236/1959 Ú. l.
Vyhláška ministerstev financí a spravedlnosti o opatřeních týkajících se některého soukromého domovního majetku

236
VYHLÁŠKA
ministerstev financí a spravedlnosti
ze dne 22. prosince 1959
o opatřeních týkajících se některého soukromého domovního majetku
Zvyšování životní úrovně pracujících předpokládá též soustavné zvyšování úrovně jejich bydlení. Proto současně s uskutečňováním širokého programu nové bytové výstavby je třeba za nejširší aktivní účast všeho pracujícího lidu plně využívat a zvelebovat celý dosavadní bytový fond. Část bytového fondu je však dosud v soukromém vlastnictví, není dostatečně udržována a nevyhovuje stále se zvyšujícím požadavkům na úroveň bydlení. Poněvadž i tento majetek je součástí národního bohatství, je v zájmu celé společnosti, aby bylo o něj pečováno stejně jako o majetek národní. K dosažení tohoto účelu vytváří zákon č. 71/1959 Sb., o opatřeních týkajících se některého soukromého domovního majetku (dále jen „zákon”), nezbytné hospodářské a právní předpoklady.
Ministerstva financí a spravedlnosti stanoví v dohodě se zúčastněnými ústředními úřady podle § 8 zákona:

Úvodní ustanovení
§ 1
(1) Tato vyhláška se vztahuje na domy, které jsou ve vlastnictví fyzických osob nebo soukromých právnických osob a jsou zcela nebo převážně určeny k bydlení.
(2) Tato vyhláška se nevztahuje na rodinné domky ve smyslu předpisu o hospodaření s byty.*) Nevztahuje se též na domy, které vzhledem k svému stavebnímu uspořádání, okruhu jejich uživatelů nebo jiným skutečnostem mají plnit účel rodinných domků (§ 3)
§ 2
(1) Dům je zcela nebo převážně určen k bydlení, bylo-li stavebním úřadem povoleno užívat ho zcela nebo převážně k bydlení. Nejsou-li zachovány doklady, z nichž by bylo patrno, že domu bylo povoleno užívat k bydlení, stačí, že k tomuto účelu je převážně užíván.
(2) Domem, který je zcela nebo převážně určen k bydlení, je i nedostavěný dům, má-li být podle rozhodnutí o přípustnosti stavby zcela nebo převážně k tomuto účelu určen.
§ 3
(1) Domy, které vzhledem k svému stavebnímu uspořádání mají plnit účel rodinných domků, se rozumí domy stavebně uspořádané jako rodinné domky, které se však za rodinné domky ve smyslu předpisů o hospodaření s byty nepovažují jen proto, že mají více obytných místností a že plošná výměra těchto místností je větší, než stanoví tyto předpisy. Přitom nerozhoduje, zda takové domy jsou pronajaty či nikoliv.
(2) Domy, které vzhledem k okruhu jejich uživatelů mají plnit účel rodinných domků, se rozumí domy, které nemají podstatné znaky obytných domů určených k pronajímání za účelem docilování bezpracných zisků a jsou skutečně převážně užívány k bydlení spoluvlastníky nebo vlastníkem (spoluvlastníky) a osobami mu blízkými.**)
(3) Domy, které vzhledem k jiným skutečnostem mají plnit účel rodinných domků, se rozumí domy, které nemají podstatné znaky obytných domů určených k pronajímání za účelem docilování bezpracných zisků a nelze je bez neúměrného nákladu upravit tak, aby v nich mohlo být více samostatných bytů odpovídajících dnešním požadavkům na úroveň bydlení.
Provádění úprav nájemních domů
§ 4
(1) Místní národní výbor, jemuž především přísluší pečovat o neustálé zvyšování úrovně bydlení pracujících, může v rámci plánu úprav bytového fondu a s písemným souhlasem vlastníků provádět úpravy domů, na které se vztahuje tato vyhláška (dále jen „nájemní domy”). Úpravou se rozumí přístavba, nástavba, změna stavby (rekonstrukce, adaptace), dokončení stavby a jiné úpravy směřující k zlepšení celkového stavu nájemního domu, dále přípojky na veřejná zařízení a udržovací práce (běžné a generální opravy); úpravou však nejsou opravy, které je podle obecných předpisů povinen nést nájemce.
(2) Nelze-li dosáhnout souhlasu vlastníka, může odbor místního hospodářství, dopravy a obchodu rady okresního národního výboru (dále jen „odbor místního hospodářství”) na návrh výkonného orgánu místního národního výboru rozhodnout, že úprava podle odstavce 1 může být provedena bez tohoto souhlasu. Rozhodnutí vydá v dohodě s odborem výstavby a vodního hospodářství rady okresního národního výboru a s finančním odborem rady okresního národního výboru (dále jen „finanční odbor”).
(3) Odpovědnost vlastníka za stav nájemního domu, upravená v platných předpisech, není souhlasem uděleným k úpravám (odstavec 1 nebo 2) dotčena.
(4) Odbor místního hospodářství návrh zamítne, zjistí-li zejména, že
a) úprava se má týkat domu, na který se tato vyhláška nevztahuje,
b) nejde o úpravu podle odstavce 1 první část druhé věty,
c) nejde o úpravu směřující k zvyšování úrovně bydlení pracujících (např. úprava nájemního domu za účelem odstranění komunikačních závad nebo jen z důvodů památkové péče),
d) předpokládané náklady na úpravu nejsou úměrné hodnotě a kapacitě domu a nejde přitom o úpravu skutečně nezbytně nutnou.
(5) Rozhodnutí podle odstavce 2 doručí se vždy i vlastníku nájemního domu; s úpravou lze započít teprve po právní moci rozhodnutí, ledaže by pro nebezpečí z prodlení byl odvolání odňat odkladný účinek.
§ 5
(1) Místní národní výbor oprávněný k úpravě (§ 4 odst. 1 nebo 2) provede úpravu zcela nebo převážně svépomocí (např. v akci zvelebování mést a obcí) anebo zadá její provedení příslušné dodavatelské organizaci. Při provádění. úpravy má místní národní výbor práva a povinnosti stavebníka.*)
(2) Místní národní výbor oprávněný k úpravě může se písemně dohodnout s organizací socialistického sektoru, která je schopna úpravu provést převážně vlastními pracovníky a převážně z vlastních materiálových zdrojů, že úpravu nájemního domu provede sama. Při provádění úpravy má organizace práva a povinnosti stavebníka. Není-li organizace oprávněna podle předpisů stavebního řádu úpravu provést, může tak učinit jen za podmínek stanovených v § 6 odst. 3 a 4 vyhlášky č. 144/1959 Ú. l., kterou se provádí zákon o stavebním řádu.
§ 6
V dohodě sjednané mezi místním národním výborem a organizací socialistického sektoru (§ 5 odst. 2) může být též stanoveno, že všechny nebo některé byty získané úpravou budou poprvé přiděleny podle předpisů o hospodaření s byty zaměstnancům organizace, a to jako podnikové byty ve smyslu uvedených předpisů. To platí i tehdy, je-li organizací složka vojenské správy; místní národní výbor v tomto případě poprvé přidělí získané byty podle pořadníku vojáků z povolání.
Náklady na úpravu nájemního domu
§ 7
Místní národní výbor uhradí ze svých rozpočtových prostředků náklady vynaložené (§ 5) na úpravu; organizaci, která provedla úpravu podle § 5 odst. 2, nahradí však jen skutečně a hospodárně vynaložené a prokázané náklady na mzdy a materiál a poddodavatelské práce souvisící s úpravou.
§ 8
(1) Vlastník nájemního domu je povinen místnímu národnímu výboru zaplatit náhradu za provedenou úpravu (§ 4 zákona). Tuto povinnost uloží vlastníku nájemního domu výkonný orgán místního národního výboru platebním výměrem. Výměr vydá ihned po provedení úpravy nebo její ucelené části. Opis výměru zašle finančnímu odboru (§ 4 odst. 2).
(2) Náhrada se stanoví částkou, kterou za provedenou úpravu místnímu národnímu výboru vyúčtovala dodavatelská organizace, zvýšenou o další náklady, které by vznikly vlastníkovi, kdyby byl stavebníkem (např. za vyhotovení dokumentace, za stavební dozor).
(3) Provedl-li místní národní výbor úpravu svépomocí anebo byla-li úprava provedena podle § 5 odst. 2, stanoví se náhrada ve výši nákladů, kterých by bylo třeba, kdyby byla provedena dodavatelským způsobem, zvýšených o další náklady, které by vznikly vlastníkovi, kdyby byl stavebníkem.
(4) Nebyla-li pohledávka na náhradu za provedenou úpravu zaplacena do 15 dnů po právní moci platebního výměru, je povinen vlastník nájemního domu zaplatit úroky z prodlení ve výši 5 %; výkonný orgán místního národního výboru navrhne u knihovního soudu, aby zákonné zástavní právo pro pohledávku na náhradu bylo zapsáno v pozemkové knize.
§ 9
Nakládání s nájemním domem po úpravě
(1) Pokud se ve vyhlášce nestanoví jinak, smí vlastník nájemního domu, na němž byla provedena místním národním výborem úprava, nakládat s nájemním domem, dokud na něm vázne zákonné zástavní právo pro pohledávku za provedenou úpravu, jen se souhlasem finančního odboru. Nakládáním se rozumí nakládání právní (např. darování, prodej) i nakládání faktické (např. rekonstrukce, demolice).
(2) Finanční odbor může udělit souhlas jen tehdy, nebude-li tím ztíženo vymáhání pohledávky za úpravu anebo přechod nájemního domu do státního socialistického vlastnictví podle § 10, anebo není-li zamýšlené nakládání v rozporu s účelem provedené úpravy. Právní úkony provedené bez potřebného souhlasu jsou neplatné (§ 5 zákona).
(3) Finanční odbory mohou k udělování souhlasu zmocnit výkonné orgány místních národních výborů a určit přitom rozsah tohoto oprávnění (§ 5 odst. 1 zákona).
(4) Povinnost vlastníka udržovat a opravovat nájemní dům není předchozími ustanoveními dotčena. K těmto úkonům, jakož i k pořízení na případ smrti, není třeba souhlasu finančního odboru.
Uplatnění nároků na náhradu za provedenou úpravu
§ 10
(1) Nezaplatí-li vlastník domu místnímu národnímu výboru do 15 dnů po právní moci platebního výměru náhradu za provedenou úpravu a přesahuje-li pohledávka (její zbytek) na tuto náhradu sama o sobě nebo spolu s ostatními pohledávkami organizací státního socialistického sektoru zajištěnými na nájemním domu zástavním právem (např. zákonným, smluvním, exekučním) dvě třetiny hodnoty, kterou měl dům před úpravou, rozhodne finanční odbor, že dům i s pozemkem, na němž byl vystavěn, a se zahradou hraničící s tímto pozemkem, pokud patří vlastníku nájemního domu, přechází do státního socialistického vlastnictví. Zároveň rozhodne, do správy které organizace státního socialistického sektoru nájemní dům přechází.
(2) Finanční odbor může rozhodnutí podle odstavce 1 odložit jen ze závažných důvodů. V tom případě je povinen odložení rozhodnutí hlásit neprodleně nadřízenému orgánu.
(3) S výjimkou pohledávky na náhradu za provedenou úpravou není u ostatních pohledávek uvedených v odstavci 1 rozhodné, jsou-li splatné či nikoliv.
(4) Hodnota domu před úpravou se určí podle předpisů platných pro oceňování nemovitostí ve vyvlastňovacím řízení.*) K hodnotě pozemku, na němž je dum vystavěn, a zahrady hraničící s tímto pozemkem se přitom nepřihlíží.
(5) Rozhodne-li finanční odbor o přechodu nájemního domu do státního socialistického vlastnictví, vyrozumí o tom odbor sociálního zabezpečení rady okresního národního výboru, má-li za to, že vzhledem k okolnostem mu známým je ztrátou příjmů z domu ohrožena výživa jeho vlastníka nebo osob v jeho zaopatření.
§ 11
(1) Přechodem majetku (§ 10 odst. 1) do státního socialistického vlastnictví zanikají podle zvláštních předpisů**) zástavní práva a věcná břemena na něm váznoucí.
(2) O vymáhání, prominutí nebo upuštění od vymáhání pohledávek organizací státního socialistického sektoru, které vázly na majetku (§ 10 odst. 1), platí předpisy o správě národního majetku;*) pohledávka místního národního výboru na náhradu se však promine, ledaže by důležitý obecný zájem vyžadoval, aby byla vymáhána.
§ 12
Nezaplatí-li vlastník nájemního domu splatnou náhradu za provedenou úpravu a nejsou-li dány podmínky uvedené v § 10 odst. 1 k přechodu nájemního domu do státního socialistického vlastnictví anebo odloží-li finanční odbor rozhodnutí o přechodu vlastnictví (§ 10 odst. 2), bude pohledávka na náhradu proti vlastníku domu vymáhána. O nakládání s touto pohledávkou platí předpisy o správě národního majetku.
§ 13
Dnem přechodu majetku do státního socialistického vlastnictví stává se bývalý vlastník nájemního domu nájemníkem bytu, kterého v domě užívá (§ 6 odst. 2 zákona). Nájemní poměr takto založený řídí se obecnými předpisy.
Závěrečná ustanovení
§ 14
O právních poměrech vzniklých mezi národními výbory a vlastníkem nájemního domu na základě ustanovení této vyhlášky a o právních poměrech vzniklých mezi místním národním výborem a organizací socialistického sektoru na základě ustanovení § 5 odst. 2, § 6 a § 7 rozhoduje se v řízení správním.
§ 15
Tato vyhláška nabývá účinnosti ode dne vyhlášení.

První náměstek ministra financí:
inž. Sucharda v. r.
První náměstek ministra spravedlnosti:
dr. Litera v. r.

*) Zákon č. 67/1956 Sb., o hospodaření s byty, a předpisy vydané k jeho provedení.
**) § 17 odst. 2 občanského zákoníka.
*) Viz zákon č. 87/1958 Sb., o stavebním řádu, a vyhlášku č. 144/1959 Ú. l., kterou se provádí zákon o stavebním řádu.
*) Vyhláška č. 228/1951 Ú. l. I, o určování náhrady za vyvlastnění a za předběžné užívání nemovitostí, ve znění vyhlášky č. 44/1952 Ú. l, směrnice poř. č. 256/1952 Sb. ob., o cenách nemovitostí nabývaných subjekty socialistického hospodářského sektoru nebo orgány veřejné správy.
**) § 17 zákona č. 51/1955 Sb., o národních podnicích a některých jiných hospodářských organizacích, ve znění vyhlášky ministra spravedlnosti č. 68/1958 Sb., vládní nařízení č. 97/1952 Sb., o zániku věcných práv na některých částech národního majetku, § 14 vládního nařízení č. 81/1958 Sb., o správě národního majetku.
*) Vyhláška ministerstva financí č. 205/1958 Ú. l., o správě národního majetku.