universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Se Sveri m.fl. , kapitlen Kriminalvård på anstalt och Övervakningsnämndernas organisation och verksamhet; Nelson, kap. Verkställighet etc.; Åkerman, kap. Fängelset som vårdform (Börjeson).

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Sveri",
        "Start": 3,
        "End": 8
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Nelson",
        "Start": 106,
        "End": 112
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åkerman",
        "Start": 140,
        "End": 147
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Börjeson",
        "Start": 178,
        "End": 186
    }
]
Dåliga förutsättningar för harmonisk samlevnad

"Results": []
Men jag tror att orsakerna till många av våra samlevnadssvårigheter ligger djupare, är beroende av fundamentala byggstenar i vårt samhälle, i vår miljö.

"Results": []
Låt mig börja från början - grunden för en harmonisk samlevnad - dvs individens förutsättningar för anpassning till andra individer.

"Results": []
I viss mån är dessa förutsättningar beroende av arvsmässiga faktorer om än i obetydlig grad jämfört med miljö och fostran, säger dagens forskare på området.

"Results": []
Slutsats:

"Results": []
Barnen väljer inte själva sina föräldrar - men föräldrarna kan i relativt hög grad och borde i ännu högre grad påverka förutsättningarna för barnens uppväxt och forma miljön i vilken barnen växer upp, så att den erbjuder bästa tänkbara möjligheter för rik personlighetsutveckling och psykisk balans.

"Results": []
Den miljö vi ser omkring oss idag är enligt min uppfattning knappast befrämjande för förmågan till harmonisk samlevnad varken med en person i ett två-förhållande, med medlemmarna av en familj eller i samhällets kollektivformer.

"Results": []
Stadsplanerings- och byggnadslagstiftning hittills har tillåtit eller snarare främjat framväxten av enorma trista förorter där man ofta inte tillfredsställt ens minimifordringar på kollektiva service- och kontaktinrättningar.

"Results": []
Situationen på landsbygden, i mindre orter eller i glesbygden är inte bättre.

"Results": []
Överallt - i förorten med 12-våningshus eller i glesbygden med kilometrar eller mil mellan egnahemmen - lever den lilla familjen, den ensamma mamman eller pappan och de helt ensamstående i sina små separata kuber, som är som vattentäta skott mot påverkan utifrån, mot känslomässiga och andra befriande, stimulerande kontakter med andra människor.

"Results": []
Mest paradoxal och påfallande är kanske ändå kubmentaliteten i förorterna med tusentals människor tätt inpå varandra men utan kontakt med varandra.

"Results": []
Förorter där framförallt unga familjer samlas, som under dagarna bryts upp i en till staden och förvärvsarbetet försvinnande man och en till det sterila förortsområdet överlämnad kvinna med barn.

"Results": []
I denna de 20-30-åriga hemmafruarnas värld växer barnen upp.

"Results": []
Dvs bland kvinnor som ofta frivilligt av traditionstänkande och i många fall på grund av dålig eller ingen yrkesutbildning eller motvilligt på grund av frånvaron av tillräckligt antal eller inga daghemsplatser alls, mannens konventionella status- och bekvämlighetstänkande och den avskräckande skattelagstiftningen' valt' att stanna hemma.

"Results": []
Från spädbarnsåldern är det mamma som sköter barnet och hushållet.

"Results": []
Och mamma, det är en person vars dag består av bäddning, städning, inköp, dra barnvagn på promenad, matlagning, tvättning, diskning, ta på och av barn, leka med barn, huta åt barn osv.

"Results": []
Pappa, det är en person som kommer hem trött på kvällen från detta som kallas arbete och som ger pengar - observera motsatsen till vad mamma 'gör' och som inte ger pengar - till kola, leksaker, 'pappas' bil, mat och hyra.

"Results": []
I bästa fall 'hjälper pappa till' med tvätten och lägger barnen och slår sig sedan till ro framför Tv:n, medan mamma diskar och kommer med vatten när barnet skriker.

"Results": []
Olycklig könsrollsprägling

"Results": []
Resultaten av uppväxten i denna miljö är rätt så uppenbara.

"Results": []
Kan någon verkligen med berått mod påstå att de är lyckliga?

"Results": []
Barn som redan i treårsåldern, enligt forskarna, för hela livet är könsrollspräglade i hushållsmammamönster och yrkespappamönster.

"Results": []
Barn som saknar förmåga till kontakt med äldre generationer som de endast stött på till högtider och helger i form av far och morföräldrar.

"Results": []
Händelser som inte sällan föregåtts av upprörda scener mellan stressade föräldrar och uppjagande hets för alla och sedan utspelas i en miljö, onaturligt färgad av far- och morföräldrars enorma förväntningar och satsningar på dessa stunder när man får träffa de älskade barnbarnen.

"Results": []
Barn, överbeskyddade av mamma som sett dem som sitt existensberättigande, och underbeskyddade av och kontaktoförmögna på ett normalt känslomässigt sätt med dessa främmande trötta kvällspappafåglar eller över lördagar och söndagar koncentrerat lekande och på utflykt stadda fäder.

"Results": []
Hur lär man sig efter en sådan uppväxt att vid studie- och yrkesval välja i enlighet med sin begåvning och sina förutsättningar och inte i enlighet med det från barndomen inpräglade könsrollsmönstret?

"Results": []
Och hur i all världen lär man sig som vuxen att uppfatta och förstå det motsatta könet, sin partner, som individ, som fristående personlighet med intellektuellt och känslomässigt begåvningsmönster, inte som kvinna lika med hushållerska, uppasserska, mor - eller som man lika med yrkesutövare, försörjare?

"Results": []
Hur befria sig från roller som präglas in i oss från det vi ser dagens ljus på BB?

"Results": []
Roller som i så hög grad hindrar ett berikande, stimulerande växelspel mellan individer av olika kön, av olika åldrar?

"Results": []
Kan inte följande vara lösningen?

"Results": []
Evangeliets äktenskapsideal

"Results": []
Det monogama äktenskapet är enligt kristen uppfattning den bästa förutsättningen för att kontrahenterna ska lära känna varandra och samman i ett inbördes förtroende.

"Results": []
Man torde väl kunna säga att de flesta människor i vårt land är överens om att denna syn är principiellt riktig, alldeles bortsett från hur man sedan motiverar den.

"Results": []
När Kristus grundar det livslånga äktenskapet på Guds i skapelsen uttalade vilja, är detta uttryck för hans fordran att den sexuella relationen skall präglas av kärlek på samma sätt som andra mänskliga relationer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kristus",
        "Start": 4,
        "End": 11
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 49,
        "End": 53
    }
]
Emellertid ger varken Kristus eller Bibeln över huvud taget några anvisningar om hur äktenskapet skall ingås.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kristus",
        "Start": 22,
        "End": 29
    }
]
När det kristna tänkandet närmare skulle bestämma sin syn på äktenskapet, upptog man en formulering från den romerska rätten.

"Results": []
I anslutning till satsen consensus facit nuptiam fastställde man att det är kontrahenternas ömsesidiga överenskommelse som konstituerar äktenskapet.

"Results": []
Med detta kombinerade man uppfattningen att denna överenskommelse icke blott var en rent privat angelägenhet utan att den hade relation till den sociala gemenskapen och samhället med rättsliga och moraliska konsekvenser.

"Results": []
Därför måste också överenskommelsen göras offentligt och under iakttagande av vissa fastställda former.

"Results": []
För kyrkan blev det tidigt naturligt att förbinda äktenskapets ingående med en speciell liturgisk akt.

"Results": []
Denna uppfattning präglar ännu i viss utsträckning gällande svensk rättsordning enligt vilken äktenskapet framstår som en rättslig institution och där kyrklig vigsel erkännes som laga form för äktenskapets ingående.

"Results": []
Jesus och skilsmässan

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jesus",
        "Start": 0,
        "End": 5
    }
]
Liksom varje civilisation har vissa former för familjebildning och äktenskapets ingående, finns det också olika möjligheter att genom skilsmässa upplösa ett bestående äktenskap och ingå ett nytt.

"Results": []
Frågan är då om den kristna synen på äktenskapet som principiellt livsvarigt, kan förenas med ett erkännande av skilsmässa och omgifte.

"Results": []
Detta har alltid av den kristna kyrkan uppfattats som ett mycket svårt problem.

"Results": []
Det är nämligen ingen tvekan om att Kristus med hänvisning till Guds vilja starkt har understrukit att äktenskapet i princip är livsvarigt.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kristus",
        "Start": 36,
        "End": 43
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 64,
        "End": 68
    }
]
Han underströk så starkt skilsmässans oförenlighet med denna princip att hans uppfattning verkade som en chock inte bara på hans motståndare utan också på dem som stod honom allra närmast.

"Results": []
Den invändning som lärjungarna gjorde på Jesu uttalande (Mt. 19:10ff.) har aldrig upphört att sysselsätta det kristna tänkandet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jesu",
        "Start": 41,
        "End": 45
    }
]
En kristen resonemangstyp

"Results": []
Hur ser en kristen resonemangstyp ut som menar, att äktenskapet är den bästa orten för sexuellt samliv?

"Results": []
Ur religiös synpunkt ser vi äktenskapet som uttryck för Guds vilja.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 56,
        "End": 60
    }
]
Äktenskapet är - som redan framhållits - ingen syndfri eller oproblematisk etisk ordning.

"Results": []
Det är ur flera synpunkter inte särskilt väl anpassat till vår kultursituation.

"Results": []
Men vi har inom vårt nurvarande samhällssystem ingen institution, som kan fylla den funktion äktenskapet har.

"Results": []
Det är ett viktigt argument för en sexualetik som arbetar med en idealbildning, där äktenskapet framstår som sexualfunktionens rätta ort.

"Results": []
Men det betyder inte att man ser på äktenskapet som ett slags formell skyddsmur, inom vilken det inte uppstår etisk och religiös skuld kring det sexuella samlivet.

"Results": []
Därför går det heller inte att stämpla föräktenskapligt umgänge som synd i förhållande till sexuellt umgänge inom äktenskapet.

"Results": []
Föräktenskapligt umgänge enligt vårt andra alternativ skall inte betraktas som något speciellt kyrkligt själavårdsfall med speciellt behov av evangelium.

"Results": []
Kyrkans uppgift är att framlägga sin etiska argumentering så att de förutsättningar som finns för sexuellt umgänge enligt vårt andra alternativ fördjupas i stabilitet och leder till äktenskap.

"Results": []
Vi tror att här finns en naturlig bundsförvant hos människorna själva, just därför att ingen annan umgängesform är så personligt genomgripande som den sexuella.

"Results": []
Här har nu förts ett etisk principresonemang som gällde det ett beteende av ungefär samma slag som andra mänskliga aktiviteter.

"Results": []
Detta är en medveten abstraktion och förenkling.

"Results": []
Den sexuella aktiviteten är särpräglad och betingad av drifts- och känslolivet i en utsträckning som delvis genombryter varje etisk besinning.

"Results": []
Också detta måste den kristna etiken, den kyrkliga förkunnelsen, undervisningen och själavården noga överväga, när den formulerar sin idealmoral kring sexuell aktivitet.

"Results": []
Den sexuella handlingen är också betingad av faktorer utanför den som handlar.

"Results": []
Attraktion, hängivenhet, den allmänna kultursituationen, den aktuella miljön är exempel på yttre sådana faktorer.

"Results": []
Men dessa faktorer kan aldrig sätta den etiska besinningen ur spel.

"Results": []
Religiöst engagemang och social kontroll

"Results": []
Där ett religiöst engagemang utövar stark social kontroll, kan en sådan kontroll åstadkomma hög frekvens av sexuell avhållsamhet före äktenskapet.

"Results": []
Men samtidigt medför denna restriktiva miljö, att ett antal personer, som inte orkar motsvara de rigorösa rollförväntningarna, visar starkare tendens till sexuell promiskuitet än personer som lever i tolerantare miljö.

"Results": []
En rigorös social kontroll resulterar inte sällan i hyckleri och dubbelmoral.

"Results": []
Ingenting stöder tesen, att den rigorösa attityden skulle skapa bättre förutsättningar för ett lyckligt äktenskap.

"Results": []
Dessutom innebär den ofta ett återfall i kasuistisk etik som lägger större vikt vid den formella situationen än vid den personliga avgörelsen.

"Results": []
Kristen etik tillmäter människans egen besinning inför kärleksbudet avgörande betydelse.

"Results": []
Exemplet från Utah ger också anledning att ställa en annan fråga.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Utah",
        "Start": 14,
        "End": 18
    }
]
Är det ur kristen synpunkt försvarligt att driva en sexualmoral som leder till moralisk upplösning för en mindre grupp samtidigt som majoriteten kanske uppfyller de formella kraven?

"Results": []
Det är ett svårt problem men följande resonemang tycker vi är rimligt.

"Results": []
Om flertalets avhållsamhet är påtvingad av en förhärskande social kontroll, är det inte längre fråga om etisk avgörelse i sann d.v.s. personlig mening.

"Results": []
Vi får en miljö med pressure groups mot vilkas normer man inte vågar bryta, därför att man är rädd för repressalier i den ena eller andra formen.

"Results": []
Ett sådant system skapar fruktan och överdimensionerad skuld hos alla i denna miljö.

"Results": []
En social gemenskap kan å andra sidan inte existera utan former av social kontroll som också inbegriper ett sanktionssystem.

"Results": []
Men för en kristen är det kärleken, inte fruktan för sanktioner som borde vara bärande motiv för handlingen.

"Results": []
Kyrkans uppgift - att övertyga

"Results": []
Vi vet att det finns former av oansvarig sexuell lössläppthet, som åstadkommer mänskliga tragedier och socialt ont.

"Results": []
Vi har också gett exempel på en rad komplikationer som den kristna etiken måste se, om den vill ge en nyanserad bedömning.

"Results": []
Ur kristen synpunkt framstår äktenskapet som den ideala lösningen eftersom det relativt sett ger den bästa stabiliteten kring det sexuella umgänget.

"Results": []
Rätt framförd aktualiserar en kristen uppfattning om äktenskapet det förpliktande ansvaret i en sexuell förbindelse på samma gång som äktenskapet ger en skyddande ram för denna exklusiva kontakt mellan två människor.

"Results": []
Vi känner f.n. ingen social institution som i dessa avseenden kan ersätta äktenskapet.

"Results": []
En kristen idealmoral med detta innehåll som framförs med full insikt om relativiteten och de skiftande individuella betingelserna på detta område, kommer inte att verka upplösande på sexualmoralen.

"Results": []
Den kommer tvärtom att ge enskilda som lyssnar till en sådan nyanserad information impulser till personlig avgörelse.

"Results": []
Först när människor möter generositet och förtroende för eget ställningstagande, skärps deras eftertanke och ansvarskänsla.

"Results": []
Inget är mer irriterande än när jag får beröm av välvilliga personer för att jag 'hjälper' min fru med att sköta våra barn.

"Results": []
Jag försöker tålmodigt förklara att det inte är fråga om att 'hjälpa till', att man lika gärna kunde berömma min fru för att hon 'hjälper' mig.

"Results": []
Vi ägnar oss lika mycket åt barnen och kan omöjligt komma på en vettig anledning varför vi inte skulle göra det.

"Results": []
Det låter numera nästan förolämpande när man utgår från att min fru ensam sköter barnen: som om jag vore försumlig, inte tyckte om mina barn, inte vore kompetent eller något dylikt oförskämt.

"Results": []
Men det är naturligtvis inte bara tiden med barnen som vi vill dela lika.

"Results": []
Det är också tiden ute, studierna, yrkesarbetet, som vi bägge trivs med.

"Results": []
Varför skulle den ene föredra barn och den andre yrkesarbete?

"Results": []
Som om det vore fråga om alternativ.

"Results": []
De är icke jämförbara storheter, de kompletterar varandra, bägge sakerna känns viktiga för oss och likadelningen är därför det naturliga.

"Results": []
Det är inte fråga om annat än att vi har det bra förspänt för ett sådant arrangemang.

"Results": []
Vi är båda studenter och kan planera vår tid som vi vill.

"Results": []
När vi senare ska ut i förvärvslivet blir det sannolikt mer komplicerat.

"Results": []
Vi kommer att få svårt att få deltidsarbeten och det kommer att bli svårare att pussla ihop vårt tidsschema.

"Results": []
Den ene får kanske ett 'bättre' jobb än den andre.

"Results": []
Men principen om likadelningen av barn och jobb tänker vi hålla fast vid.

"Results": []
Mitt jobb blir givetvis inte mindre viktigt för mig om min fru råkar få ett bättre avlönat och hon lär ju inte bli mindre intresserad av våra barn om hon har högre lön.

"Results": []
Så ser vi det för egen del.

"Results": []
Men principen bakom likadelningen tycker vi äger allmän giltighet även om vi är medvetna om att de praktiska svårigheterna för andra ekonomiskt och utbildningsmässigt sämre lottade och mer 'omaka' par kan vara av en helt annan storleksordning, kanske oöverstigliga.

"Results": []
Men för de flesta är det knappast de ekonomiska hänsynen som är de viktigaste utan de psykologiska, bundenheten vid en traditionell rollfördelning som hämmar männens engagemang i barnavården och kvinnornas i yrkeslivet.

"Results": []
Folk har svårt att välja fritt, om man med valfrihet menar något mer än att välja att falla in i de traditionella rollerna.

"Results": []
Många inbillar sig att de väljer fritt och hänvisar till 'läggning', 'fallenhet' och 'intresse', allt detta som just ofta är ett resultat av en traditionell uppfostran och miljöpåverkan.

"Results": []
Vägen till 'valfriheten' är sannerligen inte lätt och vi behöver all hjälp vi kan få av principerna.

"Results": []
Principen om likadelningen av barntillsynen är i det här fallet en ganska bra utgångspunkt.

"Results": []
Först när den accepterats till fullo kan man börja göra de justeringar som personliga förutsättningar kan påfordra.

"Results": []
Den man som vill emancipera sig måste vara beredd på en hel del problem.

"Results": []
Bl.a. måste han kunna göra sig kvitt diverse traditionell manlig värdighet.

"Results": []
Det kan vara fråga om futiliteter som att bli uppropad som 'fru' på barnavårdscentralen, att bli matroniserad av expediter i babyklädsaffären som välvilligt hjälper en tillrätta och försöker hindra en från att köpa en blå tröja till sin flicka; alla förfrågningar om var ens fru håller hus, alla registreringstillfällen där det inte duger med ens eget namn som målsman utan där det måste vara mammans.

"Results": []
Sådant piggar snarast upp.

"Results": []
Har man tur får man kanske chansen att diskret lägga ut det nya faderskapets evangelium och ge några konkreta bevis på sina ny-faderliga färdigheter.

"Results": []
Jag minns särskilt en gång på barnavårdscentralen då frun bredvid erbjöd sig att byta även på mitt barn.

"Results": []
Jag avböjde vänligt, la in ett extra kol och hade bytt och klätt på Malin innan den hjälpsamma damen hade hunnit halvvägs med sin unge.

"Results": []
Det kändes mycket tillfredsställande.

"Results": []
Ett mindre problem som jag tidvis upplevt och som jag föreställer mig att andra pappor i min situation råkar ut för är misstron till den egna förmågan att 'betyda' lika mycket för barnet som mamman.

"Results": []
Ett tag t.ex. noterade jag nogsamt om Malin var lika glad åt att jag kom hem som när min fru kom och om hon sökte tröst i lika hög grad hos mig som hos min fru.

"Results": []
Jag registrerade utslaget med en känsla av tillfredsställelse eller osäkerhet beroende på om det var till min förmån eller ej.

"Results": []
Det är en sorts svartsjuka och jag tror att det är bra om fruar till nyemanciperade män är medvetna om den sortens överkänslighet.

"Results": []
De kan säkert hjälpa till att mildra effekten av temporära favoriseringar, som man naturligtvis bör vara beredd på.

"Results": []
Det gäller för männen att inte dra några förhastade slutsatser om sitt eget handlag.

"Results": []
Risken är annars att man minskar anspråken på sin pappa-roll och låter mamman ta över ansvaret för t.ex. något så centralt som tröstandet.

"Results": []
Visst måste man också vara beredd på att acceptera att man har olika handlag men att detta givetvis inte alls behöver påverka likadelningen och att kontakten med barnet kan bli mycket intim även om vissa funktioner fylls bättre av mamman (och vice versa, naturligtvis).

"Results": []
Ett synsätt som jag har svårt att acceptera är det som den i könsrollsfrågan för övrigt progressive professor John Lind ger uttryck för i ett inlägg i Hertha (1964:4) där han säger att vi inte får glömma 'barnets rätt till far och mor och till det bästa båda har att ge, var och en efter sina förutsättningar' (Linds egen kursivering).

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "John Lind",
        "Start": 110,
        "End": 119
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Linds",
        "Start": 311,
        "End": 316
    }
]
Han använder detta som ett argument mot en konsekvent tudelning av barnavården som han säger inte får bli 'ett självändamål, där barnet blir ett slagträ i emancipationsstriden'.

"Results": []
Slutsatsen av en sådan tes måste bli att om mamman är bättre på att ta hand om barnet än pappan, barnet har rätt till en större proportion mammavård.

"Results": []
Detta kan jag inte gå med på.

"Results": []
Om pappan inte är i juridisk mening olämplig som barnavårdare och alltså kan fråndömas vårdarskapet så bör han ha lika mycket 'rätt' till barnet som mamman och barnet får lov att hålla tillgodo med honom även om han skulle råka vara lite slarvigare eller lite lynnigare än mamman.

"Results": []
Förhållandet mellan föräldrar och barn är givetvis något mycket mer än vad som ligger i begreppet 'barnavård'.

"Results": []
Det rör sig inte främst om en objektiv behandling av växlande kvalitet som man utsätter barnet för utan om ett ömsesidigt förhållande där föräldrarna har lika mycket att vinna och förlora som barnet.

"Results": []
Om alltså en barnpsykolog är gift med en lokomotivförare så bör inte det faktum att han-barnpsykologen kanske kan leverera en bättre 'vård' i någon objektiv bemärkelse än hon-lokomotivföraren vara utgångspunkten för fördelningen sinsemellan av tiden med barnen.

"Results": []
Det är lika viktigt att bägge får full möjlighet att bygga upp sitt förhållande till barnen.

"Results": []
Förändringar i könsrollnormer och familjemönster

"Results": []
Den form av lagstiftning som undanröjt yttre formella hinder för gifta kvinnors förvärvsarbete har sannolikt gett stöd åt och förstärkt mera yrkesvänliga hustrurollnormer, men man får utgå från en viss eftersläpning av äldre familjeideal med inslag av yrkesfientlighet för kvinnornas del.

"Results": []
De äldre rollmodellerna är seglivade, bl.a. beroende på deras förankring i tidig socialisation.

"Results": []
Det tidigare borgerliga privilegiet att ha hemmavarande hustrur har blivit uppnåeligt för allt fler.

"Results": []
Eftersom de flesta arbeten som står de gifta kvinnorna till buds om de går ut i förvärvsarbete hör till de sämst betalda och minst attraktiva på arbetsmarknaden är detta ideal en realitet än i dag.

"Results": []
Gamla tiders hemmafruideal får näring från den anda av romantiska föreställningar och erotisk könsmystik som förmedlas av stora delar av massmedia.

"Results": []
Denna metafysiska betoning av 'feminina egenskaper och beteenden' innebär indirekt en kvinnoyrkesfientlig inställning.

"Results": []
Den moderna barnpsykologin har klarlagt hur betydelsefull emotionell kontakt är för ett barns harmoniska utveckling - ett behov som det huvudsakligen tillkommit mödrarna att tillfredsställa.

"Results": []
I positiv riktning för kvinnornas yrkesverksamhet verkar den jämställdhet mellan flickor och pojkar som råder inom skolan.

"Results": []
Med det svenska skolväsendets omdaning har följt en stark utbildningsexpansion som förmodligen kommer att ha vittgående konsekvenser för den framtida gestaltningen av relationerna mellan könen.

"Results": []
Familjens isolering

"Results": []
Sociologer har vanligen tolkat den ökade äktenskapsfrekvensen som ett tecken på kärnfamiljens växande betydelse som primärgrupp eftersom samhället saknar alternativa former för samlevnad i varaktiga lojala och stödgivande kollektiv.

"Results": []
Bortsett från familjen och i någon mån arbetsgruppen är det huvudsakligen medlemskap i sekundära grupper, massbildningar, organisationer, tillfälliga bekantskaper och anonyma församlingar som karakteriserar individens kontakter och samvaro med andra.

"Results": []
I den familjesociologiska litteraturen möter man kontroversiella uppfattningar om den lilla, relativt isolerade och i teknisk-ekonomisk mening irrationellt organiserade familjegruppens inflytande på sina medlemmar.

"Results": []
Vid en analys av familjens primärgruppsfunktion har man att skilja på två problemkomplex: å ena sidan familjemedlemmarnas inre relationer och å andra sidan familjemedlemmarnas relationer utåt.

"Results": []
I det första fallet kan man diskutera i vad mån det är en realistisk föreställning att kärnfamiljen mäktar med huvudansvaret - för att inte säga monopolet - att tillfredsställa samtliga sina medlemmars psykologiska behov av sympati, personlig förståelse, uppmuntran och stöd.

"Results": []
Kritiska röster har ifrågasatt om familjerna är kapabla att ge sina medlemmar realistisk ledning och konstruktivt stöd, och om inte deras 'accepterande' av individen främjar resignation och ett undertryckande av produktivt missnöje som kunde ha lett till försök att övervinna svårigheter.

"Results": []
Går familjens behovstillfredsställelse delvis ut på flykt och sentimentalitet, fiktiv självhävdelse, ett avledande av bekymmer till förmån för en slapp anpassning till de befintliga sociala villkoren?

"Results": []
Inom familjeforskningen söker man efter kriterier på mental hälsa, dvs. man försöker fastställa vilka egenskaper man egentligen väntar sig att familjen skall främja hos sina medlemmar.

"Results": []
Därvid har föreslagits följande sex aspekter på 'medmänskliga dugligheter': hälsa, intelligens, kontakt- och inlevelseförmåga, självständighet och självkänsla, omdöme och skapande förmåga.

"Results": []
I den utsträckning familjen hos sina olika medlemmar stärker och utvecklar de drag som räknats upp ovan anses den fylla en positiv primärgruppfunktion.

"Results": []
I det andra fallet kan man fråga sig om inte den terapeutiska synen på familjen har sin grund i en underförstådd negativ uppfattning av samhället utanför den egna privata kretsen.

"Results": []
Man tillskriver familjen nya botande och kurativa funktioner i en hård värld av stora anonyma sociala enheter med vilken individen inte förmår uppleva meningsfulla relationer.

"Results": []
Sociologer har också uttryckt farhågor för att banden av kontakter och verksamhet mellan familjen och övriga samhällsinstitutioner är för svaga.

"Results": []
Det har hävdats att genom släkt- och generationsbandens upplösning har individens upplevelse av organiskt socialt sammanhang gått förlorad.

"Results": []
Därför menar man att familjens uppgift i ett ogästvänligt samhälle inte i första hand går ut på att garantera individuell känslotillfredsställelse utan att själva samhörighetsbehovet är den främsta solidaritetsfaktorn.

"Results": []
Enligt detta resonemang karakteriseras det kapitalistiskt industriella samhället varken av individuell eller klassegoism utan av familje-egoism.

"Results": []
En familje-egoism som bl.a. innebär att familjen vänder samhället ryggen, indifferent till dess sociala och politiska problematik, upptagen av att erövra en plats i solen åt sina egna medlemmar.

"Results": []
Det förtjänar att understrykas att den bild av familjen som kan sägas vara den officiella och därvid den som samhället grundar sin familjepolitik på är den isolerade terapeutiska lilla gruppen.

"Results": []
Anslutning till den terapeutiskt dominerande familjesynen med dess latenta misstro mot det allmänna och gemenskaper utanför hemmet, respektive anslutning till kritiken av önskvärdheten att överbrygga familjens isolering från övriga samhällsinstitutioner och att på flera områden aktivera och dra in familjemedlemmarna i politisk, social och produktiv verksamhet lägger grunden för helt olika moraliska valsituationer och rollideal för familjerna.

"Results": []
Om kvinnorna även i fortsättningen inriktas på familjens primärgruppsliv, om de i samband med att barnen är små för en avsevärd tid helt håller sig borta från sitt yrke och sin karriär och om olikheten mellan hemmets primärgruppsliv och yrkeslivets sekundärgruppsliv ytterligare skärps, så skapas överlag svårigheter för kvinnorna i deras anpassning till förvärvslivet och deras återgång efter den aktiva moderskapsperioden försvåras.

"Results": []
Men den förändrade gruppstrukturen har också en annan effekt som kan öka motivet för de gifta kvinnorna att ta förvärvsarbete.

"Results": []
Genom att avbryta yrkeskarriären förlorar kvinnan kontakten med arbetsgruppen och andra sekundära grupprelationer och riskerar att hämmas i sin utveckling i en ålder då människors liv i regel är som mest expansivt.

"Results": []
Frågan är om den gifta kvinnan kommer att finna sig till rätta med den isolerade hemmafrurollen som är särskilt påtaglig i de moderna stads- och förortssamhällena.

"Results": []
Syftet med äktenskapet

"Results": []
Säger bibeln uttryckligen något om, varför eller rättare: vartill en man och en kvinna skall förenas i äktenskapet?

"Results": []
Vilket är, enligt bibeln, syftet med det äktenskapliga samlivet?

"Results": []
Sedan det berättats, hur Gud skapat människan till sin avbild, till man och kvinna, heter det:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 25,
        "End": 28
    }
]
'Och Gud välsignade dem; Gud sade till dem:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 5,
        "End": 8
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 5,
        "End": 8
    }
]
'Varen fruktsamma och föröken eder och uppfyllen jorden ...'' 1

"Results": []
1 Mos. 1:28.

"Results": []
I Svenska kyrkans vigselritual formuleras detta i två ord:

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Svenska kyrkans",
        "Start": 2,
        "End": 17
    }
]
Äktenskapet är av Gud stiftat till 'samhällets bestånd'.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 18,
        "End": 21
    }
]
Sedan det sålunda fastslagits, att stiftelsen är Guds, anges dess syfte vara samhällets bestånd.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 49,
        "End": 53
    }
]
Kort.

"Results": []
Realistiskt.

"Results": []
Bibliskt.

"Results": []
Ty när Gud uttryckligen uppmanar det första människoparet att vara 'fruktsamma', är äktenskapets förstahandssyfte tydligt angivet: det sexuella samlivet skall leda till, att nya individer föds.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 7,
        "End": 10
    }
]
Man och kvinna blir därigenom insatta i Guds fortsatta skapelseakt: att låta samhället bestå därigenom att nya människor oupphörligen föds.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 40,
        "End": 44
    }
]
Vilket annat syfte med äktenskapets stiftelse som härutöver än kan anges, blir hur som helst ett andrahandssyfte.

"Results": []
Å andra sidan följer härav, att där viljan till och längtan efter att 'vara fruktsamma' inte finns hos två makar, är det inte längre tal om ett äktenskap på biblisk grund.

"Results": []
Då har man kommit vid sidan om äktenskapets enligt bibeln primära 2 2 Primära = första. syfte.

"Results": []
Kraftfullt har Martin Luther i Stora Katekesen utlagt detta:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Martin Luther",
        "Start": 15,
        "End": 28
    }
]
Gud vill, att det äktenskapliga ståndet 'av oss hedras, anses och aktas såsom ett gudomligt, saligt stånd, emedan han har stiftat detsamma före alla andra stånd och fördenskull - såsom uppenbart är - skapat man och kvinna på olika vis, icke till okyskhet, utan för att de skulle hålla samman, vara fruktsamma, föda barn, försörja och uppfostra dem till Guds ära ...

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 0,
        "End": 3
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 353,
        "End": 357
    }
]
Ty det ligger för Gud all makt uppå, att man uppfostrar barn, som äro samhället till gagn och främja Guds kunskap, ett saligt liv och alla dygder, så att ondskan och djävulen bekämpas'. 1

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 18,
        "End": 21
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 101,
        "End": 105
    }
]
1 SKB, sid. 240.

"Results": []
Fruktsamheten, barnafödandet och barnuppfostrandet är alltså äktenskapets primära syftning.

"Results": []
I gamla s.k. ortodoxa 2 2 Ortodox = renlärig. läroframställningar om äktenskapet brukar dessutom tre andra syften anges, tillsammans alltså fyra syften: 1. släktets förökelse 2. inbördes hjälp 3. undvikande av otukt 4. möjliggörande av en kristen kyrka 3

"Results": []
3 NTU III, sid. 1257.

"Results": []
Av dessa syften är det (förutom det primära syftet med släktets förökelse) undvikandet av otukt, som kanske tilldragit sig den största uppmärksamheten i tidigare framställningar om äktenskapet.

"Results": []
I vår tid är det nog däremot inte vanligt, att man vid äktenskapets ingående säger sig - och andra:

"Results": []
'Jag gifter mig för att undgå otukt.'

"Results": []
Och dock är denna motivering för äktenskapet helt biblisk.

"Results": []
I sina 'råd och föreskrifter angående äktenskap och ogift stånd m.m. ' i det första brevet till korintierna, kap. 7, utvecklar aposteln Paulus noggrant denna tankegång.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Paulus",
        "Start": 136,
        "End": 142
    }
]
Den tysta förutsättning han bygger på, är denna, att det existerar en naturlig dragning mellan man och kvinna, ja, mellan varje man och kvinna.

"Results": []
Själva denna böjelse, denna dragning mellan könen till varandra är icke i sig själv felaktig eller syndig.

"Results": []
Felaktig och syndig blir dragningen, när den i tanke, ord och handling leder till sexuella förbindelser vid sidan om de av Gud i äktenskapet stadfästa.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 123,
        "End": 126
    }
]
Det är i detta sammanhang som aposteln Paulus yttrar sitt berömda:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Paulus",
        "Start": 39,
        "End": 45
    }
]
'Men för att undgå otuktssynder må var man hava sin egen hustru, och var kvinna sin egen man.' 1

"Results": []
1 I Kor. 7:2.

"Results": []
Lägg märke till: för att.

"Results": []
Härmed är sagt, att i varje fall ett av äktenskapets syften är detta: undvikandet av otuktssynder.

"Results": []
På samma tema har Martin Luther ofta spunnit.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Martin Luther",
        "Start": 18,
        "End": 31
    }
]
Han skriver:

"Results": []
'Ty där naturen har sitt lopp, sådan Gud har danat den, är det icke möjligt att utanför äktenskapet förbliva kysk, ty kött och blod förbliva kött och blod, och den naturliga böjelsen och retelsen går, utan att man kan undanröja eller hindra den, sin gång, såsom var man ser och känner.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 37,
        "End": 40
    }
]
För att det därför skulle vara lättare att i någon mån (sic!) undvika okyskhet, har också Gud befallt det äkta ståndet, på det var och en må hava sin beskärda del och låta nöja sig därmed, ehuruväl härvid även Guds nåd är nödvändig, för att också hjärtat må bevaras kyskt.' 2

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 90,
        "End": 93
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 210,
        "End": 214
    }
]
2 SKB, s. 421.

"Results": []
Frågar man sedan, vilket djupare syfte som äktenskapet kan få för den, som lever i Kristi tro, blir svaret: att på äktenskapets begränsade område söka leva ut något av Kristi kärlek gentemot den andra parten i äktenskapet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kristi",
        "Start": 83,
        "End": 89
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kristi",
        "Start": 83,
        "End": 89
    }
]
Denna Kristi kärlek är nu raka motsatsen till vad som i vår tid gemenligen går under namnet kärlek: man tycker om och 'älskar' det som är vackert, tilldragande, sexuellt upphetsande, i alla betydelser älskvärt.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kristi",
        "Start": 6,
        "End": 12
    }
]
Den sortens numrerade kärlek är ju bara en förlängd egenkärlek: det är sig själv, sina egna önskningar man älskar i den andra.

"Results": []
Jesus Kristus älskade icke människor i den meningen, att han sökte sitt.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jesus Kristus",
        "Start": 0,
        "End": 13
    }
]
Han sökte till hundra procent deras.

"Results": []
Intill korsets död.

"Results": []
Kärlek i samma riktning vill nu en kristen söka praktisera innanför sitt äktenskap, därtill ledd just av sin personliga erfarenhet av Kristi kärlek.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kristi",
        "Start": 134,
        "End": 140
    }
]
Däremot kan man i princip vara en aning frågande inför sådana formuleringar av syftet med ett bibliskt äktenskap som att 'förverkliga sig själv' o.s.v. .

"Results": []
Självet, jaget, mitt innersta är, fortfarande enligt bibeln, aldrig av den arten, att det bör förverkligas och ges självständig ställning.

"Results": []
Eftersom varje fiber i mitt 'själv', i mitt 'jag' är märkt av syndafallet, blir varje allvarligt självförverkligande motsatsen till kärlek.

"Results": []
Det är i stället i den mån, som Kristi kärlek får prägla jaget, som kärleken mellan man och kvinna kan förverkligas.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kristi",
        "Start": 32,
        "End": 38
    }
]
Jag erkänner därför, att jag har svårt att följa tankegången hos Göta och Ludvig Jönsson i detta stycke:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Göta",
        "Start": 65,
        "End": 69
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Ludvig Jönsson",
        "Start": 74,
        "End": 88
    }
]
'Kärleken får aldrig utestänga självständigheten.

"Results": []
Men alltför ofta låste vi in varandras möjligheter i stället för att förlösa varandras särarter.

"Results": []
Det är frestande nog att gömma undan det som riktigt är jag själv under den andres dominans.' 1

"Results": []
1 Jönsson a. a., sid. 29.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jönsson",
        "Start": 2,
        "End": 9
    }
]
'Det som riktigt är jag själv' - o hemska verklighet! - skall, enligt bibelns lära om kärlek, varken blomma ut i någon sorts självständighet eller gömmas under någon annans dominans.

"Results": []
Ty enligt bibeln rör det sig aldrig bara om två människoviljor, som ömsom skall självständigförklaras, ömsom kuvas under varandra.

"Results": []
Det rör sig om Guds goda vilja och människors förvända.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 15,
        "End": 19
    }
]
Syftet med äktenskapet kan alltså enligt bibeln aldrig vara att 'förverkliga sig själv' eller vara medel till att någon annan kan 'förverkliga sig själv'.

"Results": []
Syftet med äktenskapet enligt bibeln och luthersk katekestradition blir, för att sammanfatta: 1. förökelsen av människosläktet 2. motverkandet av otukt 3. utlevandet av genuint kristen kärlek 'såsom Kristus har älskat'

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kristus",
        "Start": 199,
        "End": 206
    }
]
Det kristna äktenskapet

"Results": []
När man i den kristna etikens sammanhang talar om äktenskapet, avser man den samlevnadsform mellan man och kvinna, som ingåtts frivilligt och offentligt, och som i princip är avsedd att vara livsvaraktig.

"Results": []
Däremot är det inte alls frågor om 'privilegier' som omgärdar denna samlevnadsform från samhällets sida eller könsroller eller liknande saker som är i blickfältet.

"Results": []
Allt detta är sekundära frågor.

"Results": []
Varför ges nu äktenskapet denna framträdande roll i en kristen sexualetik?

"Results": []
Ja, först och främst är ju detta - sett i ett globalt och historiskt perspektiv - ingalunda något särskilt karakteristiskt för kristendomen.

"Results": []
Äktenskapets former och villkor har skiftat i betydande grad i olika kulturer, men det har så långt vi ser bakåt i historisk tid varit den traditionella formen för sexuell samlevnad.

"Results": []
Varför det i kristen etik har behållit en sådan huvudroll - skälen till det ligger redan redovisade i vad som tidigare sagts:' Vad nu Gud har sammanfogat ...'

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 134,
        "End": 137
    }
]
I framställningar av äktenskapsetik på lutherskt område brukar det ofta påminnas om att Luther ansåg äktenskapet vara 'ett världsligt ting'.

"Results": []
Det betyder att det är en allmänmänsklig samlevnadsform, som inte i och för sig har något kristet i sig.

"Results": []
Det betyder också att det inte är kyrkan som på något sätt skapar äktenskapet, det gör i stället de båda makarna själva.

"Results": []
Nu kan man emellertid inte som vi skall se ge en någorlunda fullständig framställning av vad äktenskapet är för något från kristen synpunkt utan att komma till värderingsfrågor som ingalunda - t.ex. i vårt land idag - kan anses vara 'allmänmänskliga'.

"Results": []
Här visar sig tvärtom 'andligt' och 'världsligt' vara nära sammanfogat.

"Results": []
Naturligtvis har tanken på makarnas gemensamma ansvar för barnen varit en betydande faktor, när kyrkan slagit vakt om äktenskapet.

"Results": []
Men äktenskapets värde kan inte begränsas till detta, det vore att ge en pragmatisk motivering som vore alldeles för ytlig.

"Results": []
Även om vi tänker oss någon sorts social utopi, där samhället övertagit hela ansvaret för avkomman - och den utopin förespeglade t.ex. någon debattör i trolöshetsdebatten för en del år sen - så skulle detta inte upphäva äktenskapets ställning i kristen etik.

"Results": []
Vi har här en sorts parallell till vad vi tidigare sade om preventivmedlens betydelse för en eventuell omvärdering av sexuellt samliv.

"Results": []
Det är överhuvud aldrig självklart i etiken vilka nya värderingar som kan följa från ett förändrat faktaläge, och i bägge dessa frågor finns det anledning att undvika en förenklad tolkning av den kristna ståndpunkten.

"Results": []
Vad konstituerar äktenskapet?

"Results": []
Vad är det nu som konstituerar äktenskapet?

"Results": []
Det är en fråga som uppkommer t.ex. när man diskuterar de föräktenskapliga förbindelserna.

"Results": []
Här förekommer ibland från kristet håll en sorts förment bibeltrohet, som saknar grund helt enkelt därför att detta är en fråga som inte berörs i Nya testamentet.

"Results": []
En fullständig utredning av den här frågan skulle leda till en omständlig historisk expose, som skulle visa hur förskjutningar här har förekommit.

"Results": []
Den s.k. trolovningens roll har t.ex. växlat.

"Results": []
Men det finns ingen anledning att fördjupa sig i de frågorna.

"Results": []
Vad man allmänt kan konstatera är att det är två faktorer som alltid haft en central funktion: makarnas frivilliga samtycke och offentligheten vid avgivandet av det här samtycket.

"Results": []
De olika kristna konfessionerna skiljer sig här åt en del, eftersom ju Katolska kyrkan betraktar äktenskapet som ett sakrament.

"Results": []
Även där är det dock de båda makarna som har huvudrollen, inte prästen.

"Results": []
Det är helt klart att vi här har en fråga, där man kan tänka sig skiftande praxis i olika samhällssystem, och där dessa skiftningar inte i och för sig behöver tillmätas någon etisk relevans.

"Results": []
Från kristen synpunkt är t.ex. en borgerlig vigsel fullt lika giltig som en kyrklig.

"Results": []
Men det är svårt att se hur man skulle kunna komma ifrån de två nämnda principernas betydelse för ett ordinärt äktenskap: konsensusförklaring och offentligheten.

"Results": []
Samtidigt är det ju klart att ett samlag har etisk relevans för denna enhet mellan man och kvinna, men det kan inte ensamt anses konstituera ett äktenskap.

"Results": []
Här bör alltså rent terminologiskt gränsen dras mellan föräktenskapliga och äktenskapliga förbindelser.

"Results": []
Utifrån vad som tidigare sagts är det rätt klart hur kristen etik då måste ställa sig till föräktenskapligt samliv.

"Results": []
Det är omöjligt att se hur man - utan att riva upp grundvalarna för denna etik - skulle kunna säga ett okvalificerat ja till sådana förbindelser.

"Results": []
Enkelt uttryckt - och för tillfället med bortseende från alla komplikationer - måste uppmaningen från kristet håll till två människor, som vet att de vill hålla ihop, bli: gift er!

"Results": []
Den uppmaningen - gift er! - har många sidor som det finns anledning att kort beröra.

"Results": []
Först och främst är det för den kristna etiken nödvändigt att sociala hinder av olika slag mot giftermål bryts ner, effektivt och obönhörligt.

"Results": []
Vi har här en parallell till abortfrågans ställning i kristen etik.

"Results": []
Också där måste denna etik leda till klara sociala konsekvenser: bostäder, hjälp till mödrar, kort sagt social välfärd också för det väntade barnet.

"Results": []
I frågan om äktenskapet på samma sätt: bostäder, undanröjande av ekonomiska och andra hinder.

"Results": []
Till det som måste bort - och där har vi väl numera hunnit rätt långt - hör naturligtvis alla 'måste' kring ett äktenskaps ingående.

"Results": []
Trohetskravets innebörd

"Results": []
En vanlig och allvarlig invändning mot denna uppmaning till unga människor att gifta sig är, att den bortser från det orimliga i att människor skall lova varann trohet för hela livet, när de kanske inte alls är beredda till det.

"Results": []
Detta är en fråga som det finns all anledning att begrunda, och som för oss mot centrum av den kristna etiken.

"Results": []
Utan tvekan finns det rader av fall där man inte är beredd till denna trohetsförklaring.

"Results": []
Man har helt enkelt inte tänkt sig någon större varaktighet i förbindelsen.

"Results": []
Eller man tror innerst inne inte att förbindelsen skall hålla.

"Results": []
Eller man gifter sig bara för ett barns skull - något som är mindre vanligt nu än förr, men som inte minst från kristen synpunkt måste anses orimligt.

"Results": []
Ett tidigare felsteg avhjälps inte av ett nytt.

"Results": []
Slutligen finns det säkert många människor, som aldrig blir beredda till att avge en sådan här trohetsförklaring för hela livet, och som om de gör det egentligen bara hycklar.

"Results": []
Det är väsentligt att dessa ting diskuteras öppet.

"Results": []
Här visar det sig nämligen kort sagt, att kristen etik inte alls lämpar sig för att utan vidare göras till en allmän samhällelig etik.

"Results": []
Så enkelt är det inte med Jesu enkla lära!

"Results": []
Det här har uppenbara konsekvenser t.ex. för skolans etiska fostran, vilket vi skall diskutera senare.

"Results": []
Men vad som här är viktigt att fastslå är, att ett äktenskapligt trohetslöfte självklart inte kan isoleras från en människas hela livssyn.

"Results": []
Hur man uppfattar ett sådant löfte och vad man menar med det beror förstås på personligheten, värderingarna, attityden till motgångar, motpartens inställning, beredskapen till offer osv.

"Results": []
Man kan aldrig offra utan att ha motiv för detta som man upplever som fullvärdiga.

"Results": []
Sådana motiv ges i en kristen livssyn, men den som säger nej till denna har naturligtvis ingen glädje av dessa motiv.

"Results": []
Det är dessa saker som öppet måste redovisas.

"Results": []