universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Resultat av urinundersökningen kan Ni få måndagar - fredagar per tel. 08/680940 mellan kl. 15.30 - 16.30 (juni, juli, augusti kl. 15.00 - 15.45) resp. tel. 031/119840 mellan kl. 14.30 - 15.00. 1. samma dag som provet inlämnats till någon av RFSU-klinikerna före kl 10.30 2. samma dag som laboratoriet i Stockholm resp. Göteborg fått provet per post eller från annat inlämningsställe.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 303,
        "End": 312
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg",
        "Start": 319,
        "End": 327
    }
]
Ni kan personligen eller genom ombud hämta RFSU-laboratoriets svar i Stockholm, Rosenlundsgatan 13, 3 tr. eller Kungsgatan 37, 3 tr. mellan kl. 16.00 - 18.00, resp. i Göteborg, Sociala huset, ingång J, mellan kl. 14.30 - 18.00.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "RFSU-laboratoriets",
        "Start": 43,
        "End": 61
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm, Rosenlundsgatan 13, 3 tr.",
        "Start": 69,
        "End": 105
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kungsgatan 37, 3 tr.",
        "Start": 112,
        "End": 132
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg, Sociala huset, ingång J",
        "Start": 167,
        "End": 200
    }
]
Ni kan också få det översänt per post i ett förslutet neutralt kuvert.

"Results": []
De som erhållit telefonsvar får obligatoriskt också laboratoriesvaret per post för att eventuella missförstånd skall undvikas.

"Results": []
Ni anger själv på inlämningsblanketten hur Ni önskar besked om resultatet.

"Results": []
När jag fått svaret?

"Results": []
Anger svaret att Ni 'icke är gravid' och urinprovet har inlämnats på grund av utebliven menstruation, bör Ni, om Ni känner Er frisk, kunna invänta nästa menstruationsperiod.

"Results": []
Uppträder inte heller denna menstruation bör läkare konsulteras.

"Results": []
Anger svaret att Ni är 'gravid' bör läkarundersökning ske, då graviditeten kräver viss läkarkontroll av den blivande modern.

"Results": []
Detta kan ske på mödravårdscentral, hos praktiserande gynekolog eller annan läkare i hemorten.

"Results": []
Medtag RFSU-laboratoriets svar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "RFSU-laboratoriets",
        "Start": 7,
        "End": 25
    }
]
Innebär graviditeten omedelbara personliga eller sociala problem, står RFSU:s kurator till tjänst med råd.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "RFSU:s",
        "Start": 71,
        "End": 77
    }
]
Ni som äter p-piller

"Results": []
Har Ni glömt att ta ett eller flera p-piller eller nyligen slutat med sådana och tror att Ni är gravid, tänk på att urinprovet blir tillförlitligt först 4 veckor efter det samlag då befruktning kan ha ägt rum.

"Results": []
Du har chansen att vinna en halv miljon skattefritt

"Results": []
I statens stora lotteri på skatteåterbäringen 1970.

"Results": []
Och du har inte bara en chans att vinna.

"Results": []
lotteriet har nämligen två dragningar.

"Results": []
En i juni då du kan vinna en högsta vinst på 1/4 miljon kronor.

"Results": []
En i november / december 1971 då vinstlistan toppas av rekordvinsten 1/2 miljon.

"Results": []
Vid båda dragningarna dessutom massor av andra vinster, på 100000, 25000, 10000, 5000 kr etc.

"Results": []
Och alla vinsterna är skattefria.

"Results": []
Genom att nu satsa din skatteåterbäring, helt eller delvis (minst 100 kr), får du vara med i båda dragningarna.

"Results": []
Och inom ramen för det stora skattelotteriet deltar du också i ett särskilt 'födelsedagslotteri'.

"Results": []
Läs mer om detta på andra sidan!

"Results": []
Samtidigt får du högsta sparränta plus en skattefri sparpremie.

"Results": []
Din insats i skattelotteriet är samtidigt ett sparande som återgår till dig med rekordränta.

"Results": []
Du har inte bara chansen att vinna skattefria toppvinster utan får dessutom högsta bankränta plus en extra skattefri sparpremie på 5 %.

"Results": []
Om du nu sätter in hela din skatteåterbäring, eller en del av den, på ett premiesparkonto och låter pengarna stå kvar till 1971 års slut.

"Results": []
Innan du tar ut din skatteåterbäring

"Results": []
Tänk på alla de här förmånerna.

"Results": []
Sedan är det för sent.

"Results": []
Det är inte varje dag som du erbjuds att delta i två stora vinstutlottningar och sedan få tillbaka lottpengarna med högsta bankränta plus en extra, skattefri sparpremie.

"Results": []
På nästa sida läser du om hur det går till.

"Results": []
Det är mycket enkelt.

"Results": []
Vilka får vara med?

"Results": []
Förmånerna gäller bara privatpersoner (inte bolag etc) som fått skatteåterbäring.

"Results": []
Samma förmåner gäller även för oskiftade dödsbon.

"Results": []
Gör så här:

"Results": []
Du sätter in hela din skatteåterbäring, eller en del av den, på ett premiesparkonto.

"Results": []
Det kontot kan du öppna på posten och hos affärsbanker, sparbanker och jordbrukskassor.

"Results": []
Men kom bara ihåg att du måste göra insättningen samtidigt som du hämtar ut återbäringen på något av dessa ställen.

"Results": []
Sista insättningsdag är måndagen den 1 februari 1971.

"Results": []
Om du får mindre än 100 kronor eller om du inte får jämnt hundratal kronor tillbaka på skatten får du, om du vill, skjuta till ett belopp som gör att du kommer upp till närmaste hundratal kronor.

"Results": []
Lotteriet.

"Results": []
För att delta i vinstdragningarna måste du ha minst 100 kronor innestående på ditt konto vid respektive dragningstillfälle.

"Results": []
Varje hundralapp ger en andel i lotteriet.

"Results": []
Men ingen får ha mer än 30 andelar.

"Results": []
Högsta bankränta plus sparpremie.

"Results": []
På ditt premiesparkonto får du den högsta inlåningsräntan.

"Results": []
Du får dessutom en skattefri sparpremie på 5 % på det belopp som står inne den 31 december 1971.

"Results": []
Sparpremien räknas på ett belopp på högst 3000 kronor.

"Results": []
Övriga upplysningar

"Results": []
Medlen på premiesparkontot är inte bundna.

"Results": []
Hela beloppet - eller del därav - får tas ut när som helst.

"Results": []
Men - om du gör uttag före utgången av år 1971 och saldot på kontot därigenom kommer att understiga 3000 kronor, går du miste om motsvarande sparpremie.

"Results": []
Antalet andelar i lotteriet minskar också.

"Results": []
Dessutom reduceras bankräntan efter de bestämmelser som gäller för bankkonto med 12 månaders uppsägning (medlen behandlas vid uttag som om de vore uppsagda till återbetalning per 1.1.1972 ).

"Results": []
Om premiesparkontot överlåtes eller pantsättes går rätten till sparpremie och deltagande i lotteriet förlorad.

"Results": []
Ytterligare upplysningar lämnas på närmaste post- och bankkontor.

"Results": []
Spara och vinn på skatten

"Results": []
Förändringar i organisation

"Results": []
Låg- och mellanstadiet

"Results": []
Eleverna får läsa engelska redan från årskurs 3 (tidigare från årskurs 4).

"Results": []
I slöjd blir undervisningen densamma för pojkar och flickor utan indelning i grupper efter kön.

"Results": []
Alla elever får undervisning i såväl textilslöjd som trä- och metallslöjd.

"Results": []
Högstadiet

"Results": []
Engelska blir obligatoriskt hela högstadiet igenom (tidigare var det obligatoriskt t o m årskurs 7, sedan frivilligt).

"Results": []
Musik, teckning och slöjd blir obligatoriska ämnen med samma antal timmar för samtliga.

"Results": []
Musik förekommer i årskurserna 7 och 9, teckning och slöjd i samtliga årskurser.

"Results": []
Eleverna får välja slöjdart varje år, antingen textilslöjd eller trä- och metallslöjd.

"Results": []
Hemkunskap och barnkunskap kommer att ingå obligatoriskt i årskurserna 8 och 9 (tidigare var hemkunskap obligatorisk i årskurs 7 och kunde sedan väljas frivilligt).

"Results": []
Praktisk yrkesorientering (pryo), dvs praktik på en arbetsplats, skall alla elever i årskurs 9 ha under två veckor.

"Results": []
Tidigare förekom pryo i årskurs 8.

"Results": []
Den praktiska yrkesorienteringen förberedes genom särskilda studiebesök under årskurs 8.

"Results": []
Nya tillvalsämnen

"Results": []
På högstadiet skall varje elev välja ett av fyra tillvalsämnen: * språk (franska eller tyska) * ekonomi * teknik * konst

"Results": []
De tre senare har såväl teoretiska som praktiska inslag.

"Results": []
Val av kurs

"Results": []
I engelska, B-språk (franska och tyska) och matematik har eleverna att välja mellan allmän (lättare) och särskild (svårare) kurs.

"Results": []
Tillträde till högre studier

"Results": []
Samtliga tillvalsämnen ger lika behörighet till gymnasiestudier.

"Results": []
Fritt valt arbete

"Results": []
Ett helt nytt inslag i grundskolan blir fritt valt arbete.

"Results": []
Två veckotimmar skall ägnas åt detta under varje år på högstadiet.

"Results": []
Tiden får inte användas till fortsatt undervisning i obligatoriska ämnen eller tillvalsämnen, utan eleverna skall välja aktiviteter efter intresse på andra områden.

"Results": []
Skolstyrelsen i varje kommun bestämmer efter samråd med lärare och elever vilka aktiviteter som skall erbjudas eleverna.

"Results": []
Uppläggningen kommer alltså att växla från kommun till kommun, från skola till skola.

"Results": []
Betyg ges inte i fritt valt arbete.

"Results": []
Gemensamt för alla stadier

"Results": []
I kommuner med finskspråkig befolkning kan skolstyrelsen besluta att finska skall ingå i skolans undervisning för elever som har finska som modersmål.

"Results": []
Högst två veckotimmar får användas för detta ämne under varje årskurs.

"Results": []
På motsvarande sätt kan undervisning i andra minoriteters språk ordnas, om skolstyrelsen så beslutar.

"Results": []
Kristendomskunskap byter namn och kallas religionskunskap.

"Results": []
Orienteringsämnen blir ett sammanfattande begrepp för en del ämnen: på lågstadiet religionskunskap och hembygdskunskap på mellanstadiet religionskunskap, samhällskunskap, historia, geografi och naturkunskap på högstadiet religionskunskap, samhällskunskap, historia, geografi, biologi, fysik och kemi

"Results": []
Undervisningen kan delas upp på varje ämne för sig eller samordnas i lektioner med inslag från två eller flera av dessa ämnen.

"Results": []
Läroplanen anger hur många timmar som ungefärligen skall användas för varje ämne under läsåret.

"Results": []
Betyg ges som tidigare i skalan 1-5 med 5 som högsta betyg.

"Results": []
Antalet betygsättningstillfällen har reducerats, och betyg ges bara efter vårterminen i årskurserna 3, 6 och 7.

"Results": []
Därefter ges betyg varje termin.

"Results": []
I övrigt kommer skolan att på annat sätt informera hemmen om elevernas skolarbete och studieresultat.

"Results": []
Förändringar i ämnesinnehåll

"Results": []
Den nya läroplanen innebär också att ämnesinnehållet i en del ämnen förändras och förnyas.

"Results": []
Här ges några exempel.

"Results": []
I svenska utökas undervisningen i dramatisk framställning och i film- och TV-kunskap.

"Results": []
Det kulturorienterande inslaget blir större.

"Results": []
Man fäster större vikt vid elevernas spontana förmåga att uttrycka sig muntligt och skriftligt.

"Results": []
Innehållet i ämnet matematik förändras och moderniseras, så att undervisningen i större utsträckning utgår från elevernas erfarenheter och föreställningar och grundas på förståelse.

"Results": []
Eleverna kommer alltså att i större utsträckning få arbeta med konkret material.

"Results": []
I ämnet musik förändras såväl innehåll som arbetssätt.

"Results": []
Man skall mer än tidigare knyta an till elevernas spontana musikintresse.

"Results": []
Förstärkning av vissa ämnesinslag

"Results": []
Undervisningen blir utökad i bl a * miljöfrågor * sexual- och samlevnadsfrågor * könsrollsfrågor * internationella frågor och problem * trafik * alkohol, narkotika och tobak

"Results": []
Undervisning i dessa moment ingår i flera av skolans ämnen.

"Results": []
En samordning av undervisningen i dessa ämnen blir därför nödvändig.

"Results": []
Förändringar i skolans inre arbete

"Results": []
En viktig uppgift för skolan är att öka elevernas engagemang och medansvar i skolarbetet.

"Results": []
Eleverna kommer att få ökat medinflytande i planeringen av sitt skolarbete men också vidgat ansvar för det.

"Results": []
Varje skola får vidare ökat pedagogiskt ansvar med större möjligheter att själv planera undervisning och arbetssätt.

"Results": []
Skolarbetet kan därför bli olika upplagt i olika skolor, även om ämnena är desamma.

"Results": []
Skolstyrelserna får ett vidgat ansvar också för vissa pedagogiska frågor.

"Results": []
Arbetsområden eller intresseområden är begrepp som kommer att användas i större utsträckning än tidigare.

"Results": []
Härmed menas stoffenheter, som eleverna kan överblicka och till väsentlig del bearbeta på egen hand.

"Results": []
Undervisningen samlas kring ett tema, som kan beröra ett eller flera ämnen.

"Results": []
'Att skydda, vårda och förbättra vår miljö' är exempel på ett arbetsområde som berör ämnena naturkunskap, samhällskunskap och geografi.

"Results": []
För ett sådant arbetsområde kan man även tänka sig en samverkan med ämnen som svenska, musik och teckning.

"Results": []
För att göra skoldagen mindre splittrad kan man organisera undervisningen i längre arbetspass än de traditionella 40 minuterna.

"Results": []
Studiearbetet förläggs enligt den nya läroplanen i huvudsak till skolan.

"Results": []
Hemuppgifter blir i stor utsträckning frivilliga för eleverna.

"Results": []
Ökad vikt kommer att läggas vid att individualisera undervisningen men också vid att öva eleverna i samarbete.

"Results": []
I en skola för alla är det inte realistiskt att kräva samma prestationer av alla elever.

"Results": []
Varje elev måste få möjlighet att göra det bästa möjliga av sina förutsättningar.

"Results": []
Samarbetet övas bland annat genom att eleverna får arbeta tillsammans i grupper av varierande storlek.

"Results": []
Skolan får ökade möjligheter att ge specialundervisning.

"Results": []
Det kan ske antingen i specialklass eller genom samordnad specialundervisning.

"Results": []
I sistnämnda fall går eleven i vanlig klass men får vissa timmar hjälp av speciallärare, t ex i klinik.

"Results": []
Specialläraren kan också komma till klassrummet och arbeta tillsammans med läraren i den vanliga klassen.

"Results": []
Skolstyrelse, skolledare och lärare får också ökade möjligheter att inom vissa ramar planera undervisningen så som bäst passar för den enskilda skolan.

"Results": []
I en del ämnen har läraren fler timmar än den enskilde eleven.

"Results": []
Det är inte exakt fastslaget hur denna tid skall användas.

"Results": []
Uppdelning av eleverna i grupper är en möjlighet.

"Results": []
På högstadiet kan två eller flera lärare samverka under en och samma lektion.

"Results": []
Man kan också använda resurserna för medverkan av experter, assistenter eller biträden eller för inköp av särskilda, väl utvecklade läromedel.

"Results": []
Nedan lämnas uppgifter om samhällets stöd, vård och service för barn och ungdom.

"Results": []
Man får också veta vart man ska vända sig.

"Results": []
På nästa sida finns några åldersgränser som gäller för barn och ungdom.

"Results": []
Se också Studier sida 22 och Moderskap sida 15.

"Results": []
Barnavård

"Results": []
Kommunens barnavårdsnämnd ska verka för att barn och ungdomar får en gynnsam utveckling och goda uppväxtförhållanden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Kommunens barnavårdsnämnd",
        "Start": 0,
        "End": 25
    }
]
Detta innebär bl.a. * att ordna daghem, lekskolor, barnkolonier och fritidsverksamhet för barn och ungdom, * att lämna råd och upplysningar om uppfostran till de föräldrar som begär det, * att ordna vård åt fosterbarn, ge råd och hjälp i adoptionsfrågor, * att betala ut barnbidrag och bidragsförskott, * att gripa in och hjälpa om barn och ungdom råkar i nöd, utsätts för vanvård eller kommer på villovägar, * att i vissa fall besluta om övervakning eller att flytta den unge från hemmet, t.ex. till en ungdomsvårdsskola.

"Results": []
Barnavårdsnämndens ansvar för omvårdnaden av barn och av ungdomar varar tills de fyller 20 år (blir myndiga).

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Barnavårdsnämndens",
        "Start": 0,
        "End": 18
    }
]
Barnavårdsnämndens ledamöter väljs av kommunal- eller stadsfullmäktige.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Barnavårdsnämndens",
        "Start": 0,
        "End": 18
    }
]
Nämndens verksamhet grundas på barnavårdslagen.

"Results": []
I större kommuner har barnavårdsnämnden anställd personal som tar emot dem som söker hjälp och råd.

"Results": []
Man vänder sig till barnavårdsnämnden.

"Results": []
Barnavårdscentral

"Results": []
Den förebyggande barnavården sköts av barnavårdscentralen.

"Results": []
Där får barn som inte börjat skolan gratis läkarundersökning, hälsokontroll och viss vaccinering.

"Results": []
Centralens sköterska gör besök i hemmen för hjälp och råd när det gäller skötsel av barn.

"Results": []
Mödrar med spädbarn får i regel kallelse till besök på centralen.

"Results": []
Hälsokontroll av alla fyraåringar håller på att byggas upp.

"Results": []
Se också Moderskap sida 15.

"Results": []
Man vänder sig till barnavårdscentralen.

"Results": []
Barnavårdsman

"Results": []
För varje utomäktenskapligt barn utser barnavårdsnämnden en barnavårdsman.

"Results": []
Ibland utses också barnavårdsman för barn i äktenskap när föräldrarna inte lever tillsammans.

"Results": []
Barnavårdsmannen ska se till att barnets rätt tas tillvara i bl.a. ekonomiska frågor, ge biträde inför domstol och hjälpa föräldrarna med råd och anvisningar.

"Results": []
En ogift blivande mor bör i god tid före förlossningen kontakta en barnavårdsman.

"Results": []
Se också Underhållsbidrag sida 23.

"Results": []
Barnbidrag

"Results": []
Varje barn under 16 år får 225 kr i kvartalet som barnbidrag, alltså 900 kr per år.

"Results": []
Bidraget betalas ut till modern eller till den som har vårdnaden av barnet.

"Results": []
Det är skattefritt och tas alltså inte upp i deklarationen.

"Results": []
Barnbidraget betalas fr.o.m. kvartalet efter det då barnet föddes.

"Results": []
Man skickar en anmälan till barnavårdsnämnden.

"Results": []
På BB brukar personalen se till att anmälan blir ifylld och avsänd.

"Results": []
Barnavårdsnämnden svarar för att bidraget betalas ut genom posten.

"Results": []
Förslag har lagts fram om att barnbidraget ska höjas till 1200 kr / år från 1 januari 1971.

"Results": []
Barnhem

"Results": []
Det finns olika slags barnhem.

"Results": []
Spädbarnshem för vård av barn under ett år.

"Results": []
Mödrahem för vård av spädbarn tillsammans med mödrar.

"Results": []
Upptagningshem för tillfällig vård av barn t.ex. vid föräldrarnas sjukdom.

"Results": []
Specialhem för barn som behöver vård under längre tid.

"Results": []
Man vänder sig till landstinget eller barnavårdsnämnden.

"Results": []
Barnkolonier

"Results": []
Barnkolonier eller enskilda feriehem kan ge barn upp till 15 år miljöbyte och tillfälle till friluftsliv under tre sommarveckor eller mera.

"Results": []
Några kolonier är avsedda för handikappade eller klena barn.

"Results": []
Resor och vistelse ordnas gratis eller till låg kostnad.

"Results": []
Vissa organisationer ordnar s.k. ungdomsläger, i allmänhet under sommaren.

"Results": []
Man vänder sig till barnavårdsnämnden eller skolan.

"Results": []
Barnpension

"Results": []
Se Pension sida 16.

"Results": []
Barntillsyn

"Results": []
Många kommuner ordnar olika former av barntillsyn.

"Results": []
Till denna räknas:

"Results": []
Barnstugorna, som uppdelas i

"Results": []
Daghem som under hela dagen tar emot barn medan föräldrarna förvärvsarbetar eller studerar.

"Results": []
De är avsedda för barn i åldern 6 månader - 7 år.

"Results": []
Avgiften bestäms av kommunen och beror oftast på hur stor inkomsten är.

"Results": []
Lekskolor som tar emot barn något eller några år före skolåldern, vanligen under 3 timmar per dag.

"Results": []
Avgiften är i regel låg.

"Results": []
Fritidshem som tar emot yngre skolbarn under den skolfria delen av dagen då föräldrarna förvärvsarbetar.

"Results": []
Avgiften beror oftast på hur stor inkomsten är.

"Results": []
Barntillsyn ordnas också genom

"Results": []
Kommunalt organiserade familjedaghem i privatfamiljer som under dagen tar emot barn medan föräldrarna förvärvsarbetar.

"Results": []
Sjuka barn vars föräldrar förvärvsarbetar kan få tillsyn i hemmet av barnvårdarinnor (barnsamariter).

"Results": []
Sådana finns tills vidare bara på vissa orter men verksamheten är under utbyggnad.

"Results": []
Avgiften beräknas efter inkomst.

"Results": []
Man vänder sig till socialnämnden eller hemhjälpsnämnden.

"Results": []
Psykisk barna- och ungdomsvård

"Results": []
Barn och ungdom med bl.a. psykiska störningar får gratis behandling och rådgivning vid rådgivningscentraler.

"Results": []
Dessa leds av läkare.

"Results": []
Verksamheten sköts av landstingen och de landstingfria städerna Stockholm, Göteborg och Malmö.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 64,
        "End": 73
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg",
        "Start": 75,
        "End": 83
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Malmö",
        "Start": 88,
        "End": 93
    }
]
Man vänder sig till rådgivningscentralen för psykisk barna- och ungdomsvård eller barnavårdsnämnden.

"Results": []
Ungdomsverksamhet

"Results": []
För de ungas fritid har många kommuner en omfattande fritidsverksamhet.

"Results": []
Det kan gälla bl.a. idrottsplatser, badanläggningar, ungdomsgårdar och andra samlingslokaler.

"Results": []
Verksamheten sköts ofta av en ungdomsstyrelse eller fritidsnämnd.

"Results": []
Stat och kommun stöder också ungdoms-, idrotts- och andra organisationer.

"Results": []
Olika samhällsorgan har uppgifter på bostadsområdet.

"Results": []
Efter textavsnitten här nedan står angivet vart man kan vända sig med ansökan eller för upplysningar i frågor som har med bostaden att göra.

"Results": []
Bostadstillägg till barnfamiljer

"Results": []
Omkring 400000 familjer med barn under 16 år har bostadstillägg.

"Results": []
Beloppen är olika beroende på hur många barn man har och på bostadens storlek och beskaffenhet.

"Results": []
Beloppens storlek beror också på inkomsten.

"Results": []
Familjer som tjänar mindre än cirka 17000 kr / år får fullt bostadstillägg.

"Results": []
Om inkomsten är högre än cirka 17000 kr / år minskas tillägget.

"Results": []
Det statliga bostadstillägget består av ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp.

"Results": []
Familjer med två barn eller flera kan få båda beloppen.

"Results": []
Grundbeloppet är 60 kr i månaden när det finns ett barn.

"Results": []
Det ökar med 20 kr i månaden för varje barn utöver ett.

"Results": []
Grundbeloppet utgår oberoende av bostadens storlek och utrustning.

"Results": []
Det kan en familj få även om bostaden inte är deras egen.

"Results": []
T.ex. en ogift mor som bor hos sina föräldrar.

"Results": []
Tillägget över grundbeloppet utgår till familjer som har egen bostad och minst två barn.

"Results": []
Tillägget utgår om bostaden har en viss storlek (minst två rum och kök) och viss utrustning (vatten och avlopp i bostaden och för högsta tillägg bad eller duschrum i huset).

"Results": []
Kommunalt bostadstillägg kan en familj få ovanpå det statliga tillägget om den har en bostadskostnad på i regel minst 425 kr per månad.

"Results": []
För att få det kommunala bostadstillägget fordras också att bostaden uppfyller de bestämmelser som gäller för det statliga bostadstillägget.

"Results": []
Kommunerna kan ge bostadstillägg utöver de normer som nämnts här.

"Results": []
Ansökan

"Results": []
Man måste ansöka om bostadstillägg.

"Results": []
Blanketter sänds varje år till alla familjer som får barnbidrag.

"Results": []
Man vänder sig till kommunalnämnden / drätselkammaren.

"Results": []
Bostadstillägg till handikappade

"Results": []
Vissa kommuner ger ett speciellt bostadstillägg till handikappade som bor i invalidbostäder eller i andra lämpligt utrustade bostäder.

"Results": []
Det kallas kommunalt bostadstillägg för handikappade (Kbh).

"Results": []
Man vänder sig till socialnämnden.

"Results": []
Bostadstillägg till pensionärer.

"Results": []
Kommunalt bostadstillägg (Kbt) kan ges till den som har ålders-, förtids- eller änkepension, sjukbidrag eller hustrutillägg

"Results": []
Se Pension (Kommunalt bostadstillägg) sida 16.

"Results": []
Bostadsförmedling

"Results": []
I större kommuner finns vanligen en särskild kommunal bostadsförmedling.

"Results": []
I en del andra kommuner sköts förmedlingen av kommunalnämnden / drätselkammaren eller annat kommunalt organ.

"Results": []
Kommunens förmedling av bostäder är gratis.

"Results": []
Bostadslån

"Results": []
Staten lämnar bostadslån - utöver bankernas långivning - för att bygga eller bygga om bostadshus.

"Results": []
Omkring 90 procent av bostadsbyggandet stöds genom statliga lån.

"Results": []
Det statliga lånet är på mellan 15 och 30 procent av byggkostnaderna inom en viss ekonomisk ram.

"Results": []
För enskilda egnahemsbyggare är det i regel 20 procent.

"Results": []
Det statliga lånet förmedlas av kommunen.

"Results": []
Beslutet fattas av länsbostadsnämnden.

"Results": []
Se också Förbättringslån sida 12 och Invalidbostadsbidrag sida 13.

"Results": []
Hyresfrågor

"Results": []
Den nya hyreslagen gäller i hela landet.

"Results": []
Lagens bestämmelser innebär bl.a. följande.

"Results": []
Hyrans storlek får hyresvärd och hyresgäst komma överens om på egen hand, med undantag för de orter där hyresregleringen alltjämt gäller.

"Results": []
I viss utsträckning kan dock de nya statliga hyresnämnderna pröva hyran.

"Results": []
Om den skulle visa sig vara oskälig kan nämnden fastställa den till ett skäligt belopp.

"Results": []
Den som är missnöjd med nämndens beslut kan överklaga det hos domstol.

"Results": []
Hyresgästens rätt att bo kvar i bostaden har stärkts.

"Results": []
Lagen ger också hyresgästen rätt att i vissa fall byta lägenheten även om hyresvärden skulle motsätta sig ett byte.

"Results": []
Hyresvärden har fått ökad skyldighet att underhålla lägenheten.

"Results": []
Hyresregleringen har förlängts t.o.m. 1971 och gäller på 159 orter.

"Results": []
Där kan hyrorna i stort sett inte ändras såvida inte kostnaderna ökar för fastighetsförvaltning, genom ombyggnad eller förbättring.

"Results": []
Lägenheter som har färdigställts efter år 1968 undantas dock från regleringen.

"Results": []
Tvister om hyran på dessa orter prövas av de nya statliga hyresnämnderna.

"Results": []
Man vänder sig till länshyresnämnden.

"Results": []
Sanitär olägenhet

"Results": []
Om man behöver klaga över t.ex. dålig uppvärmning, störande buller etc. vänder man sig till hälsovårdsnämnden.

"Results": []
Prishöjningar gör det dyrare för oss att leva.

"Results": []
Hur mycket dyrare?

"Results": []
Statistiska centralbyrån beräknar varje månad de genomsnittliga prisförändringarna för de varor och tjänster vi konsumerar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Statistiska centralbyrån",
        "Start": 0,
        "End": 24
    }
]
Prisförändringarna uttrycks i konsumentprisindex (KPI).

"Results": []
För att kunna upprätthålla oförändrad standard vill vi ha kompensation för prisstegringarna.

"Results": []
I avtalstider när våra löner skall justeras tas bl a hänsyn till kronans minskade köpkraft.

"Results": []
Då används KPI.

"Results": []
Många andra i samhället än löntagarna är också beroende av att deras levnadsstandard är värdeskyddad.

"Results": []
Omkring en miljon äldre får sina pensioner höjda indirekt genom KPI.

"Results": []
Även underhållsbidrag, bidragsförskott, studiemedel, trafiklivräntor, yrkesskadelivräntor och vissa privata pensionsavtal är värdeskyddade genom anknytning till KPI.

"Results": []
Prisinsamling

"Results": []
KPI kan förenklat beskrivas så här.

"Results": []
Varje månad har vi utgifter för kött, fisk, mjölk, öl, tobak, kläder, möbler, hyra, läkarvård osv.

"Results": []
Eftersom det är en praktisk omöjlighet att mäta priset vid varje försäljningstransaktion måste man nöja sig med ett urval.

"Results": []
Prisinsamlingen har därför begränsats till att gälla priserna i ett urval av varor och butiker.

"Results": []
I mitten av varje månad samlar statistiska centralbyrån in 30000 prisuppgifter från över 2300 butiker.

"Results": []
För en del varor kan priserna samlas in centralt därför att priserna är enhetliga i hela landet, exempelvis sprit, tidningar och läkemedel.

"Results": []
Sedan beräknas den procentuella prisförändringen för varje vara och resultaten vägs tillsammans till en total prisförändring - konsumentprisindex.

"Results": []
Vid den här sammanräkningen tas hänsyn till hur stor del den förbrukade varan har i vår budget.

"Results": []
En femprocentig hyreshöjning märks mer i plånboken än motsvarande höjning på t ex cigarretter.

"Results": []
(Se tabellen på sidan 7).

"Results": []
Kvalitetsförändringar

"Results": []
Konsumentprisindex skall visa prisförändringar på jämförbara varor vid oförändrad kvalitet.

"Results": []
Många varor, särskilt kläder, skor och husgeråd, skiftar ofta modell och då är frågan:

"Results": []
Hur stor del av en prishöjning beror på kvalitetsförbättring?

"Results": []
Om kvalitetsförändringen kan anses motsvara prisförändringen så blir index opåverkat - i annat fall skall åtminstone någon del av prishöjningen beaktas.

"Results": []
För att göra sådana här värderingar måste statistiska centralbyrån ha hjälp av experter.

"Results": []
Här spelar butikspersonalen en viktig roll.

"Results": []
Det finns också en särskild indexnämnd med representanter för staten, arbetsmarknadsparterna och konsumenterna som har inflytande på dessa kvalitetsvärderingar.

"Results": []
Nämnden avgör också frågor om tillämpningen av principerna för KPI, vilka fastställts av riksdagen och Kungl Maj:t.

"Results": []
Fårsteken slopad

"Results": []
Våra köpvanor har förändrats.

"Results": []
Förr ingick bland representantvarorna i KPI varor som fårstek, bruna bönor, rågmjöl, herrtrenchcoat och tvättbräde.

"Results": []
Dessa varor har slopats och i stället håller man ögat på priset för djupfryst kyckling, färdiglagad ärtsoppa, corn flakes, poplinrock och tvättmaskin.

"Results": []
Även varm korv med bröd prisnoteras.

"Results": []
En undersökning har visat att vi sätter i oss korv och bröd för 250 miljoner om året.

"Results": []
Under varje tolvmånadersperiod (december - december) mäts prisutvecklingen på identiska varor.

"Results": []
Vid varje årskifte ändras representantvarornas sammansättning alltefter som konsumtionsriktningen ändras.

"Results": []
KPI är konstruerad som en kedjeindex med årslänkar vilket innebär att man kan jämföra prisutvecklingen år från år.

"Results": []
Användningen

"Results": []
Konsumentprisindex har fått ökad betydelse för varje år.

"Results": []
Som syns i tidningsrubrikerna på föregående sida får förändringar av KPI stor publicitet.

"Results": []
KPI berättar för oss hur mycket dyrare det har blivit att leva.

"Results": []
Som ett litet exempel på hur KPI används har vi räknat ut prisstegringen från januari 1969 till januari 1970.

"Results": []
KPI var för januari 1969 = 218 och för januari 1970 = 228.

"Results": []
Prisstegringen beräknas då som 228: 218 = 1,05 vilket innebär en uppgång med 5/100 det vill säga med 5 procent.

"Results": []
Kvoten 1,05 innebär att köpkraften hos en krona i januari 1969 motsvaras av köpkraften hos en krona och fem öre ett år senare.

"Results": []
För den som vill veta mer om konsumentprisindex har statistiska centralbyrån givit ut en broschyr, vilken kan köpas i bokhandeln eller rekvireras från Allmänna Förlaget, Fack, 10320 Stockholm 16.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Allmänna Förlaget, Fack, 10320 Stockholm 16",
        "Start": 151,
        "End": 194
    }
]
Pris ca 2 kr exkl moms.

"Results": []
1 januari 1972 inleds myntreformen.

"Results": []
En ny lag om rikets mynt träder i kraft.

"Results": []
Femöringen blir mindre.

"Results": []
Vi får också nya femkronorsmynt.

"Results": []
Dessa ska bli vanliga mynt.

"Results": []
De ska till exempel kunna användas i automaterna på samma sätt som enkronan.

"Results": []
Under en övergångsperiod på ett halvår gäller både den gamla och nya femöringen.

"Results": []
1 juli 1972 slopas alla ett- och tvåöringar och den gamla femöringen.

"Results": []
Ett- och tvåöringen och gamla femöringen blir då ogiltiga.

"Results": []
Våra vanliga mynt kommer att se ut så här:

"Results": []
De gamla två- och femkronorsmynten blir inte ogiltiga, men de finns bara i mycket litet antal.

"Results": []
Femkronorssedeln finns kvar.

"Results": []
Den och alla andra sedlar gäller som förut.

"Results": []
En limpa för 2:57

"Results": []
Hur kan detta vara möjligt när det varken finns ettöringar eller tvåöringar?

"Results": []
Jo, det går.

"Results": []
Efter den 1 juli 1972 gäller nämligen en lag om avrundning.

"Results": []
Den säger i princip följande:

"Results": []
Belopp som slutar på 1 eller 2 öre ska avrundas nedåt till närmaste tiotal.

"Results": []
Belopp som slutar på 3 eller 4 öre ska avrundas uppåt till närmaste femtal.

"Results": []
Slutar beloppet på 6 eller 7 öre ska det avrundas nedåt till närmaste femtal.

"Results": []
Och slutar det på 8 eller 9 öre ska det avrundas uppåt till närmaste tiotal.

"Results": []
Den här teckningen visar hur avrundningen görs:

"Results": []
Men det är endast slutsumman på kassakvittot som ska avrundas.

"Results": []
Inte de enskilda varupriserna.

"Results": []
Limpan som har kostat 2:57 kan göra det också i fortsättningen.

"Results": []
Och fortfarande kan bensin säljas för 98 öre litern.

"Results": []
Om du tankar 22 liter bensin för 98 öre litern kostar detta 21:56.

"Results": []
Då avrundas slutsumman nedåt till 21:55.

"Results": []
Tankar du 23 liter blir det 22:54 som avrundas uppåt till 22:55.

"Results": []
Testa dig själv:

"Results": []
Om du köper en halv liter mjölk för 0:78, en limpa för 2:57 och ett halvt kilo margarin för 2:87 gör detta sammanlagt 6:22.

"Results": []
Hur mycket skall du betala?

"Results": []
Men om margarinet gick på 2:88 och slutsumman blev 6:23.

"Results": []
Hur mycket skulle du få betala då?

"Results": []
(De rätta lösningarna hittar du längst ner.)

"Results": []
Ingen förlorar på myntreformen.

"Results": []
Men mycket blir enklare.

"Results": []
Eftersom endast slutsummorna avrundas rör det sig bara om ett eller två öre vid varje inköp.

"Results": []
Och det hela är uträknat så att det jämnar ut sig i längden för alla parter.

"Results": []
Fördelen är att vi får färre mynt att hålla reda på.

"Results": []
Handel och konsumenter slipper att räkna och hantera en mängd småmynt.

"Results": []
Köerna vid kassorna blir mindre.

"Results": []
Det har också visat sig att ett- och tvåöringarna för det mesta bara går i ena riktningen.

"Results": []
Handeln ger tillbaka med dem.

"Results": []
Och köparna betalar sällan med dem.

"Results": []
Statens pris- och kartellnämnd övervakar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Statens pris- och kartellnämnd",
        "Start": 0,
        "End": 30
    }
]
Det är riksdagens avsikt att myntreformen inte ska leda till prisändringar.

"Results": []
Därför gäller avrundningen endast då slutsumman ska betalas.

"Results": []
Detta är särskilt viktigt med tanke på många varor som väger tungt i hushållens budget.

"Results": []
Till exempel smör, bröd, kött, mjölk måste fortfarande kunna ha styckepriser som inte slutar med fem eller noll öre.

"Results": []
Inte heller ska sådant som literpriserna på bensin eller markeringsavgiften för telefonsamtal ändras därför att ett- och tvåöringarna försvinner.

"Results": []
Statens pris- och kartellnämnd följer prisutvecklingen noga.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Statens pris- och kartellnämnd",
        "Start": 0,
        "End": 30
    }
]
Man kommer särskilt att uppmärksamma tendenser mot ökad prissättning i femöressteg.

"Results": []
(De rätta lösningarna är 6:20 resp. 6:25.)

"Results": []
Mer än en halv miljon fritidsbåtar är i rörelse under den svenska sommaren.

"Results": []
Finns det flytvästar på alla barn ombord?

"Results": []
Barn i båt måste ha flytväst.

"Results": []
Detta börjar gå in i medvetandet.

"Results": []
Det är en billig form av trygghet.

"Results": []
Även vuxna borde i större utsträckning använda flytväst.

"Results": []
Simkunnighet är självklart bra men förslår inte långt i de kyliga svenska vattnen.

"Results": []
En frusen eller medvetslös person kan inte simma.

"Results": []
134 personer drunknade 1969 genom olyckor med småbåtar.

"Results": []
Av dem var tre barn.

"Results": []
Det är en elementär regel att den som har fritidsbåt också ska ha flytvästar i sådant antal att det räcker även för extra-passagerare.

"Results": []
Under färd skall flytvästen vara på.

"Results": []
Det syndas utan tvekan ofta mot den regeln vid tillfälliga turer med bekanta.

"Results": []
Små barn som uppehåller sig på bryggan eller leker vid stranden bör för övrigt också bära flytväst - även om leken sker under uppsikt av en vuxen.

"Results": []
På bryggan måste all lek vara förbjuden.

"Results": []
Krav på flytväst med VDN Fakta

"Results": []
Den är flytriktig.

"Results": []
En person med västen på flyter i bakåtlutat läge med mun och näsa betryggande över vattenytan.

"Results": []
Den har tillräcklig bärförmåga.

"Results": []
En person i angiven viktklass hålls flytande.

"Results": []
Hållfastheten skall deklareras.

"Results": []
Västen skall tåla en åverkan utan att bärförmågan förloras.

"Results": []
Den har skötselanvisningar.

"Results": []
Att tänka på

"Results": []
Den som väljer flytväst bör se till att den inte känns irriterande.

"Results": []
Det går inte att köpa alltför stora västar till barnen 'för att ha och växa i'.

"Results": []
Då uppfylls inte det första kravet på välbalanserat flytläge.

"Results": []
De flesta flytvästar i handeln är orangefärgade.

"Results": []
Det gör att de syns bra.

"Results": []
Reflexband är en fördel, likaså en visselpipa för att kalla på hjälp.

"Results": []
Bland de flytvästar för barn som presenteras i översikten finns det ingen vars flytförmåga enligt deklarationen i VDN Fakta påverkas av tvättmedel, olja, slag eller röta.

"Results": []
Kolla detta

"Results": []
Stämmer västens storlek och barnets vikt?

"Results": []
Är barnet och västen 'bekanta'?

"Results": []
Man kan vänja sig vid flytväst vid lek i vatten.

"Results": []
Provbada med flytvästen då och då och se att den fungerar som den ska.

"Results": []
Är alla band, linor och spännen hela?

"Results": []
Förvaras västen på riktigt sätt?

"Results": []
Den ska torka innan den läggs undan.

"Results": []
Läs skötselanvisningen.

"Results": []
Vad kostar flytvästen?

"Results": []
Flytvästar med VDN Fakta för de minsta barnen kostar mellan drygt 30 kronor och nära 60 kronor.

"Results": []
I uppställningen på sid. 27 kan du se vilka märken som finns på marknaden och deras cirkapriser som uppgivits för Spk i maj 1970.

"Results": []
Det har inte gjorts någon undersökning av hur ofta cirkapriserna underskrids eller överskrids.

"Results": []
En tillverkare, Ab Elof Malmberg, har gått ifrån cirkaprisrekommendationer till återförsäljarna.

"Results": []
Här anges de priser som tas av Domus i Stockholm.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Domus",
        "Start": 31,
        "End": 36
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 39,
        "End": 48
    }
]
Du kan se av uppställningen vilket material västen är gjord av och om reflexer ingår.

"Results": []
Motsvaras de stora prisskillnaderna av en lika stor skillnad i kvalitet?

"Results": []
I fråga om flytvästar finns det ingen objektiv undersökning som visar detta.

"Results": []
En objektiv instans, VDN, ser emellertid till att västar med VDN Fakta fyller sin funktion.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "VDN",
        "Start": 21,
        "End": 24
    }
]
Vilken som väljs är alltså en avvägning mellan tycke och ekonomi.

"Results": []
Västar för barn i viktklass 20-30 kg kostar mellan ca 35 och 65 kronor.

"Results": []
På västar avsedda för barn mellan 30 och 50 kg kan det skilja en hel femtilapp i pris!

"Results": []
Material

"Results": []
Cellplast är ett flytmaterial med 'slutna celler'.

"Results": []
Den har egen flytförmåga som inte påverkas av till exempel stickskador.

"Results": []
Skumplast har 'öppna celler' och användes inte som flytmaterial utan som inlägg i luftfyllda plastfoliekuddar för att ge dem ändamålsenlig form.

"Results": []
Det går knappast att göra en cellplast så mjuk och smidig som luftkudde med inlagd skumplast.

"Results": []
Så det är ett vettigt alternativ för den som tycker att cellplasten känns irriterande styv.

"Results": []
Uppblåsbara västar finns enbart för vuxna och ett litet barn kan inte heller själv blåsa upp den i vattnet.

"Results": []
Fördelen är annars en ganska smidig väst som tar liten plats.

"Results": []
Den genomsnittliga livslängden i Sverige är 71 år.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 33,
        "End": 40
    }
]
Det är sannolikt att var femte svensk, lågt räknat, under den tiden skadas i trafiken.

"Results": []
Om man förutsätter att var och en av oss har nära beröring med tio andra personer är det 90 procent sannolikhet att vi under vår livstid får indirekt kontakt med en trafikolycksskada.

"Results": []
De flesta trafikolyckorna orsakas inte av några särskilda 'olycksfåglar'.

"Results": []
Det är tvärtom så att trafikmiljön ställer för stora krav på alla trafikanter.

"Results": []
Vardagstrafikanter svarar för majoriteten trafikolyckor, och de inträffar i situationer där trafiksystemets fordringar är större än trafikantens förmåga.

"Results": []
Bilar kan byggas mer eller mindre säkra.

"Results": []
Men bilindustrins främsta intresse är att få bilarna sålda.

"Results": []
Säkerheten anses ofta som ett dåligt försäljningsargument.

"Results": []
Därför lägger man större vikt vid andra egenskaper hos bilen.

"Results": []
Undan för undan skärper samhället minimikraven på bilsäkerheten.

"Results": []
Men även de bilar som blir godkända har stora brister.

"Results": []
Fakta om fordon

"Results": []
Bilköpet är en stor utgift för hushållet.

"Results": []
Bilköparen har rätt att veta vad han / hon lägger ner pengar på.

"Results": []
Den statliga konsumentutredningen skall bl a jämföra olika bilmärken med varandra.

"Results": []
En del bilmodeller kommer att visa sig bättre än andra från säkerhetssynpunkt.

"Results": []
Men konsumenten bör också kunna få besked om vilka grundläggande brister alla bilar har - även de som är relativt säkrare än andra.

"Results": []
Sverige - bilsamhället

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
På 20 år blev Sverige ett bilsamhälle.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 14,
        "End": 21
    }
]
En kvarts miljon personbilar 1950, två miljoner fler idag.

"Results": []
Tätorterna växer.

"Results": []
Avstånden växer mellan bostad och arbete, mellan bostad och fritidsmål.

"Results": []
Fler vill använda bil.

"Results": []
Fler köper bil.

"Results": []
När bilismen växer minskar underlaget för den kollektiva trafiken.

"Results": []
Den kollektiva trafikservicen försämras.

"Results": []
Fler måste använda bil.

"Results": []
Varannan köper bil

"Results": []
Många är idag beroende av bilen.

"Results": []
För sitt arbete, för sin fritid.

"Results": []
Bilen betyder ökad frihet, större bekvämlighet, bättre möjligheter att resa

"Results": []
1950 gjordes persontransporter till 33 procent med bil.

"Results": []
Idag är siffran 85 procent.

"Results": []
Men trafikmiljön har inte förbättrats i samma takt som bilismen har ökat.

"Results": []
Och hälften av landets hushåll saknar bil.

"Results": []
Visserligen säger statistiken att vi idag har en bil på var fjärde invånare och om femton år en bil på varannan invånare (dvs 4,5 miljoner bilar, dubbelt så många som nu).

"Results": []
Men även i framtiden kommer många att stå utanför bilsamhället, liksom idag.

"Results": []
Bilägandet är nu vanligare i högre inkomstgrupper än i lägre.

"Results": []
Fyra miljoner trängs

"Results": []
Varje morgon åker tre miljoner människor nästan samtidigt till sina arbeten.

"Results": []
På samma gång skall en miljon barn till skolan.

"Results": []
Hälften av alla bilresor görs till och från arbetet.

"Results": []
Olyckor på väg till eller från arbete räknas från försäkringssynpunkt som olycksfall i arbetet.

"Results": []
Var fjärde som dödas i arbetet har i verkligheten gjort det i trafiken - på väg dit eller hem.

"Results": []
De här trafikolyckorna kan minskas om

"Results": []
Arbetsplatser och bostäder läggs närmare varandra.

"Results": []
Tiderna förskjuts så att färre människor samtidigt är ute i trafiken.

"Results": []
Fler resor görs kollektivt.

"Results": []
541 bilförare och passagerare dödades förra året i trafiken (preliminär statistik).

"Results": []
Antalet skadade var ca 14000.

"Results": []
Till detta kommer de dödade och skadade som inte själva åkte bil - fotgängare och cyklister.

"Results": []
Man kan öka säkerheten genom att ändra på miljön.

"Results": []
Bilolyckorna kostar oss varje år enligt vissa beräkningar mellan fem och tio miljarder kronor i bl a sjukvård, produktionsbortfall och materiella skador.

"Results": []
För stora krav

"Results": []
I trafiksystemet använder bilister, cyklister och fotgängare ofta samma utrymme.

"Results": []
Trafikmiljön är fylld av inslag som tar bilistens uppmärksamhet från själva körningen - bilar, stolpar, trafikskyltar, andra trafikslag, reklamskyltar.

"Results": []
En komplicerad trafikmiljö ställer för stora krav på trafikanten och minskar säkerheten.

"Results": []
Varje trafiksystem har sina regler.

"Results": []
Ju sämre trafikmiljö, desto fler regler.

"Results": []
Ju fler trafikregler, desto större krav på trafikanten och desto fler regelbrott.

"Results": []
När trafiken flyter jämnt i en förenklad och överskådlig trafikmiljö som anpassats till människans förutsättningar så minskar behovet av regler och säkerheten ökar.

"Results": []
Hur vill du ha det?

"Results": []
Vilka egenskaper hos bilen värderar du mest - snabb acceleration, bekväm inredning, hög säkerhet, liten bränsleförbrukning eller lågt pris?

"Results": []
Vems fakta litar du på när du köper bil - motororganisationens, dina bekantas, bilindustrins, motorjournalisternas, försäljarens?

"Results": []
Vilka resmöjligheter har du när du skall till och från jobbet / skolan?

"Results": []
Vad gör kommunen?

"Results": []
Vad gör skolan / företaget?

"Results": []
Är det en säkerhetsfråga som fackföreningen / elevrådet bör ta upp?

"Results": []
Eller skyddsombudet på arbetsplatsen?

"Results": []
Har du förslag på förbättringar i din trafikmiljö som skulle göra den enklare, överskådligare och därmed säkrare?

"Results": []
Ge gott utrymme åt cyklister och mopedister!

"Results": []
Har du ratten till vänster i bilen kan det ibland vara svårt för dig att bedöma avståndet till en cyklist eller mopedist.

"Results": []
Ge ordentligt vinglingsutrymme när du kör om!

"Results": []
De här reglerna för cyklister är också bra att känna till.

"Results": []
Man måste köra på cykelbana om sådan finns.

"Results": []
Man får aldrig köra på motorväg eller motortrafikled.

"Results": []
Ska man svänga till vänster på en väg eller gata med fordonstrafik i båda riktningarna, ska man ligga strax till höger om vägens mitt oavsett om det finns ett eller flera körfält i färdriktningen.

"Results": []
Efter svängen ska man åter hålla till höger.

"Results": []
Cyklist som ska svänga till vänster vid korsning och vill vara särskilt försiktig kör rakt fram över korsningen och håller därvid till höger, stannar och leder cykeln över den korsande gatan eller vägen.

"Results": []
Cykelreglerna gäller också för mopedister.

"Results": []
Se upp för cyklister och mopedister som kan komma in på körbanan!

"Results": []
Kan du skillnaden mellan motorväg och motortrafikled?

"Results": []