110/2022 Sb.
Vyhláška o stanovení druhů a parametrů podporovaných obnovitelných zdrojů a kritérií udržitelnosti a úspory emisí skleníkových plynů pro biokapaliny a paliva z biomasy

110
VYHLÁŠKA
ze dne 29. dubna 2022
o stanovení druhů a parametrů podporovaných obnovitelných zdrojů a kritérií udržitelnosti a úspory emisí skleníkových plynů pro biokapaliny a paliva z biomasy
Ministerstvo průmyslu a obchodu stanoví podle § 53 odst. 1 písm. a), e), i) a k) zákona č. 165/2012 Sb., o podporovaných zdrojích energie a o změně některých zákonů, ve znění zákona č. 131/2015 Sb. a zákona č. 382/2021 Sb.:

§ 1
Předmět úpravy
Tato vyhláška zapracovává příslušný předpis Evropské unie1) a upravuje
a) druhy a parametry podporovaných obnovitelných zdrojů využívajících biomasu a biokapaliny,
b) způsoby využití podporovaných obnovitelných zdrojů pro výrobu elektřiny, tepla a biometanu,
c) rozsah uchovávaných dokumentů a záznamů o použitém palivu při výrobě elektřiny a tepla z obnovitelných zdrojů a biometanu a o způsobu výroby tohoto paliva,
d) podíl biologicky rozložitelné a nerozložitelné části nevytříděného komunálního odpadu na energetickém obsahu komunálního odpadu,
e) kritéria udržitelnosti a úspory emisí skleníkových plynů pro biokapaliny a paliva z biomasy a
f) suroviny vymezující pokročilý biometan.
§ 2
Druhy a parametry podporovaných obnovitelných zdrojů využívajících biomasu a biokapaliny
Druhy a parametry podporovaných obnovitelných zdrojů využívajících biomasu a biokapaliny pro výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, výrobu tepla z obnovitelných zdrojů nebo výrobu biometanu stanoví příloha č. 1 k této vyhlášce.
§ 3
Suroviny vymezující pokročilý biometan
Suroviny vymezující pokročilý biometan jsou uvedeny v příloze č. 1 k této vyhlášce.
§ 4
Způsoby využití podporovaných obnovitelných zdrojů pro výrobu elektřiny, tepla a biometanu z biomasy a biokapalin
(1) Při výrobě podporované elektřiny je
a) biomasa využívána
1. v procesu samostatného spalování nebo zplyňování pevné biomasy, nebo
2. spalováním bioplynu vzniklého v procesu anaerobní fermentace,
b) biokapalina využívána v procesu spalování,
c) kalový plyn nebo skládkový plyn využíván v procesu spalování.
(2) Při výrobě podporovaného tepla je
a) biomasa využívána
1. v procesu samostatného spalování nebo zplyňování pevné biomasy,
2. spalováním bioplynu vzniklého v procesu anaerobní fermentace, nebo
3. v procesu současného spalování obnovitelného zdroje a neobnovitelného zdroje (dále jen „společné spalování“); za společné spalování se nepovažují případy, kdy je výroba tepla možná jen prostřednictvím iniciačního zažehnutí nezbytného množství jiného paliva a spalování nevytříděného komunálního odpadu,
b) biokapalina využívána v procesu spalování.
(3) Podle toho, zda se palivo spaluje v jednom kotli nebo v samostatných kotlích, se společné spalování podle odstavce 2 rozlišuje na
a) společné spalování v zařízeních, kde dochází k mísení různých druhů paliva v jednom topeništi, nebo před vstupem do topeniště, přičemž fyzikálně je možné rozlišit energii vzniklou spálením směsi pouze na základě parametrů jednotlivých složek paliva, jakými jsou například hmotnostní podíl, vlhkost, výhřevnost, obsah popelovin, poměr uhlíku a dusíku (dále jen „spoluspalování“), nebo
b) společné spalování v zařízeních, kde dochází ke spalování různých druhů paliv odděleně v samostatných kotlích nebo jiných zařízeních, dodávajících vyrobené teplo do společné parní sběrnice, ze které se uskutečňuje odběr tepla pro výrobu elektřiny a tepla v jednom nebo více parních turbosoustrojích (dále jen „paralelní spalování“).
(4) Při výrobě podporovaného biometanu je
a) biomasa využívána v procesu úpravy bioplynu vzniklého v procesu anaerobní fermentace na kvalitu a čistotu splňující kvalitativní parametry zemního plynu, nebo
b) kalový plyn nebo skládkový plyn využíván v procesu úpravy na kvalitu a čistotu splňující kvalitativní parametry zemního plynu.
§ 5
Kritéria udržitelnosti a úspory emisí skleníkových plynů pro biokapaliny
(1) Za kritéria udržitelnosti pro biokapaliny se považují kritéria udržitelnosti stanovená pro biopaliva nařízením vlády upravujícím kritéria udržitelnosti biopaliv a snižování emisí skleníkových plynů z pohonných hmot.
(2) Úspora emisí skleníkových plynů pro biokapaliny se stanoví postupem pro výpočet úspory skleníkových plynů vzniklých během úplného životního cyklu biopaliv podle nařízení vlády upravujícího kritéria udržitelnosti biopaliv a snižování emisí skleníkových plynů z pohonných hmot, se zahrnutím výpočtu přeměny energie na výrobu elektřiny nebo výrobu tepla a chlazení, podle přílohy č. 2 k této vyhlášce.
(3) Úspora emisí skleníkových plynů vzniklých během úplného životního cyklu biokapaliny oproti emisím skleníkových plynů vzniklých během úplného životního cyklu referenčního fosilního paliva musí činit nejméně
a) 50 % v případě biokapalin vyráběných v zařízení, které bylo uvedeno do provozu 5. října 2015 nebo dříve,
b) 60 % v případě biokapalin vyráběných v zařízení, které bylo uvedeno do provozu od 6. října 2015 do 31. prosince 2020,
c) 65 % v případě biokapalin vyráběných v zařízení, které bylo uvedeno do provozu od 1. ledna 2021.
(4) Pro výpočet úspory emisí skleníkových plynů se jako hodnota emisí skleníkových plynů vzniklých během úplného životního cyklu referenčního fosilního paliva ECF použije v případě biokapalin používaných k výrobě
a) elektřiny hodnota ECF(e) ve výši 183 g CO2eq/MJ, nebo
b) tepla a vytápění nebo chlazení hodnota ECF(h&c) ve výši 80 g CO2eq/MJ.
§ 6
Kritéria udržitelnosti a úspory emisí skleníkových plynů pro paliva z biomasy
(1) Pro paliva z biomasy platí
a) kritéria udržitelnosti stanovená nařízením vlády o kritériích udržitelnosti biopaliv a snižování emisí skleníkových plynů z pohonných hmot, jedná-li se o zemědělskou nebo lesní biomasu, a
b) úspory emisí skleníkových plynů podle odstavce 4.
(2) Kritéria úspory emisí skleníkových plynů pro paliva z biomasy vyrobená z odpadu nebo zbytků, které nepocházejí ze zemědělství, akvakultury, rybolovu nebo lesnictví a nejedná se o tuhý komunální odpad, jsou stanovena v odstavci 4.
(3) Pro paliva z biomasy vyrobená z odpadu nebo zbytků pocházejících ze zemědělství se použijí kritéria úspory emisí skleníkových plynů podle odstavce 4 a kritéria udržitelnosti stanovená nařízením vlády o kritériích udržitelnosti biopaliv a snižování emisí skleníkových plynů z pohonných hmot.
(4) Úspora emisí skleníkových plynů vzniklých během úplného životního cyklu paliva z biomasy oproti emisím skleníkových plynů vzniklých během úplného životního cyklu referenčního fosilního paliva musí činit nejméně
a) 50 % v případě výrobny biometanu, která byla uvedena do provozu 5. října 2015 nebo dříve, pokud je vyrobený biometan spotřebovaný v odvětví dopravy,
b) 60 % v případě výrobny biometanu, která byla uvedena do provozu od 6. října 2015 do 31. prosince 2020, pokud je vyrobený biometan spotřebovaný v odvětví dopravy,
c) 65 % v případě výrobny biometanu, která byla uvedena do provozu od 1. ledna 2021, pokud je vyrobený biometan spotřebovaný v odvětví dopravy,
d) 70 % v případě výrobny elektřiny nebo výrobny tepla, která byla uvedena do provozu od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2025,
e) 80 % v případě výrobny elektřiny nebo výrobny tepla, která byla uvedena do provozu od 1. ledna 2026.
(5) Úspora emisí skleníkových plynů vzniklých během úplného životního cyklu paliva z biomasy oproti emisím skleníkových plynů vzniklých během úplného životního cyklu referenčního fosilního paliva se stanoví
a) jako standardizovaná hodnota úspory emisí skleníkových plynů pro paliva z biomasy a způsob výroby uvedený v části A. přílohy č. 4 k této vyhlášce, rovná-li se hodnota el pro tato paliva z biomasy vypočítaná v souladu s částí B. bodem 7 přílohy č. 4 k této vyhlášce nule nebo je nižší než nula,
b) výpočtem podle metodiky pro paliva z biomasy uvedené v části B. přílohy č. 4 k této vyhlášce, nebo
c) jako součet dílčích emisí vypočtených pomocí vzorců uvedených v části B. bodě 1 přílohy č. 4 k této vyhlášce, kde pro některé dílčí emise mohou být použity rozložené standardizované hodnoty uvedené v části C. přílohy č. 4 k této vyhlášce a pro všechny ostatní činitele skutečné hodnoty vypočítané podle metodiky stanovené v části B. přílohy č. 4 k této vyhlášce.
(6) Pro výpočet úspory emisí skleníkových plynů se jako hodnota emisí skleníkových plynů vzniklých během úplného životního cyklu referenčního fosilního paliva ECF použije v případě paliv z biomasy používaných
a) k výrobě elektřiny hodnota ECF(el) ve výši 183 g CO2eq/MJ elektřiny, nebo ve výši 212 g CO2eq/MJ elektřiny podle čl. 349 Smlouvy o fungování Evropské unie,
b) k výrobě užitečného tepla, jakožto i k výrobě tepla nebo chlazení hodnota ECF(h) ve výši 80 g CO2eq/MJ tepla,
c) k výrobě tepla, u nichž lze prokázat přímou fyzickou náhradu uhlí, hodnota ECF(h) ve výši 124 g CO2eq/MJ tepla,
d) v odvětví dopravy hodnota ECF(t) ve výši 94 g CO2eq/MJ.
§ 7
Stanovení podílu biologicky rozložitelné části nevytříděného komunálního odpadu
Pokud výrobce nebo výrobce tepla neprokáže skutečný podíl biologicky rozložitelné části nevytříděného komunálního odpadu na jeho celkovém energetickém obsahu, má se za to, že podíl biologicky rozložitelné části nevytříděného komunálního odpadu na jeho celkovém energetickém obsahu je 60 %. Zbývající podíl 40 % tvoří biologicky nerozložitelná část.
§ 8
Dokumenty a záznamy o použitém palivu při výrobě elektřiny, tepla a biometanu z podporovaných obnovitelných zdrojů a o způsobu výroby tohoto paliva
(1) Dovozce paliva z biomasy a biokapalin, výrobce paliva z biomasy a biokapalin, dodavatel paliva z biomasy a biokapalin a odběratel paliva z biomasy a biokapalin pro výrobu elektřiny, tepla nebo biometanu uchovává vyhotovené dokumenty a záznamy pro každou fakturovanou dodávku paliva z biomasy a biokapalin podle vzoru uvedeného v části A. v příloze č. 3 k této vyhlášce.
(2) Výrobce, výrobce tepla nebo výrobce biometanu uchovává vyhotovené dokumenty a záznamy podle vzoru uvedeného v části B. přílohy č. 3 k této vyhlášce pro každou fakturovanou dodávku paliva.
(3) Je-li výrobce paliva z biomasy a biokapalin, dodavatel paliva z biomasy a biokapalin, odběratel paliva z biomasy a biokapalin současně výrobcem, výrobcem tepla nebo výrobcem biometanu, uchovává k jím vyrobenému a současně jím pro výrobu elektřiny, tepla nebo biometanu spotřebovanému palivu z biomasy nebo biokapalin vyhotovené dokumenty a záznamy podle přílohy č. 3 k této vyhlášce souhrnně za kalendářní měsíc.

§ 9
Zrušovací ustanovení
Vyhláška č. 477/2012 Sb., o stanovení druhů a parametrů podporovaných obnovitelných zdrojů pro výrobu elektřiny, tepla nebo biometanu a o stanovení a uchovávání dokumentů, se zrušuje.

§ 10
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 15. května 2022.

Ministr průmyslu a obchodu:
Ing. Síkela v. r.


Příloha č. 1 k vyhlášce č. 110/2022 Sb.
Druhy a parametry podporovaných obnovitelných zdrojů využívajících biomasu a biokapaliny a suroviny vymezující pokročilý biometan
Tabulka č. 1 - Procesy uvedené v § 4 odst. 1 písm. a) bodě 1, § 4 odst. 1 písm. b), § 4 odst. 2 písm. a) bodech 1 a 3 a § 4 odst. 2 písm. b)
Podpora elektřinyPodpora teplaDruhy podporované biomasy a biokapalinProces4Proces4Kategorie 1a)cíleně pěstované plodiny1, které jsou primárně určeny k energetickému využití, jejichž hmota nadzemní části je využita k energetickým účelům, případně upravené pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasy2OO, S, Pb)cíleně pěstované energetické dřeviny1, tj. dřeviny vypěstované mimo lesní půdu, jejichž hmota nadzemní části je využita k energetickým účelům, případně upravené pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasy2OO, S, Pc)ušlechtilá paliva3 vyrobená z biomasy kategorie 1 této tabulky uvedená pod písmenem a)OO, S, Pd)ušlechtilá paliva3 vyrobená z biomasy kategorie 1 této tabulky uvedená pod písmenem b)OOKategorie 2a) sláma obilovin a olejnin, sláma kukuřice na zrno, včetně vedlejších a zbytkových produktů z jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOO, S, Pb) znehodnocené zrno potravinářských obilovin a semeno olejnin, včetně vedlejších a zbytkových produktů z jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOO, S, Pc) ostatní rostlinná pletiva, celé rostliny a části rostlin včetně sena, včetně vedlejších a zbytkových produktů z jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOO, S, Pd) rostliny uvedené v nařízení Komise (EU) 2016/1141 ze dne 13. července 2016, kterým se přijímá seznam invazních nepůvodních druhů s významným dopadem na Unii podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1143/2014, v platném znění, avšak pouze v případě, pokud se jedná výlučně o využití biomasy vzniklé odstraněním těchto rostlin na jejich stávajících stanovištích, včetně vedlejších a zbytkových produktů z jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOO, S, Pe) travní hmota z údržby trvalých porostů, z údržby veřejné i soukromé zeleně, včetně údržby vodních vodotečí, ochranných pásem apod. a včetně jejích úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOO, S, Pf) kaly z čistíren odpadních vod, vzniklé v aeračních nádržích při biologickém zpracování odpadních vod nebo při biologickém procesu čištění, a separovaných sedimentací nebo flotací, s vyloučením ostatních kalů a usazenin z vodních tělesO, BO, S, P, Bg) kaly z mechanického oddělování obsahující vlákna, včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bh) zbytkový jedlý olej a tuk, směs tuků a olejů z odlučovače tuků obsahující pouze jedlé oleje a jedlé tuky, včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bi) zbytkové produkty z destilace lihu, výpalky a obdobné rostlinné zbytky a vedlejší produkty z rostlin, včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bj) rostlinné oleje a živočišné tuky s výjimkou živočišných tuků podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu), v platném znění včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bk) alkoholy vyráběné z biomasyO, BO, S, P, BI) kompost nevyhovující jakostí nebo určený k energetickému využití a vyplozené substráty z pěstování hub v podobě energetického kompostu včetně vedlejších a zbytkových produktů jeho zpracování a včetně jeho úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasy, zbytkový digestát z bioplynových stanicO, BO, S, P, Bm) biologicky rozložitelné zbytky z kuchyní a stravovenO, BO, S, P, Bn) biologicky rozložitelná část komunálního odpadu včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOOo) zbytková hmota z těžby dřeva, tzv. nehroubí, tj. dřevo do průměru 7 cm a zbytkové produkty z jejího zpracování včetně kořenů (pařezů), biomasa vzniklá v lese z probírek a prořezávek, dřevní hmota z údržby veřejné a soukromé zeleně včetně tratí, vodotečí, rozvodů elektřiny a pod, a zbytkové produkty jejího zpracování, včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOO, S, Pp) ostatní zbytková biomasa v podobě kalů z praní, čištění, extrakce, loupání, odstřeďování a separace, včetně zbytkové biomasy ze zpracování ovoce, zeleniny, obilovin, jedlých olejů, kakaa, kávy a tabáku, z mlékárenského, konzervárenského, cukrovarnického, pivovarnického a tabákového průmyslu, z výroby droždí a kvasničného extraktu, z přípravy a kvašení melasy, z pekáren a výroby cukrovinek, výroby alkoholických a nealkoholických nápojů a další obdobná biomasa, která je nevhodná ke spotřebě nebo pro další zpracování, včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bq) použité dřevo, použité výrobky vyrobené ze dřeva a dřevěných materiálů, dřevěné obaly včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOO, S, Pr) ušlechtilá paliva3 vyrobená z biomasy kategorie 2 této tabulky uvedená pod písmeny a) až e), l) až n) a p)OO, S, PKategorie 3a) vlákninové kaly vznikající v sedimentačních nádržích při čištění odpadních vod z produkce papíru a celulózy separované sedimentací nebo flotací, výplně a povrchové vrstvy z mechanického třídění, včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bb) deinkingové kaly, včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bc) zbytková biomasa z kožedělného a textilního průmyslu, včetně vedlejších a zbytkových produktů jejího zpracování a včetně její úpravy pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bd) druhotně nevyužitý papír a lepenka, včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Be) výmět z rozvlákňování odpadního papíru a lepenky, výměnová vlákna, včetně vedlejších a zbytkových produktů jeho zpracování a včetně jeho úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bf) sulfátový, sulfitový výluh, surové tálové mýdlo, včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyO, BO, S, P, Bg) zbytková dřevní hmota vznikající při výrobě celulózy včetně kůry, včetně vedlejších produktů z jejího zpracování a včetně jejích úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOO, S, Ph) odřezky ze dřeva určené pro materiálové využití, včetně vedlejších a zbytkových produktů jejich zpracování a včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyOO, S, Pi) štěpka vzniklá při pilařském zpracování odkorněného a neodkorněného dřevaOO, S, Pj) ušlechtilá paliva3 vyrobená z biomasy kategorie 3 této tabulky uvedená pod písmeny a) a c) až h)OO, S, P
Vysvětlivky k tabulce č. 1:
1 Cíleně pěstovanými plodinami nebo dřevinami se rozumí rychle rostoucí plodiny a dřeviny určené pro energetické využití.
2 Úpravou pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasy se rozumí např. balíkování, štěpkování, řezání a mletí biomasy.
3 Ušlechtilým palivem se rozumí pelety a brikety.
4 Kategorie v procesu
O1, O2 a O3 – kategorie v procesu spalování nebo zplyňování pouze paliva z biomasy
S1, S2 a S3 - kategorie v procesu spoluspalování paliva z biomasy a neobnovitelného zdroje
P1, P2 a P3 - pro kategorie v procesu paralelního spalování biomasy a neobnovitelného zdroje
B1, B2 a B3 - kategorie v procesu spalování biokapalin
Tabulka č. 2 - Procesy uvedené v § 4 odst. 1 písm. a) bodě 2, § 4 odst. 2 písm. a) bodě 2 a § 4 odst. 4 písm. a) a b).
Podpora elektřiny, podpora tepla a podpora biometanuDruhy podporované biomasyProces4Vstupní suroviny pro výrobu pokročilého bioplynu a biometanu – kategorie Aa) řasy, pokud jsou pěstovány na pevnině ve vodních nádržích či fotobioreaktorechAFb) podíl biomasy na směsném komunálním odpadu, nikoli však tříděný domácí odpad, který spadá pod cíle recyklace podle čl. 11 odst. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic, ve znění nařízení Komise (EU) č. 1357/2014, směrnice Komise (EU) 2015/1127, nařízení Rady (EU) 2017/997 a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/851.AF, U5c) biologický odpad ve smyslu čl. 3 bodu 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic, ve znění nařízení Komise (EU) č. 1357/2014, směrnice Komise (EU) 2015/1127, nařízení Rady (EU) 2017/997 a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/851 z domácností, na který se vztahuje tříděný sběr ve smyslu čl. 3 bodu 11 uvedené směrnice.AFd) podíl biomasy na průmyslovém odpadu, který není vhodný pro využití v potravinovém či krmivovém řetězci, včetně materiálů pocházejících z maloobchodu a velkoobchodu a zemědělsko-potravinářského průmyslu, jakož i odvětví rybolovu a akvakultury, ale ne suroviny uvedené v části B této tabulkyAF1. zbytky/odpady a zbytkové vody z rafinace rostlinných olejů1AF2. zbytky/odpady z výroby lihu1AF3. zbytky/odpady ze zpracování brambor1AF4. zbytky/odpady ze zpracování cukrové řepy1AF5. zbytky/odpady z pekařské výroby1AF6. zbytky/odpady z výroby piva1AF7. zbytky/odpady ze zpracování obilí, ovoce a zeleniny1AF8. zbytky/odpady ze zpracování živočišných produktů1AF9. jiný biologicky rozložitelný odpad podle zákona o odpadech s výjimkou odpadů pod písmeny b) a c)AFe) slámaAFf) mrva1. hnůj slamnatý hovězíAF2. hnůj slamnatý vepřovýAF3. močůvkaAF4. kejda hovězíAF5. kejda vepřováAF6. trus opeřencůAF7. trus opeřenců s podestýlkouAFg) kal z čistíren odpadních vodAF,U6h) odpadní vody z lisovny palmového oleje a trsy prázdných palmových plodůAFi) dehet z tálového olejeAFj) surový glycerinAFk) bagasaAFl) matoliny a vinné kalyAFm) ořechové skořápkyAFn) plevyAFo) kukuřičné klasy zbavené zrnAFp) podíl biomasy na odpadu a zbytcích z lesnictví a z dřevozpracujících odvětví, jako jsou kůra, větve, nekomerční pročistky, listí, jehličí, koruny stromů, piliny, hobliny, černý louh, hnědý louh, kal z vláknovin, lignin a tálový olejAFq) další nepotravinářské celulózové vláknoviny2AFr) další lignocelulózové vláknoviny3, s výjimkou pilařského dřeva a dýhařského dřevaAFVstupní suroviny pro výrobu bioplynu a biometanu – kategorie Ba) použitý kuchyňský olejAFb) živočišné tuky kategorií 1 a 2 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu), v platném zněníAF
Vysvětlivky k tabulce č. 2:
1 Nevyužitelné pro výrobu potravin nebo krmiv.
2 Nepotravinářskou celulózovou vláknovinou se rozumí suroviny složené především z celulózy a hemicelulózy, které mají nižší obsah ligninu než lignocelulózové vláknoviny, včetně zbytků potravinářských a krmných plodin, například slámy, kukuřičného šustí, plev a lusků; energetické traviny s nízkým obsahem škrobu, například jílek, proso prutnaté, ozdobnice, trsť rákosovitá; krycí plodiny vysévané před zasetím a po sklizení hlavních plodin; pícniny; průmyslové zbytky včetně zbytků potravinářských a krmných plodin po extrakci rostlinných olejů, cukrů, škrobů a bílkovin; a vláknovina z biologického odpadu, přičemž pícniny a krycí plodiny jsou chápány jako dočasné, krátkodobě oseté pastviny obsahující směs travin a luštěnin s nízkým obsahem škrobu za účelem zajištění píce pro hospodářská zvířata a zlepšení úrodnosti půdy k dosažení vyšších výnosů hlavních plodin na orné půdě.
3 Lignocelulózovou vláknovinou se rozumí vláknovina obsahující lignin, celulózu a hemicelulózu, například biomasa pocházející z lesů, energetické dřeviny a zbytky a odpady z lesnictví a dřevozpracujících odvětví.
4 Kategorie v procesu
AF – anaerobní fermentace, ze které vzniká bioplyn pro výrobu elektřiny, tepla nebo biometanu.
U - úprava na kvalitu a čistotu splňující kvalitativní parametry zemního plynu.
5 Úprava skládkového plynu na kvalitu a čistotu splňující kvalitativní parametry zemního plynu (skládkový plyn může být využit pouze pro výrobu elektřiny nebo pro výrobu biometanu).
6 Úprava kalového plynu na kvalitu a čistotu splňující kvalitativní parametry zemního plynu (kalový plyn může být využit pouze pro výrobu elektřiny nebo pro výrobu biometanu).
Tabulka č. 3 - Procesy uvedené v § 4 odst. 1 písm. a) bod 2, § 4 odst. 2 písm. a) bod 2 a § 4 odst. 4 písm. a) a b).
Podpora elektřiny, podpora tepla a podpora biometanuDruhy podporované biomasyProces2Vstupní suroviny pro výrobu ostatního bioplynu a biometanua)kukuřice a kukuřičná silážAFb)jetel, vojtěška a jiné víceleté pícniny nebo jejich směsiAFc)ostatní plodiny pěstované na orné půdě kromě plodin uvedených pod písmeny a) a b)AFd)travní hmota z trvalých travních porostů (včetně senáže), využitelná ke krmení hospodářských zvířatAFe)biomasa z údržby veřejné i soukromé zeleně, včetně údržby vodních vodotečí, ochranných pásem apod., ostatní rostlinná pletiva, rostliny a části rostlin, včetně jejich úprav pro přepravu ke konečnému spotřebiteli biomasyAFf)statková hnojiva vyjma vedlejších živočišných produktů nespadající do kategorie AAFg)kafilerní tuk pouze kategorie 3 podle Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu), v platném zněníAFh)masokostní moučka pouze kategorie 2 a 3 podle Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu), v platném zněníAFi)rostlinné oleje a živočišné tuky s výjimkou živočišných tuků kategorie 1 a 2 podle Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu), v platném zněníAFj)zpracované produkty pocházející z živočišných materiálů kategorie 2 a 3, podle Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu), v platném znění,, nezpracovaných živočišných materiálů, kalů z praní a čištění živočišných tkání kategorie 3, podle uvedeného nařízení Evropského parlamentu a Rady, mléka, mleziva a obsahu trávicího traktu z něj vyjmutého, vše kategorie 3, podle uvedeného nařízení Evropského parlamentu a Rady, v případě těchto materiálů kategorie 2 podle uvedeného nařízení Evropského parlamentu a Rady, tj. pouze pokud jsou předem tepelně zpracoványAFk)zbytkový jedlý olej a tuk, směs tuků a olejů z odlučovače tuků obsahující pouze jedlé oleje a jedlé tukyAFl)zbytky z/ze nespadající do kategorie A11. rafinace rostlinných olejůAF2. zpracování cukrové řepyAF3. zpracování bramborAF4. výroby lihuAF5. pekařské výrobyAF6. výroby pivaAF7. zpracování ovoce a zeleninyAF
Vysvětlivky k tabulce č. 3:
1 Využitelné pro výrobu potravin nebo krmiv.
2 Kategorie v procesu
AF - anaerobní fermentace, ze které vzniká bioplyn pro výrobu elektřiny, tepla nebo biometanu.
U – úprava na kvalitu a čistotu splňující kvalitativní parametry zemního plynu.

Příloha č. 2 k vyhlášce č. 110/2022 Sb.
Vypočet emisí skleníkových plynů pro biokapaliny
Emise skleníkových plynů z výroby a použití biokapalin se vypočítají podle níže uvedeného vzorce (E), který je nutno dále rozšířit o přeměnu energie na vyráběnou elektřinu nebo na vyráběné teplo a chlazení podle části i) až iv):
E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr,[g CO2eq/MJ]
kde:
E = celkové emise z výroby paliva před přeměnou energie;
eec = emise z těžby nebo pěstování surovin;
el = anualizované emise ze změn v zásobě uhlíku vyvolaných změnami ve využívání půdy;
ep = emise ze zpracování;
etd = emise z přepravy a distribuce;
eu = emise z používání daného paliva;
esca = úspory emisí vyvolané nahromaděním uhlíku v půdě díky zdokonaleným zemědělským postupům;
eccs = úspory emisí v důsledku zachycování a geologického ukládání CO2; a
eccr = úspory emisí v důsledku zachycování a náhrady CO2.
Emise z výroby strojního a jiného vybavení se neberou v úvahu.
i) zařízení na výrobu energie zajišťující pouze dodávky tepla:
Ch=Eηh
ii) zařízení na výrobu energie zajišťující pouze dodávky elektřiny:
ECel=Eηel
kde
EC h,el = celkové emise skleníkových plynů z konečné energetické komodity;
E = celkové emise skleníkových plynů z biokapaliny před závěrečnou konverzí;
ηel = elektrická účinnost, definovaná jako roční výroba elektřiny děleno ročním vstupem biokapaliny na základě jejího energetického obsahu;
ηh = účinnost tepla, definovaná jako roční výroba užitečného tepla děleno ročním vstupem biokapaliny na základě jejího energetického obsahu;
iii) v případě elektřiny nebo mechanické energie pocházející ze zařízení na výrobu energie, která zajišťují dodávky užitečného tepla společně s dodávkami elektřiny nebo mechanické energie:
ECel=Eηel·Cel·ηelCel·ηel+Ch·ηh
iv) v případě užitečného tepla pocházejícího ze zařízení na výrobu energie, která zajišťují dodávky tepla společně s dodávkami elektřiny nebo mechanické energie:
ECh=Eηh·Ch·ηhCel·ηel+Ch·ηh,
kde
ECh = celkové emise skleníkových plynů z konečné energetické komodity;
E = celkové emise skleníkových plynů z biokapaliny před závěrečnou konverzí;
ηel = elektrická účinnost, definovaná jako roční výroba elektřiny děleno ročním vstupem biokapaliny na základě jejího energetického obsahu;
ηh = účinnost tepla, definovaná jako roční výroba užitečného tepla děleno ročním vstupem biokapaliny na základě jejího energetického obsahu;
Cel = podíl exergie na elektřině nebo mechanické energii, stanovený na 100 % (Cel = 1).
Ch = účinnost Carnotova cyklu (podíl exergie na užitečném teple).
Účinnost Carnotova cyklu (Ch) pro užitečné teplo při rozdílných teplotách je definována jako:
Ch=Th-T0Th, kde
Th= teplota měřená jako absolutní teplota (v kelvinech) užitečného tepla v místě dodání;
T0 = teplota okolí, stanovená na 273,15 kelvinů (rovná se 0 °C).
Je-li přebytečné teplo vyváženo pro účely vytápění budov, při teplotě nižší než 150 °C (423,15 kelvinu), lze Ch alternativně definovat takto:
Ch = účinnost Carnotova cyklu pro teplo při teplotě 150 °C (423,15 kelvinu), která činí: 0,3546.

Příloha č. 3 k vyhlášce č. 110/2022 Sb.
Dokumenty a záznamy o použitém palivu při výrobě energie z podporovaných obnovitelných zdrojů a o způsobu výroby tohoto paliva
A) Prohlášení dovozce paliva z biomasy a biokapalin, výrobce paliva z biomasy a biokapalin, dodavatele paliva z biomasy a biokapalin, odběratele paliva z biomasy a biokapalin, výrobce vstupní suroviny určené pro výrobu paliva z biomasy, dovozce vstupní suroviny určené pro výrobu paliva z biomasy a prodejce vstupní suroviny určené pro výrobu paliva z biomasy

B) Prohlášení výrobce, výrobce tepla nebo výrobce biometanu

C) Vzor čestného prohlášení podle čl. II bodu 18 přechodných ustanoveních zákona č. 382/2021 Sb., kterým se mění zákon č. 165/2012 Sb., o podporovaných zdrojích energie a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony

Příloha č. 4 k vyhlášce č. 110/2022 Sb.
Pravidla pro vypočet emisí skleníkových plynů pro paliva z biomasy
A. STANDARDIZOVANÉ HODNOTY ÚSPOR EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ PRO PALIVA Z BIOMASY, JSOU-LI VYROBENA S NULOVÝMI ČISTÝMI EMISEMI UHLÍKU ZE ZMĚNY VE VYUŽÍVÁNÍ PŮDY
Dřevní štěpkaSystém výroby paliva z biomasyPřepravní vzdálenostÚspory emisí skleníkových plynů – standardizovaná hodnotaTeploElektřinaDřevní štěpka ze zbytků z lesnictví1 až 500 km91 %87 %500 až 2 500 km87 %81 %2 500 až 10 000 km78 %67 %Nad 10 000 km60 %41 %Dřevní štěpka z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (eukalyptus)2 500 až 10 000 km73 %60 %Dřevní štěpka z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol – s hnojením)1 až 500 km87 %81 %500 až 2 500 km84 %76 % 2 500 až 10 000 km74 %62 %Nad 10 000 km57 %35 %Dřevní štěpka z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol – bez hnojení)1 až 500 km90 %85 %500 až 2 500 km86 %79 %2 500 až 10 000 km77 %65 %Nad 10 000 km59 %39 %Dřevní štěpka z kmenoviny1 až 500 km92 %88 %500 až 2 500 km88 %82 %2 500 až 10 000 km79 %68 %Nad 10 000 km61 %42 %Dřevní štěpka z průmyslových zbytků1 až 500 km93 %90 %500 až 2 500 km90 %85 %2 500 až 10 000 km80 %71 %Nad 10 000 km63 %44 %
Dřevěné pelety*Systém výroby paliva z biomasyPřepravní vzdálenostÚspory emisí skleníkových plynů –standardizovaná hodnotaTeploElektřinaDřevěné brikety nebo  pelety ze zbytků z lesnictvíSituace 11 až 500 km49 %24 %500 až 2 500 km49 %25 %2 500 až 10 000 km47 %21 %Nad 10 000 km40 %11 %Situace 2a1 až 500 km72 %59 %500 až 2 500 km72 %59 %2 500 až 10 000 km70 %55 %Nad 10 000 km63 %45 %Situace 3a1 až 500 km90 %85 %500 až 2 500 km90 %86 %2 500 až 10 000 km88 %81 %Nad 10 000 km81 %72 %Dřevěné brikety nebo  pelety z rychle rostoucích  dřevin pěstovaných ve  výmladkových plantážích  (eukalyptus)Situace 12 500 až 10 000 km43 %15 %Situace 2a2 500 až 10 000 km66 %49 %Situace 3a2 500 až 10 000 km83 %75 %Dřevěné brikety nebo  pelety z rychle rostoucích  dřevin pěstovaných ve  výmladkových plantážích  (topol-s hnojením)Situace 11 až 500 km46 %20 %500 až 10 000 km44 %16 %Nad 10 000 km37 %7 %Situace 2a1 až 500 km69 %54 %500 až 10 000 km67 %50 %Nad 10 000 km60 %41 %Situace 3a1 až 500 km87 %81 %500 až 10 000 km84 %77 %Nad 10 000 km78 %67 %Dřevěné brikety nebo  pelety z výmladkových  plantáží (topol – bez  hnojení)Situace 11 až 500 km48 %23 %500 až 10 000 km46 %20 %Nad 10 000 km40 %10 %Situace 2a1 až 500 km72 %58 %500 až 10 000 km69 %54 %Nad 10 000 km63 %45 %Situace 3a1 až 500 km90 %85 %500 až 10 000 km87 %81 %Nad 10 000 km81 %71 %KmenovinaSituace 11 až 500 km49 %24 %500 až 2 500 km49 %25 %2 500 až 10 000 km47 %21 %Nad 10 000 km40 %11 %Situace 2a1 až 500 km73 %60 %500 až 2 500 km73 %60 %2 500 až 10 000 km70 %56 %Nad 10 000 km64 %46 %Situace 3a1 až 500 km91 %86 %500 až 2 500 km91 %87 %2 500 až 10 000 km88 %83 %Nad 10 000 km82 %73 %Dřevěné brikety nebo  pelety ze zbytků z  dřevozpracujícího průmysluSituace 11 až 500 km69 %55 %500 až 2 500 km70 %55 %2 500 až 10 000 km67 %51 %Nad 10 000 km61 %42 %Situace 2a 1 až 500 km84 %76 %500 až 2 500 km84 %77 %2 500 až 10 000 km82 %73 %Nad 10 000 km75 %63 %Situace 3a1 až 500 km94 %91 %500 až 2 500 km94 %92 %2 500 až 10 000 km92 %88 %Nad 10 000 km85 %78 %
Vysvětlivky k tabulce „dřevěné pelety“:
* Situace 1 označuje procesy, v nichž se pro dodávky procesního tepla do výrobny pelet používá kotel na zemní plyn. Elektřina je do výrobny pelet dodávána z rozvodné sítě.
Situace 2a označuje procesy, při nichž se pro dodávky procesního tepla používá kotel na dřevní štěpku, který je zásobován předsušenou štěpkou. Elektřina je do výrobny pelet dodávána z rozvodné sítě.
Situace 3a označuje procesy, při nichž se pro dodávky elektřiny a tepla do výrobny pelet používá kogenerační jednotka spalující plyn z předsušené štěpky.
Zemědělské postupySystém výroby paliva z biomasyPřepravní vzdálenostÚspory emisí skleníkových plynů -standardizovaná hodnotaTeploElektřinaZemědělské zbytky o hustotě < 0,2 t/m3*1 až 500 km93 %90 %500 až 2 500 km86 %80 %2 500 až 10 000 km73 %60 %Nad 10 000 km48 %23 %Zemědělské zbytky o hustotě > 0,2 t/m3**1 až 500 km93 %90 %500 až 2 500 km92 %87 %2 500 až 10 000 km85 %78 %Nad 10 000 km74 %61 %Slámové pelety1 až 500 km85 %78 %500 až 10 000 km83 %74 %Nad 10 000 km76 %64 %Brikety z bagasy500 až 10 000 km91 %87 %Nad 10 000 km85 %77 %Palmojádrový extrahovaný šrot (moučka)Nad 10 000 km11 %- 33 %Palmojádrový extrahovaný šrot (moučka) (nulové emise CH4 z lisovny oleje)Nad 10 000 km42 %14 %
Vysvětlivky k tabulce „zemědělské postupy“:
* Tato skupina materiálů zahrnuje zemědělské zbytky s nízkou objemovou hmotností a obsahuje materiály jako jsou balíky slámy, ovesné slupky, rýžové plevy a balíky bagasy z cukrové třtiny (neúplný seznam).
** Tato skupina zemědělských zbytků s vyšší objemovou hmotností zahrnuje materiály jako jsou například kukuřičné klasy, ořechové skořápky, slupky sójových bobů, skořápky palmových jader (neúplný seznam).
Bioplyn na elektřinu*Systém výroby bioplynuTechnologické řešeníÚspory emisí skleníkových plynů – standardizovaná hodnotaVlhká mrva1Situace 1Otevřený digestát294 %Uzavřený digestát3240 %Situace 2Otevřený digestát85 %Uzavřený digestát219 %Situace 3Otevřený digestát86 %Uzavřený digestát235 %Celá rostlina kukuřice4Situace 1Otevřený digestát21 %Uzavřený digestát53 %Situace 2Otevřený digestát18 %Uzavřený digestát47 %Situace 3Otevřený digestát10 %Uzavřený digestát43 %Biologický odpadSituace 1Otevřený digestát26 %Uzavřený digestát78 %Situace 2Otevřený digestát21 %Uzavřený digestát68 %Situace 3Otevřený digestát14 %Uzavřený digestát66 %
Vysvětlivky k tabulce „bioplyn na elektřinu“:
* Situace 1 označuje způsoby výroby, při nichž elektřinu a teplo potřebné v daném procesu dodává přímo motor kogenerační jednotky.
Situace 2 označuje způsoby výroby, při nichž je elektřina potřebná v daném procesu odebírána z rozvodné sítě a procesní teplo dodává přímo motor kogenerační jednotky. V některých členských státech nemohou hospodářské subjekty požadovat dotace na hrubou výrobu, a pravděpodobnější konfigurací tak je situace 1. Situace 3 označuje způsoby výroby, při nichž je elektřina potřebná v daném procesu odebírána z rozvodné sítě a procesní teplo dodává kotel na bioplyn. Tato situace se týká některých zařízení, u nichž není motor kogenerační jednotky na místě a prodává se bioplyn (ovšem bez úpravy na biometan).
1 Hodnoty pro výrobu bioplynu z mrvy zahrnují negativní emise u úspor emisí při hospodaření s kejdou. Uvažovaná hodnota esca se rovná – 45 g CO2eq/MJ mrvy používané při anaerobní digesci.
2 Otevřené skladování digestátu stojí za vznikem dodatečných emisí CH4 a N2O. Rozsah těchto emisí se mění v závislosti na podmínkách okolního prostředí, druzích substrátu a účinnosti digesce.
3 Uzavřeným skladováním se rozumí skladování digestátu vzniklého procesem digesce v plynotěsné nádrži a dodatečný bioplyn vznikající při skladování je považován za získaný pro výrobu dodatečné elektřiny nebo biometanu. Součástí tohoto procesu nejsou žádné emise skleníkových plynů.
4 Celou rostlinou kukuřice se rozumí kukuřice, která byla sklizena jako píce a byla silážována pro účely konzervace.
Bioplyn na elektřinu – směs mrvy a kukuřiceSystém výroby bioplynuTechnologické řešeníÚspory emisí skleníkových plynů – standardizovaná hodnotaMrva – kukuřice  80% – 20%Situace 1Otevřený digestát45 %Uzavřený digestát114 %Situace 2Otevřený digestát40 %Uzavřený digestát103 %Situace 3Otevřený digestát35 %Uzavřený digestát106 %Mrva – kukuřice  70% – 30%Situace 1Otevřený digestát37 %Uzavřený digestát94 %Situace 2Otevřený digestát32 %Uzavřený digestát85 %Situace 3Otevřený digestát27 %Uzavřený digestát85 %Mrva – kukuřice  60% – 40%Situace 1Otevřený digestát32 %Uzavřený digestát82 %Situace 2Otevřený digestát28 %Uzavřený digestát73 %Situace 3Otevřený digestát22 %Uzavřený digestát72 %
Biometan pro přepravu*Systém výroby biometanuTechnologické řešeníÚspory emisí skleníkových plynů – standardizovaná hodnotaVlhká mrvaOtevřený digestát, bez spalování odpadních plynů72 %Otevřený digestát, spalování odpadních plynů94 %Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů179 %Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů202 %Celá rostlina kukuřiceOtevřený digestát, bez spalování odpadních plynů17 %Otevřený digestát, spalování odpadních plynů39 %Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů41 %Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů63 %Biologický odpadOtevřený digestát, bez spalování odpadních plynů20 %Otevřený digestát, spalování odpadních plynů42 %Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů58 %Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů80 %
Vysvětlivky k tabulce „biometan pro přepravu“:
* Úspory emisí skleníkových plynů u biometanu se týkají pouze stlačeného biometanu ve vztahu k referenčnímu fosilnímu palivu pro dopravu ve výši 94 g CO2eq/MJ.
Biometan – směsi mrvy a kukuřice*Systém výroby biometanuTechnologické řešeníÚspory emisí skleníkových plynů – standardizovaná hodnotaMrva – kukuřice  80% – 20%Otevřený digestát, bez spalování odpadních plynů 135 %Otevřený digestát, spalování odpadních plynů 257 %Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů86 %Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů108 %Mrva – kukuřice  70% – 30%Otevřený digestát, bez spalování odpadních plynů29 %Otevřený digestát, spalování odpadních plynů51 %Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů71 %Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů94 %Mrva – kukuřice  60% – 40%Otevřený digestát, bez spalování odpadních plynů25 %Otevřený digestát, spalování odpadních plynů48 %Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů62 %Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů84 %
Vysvětlivky k tabulce „Biometan – směsi mrvy a kukuřice“:
* Úspory emisí skleníkových plynů u biometanu se týkají pouze stlačeného biometanu ve vztahu k referenčnímu fosilnímu palivu pro dopravu v hodnotě 94 g CO2eq/MJ.
1 Tato kategorie zahrnuje následující kategorie technologií úpravy bioplynu na biometan: střídavá tlaková adsorpce (PSA), tlaková vypírka vodou (PWS), membránové technologie, kryogenní metody a organická fyzikální vypírka (OPS). Zahrnuje emise ve výši 0,03 MJ CH4/MJ biometanu pro emise metanu v odpadních plynech.
2 Tato kategorie zahrnuje následující kategorie technologií úpravy bioplynu na biometan: tlaková vypírka vodou (PWS), je-li voda recyklována, střídavá tlaková adsorpce (PSA), chemická vypírka, organická fyzikální vypírka (OPS), membránové technologie a kryogenní úprava. Pro tuto kategorii nejsou zvažovány žádné emise metanu (je-li metan v odpadních plynech přítomen, spálí se).
B. Postup při výpočtu emisí skleníkových plynů
1. Výpočet emisí skleníkových plynů z výroby a používání paliv z biomasy se provede:
a) pro emise skleníkových plynů z výroby a použití paliv z biomasy před přeměnou na elektřinu, vytápění a chlazení podle vzorce:
E = eec + el + ep + etd + eu – esca – eccs – eccr, [g CO2eq/MJ]
kde:
E = celkové emise z výroby paliva před přeměnou energie;
eec = emise z těžby nebo pěstování surovin;
el = anualizované emise ze změn v zásobě uhlíku vyvolaných změnami ve využívání půdy;
ep = emise ze zpracování;
etd = emise z přepravy a distribuce;
eu = emise z používání daného paliva;
esca = úspory emisí vyvolané nahromaděním uhlíku v půdě díky zdokonaleným zemědělským postupům;
eccs = úspory emisí v důsledku zachycování a geologického ukládání CO2; a
eccr = úspory emisí v důsledku zachycování a náhrady CO2.
Emise z výroby strojního a jiného vybavení se neberou v úvahu;
b) v případě společné digesce různých substrátů v zařízení na výrobu bioplynu či biometanu se standardizované hodnoty emisí skleníkových plynů podle vzorce:
E=Σ1nSn·En,
kde
E = emise skleníkových plynů na MJ bioplynu nebo biometanu vyrobeného ze společné digesce vymezené směsi substrátů;
En = emise v g CO2/MJ u způsobu výroby n uvedeného v části D této přílohy (*)
Sn= podíl suroviny n na energetickém obsahu se vypočte následujícím způsobem:
Sn=Pn·WnΣ1nPn·Wn,
kde
Pn = energetická výtěžnost [MJ] na kilogram vlhkých surovin n (**);
Wn = váhový faktor substrátu n, který je definován takto:
Wn=InΣ1nIn·1-AMn1-SMn,
kde
In = roční vstup do reaktoru pro substrát n [t čerstvé hmoty]
AMn = průměrná roční vlhkost substrátu n [kg vody / kg čerstvé hmoty]
SMn = standardní vlhkost substrátu n (***).
(*) U chlévské mrvy používané jako substrát se přidá bonus ve výši 45 g CO2eq/MJ mrvy (-54 kg CO2eq/t čerstvé hmoty) za zdokonalené zemědělské postupy a hospodaření s mrvou.
(**) Pro výpočet standardizovaných hodnot se použijí tyto hodnoty Pn:
P (kukuřice): 4,16 [MJ bioplynu/kg vlhké kukuřice při 65 % vlhkosti]
P (mrva): 0,50 [MJ bioplynu/kg vlhké mrvy při 90 % vlhkosti]
P (biologický odpad) 3,41 [MJ bioplynu/kg vlhkého biologického odpadu při 76 % vlhkosti]
(***) Použijí se tyto hodnoty standardní vlhkosti substrátu SMn:
SM (kukuřice): 0,65 [kg vody/kg čerstvé hmoty]
SM (mrva): 0,90 [kg vody/kg čerstvé hmoty]
SM (biologický odpad): 0,76 [kg vody/kg čerstvé hmoty]
c) V případě společné digesce substrátů n v zařízení na výrobu bioplynu pro účely výroby elektřiny nebo biometanu se skutečné emise skleníkových plynů u bioplynu a biometanu podle vzorce:
E=Σ1nSn·eec,n+etd,suroviny,n+el,n+esca,n+ep+etd,produkt+eu-eccs-eccr,
kde
E = celkové emise z výroby bioplynu a biometanu před přeměnou energie;
Sn = podíl suroviny n v podílu vstupu do reaktoru;
eec,n = emise z těžby nebo pěstování suroviny n;
etd,suroviny,n = emise z přepravy suroviny n do reaktoru;
el,n = roční emise ze změn v zásobě uhlíku vyvolaných změnami ve využívání půdy u suroviny n;
esca = úspory emisí díky zdokonaleným zemědělským postupům u suroviny n (*);
ep = emise ze zpracování;
etd,produkt = emise z přepravy a distribuce bioplynu nebo biometanu;
eu = emise z použitého paliva, tedy skleníkové plyny emitované v průběhu spalování;
eccs = úspory emisí v důsledku zachycování a geologického ukládání CO2; a
eccr = úspory emisí v důsledku zachycování a náhrady CO2.
(*) - Pro esca bonus v hodnotě 45 g CO2eq /MJ mrvy za zdokonalené zemědělské postupy a hospodaření s mrvou, je-li chlévská mrva používána jako substrát pro výrobu bioplynu a biometanu.
d) pro emise skleníkových plynů z použití paliv z biomasy při výrobě elektřiny, tepla nebo chlazení, včetně přeměny energie na elektřinu, teplo nebo chlazení, podle vzorce:
1. u zařízení na výrobu energie zajišťujících pouze dodávky tepla:
ECh=Eηh
2. zařízení na výrobu energie zajišťující pouze dodávky elektřiny:
ECel=Eηel
kde
ECh,el = celkové emise skleníkových plynů z konečné energetické komodity;
E = celkové emise skleníkových plynů z paliva před závěrečnou konverzí;
ηel = elektrická účinnost, definovaná jako roční výroba elektřiny děleno ročním vstupem paliva na základě jeho energetického obsahu;
ηh = účinnost tepla, definovaná jako roční výroba užitečného tepla děleno ročním vstupem paliva na základě jeho energetického obsahu;
3. v případě elektřiny nebo mechanické energie pocházející ze zařízení na výrobu energie, která zajišťují dodávky užitečného tepla společně s dodávkami elektřiny nebo mechanické energie:
ECel=Eηel·Cel·ηelCel·ηel+Ch·ηh
4. v případě užitečného tepla pocházejícího ze zařízení na výrobu energie, která zajišťují dodávky tepla společně s dodávkami elektřiny nebo mechanické energie:
ECh=Eηh·Ch·ηhCel·ηel+Ch·ηh,
kde
EC h,el = celkové emise skleníkových plynů z konečné energetické komodity;
E = celkové emise skleníkových plynů z paliva před závěrečnou konverzí;
ηel = elektrická účinnost, definovaná jako roční výroba elektřiny děleno ročním vstupem paliva na základě jeho energetického obsahu;
ηh = účinnost tepla, definovaná jako roční výroba užitečného tepla děleno ročním vstupem paliva na základě jeho energetického obsahu;
Cel = podíl exergie na elektřině nebo mechanické energii, stanovený na 100 % (Cel = 1);
Ch = účinnost Carnotova cyklu (podíl exergie na užitečném teple).
Účinnost Carnotova cyklu (Ch) pro užitečné teplo při rozdílných teplotách je definována jako:
Ch=Th-ToTh,
kde
Th = teplota měřená jako absolutní teplota (v kelvinech) užitečného tepla v místě dodání;
T0 = teplota okolí, stanovená na 273,15 kelvinu (rovná se 0 °C).
Je-li přebytečné teplo vyváženo pro účely vytápění budov, při teplotě nižší než 150 °C (423,15 kelvinu), lze Ch alternativně definovat takto:
Ch= účinnost Carnotova cyklu pro teplo při teplotě 150 °C (423,15 kelvinu), která činí: 0,3546.
2. Způsob uvedení emisí skleníkových plynů z paliv z biomasy
a) emise skleníkových plynů z paliv biomasy (E) se uvádějí v gramech ekvivalentu CO2 na MJ paliva biomasy [g CO2eq/MJ],
b) emise skleníkových plynů z tepla nebo elektřiny, které byly vyrobeny z paliv z biomasy (EC) se uvádějí v gramech ekvivalentu CO2 na MJ konečné energetické komodity (tepla nebo elektřiny) [g CO2eq/MJ].
Je-li vedle vytápění a chlazení kombinovaně vyráběna i elektřina, emise se rozdělí mezi teplo a elektřinu (podle bodu 1 písm. d)), bez ohledu na to, zda je teplo skutečně využíváno za účelem vytápění nebo chlazení. Teplo či odpadní teplo se používá k výrobě chlazení (chlazeného vzduchu nebo vody) pomocí absorpčních chladičů. Je proto vhodné počítat pouze emise související s vyrobeným teplem na MJ tepla nezávisle na tom, zda konečná spotřeba tepla je ve skutečnosti teplo či chlazení prostřednictvím absorpčních chladičů.
Pokud se emise skleníkových plynů z těžby nebo pěstování surovin (eec) uvádějí v g CO2eq/t suchých surovin, provede se převod na gramy ekvivalentu CO2 na MJ paliva [g CO2eq/MJ] podle vzorce:
eecpalivoagCO2eqMJ palivaec=eecsurovinyagCO2eqtsuchýLHVaMJsurovintsuchých surovin·faktor surovin pro palivoa·faktor rozdělení palivaa,
kde
faktor rozdělení palivaa=energie v palivuenergie v palivu+energie v druhotných produktech,
faktor surovin pro palivoa = [podíl MJ surovin potřebný k výrobě 1 MJ paliva],
emise na tunu suchých surovin se vypočtou tímto způsobem:
eecsurovinyagCO2eqtsuchý=eecsurovinyagCO2eqtvlhký1 - obsah vlhkosti
Vzorec pro výpočet emisí skleníkových plynů z těžby nebo pěstování surovin eec popisuje případy, kdy jsou suroviny přeměněny na paliva během jednoho kroku. U složitějších dodavatelských řetězců je nutné pro výpočet emisí ze skleníkových plynů z těžby nebo pěstování surovin eec provést úpravy pro meziprodukty.
3. Způsob výpočtu úspory emisí skleníkových plynů z paliv z biomasy
a) výpočet úspory emisí skleníkových plynů z paliv z biomasy používaných jako paliva používaná v odvětví dopravy se provede podle vzorce
ÚSPORY = (E F(t) − E B)/E F(t) ,
kde
EB = celkové emise z paliv z biomasy používaných jako paliva používaná v odvětví dopravy a
EF(t) = celkové emise z referenčního fosilního paliva pro dopravu;
b) výpočet úspory emisí skleníkových plynů při výrobě tepla, chlazení a výrobě elektřiny z paliv z biomasy se provede podle vzorce
ÚSPORY = (ECF(h&c,el) − ECB(h&c,el))/ECF(h&c,el),
kde
ECB(h&c,el) = celkové emise z tepla nebo elektřiny;
ECF(h&c,el) = celkové emise z referenčního fosilního paliva používaného pro užitečné teplo nebo elektřinu.
4. Skleníkovými plyny zohledněnými pro účely bodu 1 jsou CO2, N2O a CH4. Při výpočtu ekvivalentu CO2se uvedené plyny hodnotí takto:
CO2: 1
N2O: 298
CH4: 25
5. Emise pocházející z těžby, sklizně nebo pěstování surovin (eec) zahrnují emise pocházející ze samotného procesu těžby nebo pěstování; ze sběru, sušení a skladování surovin; z odpadu a úniků; a z výroby chemických látek nebo produktů použitých při těžbě nebo pěstování. Zachycování CO2 při pěstování surovin je vyloučeno. Jako alternativu skutečných hodnot emisí lze použít odhady úrovně emisí z pěstování zemědělské biomasy, které je možno získat z regionálních průměrných hodnot u emisí z pěstování zahrnutých do zpráv podle čl. 31 odst. 4 směrnice 2018/2001, o podpoře využití energie z obnovitelných zdrojů nebo z informací o rozložených standardizovaných hodnotách pro pěstování obsažených v této příloze. Jako alternativu skutečných hodnot emisí je při neexistenci příslušných informací v těchto zprávách povoleno vypočítat průměrné hodnoty založené na místních zemědělských postupech, které vycházejí například z údajů o skupinách zemědělských podniků.
Jako alternativu skutečných hodnot emisí lze použít odhady emisí z pěstování a sklizně lesní biomasy, které je možno odvodit použitím průměrných hodnot emisí z pěstování a sklizně vypočtených pro geografické plochy na úrovni členského státu.
6. Pro účely výpočtu uvedeného v bodu 1 písm. a) se k úsporám emisí na základě lepšího řízení zemědělství (esca), jako například přechodu na minimální orbu či bezorebné setí, pěstování lepších plodin či jejich střídání, používání krycích plodin, včetně hospodaření se zbytky plodin, a používání organických pomocných půdních látek (například kompostu nebo digestátu z kvašení mrvy), přihlédne pouze tehdy, pokud byly předloženy spolehlivé a ověřitelné důkazy, že obsah uhlíku v půdě se zvyšuje, nebo se dá rozumně očekávat, že v období, kdy byly dotčené suroviny pěstovány, uvedený obsah vzrostl, přičemž se k emisím přihlédne v případě, kde tyto postupy vedou k vyššímu používání umělých hnojiv a herbicidů. Takovými důkazy mohou být měření uhlíku v půdě, například prvním měřením před pěstováním a následnými měřeními v pravidelných několikaletých intervalech. V takovém případě, ještě než je k dispozici druhé měření, by se odhadlo zvýšení uhlíku v půdě na základě reprezentativních experimentů nebo půdních modelů. Od dalšího druhého měření by měření představovala základ pro určení existence zvýšení uhlíku v půdě a jejího rozsahu.
7. Roční hodnoty emisí pocházejících ze změn v zásobě uhlíku vyvolaných změnami ve využívání půdy (el) se vypočítají rozdělením celkových emisí rovnoměrně mezi dvacet let. Pro výpočet těchto emisí se použije tento vzorec:
el=CSR-CSA×3,664×1/20×1/P-eB,
kde
el = roční emise skleníkových plynů ze změn v zásobě uhlíku vyvolaných změnami ve využívání půdy (vyjádřené jako hmotnost ekvivalentu CO2 na jednotku energie paliva z biomasy). „Orná půda“ (Orná půda, jak je vymezena IPCC podle rozhodnutí Komise 2010/335/EU ve vztahu ke směrnici 2018/2001/EU vycházející z pokynů IPCC z roku 2006 pro národní inventury skleníkových plynů a v souladu s nařízeními (EU) č. 525/2013 a (EU) 2018/841) a „trvalé kultury“ (Trvalé kultury jsou definovány jako víceleté plodiny, jejichž kmen se zpravidla nesklízí ročně, například rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích a palma olejná) se považují za jeden způsob využívání půdy;
Kvocient získaný vydělením molekulové hmotnosti CO2 (44,010 g/mol) molekulovou hmotností uhlíku (12,011 g/mol) se rovná 3,664.
CSR = zásoba uhlíku na jednotku plochy spojená s referenčním využíváním půdy (vyjádřená jako hmotnost (v tunách) uhlíku na jednotku plochy, zahrnující jak půdu, tak vegetaci). Za referenční využívání půdy se považuje využívání půdy v lednu 2008 nebo 20 let před získáním suroviny, přičemž se použije pozdější datum;
CSA = zásoba uhlíku na jednotku plochy spojená s aktuálním využíváním půdy (vyjádřená jako hmotnost (v tunách) uhlíku na jednotku plochy, zahrnující jak půdu, tak vegetaci). V případech, kdy dochází k hromadění zásob uhlíku po dobu přesahující jeden rok, se hodnota činitele CSA stanoví jako odhad zásoby na jednotku plochy za období dvaceti let nebo v době zralosti plodiny, přičemž se použije situace, která nastane dříve;
P = produktivita plodiny (vyjádřená jako energie z paliva z biomasy na jednotku plochy za rok); a
eB = bonus ve výši 29 g CO2eq/MJ paliva z biomasy, pokud je biomasa získávána ze znehodnocené půdy, která prošla obnovou, za podmínek stanovených v bodě 8.
8. Bonus ve výši 29 g CO2eq/MJ se přidělí, pokud je prokázáno, že daná půda:
a) nebyla v lednu roku 2008 zemědělsky ani jinak využívána a
b) je závažným způsobem znehodnocená, včetně takové půdy dříve využívané k zemědělským účelům.
Bonus ve výši 29 g CO2eq/MJ se použije pro období maximálně 20 let od doby, kdy došlo k přeměně půdy na zemědělsky využívanou půdu, za předpokladu, že je zajištěn pravidelný nárůst zásob uhlíku, jakož i značné snížení eroze u půd podle písmene b).
9. „Půdami závažným způsobem znehodnocenými“ se rozumějí půdy, jež byly po značnou dobu výrazně zasoleny nebo vykazují obzvláště nízký obsah organických látek a jež jsou závažným způsobem erodované.
10. Základem pro výpočet zásob uhlíku v půdě je rozhodnutí Komise 2010/335/EU ze dne 10. června 2010 o pokynech pro výpočet zásob uhlíku v půdě pro účely přílohy V směrnice 2009/28/ES.
11. Emise ze zpracování (ep) zahrnují emise z vlastního procesu zpracování; z odpadu a úniků; z výroby chemických látek nebo produktů používaných při zpracování, včetně emisí CO2 odpovídajících obsahu uhlíku ve fosilních vstupech bez ohledu na to, zda byl v příslušném postupu spálen, či nikoli.
Při zohlednění spotřeby elektřiny, která není generována přímo v zařízení vyrábějícím pevná nebo plynná paliva z biomasy, se předpokládá, že intenzita emisí skleníkových plynů z výroby a distribuce této elektřiny se rovná průměrné intenzitě emisí při výrobě a distribuci elektřiny v dané oblasti. Odchylně od tohoto pravidla mohou výrobci pro elektřinu vyrobenou samostatným zařízením generujícím elektřinu použít průměrnou hodnotu platnou pro dané zařízení, pokud není připojeno k rozvodné síti.
Emise ze zpracování v příslušných případech zahrnují emise ze sušení prozatímních produktů a materiálů.
12. Emise z přepravy a distribuce (etd) zahrnují emise pocházející z přepravy surovin a polotovarů i ze skladování a distribuce konečného výrobku. Tento bod se nevztahuje na emise z přepravy a distribuce zohledňované podle bodu 5.
13. Emise CO2 z použitého paliva (eu) se pokládají u paliv z biomasy za rovné nule. Emise skleníkových plynů jiných než CO2 (CH4 a N2O) z použitého paliva musí být zahrnuty do faktoru eu.
14. Úspory emisí vyvolané zachycením a geologickým ukládáním CO2 (eccs), které nebyly již započítány do ep, se omezují na emise, ke kterým nedošlo v důsledku zachycení a ukládání emitovaného CO2 v přímé souvislosti se získáváním, přepravou, zpracováním a distribucí paliva z biomasy, pokud ukládání probíhalo v souladu se směrnicí 2009/31/ES o geologickém ukládání oxidu uhličitého.
15. Úspory emisí vyvolané zachycením a náhradou CO2 (eccr) přímo souvisejí s výrobou paliva z biomasy, jemuž jsou přiřazeny, a omezují se na emise, ke kterým nedošlo v důsledku zachycení CO2, jehož uhlík pochází z biomasy a používá se k nahrazení CO2 z fosilních paliv při výrobě komerčních výrobků a služeb.
16. Pokud kogenerační jednotka - zajištující teplo nebo elektřinu v procesu výroby paliva z biomasy, pro které se počítají emise - vyrobí přebytečnou elektřinu nebo přebytečné užitečné teplo, rozdělí se emise skleníkových plynů mezi elektřinu a užitečné teplo podle teploty tepla (jež odráží užitnost (užitek) tepla). Užitečná část tepla se zjistí vynásobením jeho energetického obsahu účinností Carnotova cyklu (Ch) použitím tohoto vzorce:
Ch=Th-ToTh, 
kde
Th = teplota měřená jako absolutní teplota (v kelvinech) užitečného tepla v místě dodání;
T0 = teplota okolí, stanovená na 273,15 kelvinu (rovná se 0 °C).
Je-li přebytečné teplo vyváženo pro účely vytápění budov, při teplotě nižší než 150 °C (423,15 kelvinu), lze Ch alternativně definovat takto:
Ch = účinnost Carnotova cyklu pro teplo při teplotě 150 °C (423,15 kelvinu), která činí: 0,3546.
Pro účely tohoto výpočtu se použijí skutečné účinnosti, definované jako vyrobená roční mechanická energie, elektřina, resp. teplo děleno ročním vstupem energie.
17. V případech, kdy v procesu výroby paliva z biomasy vzniká kombinace paliva, pro které se počítají emise, a jednoho nebo několika dalších produktů („druhotných produktů“), rozdělí se emise skleníkových plynů mezi palivo (nebo jeho odpovídající meziprodukty) a druhotné produkty v poměru k jejich energetickému obsahu (stanovenému u druhotných produktů s výjimkou elektřiny a tepla jako spodní výhřevnost). Intenzita skleníkových plynů přebytečného užitečného tepla nebo přebytečné elektřiny se shoduje s intenzitou skleníkových plynů tepla nebo elektřiny dodaných do procesu výroby paliva z biomasy a určí se na základě výpočtu intenzity skleníkových plynů všech vstupů a emisí, včetně surovin a emisí CH4 a N2O, do a z kogenerační jednotky, kotle či jiného zařízení dodávajícího teplo nebo elektřinu do procesu výroby paliva z biomasy. V případě kombinované výroby elektřiny a tepla se výpočet provádí podle bodu 16.
18. Pro účely výpočtů uvedených v bodě 17 se emise takto rozdělované počítají jako eec + el + esca + ty podíly ep, etd, eccs a eccr, které se vztahují na výrobní kroky až do výrobního kroku, ve kterém vzniká předmětný druhotný produkt, včetně tohoto kroku. Došlo-li k přiřazení emisí druhotným produktům v některém z předchozích výrobních kroků životního cyklu, použije se pro předmětné účely místo těchto celkových emisí jen podíl těchto emisí přiřazený v posledním z těchto výrobních kroků meziproduktu vyráběného paliva.
V případě bioplynu a biometanu musí být pro účely tohoto výpočtu zohledněny všechny druhotné produkty, které nespadají do oblasti působnosti bodu 7. K odpadům ani zbytkům se žádné emise nepřiřadí. U druhotných produktů, jejichž energetický obsah je záporný, se pokládá energetický obsah pro účely výpočtu za nulový.
Emise skleníkových plynů z odpadů a zbytků, včetně korun stromů a větví, slámy, plev, kukuřičných klasů a ořechových skořápek, a zbytků ze zpracování, včetně surového glycerinu (glycerin, který není rafinován) a bagasy, se považují v celém životním cyklu těchto odpadů a zbytků až do doby jejich získání za nulové bez ohledu na to, zda jsou uvedené odpady a zbytky před přeměnou na konečný produkt zpracovány na prozatímní produkty.
V případě paliv z biomasy vyráběných v jiných rafinériích, než které jsou kombinací zpracovatelských zařízení a kotlů nebo kogeneračních jednotek zajišťujících dodávky tepla nebo elektřiny do zpracovatelského zařízení, je analyzovanou jednotkou pro účely výpočtu podle bodu 17 rafinérie.
19. V případě paliv z biomasy používaných k výrobě elektřiny se pro účely výpočtu podle bodu 3 jako hodnota ECF(el) referenčního fosilního paliva použije 183 g CO2eq/MJ elektřiny, nebo 212 g CO2eq/MJ elektřiny pro nejvzdálenější regiony.
V případě paliv z biomasy používaných k výrobě užitečného tepla, jakož i k vytápění nebo chlazení se pro účely výpočtu podle bodu 3 jako hodnota ECF(h) referenčního fosilního paliva použije 80 g CO2eq/MJ tepla.
V případě paliv z biomasy používaných k výrobě užitečného tepla, u níž lze prokázat přímou fyzickou náhradu uhlí, se pro účely výpočtu podle bodu 3 jako hodnota ECF(h) referenčního fosilního paliva použije 124 g CO2eq/MJ tepla.
V případě paliv z biomasy používaných jako paliva používaná v odvětví dopravy se pro účely výpočtu podle bodu 3 jako hodnota ECF(t) referenčního fosilního paliva použije 94 g CO2eq/MJ.
C. ROZLOŽENÉ STANDARDIZOVANÉ HODNOTY PRO PALIVA Z BIOMASY
Dřevěné brikety nebo pelety
Systém výroby paliva z  biomasyPřepravní vzdálenostEmise skleníkových plynů – standardizovaná hodnota (g CO2eq/MJ)PěstováníZpracováníPřepravaJiné emise než emise CO2 z použitého palivaDřevní štěpka ze zbytků z lesnictví1 až 500 km0,01,93,60,5500 až 2 500 km0,01,96,20,52 500 až 10 000 km0,01,912,60,5Nad 10 000 km0,01,924,60,5Dřevní štěpka z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (eukalyptus)2 500 až 10 000 km4,40,013,20,5Dřevní štěpka z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol  – s hnojením)1 až 500 km3,90,04,20,5500 až 2 500 km3,90,06,80,52 500 až 10 000 km3,90,013,20,5Nad 10 000 km3,90,025,20,5Dřevní štěpka z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol  – bez hnojení)1 až 500 km2,20,04,20,5500 až 2 500 km2,20,06,80,52 500 až 10 000 km2,20,013,20,5Nad 10 000 km2,20,025,20,5Dřevní štěpka z kmenoviny1 až 500 km1,10,43,60,5500 až 2 500 km1,10,46,20,5 2 500 až 10 000 km1,10,412,60,5Nad 10 000 km1,10,424,60,5Dřevní štěpka ze zbytků z dřevozpracujícího průmyslu1 až 500 km0,00,43,60,5500 až 2 500 km0,00,46,20,52 500 až 10 000 km0,00,412,60,5Nad 10 000 km0,00,424,60,5
Dřevěné brikety nebo pelety
Systém výroby paliva z biomasyPřepravní vzdálenostEmise skleníkových plynů – standardizovaná hodnota  (g CO2eq/MJ)PěstováníZpracováníPřeprava a distribuceJiné emise než emise CO2 z použitého palivaDřevěné brikety  nebo pelety ze  zbytků z lesnictví (situace 1)1 až 500 km0,030,93,50,3500 až 2 500 km0,030,93,30,32 500 až 10 000 km0,030,95,20,3Nad 10 000 km0,030,99,50,3Dřevěné brikety  nebo pelety ze  zbytků z lesnictví (situace 2a)1 až 500 km0,015,03,60,3500 až 2 500 km0,015,03,50,32 500 až 10 000 km0,015,05,30,3Nad 10 000 km0,015,09,80,3Dřevěné brikety  nebo pelety ze  zbytků z lesnictví (situace 3a)1 až 500 km0,02,83,60,3500 až 2 500 km0,02,83,50,32 500 až 10 000 km0,02,85,30,3Nad 10 000 km0,02,89,80,3Dřevěné brikety z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích (eukalyptus –  situace 1)2 500 až 10 000 km3,929,45,20,3Dřevěné brikety z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích (eukalyptus –  situace 2)2 500 až 10 000 km5,012,75,30,3Dřevěné brikety z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích (eukalyptus –  situace 3a)2 500 až 10 000 km5,30,45,30,3Dřevěné brikety z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích  (topol – s hnojením – situace 1)1 až 500 km3,429,43,50,3500 až 10 000 km3,429,45,20,3Nad 10 000 km3,429,49,50,3Dřevěné brikety z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích  (topol – s hnojením – situace 2a)1 až 500 km4,412,73,60,3500 až 10 000 km4,412,75,30,3Nad 10 000 km4,412,79,80,3Dřevěné brikety z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích  (topol – s hnojením – situace 3a)1 až 500 km4,60,43,60,3500 až 10 000 km4,60,45,30,3Nad 10 000 km4,60,49,80,3Dřevěné brikety z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích  (topol – bez hnojení – situace 1)1 až 500 km2,029,43,50,3500 až 2 500 km2,029,45,20,32 500 až 10 000 km2,029,49,50,3Dřevěné brikety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích  (topol – bez hnojení – situace 2a)1 až 500 km2,512,73,60,3500 až 10 000 km2,512,75,30,3Nad 10 000 km2,512,79,80,3Dřevěné brikety z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích  (topol – bez  hnojení – situace 3a)1 až 500 km2,60,43,60,3500 až 10 000 km2,60,45,30,3Nad 10 000 km2,60,49,80,3Dřevěné brikety  nebo pelety z kmenoviny  (situace 1)1 až 500 km1,129,83,50,3500 až 2 500 km1,129,83,30,32 500 až 10 000 km1,129,85,20,3Nad 10 000 km1,129,89,50,3Dřevěné brikety  nebo pelety z kmenoviny  (situace 2a)1 až 500 km1,413,23,60,3500 až 2 500 km1,413,23,50,32 500 až 10 000 km1,413,25,30,3Nad 10 000 km1,413,29,80,3Dřevěné brikety nebo pelety z kmenoviny (situace 3a)1 až 500 km1,40,93,60,3500 až 2 500 km1,40,93,50,32 500 až 10 000 km1,40,95,30,3Nad 10 000 km1,40,99,80,3Dřevěné brikety  nebo pelety ze zbytků z dřevozpracujícího průmyslu  (situace 1)1 až 500 km0,017,23,30,3500 až 2 500 km0,017,23,20,32 500 až 10 000 km0,017,25,00,3Nad 10 000 km0,017,29,20,3Dřevěné brikety  nebo pelety ze zbytků z dřevozpracujícího průmyslu  (situace 2a)1 až 500 km0,07,23,40,3500 až 2 500 km0,07,23,30,32 500 až 10 000 km0,07,25,10,3Nad 10 000 km0,07,29,30,3Dřevěné brikety  nebo pelety ze zbytků z dřevozpracujícího průmyslu  (situace 3a)1 až 500 km0,00,33,40,3500 až 2 500 km0,00,33,30,32 500 až 10 000 km0,00,35,10,3Nad 10 000 km0,00,39,30,3
Zemědělské postupy
Výroba  paliva z biomasy SystémPřepravní vzdálenostEmise skleníkových plynů – standardizovaná hodnota (g CO2eq/MJ)PěstováníZpracováníPřeprava a distribuceJiné emise než emise CO2  z použitého palivaZemědělské zbytky o hustotě < 0,2 t/m31 až 500 km0,01,13,10,3500 až 2 500 km0,01,17,80,32 500 až 10 000 km0,01,117,00,3Nad 10 000 km0,01,134,00,3Zemědělské zbytky o hustotě > 0,2 t/m31 až 500 km0,01,13,10,3500 až 2 500 km0,01,14,40,32 500 až 10 000 km0,01,18,50,3Nad 10 000 km0,01,116,30,3Slámové pelety1 až 500 km0,06,03,60,3500 až 10 000 km0,06,05,50,3Nad 10 000 km0,06,010,00,3Brikety z bagasy500 až 10 000 km0,00,45,20,5Nad 10 000 km0,00,49,50,5Palmojádrový extrahovaný šrot (moučka)Nad 10 000 km21,625,413,50,3Palmojádrový extrahovaný šrot (moučka) (nulové emise CH4 z lisovny oleje)Nad 10 000 km21,64,213,50,3
Rozložené standardizované hodnoty pro bioplyn pro výrobu elektřiny
Systém výroby paliva z biomasyTechnologieSTANDARDIZOVANÁ HODNOTA [g CO2eq/MJ]PěstováníZpracováníJiné emise než emise CO2 z použitého palivaPřeprava3Kredity na mrvu4Vlhká mrva1Situace 1Otevřený digestát0,097,412,50,8– 107,3Uzavřený digestát0,00,012,50,8– 97,6Situace 2Otevřený digestát0,0103,712,50,8– 107,3Uzavřený digestát0,05,912,50,8– 97,6Situace 3Otevřený digestát0,0116,412,50,9– 120,7Uzavřený digestát0,06,412,50,8– 108,5Celá rostlina kukuřice2Situace 1Otevřený digestát15,618,912,50,0—Uzavřený digestát15,20,012,50,0—Situace 2Otevřený digestát15,626,312,50,0—Uzavřený digestát15,27,212,50,0—Situace 3Otevřený digestát17,529,312,50,0—Uzavřený digestát17,17,912,50,0—Biologický odpadSituace 1Otevřený digestát0,030,612,50,5—Uzavřený digestát0,00,012,50,5—Situace 2Otevřený digestát0,039,012,50,5—Uzavřený digestát0,08,312,50,5—Situace 3Otevřený digestát0,043,712,50,5—Uzavřený digestát0,09,112,50,5—
Vysvětlivky
1 Hodnoty pro výrobu bioplynu z mrvy zahrnují negativní emise u úspor emisí při hospodaření s mrvou. Uvažovaná hodnota esca se rovná –45 g CO2eq/MJ mrvy používané při anaerobní digesci.
2 Celou rostlinou kukuřice se rozumí kukuřice, která byla sklizena jako píce a byla silážována pro účely konzervace.
3 Přeprava zemědělských surovin do transformačního zařízení je podle metodiky uvedené ve zprávě Komise ze dne 25. února 2010 o požadavcích na udržitelnost pro využívání zdrojů pevné a plynné biomasy při výrobě elektřiny, tepla a chlazení zahrnuta v hodnotě „pěstování“. Hodnota pro přepravu kukuřičné siláže představuje 0,4 g CO2eq/MJ bioplynu.
4 Kreditem na mrvu se rozumí výše úspory emisí za zdokonalené zemědělské postupy a hospodaření s mrvou v případě, že je chlévská mrva používána jako substrát pro výrobu bioplynu a biometanu.
Rozložené standardizované hodnoty pro biometan
Systém výroby biometanuTechnologické  řešeníSTANDARDIZOVANÁ HODNOTA [g CO2eq/MJ]PěstováníZpracováníÚpravaPřepravaKomprese na čerpací staniciKredity na mrvu1Vlhká mrvaOtevřený digestátBez spalování odpadních plynů0,0117,927,31,04,6– 124,4Spalování odpadních plynů0,0117,96,31,04,6– 124,4Uzavřený digestátBez spalování odpadních plynů0,04,427,30,94,6– 111,9Spalování odpadních plynů0,04,46,30,94,6– 111,9Celá rostlina kukuřiceOtevřený digestátBez spalování odpadních plynů18,128,127,30,04,6–Spalování odpadních plynů18,128,16,30,04,6–Uzavřený digestátBez spalování odpadních plynů17,66,027,30,04,6–Spalování odpadních plynů17,66,06,30,04,6–Biologický odpadOtevřený digestátBez spalování odpadních plynů0,042,827,30,64,6–Spalování odpadních plynů0,042,86,30,64,6–Uzavřený digestátBez spalování odpadních plynů0,07,227,30,54,6–Spalování odpadních plynů0,07,26,30,54,6–
Vysvětlivky
1 Kreditem na mrvu se rozumí výše úspory emisí za zdokonalené zemědělské postupy a hospodaření s mrvou v případě, že je chlévská mrva používána jako substrát pro výrobu bioplynu a biometanu.
D. CELKOVÉ STANDARDIZOVANÉ HODNOTY EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ U ZPŮSOBŮ VÝROBY PALIVA Z BIOMASY
Systém výroby paliva z biomasy *Přepravní vzdálenostEmise skleníkových plynů – standardizovaná hodnota (g CO2eq/MJ)Dřevní štěpka ze zbytků z lesnictví1 až 500 km6500 až 2 500 km92 500 až 10 000 km15Nad 10 000 km27Dřevní štěpka z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích (eukalyptus)2 500 až 10 000 km18Dřevní štěpka z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol – s hnojením)1 až 500 km9500 až 2 500 km112 500 až 10 000 km18Nad 10 000 km30Dřevní štěpka z rychle rostoucích dřevin  pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol – bez hnojení)1 až 500 km7500 až 2 500 km102 500 až 10 000 km16Nad 10 000 km28Dřevní štěpka z kmenoviny1 až 500 km6500 až 2 500 km82 500 až 10 000 km15Nad 10 000 km27Dřevní štěpka z průmyslových zbytků1 až 500 km5500 až 2 500 km72 500 až 10 000 km13Nad 10 000 km25Dřevěné brikety nebo pelety ze zbytků z lesnictví (situace 1)1 až 500 km35500 až 2 500 km352 500 až 10 000 km36Nad 10 000 km41Dřevěné brikety nebo pelety ze zbytků z lesnictví (situace 2a)1 až 500 km19500 až 2 500 km192 500 až 10 000 km21Nad 10 000 km25Dřevěné brikety nebo pelety ze zbytků z lesnictví (situace 3a)1 až 500 km7500 až 2 500 km72 500 až 10 000 km8Nad 10 000 km13Dřevěné brikety nebo pelety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (eukalyptus – situace 1)2 500 až 10 000 km39Dřevěné brikety nebo pelety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (eukalyptus – situace 2a)2 500 až 10 000 km23Dřevěné brikety nebo pelety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (eukalyptus – situace 3a)2 500 až 10 000 km11Dřevěné brikety nebo pelety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol – s hnojením – situace 1)1 až 500 km37500 až 10 000 km38Nad 10 000 km43Dřevěné brikety nebo pelety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol – s hnojením – situace 2a)1 až 500 km21500 až 10 000 km23Nad 10 000 km27Dřevěné brikety nebo pelety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol – s hnojením – situace 3a)1 až 500 km9500 až 10 000 km11Nad 10 000 km15Dřevěné brikety nebo pelety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol – bez hnojení – situace 1)1 až 500 km35500 až 10 000 km37Nad 10 000 km41Dřevěné brikety nebo pelety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol – bez hnojení – situace 2a)1 až 500 km19500 až 10 000 km21Nad 10 000 km25Dřevěné brikety nebo pelety z rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích (topol –⁠ bez hnojení – situace 3a)1 až 500 km7500 až 10 000 km9Nad 10 000 km13Dřevěné brikety nebo pelety z kmenoviny (situace 1)1 až 500 km35500 až 2 500 km342 500 až 10 000 km36Nad 10 000 km41Dřevěné brikety nebo pelety z kmenoviny (situace 2a)1 až 500 km18500 až 2 500 km182 500 až 10 000 km20Nad 10 000 km25Dřevěné brikety nebo pelety z kmenoviny (situace 3a)1 až 500 km6500 až 2 500 km62 500 až 10 000 km8Nad 10 000 km12Dřevěné brikety nebo pelety ze zbytků z dřevozpracujícího průmyslu (situace 1)1 až 500 km21500 až 2 500 km212 500 až 10 000 km23Nad 10 000 km27Dřevěné brikety nebo pelety ze zbytků z dřevozpracujícího průmyslu (situace 2a)1 až 500 km11500 až 2 500 km112 500 až 10 000 km13Nad 10 000 km17Dřevěné brikety nebo pelety ze zbytků z dřevozpracujícího průmyslu (situace 3a)1 až 500 km4500 až 2 500 km42 500 až 10 000 km6Nad 10 000 km10
Vysvětlivky:
*) Situace 1 označuje procesy, v nichž se pro dodávky procesního tepla do výrobny pelet využívá kotel na zemní plyn. Procesní elektřina je nakoupena z rozvodné sítě.
Situace 2a označuje procesy, v nichž se pro dodávky procesního tepla do výrobny pelet využívá kotel na dřevní štěpku. Procesní elektřina je nakoupena z rozvodné sítě.
Situace 3a označuje procesy, při nichž se pro dodávky tepla a elektřiny do výrobny pelet používá kogenerační jednotka na dřevní štěpku.
Systém výroby paliva z biomasyPřepravní vzdálenostEmise skleníkových plynů  – standardizovaná  hodnota (g CO2eq/MJ)Zemědělské zbytky o hustotě < 0,2 t/m3 11 až 500 km4500 až 2 500 km92 500 až 10 000 km18Nad 10 000 km35Zemědělské zbytky o hustotě > 0,2 t/m3 21 až 500 km4500 až 2 500 km62 500 až 10 000 km10Nad 10 000 km18Slámové pelety1 až 500 km10500 až 10 000 km12Nad 10 000 km16Brikety z bagasy500 až 10 000 km6Nad 10 000 km10Palmojádrový extrahovaný šrot (moučka)Nad 10 000 km61Palmojádrový extrahovaný šrot (moučka) (nulové emise CH4 z lisovny oleje)Nad 10 000 km40
Standardizované hodnoty – bioplyn na elektřinu
Systém výroby bioplynuTechnologické řešeníStandardizovaná hodnotaEmise skleníkových plynů (g CO2eq/MJ)Bioplyn na elektřinu z vlhké mrvySituace 1Otevřený digestát 33Uzavřený digestát 4– 84Situace 2Otevřený digestát10Uzavřený digestát– 78Situace 3Otevřený digestát9Uzavřený digestát– 89Bioplyn na elektřinu z celé rostliny kukuřiceSituace 1Otevřený digestát47Uzavřený digestát28Situace 2Otevřený digestát54Uzavřený digestát35Situace 3Otevřený digestát59Uzavřený digestát38Bioplyn na elektřinu z biologického odpaduSituace 1Otevřený digestát44Uzavřený digestát13Situace 2Otevřený digestát52Uzavřený digestát21Situace 3Otevřený digestát57Uzavřený digestát22
Vysvětlivky:
1 Tato skupina materiálů zahrnuje zemědělské zbytky s nízkou objemovou hmotností a obsahuje materiály jako jsou balíky slámy, ovesné slupky, rýžové plevy a balíky bagasy z cukrové třtiny (neúplný seznam).
2 Tato skupina zemědělských zbytků s vyšší objemovou hmotností zahrnuje materiály, jako jsou například kukuřičné klasy, ořechové skořápky, slupky sójových bobů, skořápky palmových jader (neúplný seznam).
3 Otevřené skladování digestátu stojí za vznikem dodatečných emisí metanu, které se mění v závislosti na povětrnostních podmínkách, substrátu a účinnosti digesce. Při těchto výpočtech se použijí množství, která se rovnají 0,05 MJ CH4/MJ bioplynu u mrvy, 0,035 MJ CH4/MJ bioplynu u kukuřice a 0,01 MJ CH4/MJ bioplynu u biologického odpadu.
4 Uzavřené skladování znamená, že digestát vzniklý procesem digesce je skladován v plynotěsné nádrži a dodatečný bioplyn vznikající při skladování je považován za získaný pro výrobu dodatečné elektřiny nebo biometanu.
Standardizované hodnoty pro biometan
Systém výroby biometanuTechnologické řešeníEmise skleníkových plynů – standardizovaná hodnota  (g CO2eq/MJ)Biometan z vlhké mrvyOtevřený digestát, bez spalování odpadních plynů 122Otevřený digestát, spalování odpadních plynů 21Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů-79Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů-100Biometan z celé rostliny kukuřiceOtevřený digestát, bez spalování odpadních plynů73Otevřený digestát, spalování odpadních plynů52Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů51Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů30Biometan z biologického odpaduOtevřený digestát, bez spalování odpadních plynů71Otevřený digestát, spalování odpadních plynů50Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů35Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů14
Vysvětlivky
1 Tato kategorie zahrnuje následující kategorie technologií úpravy bioplynu na biometan: střídavá tlaková adsorpce (PSA), tlaková vypírka vodou (PWS), membránové technologie, kryogenní metody a organická fyzikální vypírka (OPS). Zahrnuje emise ve výši 0,03 g MJ CH4/MJ biometanu pro emise metanu v odpadních plynech.
2 Tato kategorie zahrnuje následující kategorie technologií úpravy bioplynu na biometan: tlaková vypírka vodou (PWS), je-li voda recyklována, střídavá tlaková adsorpce (PSA), chemická vypírka, organická fyzikální vypírka (OPS), membránové technologie a kryogenní úprava. Pro tuto kategorii nejsou zvažovány žádné emise metanu (je-li metan v odpadních plynech přítomen, spálí se).
Standardizované hodnoty – bioplyn na elektřinu – směsi mrvy a kukuřice: emise skleníkových plynů s podíly na základě čerstvé hmotnosti
Systém výroby bioplynu*)Technologické řešeníEmise skleníkových plynů – standardizovaná hodnota  (g CO2eq/MJ)Mrva – kukuřice  80 % – 20 %Situace 1Otevřený digestát33Uzavřený digestát– 9Situace 2Otevřený digestát40Uzavřený digestát– 2Situace 3Otevřený digestát43Uzavřený digestát– 4Mrva – kukuřice  70 % – 30 %Situace 1Otevřený digestát37Uzavřený digestát3Situace 2Otevřený digestát45Uzavřený digestát10Situace 3Otevřený digestát48Uzavřený digestát10Mrva – kukuřice  60 % – 40 %Situace 1Otevřený digestát40Uzavřený digestát11Situace 2Otevřený digestát47Uzavřený digestát18Situace 3Otevřený digestát52Uzavřený digestát18
Vysvětlivky:
*) - Situace 1 označuje způsoby výroby, při nichž elektřinu a teplo potřebné v daném procesu dodává přímo motor kogenerační jednotky.
Situace 2 označuje způsoby výroby, při nichž je elektřina potřebná v daném procesu odebírána ze sítě a procesní teplo dodává přímo motor kogenerační jednotky. V některých členských státech nemohou hospodářské subjekty požadovat dotace na hrubou výrobu, a pravděpodobnější konfigurací tak je situace 1.
Situace 3 označuje způsoby výroby, při nichž je elektřina potřebná v daném procesu odebírána z rozvodné sítě a procesní teplo dodává kotel na bioplyn. Tato situace se týká některých zařízení, u nichž není motor kogenerační jednotky na místě a prodává se bioplyn (ovšem bez úpravy na biometan).
Standardizované hodnoty – biometan – směsi mrvy a kukuřice: emise skleníkových plynů s podíly na základě čerstvé hmotnosti
Systém výroby biometanuTechnologické řešeníEmise  skleníkových plynů  –  standardizovaná hodnota1(g CO2eq/MJ)Mrva – kukuřice  80 % – 20 %Otevřený digestát, bez spalování odpadních plynů57Otevřený digestát, spalování odpadních plynů36Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů9Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů– 12Mrva – kukuřice 70 % – 30 %Otevřený digestát, bez spalování odpadních plynů62Otevřený digestát, spalování odpadních plynů41Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů22Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů1Mrva – kukuřice  60 % – 40 %Otevřený digestát, bez spalování odpadních plynů66Otevřený digestát, spalování odpadních plynů45Uzavřený digestát, bez spalování odpadních plynů31Uzavřený digestát, spalování odpadních plynů10
Vysvětlivka:
1 V případě biometanu používaného jako stlačený biometan coby palivo využívané v odvětví dopravy je třeba přičíst ke standardizovaným hodnotám hodnotu 4,6 g CO2eq/MJ biometanu.

1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů.