČNR č. 2/1969 Sb., o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy České socialistické republiky, ve znění pozdějších předpisů. Zákon SNR č. 207/1968 Sb., o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy Slovenské socialistické republiky, ve znění pozdějších předpisů.
28) § 243 zákoníku práce.