519/1948 Ú. l. I
Vyhláška ministra financí, kterou se mění a doplňuje vyhláška téhož ministra ze dne 1. března 1947, č. 209 Ú. l. I, kterou se stanoví za účelem urychlení plánované úvěrové podpory stavebních investic v rámci dvouletého hospodářského plánu směrnice pro peněžní ústavy v zemích České a Moravskoslezské.

519.
VYHLÁŠKA
ministra financí
ze dne 22. března 1948,
kterou se mění a doplňuje vyhláška téhož ministra ze dne 1. března 1947, č. 209 Ú. l. I, kterou se stanoví za účelem urychlení plánované úvěrové podpory stavebních investic v rámci dvouletého hospodářského plánu směrnice pro peněžní ústavy v zemích České a Moravskoslezské.
Vyhláška č. 209/1947 Ú. l. I, v nadpisu uvedená, se mění a doplňuje takto:

I. V nadpisu a v článku 1. se slovo „dvouletého“ nahrazuje slovem „státního“.
V článku 1. se dále za slovem „plánu“ vypouští čárka a slovo „zejména“ a vypouští se dále čárka za slovem „výstavbu“. Dále se tento článek doplňuje touto větou:

„Posléze náleží tato povinnost peněžním ústředím peněžních ústavů, pokud jde o prostředky, svěřené jim jako samostatným peněžním ústavům na vkladní knížky a na běžné účty jinými osobami než peněžními ústavy (členskými i nečlenskými).“
II. Článek 2. se doplňuje touto větou:

„Peněžní ústředí peněžních ústavů jsou povinna věnovati především zřetel úvěrům pro financování stavebních investic v obvodu té okresní úvěrové komise (čl. 5), v němž mají své sídlo, a to pokud jde o druh těchto investic (městské, zemědělské) s přihlédnutím k úvěrovému přednostnímu poslání svých členských peněžních ústavů ve smyslu tohoto článku.“
III. Článek 3., odtavec 2 se za první větou doplňuje touto novou větou:

„Z těchto kvot připadá pro obvod společné okresní úvěrové komise, v níž je banka zastoupena (čl. 5, odst. 2) jedna třetina, ostatek kvot připadá pro ostatní území té které země; ustanovení to netýká se pobočky Zemské banky pro Moravu a Slezsko v Opavě, jejíž povinná kvota se za to nepřičítá k povinné kvotě centrály této banky.“
Článek 3., odstavec 3 se doplňuje za slovy „pro úvěrní družstva“ slovy „a pro peněžní ústředí peněžních ústavů“.
Článek 3., odstavec 4 se doplňuje za slovem „svazů“ tímto dalším zněním: „a předsednictvům okresních úvěrových komisí (čl. 5) prostřednictvím Československého reeskontního a lombardního ústavu“.
IV. V článku 4., odstavci 2 se slova „volná úvěrová reserva“ nahrazují slovy „povinná kvota“.
V článku 4., odstavci 3 se za slovy „Národní banku Československou“ vkládají slova „prostřednictvím místně příslušné úřadovny této banky“, a tento odstavec se doplňuje touto novou větou:

„Pobočky peněžních ústavů, jež se nalézají v obvodu jiné okresní úvěrové komise (čl. 5) než jejich centrála, zasílají hlášení samostatně tomu okresnímu národnímu výboru, v jehož obvodu se nalézají; centrály takovýchto peněžních ústavů odečítají ve svých hlášeních data poboček v obvodu jiných okresních úvěrových komisí, a to s poměrným podílem srážkových položek a se skutečným stavem zápůjček, vyplacených nebo povolených v obvodu těchto jiných okresních úvěrových komisí.“
Článek 4., odstavec 4 se doplňuje za slovy „Ministerstvo financí“ slovy „nebo s jeho souhlasem Československý reeskontní a lombardní ústav“.
V. Článek 5., odtavec 1 se doplňuje za první větou takto:

„Není-li v sídle okresního soudu úvěrního družstva, připadá členství vedoucímu úředníku (národnímu správci) toho úvěrního družstva, jež podle posledních výročních účtů má nejvyšší stav svěřených vkladů (na vkladní knížky i na běžné účty) v tom kterém soudním okresu. Z každého soudního okresu má býti v okresní úvěrové komisi po jednom vedoucím úředníku (národním správci) všeobecných záložen a po jednom venkovských družstevních záložen. Je-li v sídle okresního soudu pobočka peněžního ústavu, uvedeného v článku 1., majícího svoji centrálu v obvodu jiné okresní úvěrové komise, jest pro členství v okresní úvěrové komisi posuzována jako samostatný peněžní ústav, pokud nejde o pouhou sběrnu a platebnu.“
V dosavadní druhé, nyní páté větě téhož odstavce se slovo „této“ nahrazuje slovy „okresní úvěrové“ a číslo vyhlášky ministra vnitra ze dne 31. prosince 1946 se nahrazuje slovy: „č. 15 Úředního listu I z roku 1947“.
V článku 5., odstavci 2 se ve větě první doplňuje za slovem „společná“ slovo „okresní“ a na konci se tato věta doplňuje slovy: „(přiléhajících stejnojmenných správních okresů venkovských), jehož (jichž) okresní národní výbor má svoje úřední sídlo na území statutárního města“.
V druhé větě téhož odstavce se vkládá za slovo „členem“ slovo „společné“ a v třetí a v čtvrté větě téhož odstavce za slovem „společné“ slova „okresní úvěrové“.
VI. Článek 6., odstavec 1 se v první větě doplňuje za slovy „okresního národního výboru“ slovy „resp. též orgánů statutárního města“; v druhé a v třetí větě se slova „ve správním okresu“ nahrazují slovy „ve svém obvodu“.
VII. V článku 7. se slova „přímo příslušné Zemské bance“ nahrazují slovy „Československému reeskontnímu a lombardnímu ústavu“.
Dále se článek 7. doplňuje touto větou:

„Československý reeskontní a lombardní ústav přidělí úvěrovou žádost příslušné Zemské bance nebo jinému ústavu k přímému projednání a zpraví o tom žadatele. Je-li povinná kvota příslušné Zemské banky vyčerpána nebo přibližuje-li se vyčerpání, ohlásí to příslušná Zemská banka Československému reeskontnímu a lombardnímu ústavu, který učiní další opatření ve smyslu čl. 8, odst. 2, po případě čl. 9.“
VIII. Článek 8., odstavec 2 napříště zní:

„Československý reeskontní a lombardní ústav zjistí nevyčerpanou úvěrovou reservu ve všech obvodech jednotlivých okresních úvěrových komisí a u obou Zemských bank a dá peněžním ústavům s nevyčerpanou úvěrovou reservou závazný příkaz, aby
a) celou úvěrovou reservu nebo určitou její část převedly jako výpomocnou zápůjčku na jiný peněžní ústav téže skupiny za podmínek (splácení, případně zajištění) vyhrazených oběma kontrahentům, při čemž úroková sazba nesmí činiti více než sazba úroku investiční zápůjčky, snížená o jednu čtvrtinu procenta;
b) zúčastnily se přímou zápůjčkou financování stavebních investic v obvodu jiné okresní úvěrové komise s oprávněním požádati, aby jednání s uchazečem o úvěr provedl na jejich útraty jiný peněžní ústav téhož druhu, uchazeči místně nejbližší;
c) celou reservu nebo její část složily u Československého reeskontního a lombardního ústavu, při čemž úroková sazba tímto ústavem jim nahrazovaná nesmí činiti méně než sazba úroku ze zápůjček, pro něž jest složená reserva nebo její část určena, snížená o tři osminy procenta.“
Článek 8., odstavec 3 se doplňuje takto:

„Za tím účelem může uvedené činitele svolávati v pravidelných obdobích k pracovním schůzím jako t. zv. ústřední rozvrhovou komisi, za účasti zvláštního zástupce ministerstva financí, jenž jest povinen dbáti, aby usnesení komise byla ve shodě se zásadami této vyhlášky a se zájmy, jimž má sloužiti. Tato komise tvoří s ústřední rozvrhovou komisí při Slovenské hypoteční a komunální bance v Bratislavě t. zv. širší ústřední rozvrhovou komisi, která koná pracovní schůze podle potřeby v Praze a v Bratislavě za účasti zvláštních zástupců ministerstva financí a pověřenectva financí a zabývá se záležitostmi, přesahujícími působnost ústředních rozvrhových komisí (užších) v Praze a v Bratislavě.“
K článku 8. připojují se tyto další odstavce:

„(4) Do schůzí ústřední rozvrhové komise mohou býti se souhlasem zástupce ministerstva financí pozváni s poradním hlasem též zástupci jiných interesovaných úředních míst a dalších činitelů, jichž účast by byla v zájmu provádění této vyhlášky.
(5) Ministru financí jest vyhrazeno, aby Československému reeskontnímu a lombardnímu ústavu dal za účelem celostátního jednotného provádění této vyhlášky a obdobné vyhlášky, vydané pro Slovensko, přímé závazné pokyny. Slovenské hypoteční a komunální bance vydá obdobné pokyny pověřenec financí.“

Ministr financí:
Dr. Dolanský v. r.