466/2012 Sb.
Vyhláška o postupu Českého telekomunikačního úřadu při výpočtu čistých nákladů na plnění povinnosti poskytovat základní služby

466
VYHLÁŠKA
ze dne 17. prosince 2012
o postupu Českého telekomunikačního úřadu při výpočtu čistých nákladů na plnění povinnosti poskytovat základní služby
Český telekomunikační úřad stanoví podle § 41 zákona č. 29/2000 Sb., o poštovních službách a o změně některých zákonů (zákon o poštovních službách), ve znění zákona č. 221/2012 Sb., k provedení § 34b odst. 7 zákona o poštovních službách:

§ 1
Při výpočtu čistých nákladů na plnění povinnosti poskytovat základní služby postupuje Český telekomunikační úřad podle pravidel, stanovených v § 2 až 12 této vyhlášky s tím, že podkladem pro výpočet čistých nákladů držitele poštovní licence jsou tato pravidla a ukazatele obsažené v její příloze.
Výpočet čistých nákladů
§ 2
Čisté náklady se spočítají jako rozdíl přírůstkových nákladů a přírůstkových výnosů držitele poštovní licence. Zohlední se veškeré nehmotné a tržní výhody, nárok na přiměřený zisk vyjádřený formou nákladů kapitálu a pobídky k nákladové efektivnosti.
§ 3
(1) Přírůstkovými náklady se rozumí rozdíl nákladů držitele poštovní licence na poskytování služeb obsažených v jeho poštovní licenci a nákladů, jaké by držitel poštovní licence vynakládal, pokud by služby poskytoval bez povinnosti poskytovat základní služby.
(2) Přírůstkové náklady se počítají podle tohoto vzorce:
PN = NZS - NAS,
kde:
PN – přírůstkové náklady,
NZS – náklady poskytování služeb držitele poštovní licence při základním scénáři podle § 7 odst. 2,
NAS – náklady držitele poštovní licence v případě alternativního scénáře podle § 7 odst. 3.
§ 3a
(1) Náklady kapitálu držitele poštovní licence na poskytování služeb obsažených v jeho poštovní licenci podle § 7 odst. 2 se počítají podle tohoto vzorce:
NKZS = WACCZS * VKZS,
kde:
NKZS – náklady kapitálu držitele poštovní licence při základním scénáři podle § 7 odst. 2,
WACCZS – procento návratnosti vloženého kapitálu před zdaněním při základním scénáři podle § 7 odst. 2,
VKZS – vložený kapitál při základním scénáři podle § 7 odst. 2.
(2) Náklady kapitálu držitele poštovní licence na poskytování služeb obsažených v alternativním scénáři podle § 7 odst. 3 se počítají podle tohoto vzorce:
NKAS = WACCAS * VKAS,
kde:
NKAS – náklady kapitálu držitele poštovní licence při alternativním scénáři podle § 7 odst. 3,
WACCAS – procento návratnosti vloženého kapitálu před zdaněním při alternativním scénáři podle § 7 odst. 3,
VKAS – vložený kapitál při alternativním scénáři podle § 7 odst. 3.
§ 3b
(1) Procento návratnosti vloženého kapitálu před zdaněním při základním i alternativním scénáři je vyjádřeno prostřednictvím vážených průměrných nákladů na kapitál (WACC) před zdaněním a počítá se podle těchto vzorců:
WACCBT = WACCAT / (1 - t),
kde:
WACCBT – vážené průměrné náklady kapitálu před zdaněním,
WACCAT – vážené průměrné náklady kapitálu po zdanění,
t – sazba daně z příjmu právnických osob vyjádřená desetinným číslem.
WACCAT=re*ED+E+rd*1-t*DD+E,
kde:
re – náklady vlastního kapitálu,
rd – náklady cizího kapitálu,
E – hodnota vlastního kapitálu společnosti,
D – hodnota cizího kapitálu společnosti.
(2) Procento návratnosti vloženého kapitálu před zdaněním pro základní scénář (WACCZS) je vyjádřeno procentem návratnosti vloženého kapitálu držitele poštovní licence v České republice.
(3) Procento návratnosti vloženého kapitálu před zdaněním pro alternativní scénář (WACCAS) je vyjádřeno procentem návratnosti vloženého kapitálu poskytovatele poštovních služeb bez uložené povinnosti poskytovat základní služby.
(4) Výši procenta návratnosti vloženého kapitálu podle odstavců 2 a 3 určí Český telekomunikační úřad a tato hodnota je platná po dobu platnosti poštovní licence. Hodnota WACC je určena při ověřování žádosti o čisté náklady v prvním období platnosti licence.
§ 3c
(1) Vloženým kapitálem při základním scénáři (VKZS) se rozumí hodnota dlouhodobého majetku a pracovního kapitálu držitele poštovní licence nezbytného k poskytování poštovních služeb v rozsahu vymezeném v základním scénáři podle § 7 odst. 2.
(2) Vloženým kapitálem při alternativním scénáři (VKAS) se rozumí hodnota dlouhodobého majetku a pracovního kapitálu držitele poštovní licence nezbytná k poskytování poštovních služeb v rozsahu vymezeném v alternativním scénáři podle § 7 odst. 3.
(3) Pokud není uvedeno jinak, držitel poštovní licence vykazuje hodnotu vloženého kapitálu v souladu s Českými účetními standardy podle právních předpisů upravujících účetnictví.
(4) V hodnotě dlouhodobého majetku se zohlední majetek pořízený formou leasingu, a to v souladu s Mezinárodními účetními standardy.
§ 4
(1) Přírůstkovými výnosy se rozumí rozdíl výnosů z poskytování služeb držitele poštovní licence obsažených v jeho poštovní licenci a výnosů, kterých by držitel poštovní licence dosáhl, pokud by služby poskytoval bez povinnosti poskytovat základní služby.
(2) Přírůstkové výnosy se počítají podle tohoto vzorce:
PV = VZS - VAS,
kde:
PV – přírůstkové výnosy,
VZS – výnosy držitele poštovní licence z poskytování služeb při základním scénáři podle § 7 odst. 2,
VAS – výnosy držitele poštovní licence v případě alternativního scénáře podle § 7 odst. 3.
§ 5
(1) Při výpočtu čistých nákladů se zohlední vliv plnění povinnosti poskytovat základní služby na náklady a výnosy takto:
a) zohlední se pouze náklady na prvky sítě a činnosti související s povinností poskytovat základní služby,
b) dodržuje se zásada průhlednosti,
c) nedojde ke dvojímu započtení nákladů, výnosů a nehmotných a tržních výhod,
d) zohlední se nárok na přiměřený zisk vyjádřený formou nákladů kapitálu.
(2) Čisté náklady se počítají podle tohoto vzorce:
ČN = [PN + ΔNK] – [PV + ΣTv],
kde:
ČN – výše čistých nákladů,
PN – přírůstkové náklady,
PV – přírůstkové výnosy,
ΔNK – rozdíl mezi NKZS a NKAS podle § 3a,
Tv – nehmotné a tržní výhody plynoucí držiteli poštovní licence v důsledku uložení povinnosti poskytovat základní služby, vyjádřené v penězích.
§ 6
Při posuzování nákladové efektivnosti a účelnosti se bere v úvahu způsob poskytování základních služeb. Za účelně a efektivně vynaložené náklady se považují takové náklady, které jsou nezbytně nutné k poskytování základních služeb obsažených v poštovní licenci tak, aby splňovaly základní kvalitativní požadavky definované v poštovní licenci.
§ 7
(1) Podkladem pro výpočet čistých nákladů je základní a alternativní scénář.
(2) Základním scénářem se rozumí popis chování držitele poštovní licence, který poskytuje základní služby v rozsahu podle jeho poštovní licence. K činnostem popsaným v základním scénáři se přiřadí efektivně a účelně vynaložené náklady a výnosy.
(3) Alternativním scénářem se rozumí model chování držitele poštovní licence, kdyby neměl povinnost poskytovat základní služby v rozsahu jeho poštovní licence a poskytoval jím zvolené druhy služeb za podmínek, které pro něj nejsou ekonomicky nevýhodné. V alternativním scénáři se určí požadavky na poskytování uložených základních služeb, které lze poskytovat pouze se ztrátou nebo za nákladových podmínek, které nejsou běžnými obchodními podmínkami, a skupiny uživatelů, kterým lze poskytovat základní služby pouze se ztrátou, nebo za nákladových podmínek, které nejsou běžnými obchodními podmínkami (dále jen „zatěžující požadavek“).
§ 8
(1) Při tvorbě alternativního scénáře se dodržují tyto podmínky:
a) určí se, které požadavky na poskytování služeb obsažených v poštovní licenci představují pro držitele poštovní licence takovou finanční zátěž, že by je v případě alternativního scénáře neposkytoval nebo poskytoval za jiných podmínek,
b) určí se, jak by držitel poštovní licence měnil způsob poskytování služeb oproti základnímu scénáři,
c) pro každý zatěžující požadavek se sestaví alternativní scénář,
d) alternativní scénář musí být reálný a prokazující snahu držitele poštovní licence udržet si postavení na trhu a zákazníky. Při jeho vypracování se bere v úvahu, že se jedná o téhož držitele poštovní licence, který i bez povinnosti poskytovat základní služby plní svoje závazky a povinnosti vyplývající z uzavřených smluv nebo jiných právních předpisů,
e) pro každý alternativní scénář se vyhodnotí náklady, které jsou s jeho poskytováním spojeny, a výnosy, které by v daném alternativním scénáři držitel poštovní licence vytvářel,
f) alternativní scénář se sestavuje tak, aby předpokládaná úspora nákladů se zohledněním přiměřeného zisku byla vyšší než předpokládaný úbytek výnosů se zohledněním nehmotných a tržních výhod,
g) zohledňuje se vzájemný vliv jednotlivých alternativních scénářů,
h) porovnají se základní a alternativní scénáře a určí se přírůstkové náklady a přírůstkové výnosy.
(2) V případě, že držitel poštovní licence určí rozsah sítě provozoven, které provozuje povinně podle základních kvalitativních požadavků jako zatěžující požadavek, sestaví se alternativní scénář sítě provozoven. Při sestavování alternativního scénáře sítě provozoven se vychází z těchto předpokladů:
a) držitel poštovní licence by rušil pouze ty provozovny, které by za běžných obchodních podmínek neprovozoval, přičemž se bere v úvahu, že držitel poštovní licence je celostátním poskytovatelem poštovních služeb a rozmístil by své provozovny tak, aby zajistil dostupnost svých služeb po celém území státu a dále aby zajistil plnění ostatních služeb ve veřejném zájmu, které vyplývají z uzavřených smluv nebo z jeho hlavní náplně činnosti, nezávisle na poštovní licenci,
b) při vyčíslení nákladů se započtou náklady, které jsou vztaženy k procesům na jednotlivých provozovnách. Náklady na provozovnu zahrnují veškeré náklady, které při procesech na dané provozovně vznikají včetně odpovídajícím poměrem přiřazené celopodnikové režie. Celopodniková režie, která prokazatelně nesouvisí s činnostmi provozoven, se v alternativním scénáři přiřadí provozovnám, které zůstanou zachovány,
c) při vyčíslení výnosů je z prodeje všech produktů a služeb držitele poštovní licence jednotlivým provozovnám přiřazena část výnosů, odpovídající činnostem na provozovně,
d) v případě uzavření jedné provozovny dojde ke ztrátě výnosů z prodeje daného produktu ve výši, která odpovídá změně poptávky po daném produktu, možnosti zakoupit si daný produkt na jiné provozovně držitele poštovní licence a možnosti zakoupení si daného produktu u jiného provozovatele,
e) v případě, že je uvažována možnost přesunu části poptávky po daném produktu na jinou provozovnu nebo jiné místo zajišťující obsluhu zákazníků, bere se v úvahu nejen přesun části výnosů, ale i souvisejících nákladů ze ztrátové provozovny nebo jiného místa zajišťujícího obsluhu zákazníků,
f) u budov, které držitel poštovní licence vlastní a podle alternativního scénáře v nich nebude mít provozovnu, se zohlední možnost dodatečných výnosů z těchto budov v podobě možných výnosů z pronájmu nebo prodeje či úspor nákladů vzniklých využitím těchto budov pro účely vlastních aktivit držitele poštovní licence. Výše těchto výnosů se určí na základě ceny pronájmu nebo prodeje obvyklé v dané lokalitě; výsledný počet provozoven v alternativním scénáři odpovídá nejenom obchodní strategii držitele poštovní licence, ale rovněž musí splňovat všechny podmínky vyplývající z uzavřených smluv nebo vyplývající z povinností uložených držiteli poštovní licence jinými právními předpisy, pokud definují kvalitativní a kvantitativní požadavky na síť provozoven držitele poštovní licence,
g) u budov, které má držitel poštovní licence v dlouhodobém nájmu a podle alternativního scénáře v nich nebude mít provozovnu, se zohlední smluvně sjednané pokuty a penále za předčasné ukončení nájemní smlouvy tak, aby nedocházelo k jejich dvojímu započtení a vycházelo se z charakteru sjednané sankce.
(3) V případě, že držitel poštovní licence určí požadavky na dodávání jako zatěžující požadavek, sestaví se alternativní scénář dodávání. Při sestavování tohoto alternativního scénáře se vychází z těchto předpokladů:
a) při změně režimu dodávání neztratí držitel poštovní licence významnou část svých zákazníků a neztratí tím svoje postavení na trhu. V případě, že by se změna režimu dodávání projevila na poptávce po poštovních službách jím poskytovaných, započítá se změna poptávky odpovídajícím způsobem do změny výnosů,
b) změna režimu dodávání se projeví pouze u těch geografických lokalit, ve kterých změna dodávání vytváří úspory nákladů,
c) při vyčíslení nákladů alternativního scénáře dodávání se berou v úvahu náklady související se samotným dodáváním a odpovídající podíl celopodnikové režie.
(4) V případě, že držitel poštovní licence určí jako zatěžující požadavek některou z dalších povinností vyplývajících z povinnosti poskytovat základní služby obsažené v jeho poštovní licenci, sestaví se alternativní scénář vztahující se k této povinnosti. Zohlední se:
a) náklady na činnosti, které držitel poštovní licence realizuje pouze z důvodu uložené povinnosti a nepřináší mu žádný prospěch ve vztahu k jeho podnikání,
b) změna výnosů, v případě, že z činnosti, pro kterou je sestavován alternativní scénář, držiteli poštovní licence výnosy vznikají.
Vymezení nehmotných a tržních výhod
§ 9
(1) Nehmotnými a tržními výhodami v souvislosti s držením poštovní licence jsou:
a) výhoda vyšších výnosů,
b) výhoda plynoucí z výhradního práva držitele poštovní licence uvádět do oběhu poštovní známky a ceniny,
c) výhoda dodatečných možností reklamy,
d) osvobození základních poštovních služeb od daně z přidané hodnoty,
e) jiná kvantifikovatelná výhoda vzniklá držiteli poštovní licence.
(2) Výhodou vyšších výnosů se rozumí výhoda, na jejímž základě držitel poštovní licence získává vyšší výnosy ze všech jím poskytovaných služeb v důsledku všeobecného povědomí o držiteli poštovní licence na poštovním trhu, kdy je vnímán jako důvěryhodný, garantující určitou kvalitu služeb, dostupnost podacích a výdejních míst, a jeho silnější vyjednávací pozice. Tato výhoda se finančně vyjádří jako:
IB = PC x r,
kde:
IB – hodnota výhody vyšších výnosů,
PC – výše výnosů držitele poštovní licence z poštovních služeb v zúčtovacím období,
r – procento klientů využívajících služby držitele poštovní licence, kteří by přestali využívat jeho služeb, pokud by neposkytoval základní služby.
(3) Výhoda plynoucí z výhradního práva držitele poštovní licence uvádět do oběhu poštovní známky a ceniny se finančně vyjádří jako součet odhadu hodnoty prodaných a neupotřebených poštovních známek a cenin a odhadu výnosů z prodeje poštovních známek a cenin a dalších obdobných produktů k filatelistickým účelům.
(4) Výhodou dodatečných možností reklamy se rozumí výhoda využití vybraných částí majetku držitele poštovní licence k marketingovým účelům. Při finančním vyjádření této výhody se zohlední úspora marketingových nákladů držitele poštovní licence v případě, že by za propagaci své značky a produktů platil cenu obvyklou v daném místě, a případné skutečné příjmy získané pronájmem reklamní plochy, nebo prostor na provozovnách jiným subjektům. Vyčíslená úspora nákladů nebo dosažené výnosy se budou týkat té části sítě provozoven nebo vozového parku nebo jiného majetku držitele poštovní licence, kterou by držitel poštovní licence dle alternativního scénáře neprovozoval, kdyby neměl povinnost poskytovat základní služby.
(5) Úřad vyhodnotí dopad osvobození základních služeb od daně z přidané hodnoty z hlediska nákladů držitele poštovní licence i jeho výnosů.
§ 10
(1) Výhody z nepoštovních služeb, k jejichž poskytování využívá držitel poštovní licence poštovní síť, jsou zohledněny přímo na částech poštovní sítě, které využívají, a to v podobě skutečných nákladů a výnosů evidovaných v účetnictví, pokud tyto náklady a výnosy lze na danou část přímo přiřadit.
(2) V případě, že držitel poštovní licence získá odměnu na základě smlouvy nebo povinnosti uložené jiným právním předpisem, která je vázána na rozsah sítě provozoven nebo doručovací sítě a není jednoznačně přiřaditelná dotčeným prvkům poštovní sítě podle odstavce 1, započte se tato odměna v plné výši jako tržní výhoda.
§ 11
Výpočet čistých nákladů jednotlivých základních služeb
(1) Čisté náklady připadající na jednotlivé základní služby vychází z nákladů a výnosů základního a alternativního scénáře a zohledňují objem jednotlivých základních služeb a jejich nákladovost.
(2) Součet vyčíslené hodnoty čistých nákladů připadající na základní služby a výnosů získaných držitelem poštovní licence z této služby nesmí být vyšší než předpokládaná výše výnosů, kterou by držitel poštovní licence dosáhl v případě, že by tuto službu nabízel za podmínek podle § 33 odst. 5 zákona o poštovních službách. Při posuzování oprávněnosti výše čistých nákladů vychází Úřad z údajů vykázaných v oddělené evidenci nákladů a výnosů vedené v souladu s § 33a zákona o poštovních službách.
§ 12
Doložení žádosti o úhradu čistých nákladů
(1) K žádosti o úhradu čistých nákladů předloží držitel poštovní licence veškeré doklady potřebné při výpočtu čistých nákladů. Jedná se zejména o základní a alternativní scénář, zprávu auditora včetně auditované účetní závěrky za příslušné zúčtovací období, seznam účtů včetně zůstatků na začátku a konci zúčtovacího období, odpisový plán, výsledky oddělené evidence nákladů a výnosů a veškeré další podklady, které jsou nezbytné k doložení věcné správnosti výpočtů předložených podle odstavce 2.
(2) Držitel poštovní licence předloží Úřadu podklady pro výpočet čistých nákladů podle vzoru v příloze k této vyhlášce v elektronické podobě ve formátu MS Excel.
§ 13
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. ledna 2013.

Předseda Rady:
PhDr. Dvořák, CSc., v. r.


Příloha k vyhlášce č. 466/2012 Sb.
Doklady k výpočtu čistých nákladů
Tabulka č. 1: Celková hodnota čistých nákladů držitele poštovní licence (Kč)

Tabulka č. 2: Vyčíslení celkové hodnoty nehmotných a tržních výhod (Kč)

Tabulka č. 3: Evidence dat potřebných k vyčíslení hodnoty čistých nákladů plynoucích ze změny v síti provozoven (k provedení § 8 odst. 2) - část 1 - část 2 - část 3

Tabulka č. 4: Ztráta výnosů na uzavřené provozovny (k provedení § 8 odst. 2 písm. c) až e)

Tabulka č. 5: Evidence dat potřebných k vyčíslení hodnoty čistých nákladů plynoucích ze změny ve způsobu dodávání (k provedení § 8 odst. 3)

Tabulka č. 6: Náklady kapitálu (v Kč)