132/1978 Sb.
Vyhláška ministra zahraničních věcí o Dohodě mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Maďarské lidové republiky o úpravě vodohospodářských otázek na hraničních vodách

132
VYHLÁŠKA
ministra zahraničních věcí
ze dne 20. října 1978
o Dohodě mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Maďarské lidové republiky o úpravě vodohospodářských otázek na hraničních vodách

Dne 31. května 1976 byla v Budapešti podepsána Dohoda mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Maďarské lidové republiky o úpravě vodohospodářských otázek na hraničních vodách. Podle svého článku 23 Dohoda vstoupila v platnost dnem 31. července 1978.
Slovenské znění Dohody se vyhlašuje současně.*)

Ministr:
Ing. Chňoupek v. r.


DOHODA
mezi vládou Československé socialistické republiky a vládou Maďarské lidové republiky o úpravě vodohospodářských otázek na hraničních vodách
Vláda Československé socialistické republiky a vláda Maďarské lidové republiky se rozhodly, že uzavřou Dohodu o úpravě vodohospodářských otázek na hraničních vodách.
K tomuto účelu jmenovaly svými zmocněnci
vláda Československé socialistické republiky
Františka Hagaru,
ministra lesního a vodního hospodářství Slovenské socialistické republiky,
vláda Maďarské lidové republiky
Dr. Istvána Gergelye,
předsedu Státního vodohospodářského úřadu,
kteří, vyměnivše si své plné moci a shledavše je v dobré a náležité formě, dohodli se takto:
Článek 1
Místní působnost
Místní působnost Dohody se vztahuje na hraniční vody, kterými jsou úseky řek a jiných přírodních vodních toků, jakož i kanálů, jimiž probíhají státní hranice (dále jen „hraniční toky“), jakož i povrchové a podzemní vody v profilech, kde je protínají státní hranice.
Článek 2
Věcná působnost
Věcná působnost Dohody se vztahuje na všechna vodohospodářská opatření prováděná na hraničních vodách, která mohou mít za následek změnu přirozených vodních poměrů, zejména úpravy vodních toků, stavby nádrží a protipovodňových hrází, vodohospodářské meliorace, opatření k využití zdrojů vody, ochranu povrchových a podzemních vod před znečištěním, využití vodní energie, udržování a značkování vodní cesty a vytyčování plavební dráhy, ochranu proti vnitřním vodám, povodním a odchodu ledů, jakož na všechna vodohospodářská opatření, která ve vstupním a výstupním profilu hraničních toků a v profilech hraničních vod mohou způsobit změny společně dohodnutých vodních poměrů.
Článek 3
Všeobecné závazky
(1) Smluvní strany se zavazují, že
a) neprovedou bez vzájemného souhlasu žádná vodohospodářská opatření, která by nepříznivě ovlivnila společně dohodnuté vodní poměry;
b) budou udržovat koryta hraničních toků, vodní nádrže a zařízení na hraničních vodách na území svých států v dobrém stavu a užívat je tak, aby si vzájemně nezpůsobovaly škody;
c) budou se vzájemně informovat o svých perspektivních plánech rozvoje vodního hospodářství, zejména pokud jde o vliv vodohospodářských opatření na hraniční vody;
d) předem projednají účinky vodohospodářských opatření, která mohou v profilech uvedených v článku 2 způsobit změnu společně dohodnutých vodních poměrů.
(2) Smluvní strany mají právo na hraničních vodách, pokud se nedohodnou jinak, na polovinu odtékajícího přirozeného množství vody, které není zvětšeno technickými zásahy.
Článek 4
Zabezpečení průběhu, charakteru a vyznačení státních hranic
(1) Příslušné orgány Smluvních stran budou udržovat v dobrém stavu hraniční vody včetně staveb, děl a zařízení na nich i se zřetelem k trvalému zabezpečení průběhu státních hranic.
(2) Při provádění vodohospodářských opatření na hraničních vodách nesmějí být bez předchozího souhlasu příslušných orgánů Smluvních stran odstraněny nebo přemístěny hraniční znaky a jiné měřičské značky, které slouží k zaměření a vyznačení průběhu státních hranic. Hraniční znaky a měřičské značky je nutno při těchto opatřeních chránit před poškozením.
(3) K vodohospodářským opatřením, která předpokládají změnu v průběhu, respektive charakteru státních hranic, se vyžadují předchozí schválení podle předpisů obou Smluvních stran.
Článek 5
Československo-maďarská komise pro hraniční vody
(1) Pro řešení úkolů vyplývajících z této Dohody vytvářejí Smluvní strany Československo-maďarskou komisi pro hraniční vody (dále jen „Komise pro hraniční vody“), skládající se ze zmocněnců Smluvních stran, jejich zástupců a dalších členů.
(2) Usnesení Komise pro hraniční vody vstoupí v platnost po schválení Smluvními stranami.
(3) Složení, působnost a činnost Komise pro hraniční vody upravuje Statut, který je přílohou č. 1 k této dohodě.
Článek 6
Provádění údržby
Smluvní strany budou na území svých států zabezpečovat udržování vodohospodářských děl a jiných zařízení na hraničních vodách v dobrém stavu a provádění veškerých prací nutných pro ochranu koryta hraničních toků před devastací. Dále se postarají o odstraňování škodlivých nánosů a porostu v korytech a o údržbu plavební dráhy.
Článek 7
Projektování
(1) Směrnice pro projektování vodohospodářských opatření, která mají být uskutečněna na hraničních vodách, stanoví Komise pro hraniční vody.
(2) Smluvní strany zabezpečují vypracování projektové dokumentace pro vodohospodářská opatření, která mají být uskutečněna na území jejich států. Tato zásada platí i tehdy, když projektovaná vodohospodářská opatření slouží zájmům druhé Smluvní strany, pokud Komise pro hraniční vody nestanoví jinak. Příslušné orgány Smluvních stran si navzájem poskytnou údaje potřebné pro projektování.
(3) Projekty se předkládají Komisi pro hraniční vody k projednání před jejich schválením příslušnými orgány Smluvních stran. Příslušné orgány Smluvních stran mohou dohodnout takové změny projednaných projektů, které nemění jejich parametry, anebo nezvyšují společné rozpočtové náklady. Změny se oznamují Komisi pro hraniční vody.
Článek 8
Provádění vodohospodářských opatření
(1) Vodohospodářská opatření podle článku 2 této dohody se provádějí na základě plánu dohodnutého Komisí pro hraniční vody.
(2) Smluvní strany zabezpečují provádění vodohospodářských opatření na území svých států. Komise pro hraniční vody může rozhodnout i jinak.
Článek 9
Opatření proti povodním
(1) Ochranné práce proti povodním na území svých států – s výjimkou prací uvedených v odstavci 2 – provádějí příslušné organizace Smluvních stran na svůj náklad podle projektů přijatých Komisí pro hraniční vody při dodržení zásady stejného stupně bezpečnosti na území obou států.
(2) Ochranná hráz v úseku od Čuňova až po stavidlo u Rajky ve smyslu Dohody mezi Československou republikou a Maďarskou republikou ve věci některých otázek vodohospodářských spojených s odstoupením území na základě článku 1 bodu 4 odstavce „c“ pařížské mírové smlouvy, podepsané dne 9. října 1948 v Bratislavě, je ochrannou hrází společného zájmu. Náklady spojené se zpevňováním a rekonstrukcí této hráze na základě společně přijatého projektu nesou v poměru rozlohy inundačního (zájmového) území československá strana 44 % a maďarská strana 56 %. Zpevňování a rekonstrukce této hráze, které přesahují objem prací společně přijatého projektu – podle vzájemně odsouhlaseného projektu – zabezpečí a náklady nese každá Smluvní strana na svém území sama.
(3) Příslušné vodohospodářské orgány Smluvních stran provedou každoročně na podzim společnou místní prohlídku, při níž překontrolují stav hráze uvedené v odstavci 2 a ochranných hrází a zařízení na hraničních vodách, jakož i připravenost pro ochranu proti povodním.
Článek 10
Ochrana proti povodním, vnitřním vodám a proti ledům
(1) Každá Smluvní strana uskutečňuje sama na svém území ochranu proti povodním, vnitřním vodám a proti ledům.
(2) V případě mimořádného nebezpečí příslušné orgány Smluvních stran vzájemně zabezpečí vodohospodářským orgánům – po předchozím oznámení pohraničním orgánům – překročení státních hranic bez cestovních dokladů, aby mohly uskutečnit místní obhlídku v zájmu ochrany vlastního území.
(3) V době mimořádného nebezpečí poskytne jedna Smluvní strana druhé Smluvní straně na její žádost neprodleně pomoc a bez průtahů při vyřizování nejnutnějších formalit, dá k dispozici pracovní síly, materiál a nářadí. Náklady s tím spojené nese Smluvní strana, které byla pomoc poskytnuta.
(4) Směrnice pro ochranu proti povodním, vnitřním vodám a proti ledům stanoví Komise pro hraniční vody.
Článek 11
Ochrana vod před znečištěním
(1) Smluvní strany se vynasnaží zachovat čistotu hraničních vod, popřípadě v souladu se svými hospodářskými a technickými možnostmi snižovat jejich znečišťování budováním a rekonstrukcí čisticích stanic.
(2) Příslušné orgány Smluvních stran budou systematicky sledovat čistotu hraničních vod, společně odebírat vzorky vody, tyto vzorky analyzovat a výsledky rozborů ujednocovat.
(3) Dojde-li k havarijnímu znečištění ovlivňujícímu hraniční vody, příslušné orgány Smluvní strany, na jejímž státním území znečištění vzniklo, jsou povinny neprodleně podat o tom zprávu příslušným orgánům druhé Smluvní strany, urychleně provést opatření k odstranění zdrojů znečištění a zabránit opakování znečištění.
Článek 12
Bagrování
(1) Komise pro hraniční vody stanoví každoročně potřebu, místo, rozsah a způsob bagrování pro úpravu hraničních toků, zabezpečení plavební dráhy a těžbu materiálu, jakož i způsob a místo uložení vybagrovaného materiálu.
(2) Povolení k bagrování vydává příslušný vodohospodářský orgán té smluvní strany, na jejímž území budou práce prováděny.
Článek 13
Udržování a značkování vodní cesty
(1) Příslušné orgány Smluvních stran udržují a značkují vodní cestu a vytyčují plavební dráhu; na Dunaji podle doporučení Dunajské komise.
(2) Příslušné orgány Smluvních stran uveřejňují hlášení o plavebních poměrech a údaje o brodech.
(3) Pokud nebylo dohodnuto jinak, plavební překážky v korytě odstraňují příslušné orgány té Smluvní strany, na jejímž území překážka je.
Článek 14
Úhrada nákladů
(1) Smluvní strany nesou náklady na práce vyplývající z této dohody takto:
a) každá Smluvní strana nese náklady na práce, které provádí na svém území a které slouží výlučně jejím zájmům;
b) náklady na práce prováděné na území jedné Smluvní strany a sloužící jen zájmům druhé Smluvní strany, hradí výlučně zainteresovaná Smluvní strana;
c) náklady na práce, které slouží zájmům obou Smluvních stran nesou Smluvní strany v poměru svých zájmů;
d) náklady na úpravu koryta, bagrování brodů, regulační bagrování a vytyčování plavební dráhy na společném úseku hraničních toků nesou Smluvní strany v poměru 50 : 50;
e) vraky v korytě Dunaje z období druhé světové války odstraní každá Smluvní strana na vlastním státním území na svůj náklad.
(2) Ustanovení uvedená v odstavci 1 platí obdobně pro náklady na zaměřování, průzkum, výzkum a projektování, jakož i pro náklady na údržbu a provoz vodohospodářských děl a zařízení, pokud Komise pro hraniční vody nestanoví jinak.
Článek 15
Vyúčtování prací a vyrovnání nákladů
(1) Práce uvedené v článku 14 se vyúčtují v průběhu prvého pololetí následujícího roku. Směrnice pro vyúčtování stanoví Komise pro hraniční vody.
(2) Zůstatek vykazovaný podle výsledků vyúčtování ve prospěch jedné Smluvní strany vyrovná druhá Smluvní strana in natura pracemi a dodávkami materiálu v rámci provádění této dohody.
(3) Vykazuje-li vyúčtování za období 5 let takový zůstatek, který nelze vyrovnat in natura, bude dluh vyrovnán podle platební dohody platné mezi oběma státy.
Článek 16
Technická a finanční kontrola
Smluvní strany si vzájemně umožní technickou a finanční kontrolu při uskutečňování společných prací, prací společného zájmu a prací prováděných jednou Smluvní stranou v zájmu druhé Smluvní strany. Pravidla pro provádění kontroly stanoví Komise pro hraniční vody.
Článek 17
Poskytování hydrologických a hydrometeorologických údajů
(1) Příslušné vodohospodářské orgány Smluvních stran si pravidelně poskytují údaje z dohodnutých vodočtů o vodních stavech, dále údaje o atmosférických srážkách a o ledových poměrech.
(2) V zájmu přípravy zabezpečení ochrany před povodněmi, ochrany proti vnitřním vodám a nebezpečí ledů, příslušné orgány Smluvních stran si neprodleně a přímo sdělí veškeré údaje potřebné pro druhou Smluvní stranu včetně údajů o trvalých nebo dočasných změnách přirozených odtokových poměrů, které vzniknou v důsledku vypouštění vody z nádrží.
(3) Měření potřebná pro získání hydrologických údajů o hraničních vodách, jejich vyhodnocení, evidování, jakož i jiná měření a průzkum provádějí příslušné orgány Smluvních stran na základě společného plánu a jejich výsledky si vzájemně pravidelně sesouhlasují.
Článek 18
Měřičské značky
Příslušné orgány Smluvních stran budou na vlastním státním území chránit, udržovat a podle potřeby doplňovat a obnovovat výškové a směrové měřičské značky, potřebné pro vodohospodářská opatření. Příslušné orgány Smluvních stran mohou tyto značky vzájemně používat a poskytovat si o nich údaje.
Článek 19
Vodoprávní řízení
(1) Při vodoprávních řízeních rozhoduje podle vlastních právních předpisů orgán té Smluvní strany, na jejímž státním území budou prováděny práce podle této dohody.
(2) K vodohospodářským pracím a vodohospodářským objektům, které mají být realizovány na území obou Smluvních stran, vydávají příslušné vodohospodářské orgány vodoprávní povolení na tu část prací a objektů, pro které jsou příslušné. Vodoprávní řízení se pokud možno uskuteční současně nebo budou na sebe navazovat.
Příslušné orgány Smluvních stran koncepty vodoprávních povolení vzájemně odsouhlasují.
(3) Ve věcech vodoprávních povolovacích řízení příslušné vodohospodářské orgány obou Smluvních stran udržují přímý styk a o své činnosti informují Komisi pro hraniční vody.
(4) Sporné otázky mezi vodohospodářskými orgány Smluvních stran, týkající se projektové dokumentace, řeší Komise pro hraniční vody.
Článek 20
Překračování státních hranic
Pro překračování státních hranic a zdržování se na území druhého státu za účelem provádění úkolů nebo prací vyplývajících z této dohody platí ustanovení její přílohy č. 2. Podrobnosti dohodnou příslušné ústřední orgány Smluvních stran.
Článek 21
Celní ustanovení
(1) Stavební materiály a pohonné hmoty, které se dopravují podle této dohody z území jednoho státu na území druhého státu, jsou osvobozeny od dovozních a vývozních cel a poplatků. Vývozní a dovozní omezení se na tyto materiály a hmoty nevztahují.
(2) Pracovní prostředky (stroje, přístroje, vozidla, dopravní prostředky, nářadí apod.) jsou dočasně osvobozeny od placení cla, jestliže se jejich zpětný převoz uskuteční v termínu stanoveném celními orgány.
(3) Obě Smluvní strany zabezpečí zjednodušené přednostní a bezplatné celní odbavení stavebních materiálů, pohonných hmot a pracovních prostředků podle odstavců 1 a 2.
Článek 22
Řešení sporných otázek
Sporné otázky, které vzniknou při výkladu nebo provádění této dohody a které nebude moci vyřešit Komise pro hraniční vody, budou předloženy oběma vládám.
Článek 23
Závěrečná ustanovení
(1) Dohoda podléhá schválení podle vnitrostátních předpisů obou Smluvních stran a vstoupí v platnost dnem výměny diplomatických nót o tomto schválení.
(2) Dohoda bude v platnosti deset let. Platnost Dohody se prodlouží vždy na další pětileté období, pokud ji jedna ze Smluvních stran nevypoví šest měsíců před uplynutím příslušného období platnosti.
(3) Dnem nabytí platnosti této dohody ztrácí platnost Dohoda mezi Československou republikou a Maďarskou lidovou republikou o úpravě technických a hospodářských otázek hraničních toků, podepsaná v Praze dne 16. dubna 1954.
(4) V platnosti nadále zůstávají ujednání a směrnice přijaté k provádění Dohody uvedené v odstavci 3, jakož i dosud nesplněné závazky z ní vyplývající.
Sepsáno v Budapešti dne 31. května 1976 ve dvou vyhotoveních, každé v jazyce slovenském a maďarském, přičemž obě znění mají stejnou platnost.
Za vládu
Československé socialistické republiky:
Hagara v. r.
Za vládu
Maďarské lidové republiky:
Gergely István v. r.

Příloha č. 1
STATUT
Československo-maďarské komise pro hraniční vody
Článek 1
Složení Komise pro hraniční vody
(1) Komise pro hraniční vody (dále jen „Komise“) se skládá z osmi členů. Každá Smluvní strana jmenuje do Komise jednoho zmocněnce, jednoho zástupce zmocněnce a další dva členy. K jednáním mohou být podle potřeby přizváni též experti.
(2) Komise může pro řešení úkolů vytvořit pracovní skupiny.
(3) Zmocněnci se mohou přímo stýkat a v době mezi zasedáními projednávat běžné záležitosti. Informují o tom Komisi na nejbližším zasedání a provedená opatření uvedou v protokolu ze zasedání.
(4) Komise si stanoví svůj jednací řád.
Článek 2
Působnost Komise
Do působnosti Komise patří projednávání a provádění úkolů vyplývajících z této dohody, zejména:
a) zabezpečení vodohospodářské spolupráce a řešení technických a hospodářských otázek, jakož i stanovení vodních poměrů hraničních vod;
b) stanovení směrnic pro projektování vodohospodářských děl, pro provádění hydrotechnických prací, jakož i dalších potřebných směrnic;
c) odsouhlasování, respektive přijetí projektů hydrotechnických prací a vodohospodářských děl a stanovení harmonogramu výstavby;
d) dozor nad prováděním prací, technická a finanční kontrola, jakož i vyúčtování prací, které spadají do působnosti Dohody;
e) zabezpečení prací, kontrola jejich plnění a kontrola plnění usnesení;
f) systematické sledování čistoty hraničních vod a péče o provádění opatření souvisejících s ochranou hraničních vod před znečištěním;
g) zabezpečení průzkumu, výzkumu a měření, jakož i vypracování studií, které souvisejí s hydrotechnickými pracemi a vodohospodářskými díly;
h) projednání otázek souvisejících s udržováním a značkováním vodní cesty a vytyčováním plavební dráhy;
i) zabezpečování potřebných opatření v zájmu zemědělského využití částí státních území oddělených v důsledku přirozených změn koryt hraničních vod nebo jejich dohodnutého přeložení;
j) předkládání sporných otázek k řešení;
k) předkládání návrhů, které souvisejí s předchozími ustanoveními nebo případnými změnami Dohody, Smluvním stranám.
Článek 3
Zasedání Komise
(1) Řádné zasedání Komise se koná alespoň jednou za rok. Na žádost jednoho ze zmocněnců se do jednoho měsíce svolá mimořádné zasedání.
(2) Komise své zasedání – pokud se nedohodla jinak – koná střídavě na území Československé socialistické republiky a Maďarské lidové republiky.
(3) Zasedání svolá zmocněnec té Smluvní strany, na území jejíhož státu se bude zasedání konat.
(4) Program zasedání dohodnou zmocněnci před zasedáním, přičemž ho mohou během zasedání po dohodě pozměnit.
(5) Každá Smluvní strana nese náklady za své členy a experty spojené se zasedáním Komise.
Článek 4
Jednání Komise
(1) Jednání vede zmocněnec té Smluvní strany, na území jejíhož státu se zasedání koná.
(2) Jednacími jazyky Komise jsou slovenština, respektive čeština a maďarština.
(3) Komise se usnáší jednomyslně.
(4) Ze zasedání se sepíše protokol s rozhodnutími ve dvou vyhotoveních, každé v jazyce slovenském, respektive českém a maďarském, který podepisují zmocněnci.
Článek 5
Schválení usnesení Komise
Usnesení Komise se předloží ke schválení Smluvním stranám. O schválení se zmocněnci neprodleně vzájemně informují.

Příloha č. 2
ÚPRAVA
pro překračování státních hranic a zdržování se na území druhého státu
(1) Osoby, které plní úkoly nebo provádějí práce vyplývající z této dohody, překračují státní hranice na základě průkazu k překračování státních hranic (dále jen „průkaz“), vyhotoveného v českém nebo slovenském a maďarském jazyce. Jako účel překračování státních hranic je třeba do průkazu uvést text: „Vodohospodářské úkoly“.
(2) Průkaz, opravňující ke vstupu na území Maďarské lidové republiky vydává příslušný bezpečnostní úřad Československé socialistické republiky, průkaz opravňující ke vstupu na území Československé socialistické republiky vydává oddělení pasů ministerstva vnitra Maďarské lidové republiky. Vzory průkazů si vzájemně zašlou příslušné úřady Smluvních stran.
(3) Průkazy se vydávají s platností na dobu až pěti let a mohou se podle potřeby též prodloužit.
(4) Průkaz opravňuje k opakovanému překračování státních hranic na hraničních přechodech a v úsecích v tomto průkazu uvedených a zdržovat se na území druhého státu až do hloubky pěti km od státních hranic. V mimořádných případech, kdy si to plnění úkolů vyplývajících z této dohody nezbytně vyžaduje, vydávají se průkazy s oprávněním zdržovat se i v těchto místech:
a) Bratislava, Dunajská Streda, Banská Bystrica, Zvolen, Lučenec, Košice na československém území,
b) Györ, Tata, Visegrád, Nagymaros, Budapest, Miskolc a Nyiregyháza na maďarském území.
(5) Každé překročení státních hranic mimo hraniční přechody, jakož i místo a dobu překročení státních hranic je třeba předem oznámit příslušným pohraničním orgánům vysílající Smluvní strany.
(6) Osoby, u nichž důvod k vydání průkazu není dán, mohou v nutných případech překračovat státní hranice na jmenný seznam jen společně s držitelem průkazu, jehož průkaz k tomu opravňuje. Jmenný seznam ve dvou exemplářích obsahující nejvýš dvacet osob vyhotovuje vodohospodářská organizace, která osoby vysílá, a pro československé občany je ověřuje příslušný bezpečnostní úřad a pro maďarské občany příslušný pohraniční orgán. Osoby uvedené ve jmenných seznamech mohou překračovat státní hranice jen společně a mohou se zdržovat na území druhého státu jen tak dlouho a v takové hloubce, jako je oprávněn držitel průkazu. Osoby uvedené ve jmenných seznamech jsou při překračování státních hranic povinny předložit občanský průkaz.
(7) Držitelé průkazu, jakož i osoby uvedené ve jmenných seznamech mohou překračovat státní hranice zásadně v denní době. Pokud bude nutno překračovat státní hranice nebo se zdržovat na území druhého státu též v noční době, je nutno toto oprávnění vyznačit v průkazu.
(8) Překračování státních hranic mimo hraniční přechody kontrolují příslušné pohraniční orgány.
(9) Ztrátu průkazu je jeho držitel povinen neprodleně oznámit orgánu, který průkaz vydal. Došlo-li ke ztrátě na území druhého státu, je to nutno neprodleně oznámit rovněž nejbližšímu pohraničnímu orgánu této Smluvní strany.
(10) V případě mimořádného nebezpečí uvedeného v článku 10 této dohody, zabezpečovací a záchranné oddíly jedné Smluvní strany mohou překročit státní hranice bez průkazu, pokud o pomoc požádaly příslušné orgány druhé Smluvní strany. V takových případech je nutno překročení státních hranic předem oznámit příslušným pohraničním orgánům.
(11) Osoby uvedené v odstavci 10 jsou oprávněné překročit státní hranice na kterémkoli místě a zdržovat se na území druhého státu, pokud je jich tam nezbytně zapotřebí. Mohou sebou vzít bez zvláštního povolení všechny potřeby nutné pro vykonání prací. Při návratu použijí, pokud možno nejbližší hraniční přechod.
(12) Vytyčovací lodě, které jsou označeny stanoveným způsobem, mohou přistávat bez předchozího oznámení na břehu hraničního toku druhého státu a jejich posádky provádět práce vyplývající z této dohody.

*) Zde se uveřejňuje český překlad.