1455/1946 Ú. l. I
Vyhláška ministra ochrany práce a sociální péče o úpravě mzdových (platových) a pracovních podmínek zaměstnanců v léčebných, parních a vanových lázních, plovárnách, říčních a slunečních lázních, ve zřídlech a plnírnách přírodních minerálních vod, v léčebných ústavech a sanatoriích a ve všech závodech masérských, pedikérských, manikérských a kosmetických.

1455.
Vyhláška
ministra ochrany práce a sociální péče
ze dne 21. června 1946
o úpravě mzdových (platových) a pracovních podmínek zaměstnanců v léčebných, parních a vanových lázních, plovárnách, říčních a slunečních lázních, ve zřídlech a plnírnách přírodních minerálních vod, v léčebných ústavech a sanatoriích a ve všech závodech masérských, pedikérských, manikérských a kosmetických.
Podle předpisů o provádění mzdové politiky stanovím tuto úpravu mzdových (platových) a pracovních podmínek zaměstnanců v léčebných, parních a vanových lázních, plovárnách, říčních a slunečních lázních, ve zřídlech a plnírnách přírodních minerálních vod v léčebných ústavech a sanatoriích a ve všech závodech masérských, pedikérských, manikérských a kosmetických.

§ 1.
Působnost.
Vyhláška platí:
1. pro země Českou a Moravskoslezskou,
2. pro všechny:
a) léčebné lázně, přírodní léčivá zřídla, parní a vanové lázně,
b) léčebné ústavy a sanatoria v rámci lázeňských podniků, jakož i pro samostatné léčebné ústavy včetně sanatorií a ozdravoven,
c) samostatná přírodní minerální zřídla a plnírny minerálních vod (přírodní minerální vody),
d) všechny pobočné závody a samostatná pomocná oddělení závodů vyjmenovaných pod písm. a), b), c),
e) plovárny, koupaliště, říční a sluneční lázně,
f) závody masérské, pedikérské, manikérské a kosmetické.
Vyňaty jsou:
aa) závody veřejnoprávních korporací a svazků územní samosprávy (zemí, okresů, a obcí), jakož i veřejné nemocnice.
V pochybných případech rozhodne ministerstvo ochrany práce a sociální péče na návrh v jednotlivém případě.
bb) závody, které nepoužívají svých hostinských místností výlučně k zaopatření nemocných nebo lázeňských hostů.
Pro tyto závody platí vyhláška o úpravě pracovních a platových (mzdových) podmínek zaměstnanců v živnostech hostinských a výčepních ze dne 10. dubna 1946, běž. č. 1032 (Ú. l. z 16. dubna 1946, č. 66),
3a) pro všechny zaměstnance v závodech vyjmenovaných v bodě 2 pod písm. a)—f) s výjimkou lékařů.
b) Pro obchodní (administrativní) a technické zaměstnance, na které se vztahuje § 1 zákona č. 26/1929 Sb. o pensijním pojištění soukromých zaměstnanců a kteří nejsou uvedeni v platovém (mzdovém) řádu této vyhlášky, platí pouze ustanovení o rozdělení místních tříd této vyhlášky. Úprava platových a pracovních podmínek těchto zaměstnanců řídí se od. 1. května 1946 ustanoveními vyhlášky ministra ochrany práce a sociální péče ze dne 14. března 1946, běž. č. 795 (Ú. l. z 16. března 1946, č. 46).
§ 2.
Pracovní doba.
1. Pracovní doba se řídí zákonem ze dne 19. prosince 1918 č. 91 Sb. a jeho prováděcími předpisy.
2. Rozdělení pracovní doby a přestávek stanoví správa závodu v dohodě se závodní radou (důvěrníkem) v rámci zákonných předpisů.
§ 3.
Dny pracovního klidu.
1. Všem zaměstnancům musí býti poskytován každého týdne nerušený pracovní klid nejméně 32 hodiny. Pokud nemají zaměstnanci pravidelně tento pracovní klid z provozních důvodů o nedělích, má volný den připadnouti aspoň jednou v měsíci na neděli.
2. Zaměstnancům, pracujícím o památných dnech a svátcích státem uznaných, musí býti poskytnuty za tyto dny náhradní dny volna, které určí správa podniku v dohodě se závodní radou (důvěrníkem). Neposkytne-li se náhradní volno, vyplatí se zaměstnancům náhrada podle platných předpisů o výplatě mzdy o svátcích a památných dnech státem uznaných.
§ 4.
Práce přes čas, práce v noci, o nedělích a svátcích.
1. Práce přes čas je každá práce, konaná nad 48 hodin týdně, kterou nařídil nebo dodatečně schválil zaměstnavatel nebo jím k tomu zmocněný představený zaměstnanců. Každá započatá hodina se počítá za půl hodiny; překročí-li se půlhodina, počítá se za celou hodinu.
2. Mzdy vrátných a hlídačů jsou stanoveny za práci až do 60 hodin týdně.
3. Jako odměna za práci přes čas se platí ⅟₄₈, (⅟₆₀) týdenní mzdy (⅟₂₀₀ měs. platu) s připočtením 25% za každou hodinu práce přes čas ve smyslu odst. 1 a 2. Tato odměna přísluší i za pomocné práce (přípravné a závěrečné práce podle § 7 zák. č. 91/1918 Sb.), které jsou řídiči a kočí povinni konati a které činí zpravidla u řidičů půl hodiny před započetím a půl hodiny po skončení denní pracovní doby.
4. Za práci noční, t. j. práci konanou po 22. hodině do 6. hodiny ranní přísluší jako odměna ⅟₄₈ (⅟₆₀) týdenní mzdy (⅟₂₀₀ měs. hrubého platu) s připočtením 50% za každou takto odpracovanou hodinu (mimo pravidelnou směnu).
5. Práce ve dnech pracovního klidu odměňuje se tím způsobem, že za každou pracovní hodinu se vyplatí ⅟₄₈ (⅟₆₀) týdenní mzdy (⅟₂₀₀ měs. platu) s připočtením 50% za každou takto odpracovanou hodinu (mimo pravidelnou směnu). Den pracovního klidu (neděle, státem uznané svátky a památné dny) počítá se od 6. hod. ranní do 6. hod. ranní příštího dne.
6. Přijde-li v úvahu podle hořejších ustanovení více příplatků, platí se jen příplatek nejvyšší.
7. Za práci přes čas může býti sjednána písemná dohoda o přiměřené paušální odměně, která má odpovídati vykonávané práci přes čas.
8. Zaměstnanec je povinen konati práci přes čas, je-li to nutné v zájmu podniku nebo nařídil-li ji zaměstnavatel nebo jím k tomu zmocněný zaměstnanec.
9. Za práce spojené s krmením a ošetřováním tažného dobytka, jakož i za ošetření postrojů o nedělích, svátcích a památných dnech státem uznaných (i za odpolední krmení dobytka v těchto dnech), obdrží zaměstnanec v I. míst. třídě Kčs 70.—, ve II. míst. třídě Kčs 60.— za den včetně všech příplatků (i za tak zvané placené svátky). Nedělní a sváteční práci kočího a krmiče jest upraviti tak, aby měl volno aspoň každou 3. neděli. Za uvolněného kočího nebo krmiče převezme ošetřování a krmení tažného dobytka jiný dělník.
10. Vrátným a hlídačům jest poskytnouti aspoň každou 3. neděli volno po celý den.
11. Ustanovení o odměně za práci přes čas, v noci a ve dnech pracovního klidu, platí i pro pohotovostní službu.
§ 5.
Omezení práce.
1. Při omezení pravidelné pracovní doby pod 42 hod. týdně může se snížiti mzda (plat) za každou hodinu pod 42 hodiny o ⅟₄₈ (⅟₆₀) týdenní mzdy (⅟₂₀₀ měs. platu). Nikdy však nesmí snížení mzdy (platu) překročiti 20%.
2. Snížení mzdy (platu) může býti provedeno teprve 15. dnem po oznámení omezení pracovní doby.
3. Byl-li zaměstnanec vypověděn v době omezení práce, má po dobu výpovědní lhůty nárok na plnou mzdu (plat). Totéž platí, byla-li dána výpověď před omezením práce a konec pracovního poměru spadá do období omezení práce.
§ 6.
Mzdová (platová) zařadění zaměstnanců uvedených v článku III/2 přílohy.
1. Zaměstnanci se zařaďují do zaměstnaneckých skupin, které jsou rozčleněny na mzdové (platové) skupiny. Směrodatným je mzdový (platový) řád, který tvoří podstatnou součást této vyhlášky.
2. Pro zařadění zaměstnanců do jednotlivých mzdových (platových) skupin je rozhodující povaha a druh jejich činnosti.
3. Vykonává-li zaměstnanec práce, které jsou uvedeny v různých mzdových (platových) skupinách, jest pro zařadění rozhodná převážná činnost. Koná-li zaměstnanec práce mzdové (platové) skupiny vyšší a nižší ve stejném rozsahu, zařadí se do vyšší skupiny.
4. Jako léta v povolání počítají se (není-li v mzdovém [platovém] řádu uvedeno jinak) všechna léta po ukončeném 20. roku věku, která zaměstnanec strávil v podnicích spadajících pod tuto vyhlášku, jakož i léta v nichž si zaměstnanec výkonem příbuzné činnosti získal znalostí, které odpovídají nynější jeho činnosti.
5. Do let v povolání se plně započítává doba, po kterou byl zaměstnanec prokazatelně vězněn v době nesvobody, z důvodů politických, národnostních neb rasových, dále doba strávená v čsl. zahraniční armádě, ve vojenské službě v čsl. nebo bývalé tak zv. slovenské armádě, partyzánských oddílech a doba, po kterou byl zaměstnanec přikázán k práci podle vlád. nař. č. 154/ 1942 Sb. nebo přidělen podle dekretu presidenta republiky č. 88/1945 Sb.
6. Při zařadění po vydání této vyhlášky započtou se zaměstnanci znovu všechna léta dosavadní činnosti podle ustanovení této vyhlášky a to do let v povolání té platové skupiny, která mu náleží v den účinnosti této vyhlášky.
7. Při událostech, které podmiňují změnu příjmových požitků, nabývá změna účinnosti od 1. dne běžného zúčtovacího období.
§ 7.
Výplata mzdy (platu).
1. Mzda (plat) se vyplácí nejpozději v poslední den mzdového (platového) období v pracovní době. Připadne-li den výplaty na svátek, vyplatí se mzda (plat) v předcházejícím pracovním dnu.
2. Zaměstnavatel jest povinen vydati zaměstnanci při výplatě mzdy (platu) písemné vyúčtování, v němž musí býti uvedena hrubá mzda (plat), příplatky a veškeré srážky odděleně a konečná částka čisté mzdy (platu).
3. Poskytuje-li zaměstnavatel zaměstnanci stravu, byt, světlo, otop nebo jiné naturální požitky, tvoří jejich hodnota součást výdělku a započítává se do mzdy (platu). Naturální požitky se hodnotí podle sazeb vyhlášených pro obor veřejnoprávního sociálního pojištění. Srážky na věcné požitky nesmějí přesahovati 25% hrubé mzdy (platu).
§ 8.
Úkolová práce.
1. Úkolové sazby se stanoví tak, aby zaměstnanci, kteří jsou zaměstnáni pracemi stejného druhu při výkonu v závodu obvyklém a za pracovních podmínek v závodě obvyklých, mohli vydělati o 15% více než činí stanovená hodinová mzda (plat) ⅟₄₈ týdenní mzdy (⅟₂₀₀ měs. platu) příslušné skupiny. Výdělek zaměstnance pracujícího v úkolu nesmí bez prokazatelného jeho zavinění klesnouti pod časovou hodinovou mzdu (plat). Úkolová sazba při úkolové práci, kterou provádějí zaměstnanci různých věkových tříd, stanoví se podle nejvyšší věkové třídy.
2. Úkolové sazby a úkolové podmínky stanoví písemně zaměstnavatel po dohodě se závodní radou, příp. důvěrníkem zaměstnanců, za účasti zaměstnance obeznalého a pracujícího v úkolové práci o niž jde, a oznámí je v závodě před začátkem práce vývěskou nebo jiným vhodným způsobem.
§ 9.
Příplatky.
1. Zaměstnancům, kteří pracují převážně s těžkými náklady při přepravě, uskladňování, nakládání a skládání, náleží příplatek 10% ke stanovené mzdě (platu).
2. Zaměstnancům pracujícím za podmínek lidskému zdraví nebezpečných, na př. styk s pacienty, kteří jsou léčeni na infekční choroby, nebo za jiných obzvlášť ztížených pracovních podmínek, náleží příplatek od 10—20% ke stanovené mzdě (platu). O nároku a o výši příplatku rozhoduje správa závodu v dohodě se závodní radou nebo důvěrníkem za účasti zaměstnance, který ztížené práce vykonává.
3. Řidičům těžkých motorových vozidel únosnosti od 3 t náleží příplatek Kčs 30.— týdně. Řidičům, kteří pravidelně pomáhají při nakládání a vykládání, přísluší příplatek 10% ke stanovené týdenní mzdě.
4. Příplatek 10% ke stanovené mzdě náleží také zaměstnancům, kteří (aniž by to bylo jejich hlavní činností) pravidelně inkasují peníze.
5. Za zvýšený pracovní výkon může správa závodu poskytnouti zaměstnancům výkonnostní příplatek, odstupňovaný podle výkonu až do 25% mzdových (platových) sazeb mzdového [platového]) řádu. Celková částka těchto výkonnostních příplatků nesmí býti vyšší než 15% celkového mzdového (platového) nákladu všech zaměstnanců závodu, na něž se plně vztahuje tato vyhláška. Výkonnostní příplatky mohou býti sníženy nebo zrušeny, zaniknou-li u zaměstnance předpoklady stanovené pro jejich poskytnutí.
§ 10.
Sezonní zaměstnanci.
Sezonními zaměstnanci jsou ti zaměstnanci, kteří jsou v závodě zaměstnáni méně než 8 měsíců, avšak po dobu sezony (od 1. května do 31. srpna). Těmto zaměstnancům zvyšují se mzdy (platy) uvedená ve mzdovém (platovém) řádu o 10%. Předpokladem pro přiznání tohoto příplatku jest skutečnost, že zaměstnanec byl přijat jako sezonní.
§ 11.
Ochranný oděv.
Pokud je třeba ochranného oděvu, opatří jej zaměstnavatel na svůj náklad a hradí i vydání spojená s čištěním. To neplatí pro bílé pláště a zástěry, pokud nejsou zaměstnavatelem požadovány jako oděv do zaměstnání.
§ 12.
Úmrtné.
1. Příslušníci rodiny zaměstnancovi, kteří mají zákonný nárok, aby jim zaměstnanec poskytoval výživu, mají po jeho smrti nárok na částku odpovídající poslednímu platu zaměstnancovu za dobu 1 měsíce, byl-li zaměstnanec v témže podniku zaměstnán alespoň 6 měsíců.
2. Byl-li zaměstnanec v témže podniku zaměstnán 3 roky, zvyšuje se tento nárok na částku za 1½ měsíce; byl-li zaměstnán v témže podniku více než 5 let, zvyšuje se na částku za 2 měsíce.
§ 13.
Stravné a nocležné.
Při práci konané mimo obvod obce, která je sídlem závodu, vyplácí se zaměstnancům kromě příplatků za práci přes čas, práci noční, nedělní a sváteční, stravné za každý den a to při nepřítomnosti trvající:
déle než 6 hod. až do 12 hodKčs 30.—déle než 12 hod. až do 15 hodKčs 45.—déle než 15 hod. až do 20 hodKčs 70.—déle než 20 hod. až do 24 hodKčs 90.—
V těchto sazbách je zahrnuta úhrada za ubytování (přenocování).
Mimo to se zaměstnancům zaplatí skutečné jízdní výlohy nejlevnějším dopravním prostředkem.
§ 14.
Dovolená.
Dovolená na zotavenou se řídí zákonnými předpisy.
§ 15.
Zrušení pracovního poměru.
Pro výpověď pracovního poměru platí zákonná ustanovení.
§ 16.
Závěrečná ustanovení.
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. května 1946.
Zároveň se zrušuje použivatelnost vyhlášky z 18. května 1942, běž. č. 458 (Ú. l. z 20. května 1942 č. 117) a vyhlášky z 4. března 1943, běž. č. 166 (Ú. l. z 11. března 1943 č. 58).
Dosud poskytované právoplatné vyšší mzdy (platy) nesmějí býti touto vyhláškou sníženy. Částky o které tyto mzdy (platy) převyšují mzdy (platy) stanovené touto vyhláškou, nutno poskytnouti jako vyrovnávací přídavek.
Zaměstnavatel jest povinen vyvěsiti výtisk této vyhlášky v závodě a v závodních odděleních na vhodném, zaměstnancům přístupném místě.

Ministr:
Dr. Šoltész v. r.


Příloha.
Mzdový (platový) řád.
Čl. I.
Všeobecně.
Všichni zaměstnanci se přijímají — pokud není v pracovní smlouvě nic jiného výslovně stanoveno — pro určitý závod.
Čl. II.
Místní třídy:
Pro mzdovou (platovou) úpravu se stanoví dvě místní třídy:
I. místní třída:
Města: Aš, Bohdaneč, Bohumín, Brno, České Budějovice, Česká Lípa, Český Těšín, Darkov, Děčín, Duchcov, Dvůr Králové nad Labem, Falknov nad Ohří, Františkovy Lázně, Frýdlant, Gräfenberk, Hlučín, Hradec Králové, Cheb, Chomutov, Jablonec nad Nisou, Jáchymov, Jánské Lázně, Jihlava, Karlovy Vary, Karvinná, Kladno, Kolín, Libverda, Litoměřice, Luhačovice, Mariánské Lázně, Moravská Ostrava, Mladá Boleslav, Most, Nový Jičín, Olomouc, Opava, Otrokovice, Pardubice, Plzeň, Poděbrady, Podmokly, Praha, Prostějov, Přerov, Šumperk, Tábor, Teplice-Šanov, Teplice nad Bečvou, Trutnov, Varnsdorf, Vsetín, Ústí nad Labem, Zlín, Znojmo a správní okres Liberec.
II. místní třída:
Všechna ostatní místa.
Platové sazby stanovené v platovém řádu platí pro I. místní třídu a snižují se s výjimkou ustanovení čl. VI ve II. místní třídě o 5% a zaokrouhlují se na desetihaléře nahoru.
Čl. III.
Zaměstnanci v léčebných a lázeňských ústavech, zaměstnaní při provádění léčebných a lázeňských procedur (lázeňský personál).
1. Mladiství do 20 let věku.
Zaměstnanci až do ukončeného 20. roku věku (pokud není uvedeno jinak), obdrží podle činnosti, kterou konají, ze mzdy (platu) příslušné mzdové (platové) skupiny:
až do ukončeného 15. roku věku70%,až do ukončeného 16. roku věku75%,až do ukončeného 17. roku věku80%,až do ukončeného 18. roku věku85%,až do ukončeného 19. roku věku90%,až do ukončeného 20. roku věku95%.
2. Zaměstnanci po dokončeném 20. roku věku.
Platová skupina A-1.
Diplomovaní maséři (masérky) a ošetřovatelé (ošetřovatelky) nemocných, absolventi úředně uznaných odborných kursů nebo s úspěšnou odbornou zkouškou pro výkon své činnosti pod lékařským dozorem nebo jako vlastníci koncese; operační a dietní sestry v léčebných ústavech a sanatoriích:
v 1.— 2. roce povoláníKčs 2000.—v 3.— 5. roce povoláníKčs 2150.—v 6.— 9. roce povoláníKčs 2300.—v 10.—15. roce povoláníKčs 2450.—po 15. roce povoláníKčs 2600.—
Vrchním sestrám zvyšují se platové sazby o 10%.
Platová skupina A-2.
Ostatní maséři (masérky) a ošetřovatelé (ošetřovatelky) nemocných, kteří nesplňují předpoklady pro zařadění do platové skupiny A-1:
v 1.— 2. roce povoláníKčs 1850.—v 3.— 5. roce povoláníKčs 1950.—v 6.— 9. roce povoláníKčs 2100.—v 10.—15. roce povoláníKčs 2250.—po 15. roce povoláníKčs 2400.—
Platová skupina A-3.
Ostatní lázeňští zaměstnanci, kteří spolupracují při provádění léčebných a lázeňských procedur a jsou zaměstnáni na př. přípravou vanových lázní, podáváním obkladů všeho druhu, obsluhují léčebné přístroje (inhalační aparáty, pneumatické komory a pod.), dále pokojské a servírky.
v 1.— 2. roce povoláníKčs 1700.—v 3.— 5. roce povoláníKčs 1800.—v 6.— 9. roce povoláníKčs 1900.—v 10.—15. roce povoláníKčs 2050.—po 15. roce povoláníKčs 2150.—
Čl. IV.
Kuchyňští zaměstnanci.
1.Mistr kuchař (šéf kuchyně) v podniku s pěti nebo více kuchaři (kuchařkami) obdrží plat podle volné dohody po předchozím schválení ministerstva ochrany práce a sociální péče.2. Mistr kuchař (šéf kuchyně) v podniku se třemi až čtyřmi kuchaři (kuchařkami)Kčs 3400.—3. Mistr kuchař (šéf kuchyně) v podniku s jedním až dvěma kuchaři (kuchařkami)Kčs 3100.—4. První kuchař (zástupce šéfa kuchyně) v podniku s pěti nebo více kuchaři (kuchařkami)Kčs 3600.—5. První kuchař (zástupce šéfa kuchyně) v podniku se třemi až čtyřmi kuchaři (kuchařkami)Kčs 3200.—6. Kuchař:po vyučení do 1. rokuKčs 1200.—po 1. roce po vyučeníKčs 1400.—po 3 letech po vyučeníKčs 1600.—po 5 letech po vyučeníKčs 2000.—po 10 letech po vyučeníKčs 2400.—po 15 letech po vyučeníKčs 2900.—7. Kuchař jediný v podniku:do 1. roku po vyučeníKčs 1400.—po 1. roce po vyučeníKčs 1600.—po 3 letech po vyučeníKčs 1800.—po 5 letech po vyučeníKčs 2200.—po 10 letech po vyučeníKčs 2600.—po 15 letech po vyučeníKčs 3100.—8. Dietní kuchař:po vyučení do 1. rokuKčs 1600.—po 1. roce po vyučeníKčs 1800.—po 3 letech po vyučeníKčs 2000.—po 5 letech po vyučeníKčs 2400.—po 10 letech po vyučeníKčs 2800.—po 35 letech po vyučeníKčs 3300.—9. Kuchařka nevyučená:a) do 6 let v povoláníKčs 1250.—po 6 letech v povoláníKčs 1400.—b) jediná v podniku:do 6 let v povoláníKčs 1800.—po 6 letech v povoláníKčs 2000.—c) kávová kuchařka a kuchařka při studené kuchyni:do 6 let v povoláníKčs 1600.—po 6 letech v povoláníKčs 1800.—10. Mistr cukrář — moučníkářKčs 2900.—11. Cukrář — moučníkář:do 1. roku po vyučeníKčs 1100.—po 1. roce po vyučeníKčs 1300.—po 3 letech po vyučeníKčs 1500.—po 5 letech po vyučeníKčs 1800.—po 10 letech po vyučeníKčs 2200.—po 15 letech po vyučeníKčs 2600.—12. Kuchyňský řezník:do 5 let po vyučeníKčs 1900.—po 5 letech po vyučeníKčs 2100.—13. Pomocnice v kuchyni:do 17. roku věkuKčs 720.—do 19. roku věkuKčs 960.—do 21. roku věkuKčs 1080.—po 21. roku věkuKčs 1200.—
Kromě stanovené mzdy mají zaměstnanci této platové skupiny ještě nárok na stravu a na praní prádla. Nevyučeným kuchařkám ad 9. a pomocnicím v kuchyni ad 13, přísluší kromě toho ještě byt s otopem a osvětlením.
V lázeňských místech a sezonních podnicích musí býti poskytnut všem na dobu sezony přijatým zaměstnancům této skupiny byt s otopem a osvětlením.
Čl. V.
Pomocný personál.
I. Příjemci týdenních mezd:
1. Řidiči motorových vozidel:Kčsa) vyučení řemeslníci v kovodělném oboru; řidiči motorových vozidel nevyučení řemeslníci v kovodělném oboru po 5. roce řidičské praxe.500.—b) všichni ostatní480.—2. Závozníci490.—3. Kočí490.—4 Vrátní a hlídači:a) v denní směně460.—b) v noční směně490.—5. Domovník400.—
Domovníku náleží kromě uvedené mzdy ještě byt, otop a osvětlení.
II. Příjemci hodinových mezd:
Kčs1. Mistři a dozorci (pokud nejsou pensijně pojištěni) jinak platí ustanovení § 1 bod 3 b)13.102. Samostatní kvalifikovaní a přední dělnici12.703. Odborní dělníci (vyučení řemeslníci s tovaryšským listem — topiči a strojníci vyučení v kovodělném oboru s topičskou zkouškou):v 1. roce povolání po vyučení11.40v 2. roce povolání po vyučení11.60v 3. roce povolání po vyučení11.75po 3. roce povolání po vyučení11.90po 5. roce povolání po vyučení12.10po 8. roce povolání po vyučení12.304. Zaučení dělníci (dělníci, kteří si několikaletou praxí v oboru získali odborných znalostí, topiči nevyučení kovodělníci s topičskou zkouškou):do 17 let věku7.80od 17 do 19 let věku8.50od 19 let do 21 let věku9.30od 21 let věku do 23 let věku10.50po 23 letech věku11.105. Pomocní dělníci, topiči bez topičské zkouškyod 14 let do 16 let věku7. —od 16 let do 17 let věku7.50od 17 let do 19 let věku8.20od 19 let do 21 let věk8.80od 21 let věku do 23 let věku9.30po 23 letech věku9.60
Čl. VI.
Zaměstnanci závodů masérských, pedikérských, manikérských a kosmetických.
Místní třídaI.II.Týdenní mzdy:Kčs1. Zaměstnanci vykonávající práce:a) pedikérské, b) masérské (masáže), c) kosmetické:do 3 let zaměstnání v oboru230.—200.—od 3 let do 6 let zaměstnání v oboru320.—250.—po 6 roce zaměstnání v oboru400.—300.—2. Zaměstnanci vykonávající práce manikérské:do 3 let zaměstnání v oboru200.—180.—od 3 do 6 let zaměstnání v oboru280.—220.—po 6 roce zaměstnání v oboru330.—280.—
Kromě stanovené mzdy náleží zaměstnancům této skupiny tyto příplatky za jednotlivý úkon:
Kčs1. Zaměstnancůmad 1a)po 2.—2. Zaměstnancůmad 1a) za masáže nohoupo 3.—3. Zaměstnancůmad 1b)po 4.—4. Zaměstnancůmad 1c)po 5.—5.ad 2,po 1.50