universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Som jämförelse kan nämnas att en jetmotor vid fullt pådrag når upp till 110 ...

"Results": []
Sveriges främste expert på området, docenten Ingmar H:son Klockhoff, vid Uppsala akademiska sjukhus, säger till Expressen:

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sveriges",
        "Start": 0,
        "End": 8
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Ingmar H:son Klockhoff",
        "Start": 45,
        "End": 67
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Uppsala akademiska sjukhus",
        "Start": 73,
        "End": 99
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Expressen",
        "Start": 112,
        "End": 121
    }
]
- Alla skjutvapen är farliga för hörseln.

"Results": []
Pansarvärnsvapnen skall vi bara inte tala om.

"Results": []
Smällarna är som enorma pisksnärtar.

"Results": []
Ett skott kan på grund av tillfälliga terrängförhållanden få samma verkan som fem andra tillsammans.

"Results": []
Resultatet kan man tänka sig.

"Results": []
De hörselskydd - företrädesvis glasdun - som hittills använts vid skjutningar med granatgevär och pansarvärnskanon eliminerar 20 av 170 decibel.

"Results": []
Resten får skytten och laddaren i örat ...

"Results": []
Docent Klockhoff:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Klockhoff",
        "Start": 7,
        "End": 16
    }
]
- Vid en sådan smäll slocknar en stor del av örats nervcellsklaviatur för alltid.

"Results": []
En soldat kan bli obotligt hörselskadad redan vid sin första skjutning.

"Results": []
Det är främst diskanthörseln som skadas.

"Results": []
Personen i fråga får inte problem med sin hörsel omedelbart.

"Results": []
I 40-årsåldern då örats uppfattningsförmåga börjar degenera blir försämringen dess våldsammare.

"Results": []
Flertalet värnpliktiga har ingen aning om att de fått allvarliga hörselskador.

"Results": []
Skador som de kommer att få känna av längre fram.

"Results": []
Docent Klockhoff har kämpat för att få problemet ordentligt belyst.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Klockhoff",
        "Start": 7,
        "End": 16
    }
]
För 3-4 år sedan gav han ut 'hörselskyddsprogram för krigsmakten'.

"Results": []
En skrift som manade till eftertanke och direkta åtgärder.

"Results": []
Klockhoff är knuten till försvarets sjukvårdsstyrelse som är ansvarig inom denna sektor.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Klockhoff",
        "Start": 0,
        "End": 9
    }
]
Under sjukvårdsstyrelsen sorterar försvarets materielbyrå.

"Results": []
Där ligger just nu en beställning på s k hörselskyddskåpor (används numera i alla bullersamma arbetsmiljöer).

"Results": []
De har tidigare ställt sig för dyra i inköp för försvaret.

"Results": []
Soldaterna har fått hålla till godo med det otillräckliga glasdunet.

"Results": []
Från ett pris på femtio kronor är man nu nere i en tia per styck för skyddskåporna.

"Results": []
Docent Klockhoff är besviken på intiativkraften hos militären:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Klockhoff",
        "Start": 7,
        "End": 16
    }
]
- Genomförandet av effektivt hörselskydd inom det militära har gått trögt.

"Results": []
Den enskilda människan ser inte ut att vara intresserad.

"Results": []
Givetvis får man beakta att det är en fråga om pengar.

"Results": []
Försvaret har inte haft råd att inköpa materielen.

"Results": []
På I 12 i Eksjö tog en kompanichef för ett pansarvärnskompani saken i egna händer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "I 12",
        "Start": 3,
        "End": 7
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Eksjö",
        "Start": 10,
        "End": 15
    }
]
Han visste att skyddskåpor fanns i förråd på en flygflottilj i Småland.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Småland",
        "Start": 63,
        "End": 70
    }
]
Därför uppsökte han på egen hand flottiljen och ordnade så att regementets pv-soldater fick ordentliga hörselskydd.

"Results": []
Det var de ganska ensamma om vid den tidpunkten.

"Results": []
Soldaterna bör vara tacksamma mot sin forne kompanichef ...

"Results": []
Denne säger till Expressen:

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Expressen",
        "Start": 17,
        "End": 26
    }
]
- Jag har sett tillräckligt många pansarvärnsinstruktörer stå med handen bakom örat för att kunna höra vad man säger.

"Results": []
Det skall inte mina soldater behöva bli utsatta för.

"Results": []
Hörselundersökningen i det militära är också bristfällig.

"Results": []
Det finns visserligen apparatur på de flesta förband, men antingen hinner inte de överarbetande militärläkarna eller också begriper de sig inte på det tekniska.

"Results": []
Framtiden är snabbkontroll av hörseln och registrering av defekter och uppfattningsförmåga via data.

"Results": []
Man ska göra kontroller vid mönstring, in- och utryckning samt under tjänstens gång, för att få en fullständig bild av soldatens hörsel.

"Results": []
Det databehandlade besiktningsinstrumentet skall snabbt kunna avläsas.

"Results": []
Docent Klockhoff hoppas på detta förfarande inom en snar framtid.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Klockhoff",
        "Start": 7,
        "End": 16
    }
]
Hörselskadorna inom det militära är ett nationellt hot.

"Results": []
Följderna blir vi snart varse.

"Results": []
Därför måste omedelbara åtgärder sättas in nu.

"Results": []
De högtsmällande närstridsvapnen - granatgevär, pansarvärnskanon osv - är ganska unga på de svenska militärförbanden.

"Results": []
Därför har man ännu inte fått känna av de framtida men som de ger soldaterna.

"Results": []
Vapnen förekommer numera på alla förband inom armen.

"Results": []
En värnpliktig som fått 'ordinärt 'hörselfel får vänta i omkring 25 år innan han får direkt märkbara besvär.

"Results": []
Skyddskåporna skall nu tilldelas särskilt utsatt personal i krigsmakten.

"Results": []
Det skyddet borde ha kommit för länge sedan.

"Results": []
Glasdunet stoppar bara upp till 20 av 170 decibel som utvecklas av en pansarvärnskanon.

"Results": []
Ett otillräckligt hörselskydd som använts i många år.

"Results": []
- Av alla de tiotals miljoner människor som för fyra år sedan rökte cigaretter i USA har nu i dag var fjärde person slutat röka.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 81,
        "End": 84
    }
]
Medan vi 1966 hade cirka 19 miljoner före detta rökare har den siffran i dag stigit till 29 miljoner!

"Results": []
Det är ett resultat som vi aldrig vågade drömma om när vi satte i gång vår antirökningskampanj.

"Results": []
Detta säger en av världens främsta tobaksforskare, dr Daniel Horn, i en intervju med Dagens Nyheter.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Daniel Horn",
        "Start": 54,
        "End": 65
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Dagens Nyheter",
        "Start": 85,
        "End": 99
    }
]
Dr Horn är chef för National Clearinghouse for Smoking and Health, det amerikanska hälsoministeriets specialorgan för tobaksfrågor.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 3,
        "End": 7
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "National Clearinghouse for Smoking and Health",
        "Start": 20,
        "End": 65
    }
]
Dr Horn har varit med om några av de största undersökningar som företagits om rökning och anlitas av WHO, Världshälsoorganisationen, som expert i dessa frågor.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 3,
        "End": 7
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "WHO",
        "Start": 101,
        "End": 104
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Världshälsoorganisationen",
        "Start": 106,
        "End": 131
    }
]
Han är nu på ett par dagars studiebesök i Sverige.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 42,
        "End": 49
    }
]
Den enorma framgången i försöken att få amerikanska folket att sluta röka beror enligt dr Horn på en mängd faktorer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 90,
        "End": 94
    }
]
Man började för fem år sedan, när antirökningskampanjen drogs i gång, med en upplysningskampanj på mycket bred basis.

"Results": []
Talade om för folk att cigarettrökning var skadligt, tryckte på alla upptänkliga skäl varför man skulle sluta röka, påpekade vilka skadliga effekter rökningen har.

"Results": []
- Resultatet blev att rökarna mer och mer började fundera på varför de egentligen höll på att förstöra sin hälsa, säger dr Horn.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 123,
        "End": 127
    }
]
Läkarna slutade

"Results": []
Sedan fick dr Horn en väldigt fin uppslutning från inte bara läkarna utan all hälso- och sjukvårdspersonal.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 14,
        "End": 18
    }
]
En mängd läkare, sjuksköterskor, apotekare, tandläkare och annan personal slutade röka.

"Results": []
De insåg att det var lättare att få andra människor att sluta röka om de själva slängde cigaretterna.

"Results": []
Broschyrer skickades ut till rökarna där de själva kunde testa vad de var för slags rökare, varför de rökte, vilka svårigheter de kunde möta om de ville sluta.

"Results": []
- För ett och ett halvt år sedan fick vi också tid i TV för vår kampanj mot rökningen, säger dr Horn.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 96,
        "End": 100
    }
]
Vi fick igenom att vår antirökkampanj skulle få en tid i TV som stod i proportion till den tid tobaksreklamen fick.

"Results": []
Och denna TV-kampanj har haft en mycket stor framgång.

"Results": []
Enligt dr Horn har alla dessa åtgärder blivit något av en spegel för cigarettrökarna i USA.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 10,
        "End": 14
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 87,
        "End": 90
    }
]
Något av en självkonfrontation, där folk börjat fundera över t ex hur mycket hälsan är värd och de ekonomiska konsekvenserna av rökningen.

"Results": []
Stopp för TV-reklam

"Results": []
- Ju klarare man kan få rökarna att inse varför de egentligen röker, vilka behov de försöker tillfredsställa med cigaretten, desto lättare är det att få dem att sluta röka, menar dr Horn.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 182,
        "End": 186
    }
]
Självinsikt är lösenordet.

"Results": []
Enligt dr Horn är det en mängd aktioner på gång i USA för att försöka få ner cigarrettkonsumtionen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 10,
        "End": 14
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 50,
        "End": 53
    }
]
Många medicinska organisationer t ex har börjat tillämpa regeln att rökning är förbjuden under officiella sammankomster.

"Results": []
Detta för att söka skapa nya normer.

"Results": []
- Var fjärde läkare har under de senaste fyra åren slutat röka, kommenterar dr Horn.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 79,
        "End": 83
    }
]
På det sättet är det också lättare för dem att få andra att sluta röka.

"Results": []
Regeringen har också börjat gripa in kraftigare för att hejda cigarrettrökningen.

"Results": []
Dr Horn:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 3,
        "End": 7
    }
]
- Den 1 januari nästa år är det förbjudet att göra reklam för cigarretter i amerikansk TV och radio.

"Results": []
Däremot är denna reklam fortfarande tillåten på annonspelare, i tidningar och tidskrifter osv.

"Results": []
Men TV-stoppet anser dr Horn kan komma att betyda mycket.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 24,
        "End": 28
    }
]
Om ni måste röka

"Results": []
- Inget land i världen har haft ett sådant enormt reklaminslag i TV för cigarretter.

"Results": []
Denna reklam når en mängd barn och ungdomar.

"Results": []
De har genom reklamen fått inställningen att cigarrettrökning är accepterat i samhället och i vissa fall t o m eftersträvansvärt.

"Results": []
De amerikanska erfarenheterna visar enligt dr Horn att det verkligen inte är utsiktslöst att förmå en mängd människor att sluta röka.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 46,
        "End": 50
    }
]
- Och för dem som inte kan sluta röka helt har vi nu en intensiv kampanj i gång att försöka förmå dem att röka mindre.

"Results": []
Huvudpunkterna i den kampanjen är enligt dr Horn:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Horn",
        "Start": 44,
        "End": 48
    }
]
Gå över till ett cigarrettmärke som har låg halt av tjära och nikotin.

"Results": []
Lämna längre fimpar.

"Results": []
Dra färre halsbloss på varje cigarrett.

"Results": []
Skär ner dagskonsumtionen.

"Results": []
Doktor Daniel Horn:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Daniel Horn",
        "Start": 7,
        "End": 18
    }
]
- Det lönar sig att sluta röka även om man rökt mycket länge.

"Results": []
Kirurgiprofessorn Jack Adams-Ray halkade för drygt ett år sedan i en trappa i Moskva, skadade senan i knäskålen, fördes i ambulans till ett sjukhus, där vårdpersonalen bara kunde ryska.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jack Adams-Ray",
        "Start": 18,
        "End": 32
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Moskva",
        "Start": 78,
        "End": 84
    }
]
Han upplevde enorma kontaksvårigheter och kom på en världside: att göra en medicinsk bildtolk, som ger kommunikation mellan patient och personal utan att patienten behöver säga ett ord.

"Results": []
I ambulansen fanns det både läkare och assistent som kunde engelska - det är mer än vi har i Sverige.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 93,
        "End": 100
    }
]
Men med vårdpersonalen på sjukhuset var det värre.

"Results": []
Hur komma i kontakt med hemmet, med svenska ambassaden?

"Results": []
Hur få ett bäcken, bli vänd i en annan ställning?

"Results": []
Professorn kunde bara ett par ryska ord.

"Results": []
Han försökte med teckenspråk, försökte rita, men han hade C i teckning i skolan.

"Results": []
Han kom att tänka på en bok med bilder som patienten kan peka i.

"Results": []
Denna 'medicinska bildtolk' av prof. Adams-Ray med teckningar av Claes Folkeson presenterades på onsdagen av Håkan Ohlssons förlag i Lund.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Adams-Ray",
        "Start": 37,
        "End": 46
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Claes Folkeson",
        "Start": 65,
        "End": 79
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Håkan Ohlssons förlag",
        "Start": 109,
        "End": 130
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Lund",
        "Start": 133,
        "End": 137
    }
]
Utan ord

"Results": []
Målsättningen har varit inte bara att skapa ett kommunikationsinstrument mellan patient och vårdpersonal - i och för sig nog så angeläget - utan det viktigaste och svåraste har varit att 'Medicinsk bildtolk' också skall fungera som hjälpmedel för läkaren att klarlägga sjukdomsbilden utan att patienten behöver säga ett ord.

"Results": []
Tecknade symbolbilder ger ett instrument som helt ersätter det talade ordet.

"Results": []
En patient kommer in med symtom på hjärtsjukdom.

"Results": []
Patienten pekar på en bildserie hur han upplever sina sjukdomssymtom.

"Results": []
Hur pass ont har han i huvudet?

"Results": []
Det kan vara svårt för folk med normala uttrycksmöjligheter att berätta.

"Results": []
'Medicinsk bildtolk' gör det i en kort bildsvit på ett klarläggande sätt.

"Results": []
Stjärnor, som ofta används på samma sätt i internationella serier, anger smärta.

"Results": []
Många stjärnor = stor smärta.

"Results": []
En stjärna = liten smärta.

"Results": []
I 'Medicinsk bildtolk' finns åtta ord, kapitelrubriker:

"Results": []
Patienten önskar.

"Results": []
Doktorn frågar.

"Results": []
Sjuksystern säger.

"Results": []
Patienten säger.

"Results": []
De är översatta till över 20 språk, svahili, arabiska, hebreiska, japanska, kinesiska etc.

"Results": []
För bildtolkens användning i Skandinavien utnyttjas f.n. sju språk, valda med hänsyn till frekvens av utlänningar i vårt land.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Skandinavien",
        "Start": 29,
        "End": 41
    }
]
Tester av olika slag har genomförts under det dryga år som arbetet på bildtolken pågått.

"Results": []
Goda resultat har vunnits med t.ex. helt finsktalande patienter vid Lunds lasarett.

"Results": []
Präst eller penna

"Results": []
Den röda, första delen tycks ha varit lättast.

"Results": []
Man pekar på en penna, när man vill ha en penna, på en präst när man vill träffa en präst.

"Results": []
Det finns olika sorters präster att peka på.

"Results": []
Det finns bilder för att man vill bli vänd på höger sida, vill ha glasögon, löständer, pipa etc eller att man vill bli tvättad i håret.

"Results": []
I den gula delen säger syster saker, att patienten skall få kateter, röntgen eller bad.

"Results": []
Det går också bra.

"Results": []
Men i den gröna delen blir det svårare.

"Results": []
Där är det doktorn som frågar t.ex. hur ont det gör.

"Results": []
En stjärnsmäll.

"Results": []
Liten smäll med liten hammare och en stjärna.

"Results": []
Det blir strax svårare om man skall bildbeskriva hur värken först började vid naveln och sedan spred sig ner mot ljumsktrakten.

"Results": []
Det kan vara ett ganska säkert tecken på blindtarmsinflammation.

"Results": []
Urin- och ögonfärg

"Results": []
Kissar man ljusgul, röd eller porterfärgad urin?

"Results": []
Det går att bildbeskriva.

"Results": []
Svårare är att klargöra om man tidigare varit gul i ögonen, haft gulsot eller om man tidigare gått på vissa mediciner.

"Results": []
Kissar man mest när solen eller månen är uppe?

"Results": []
Får man ont i magen strax efter man har ätit eller tre - fyra timmar senare, det går också hyggligt att förstå.

"Results": []
Fastän man får förstås visa olika maträtter i olika delar av världen.

"Results": []
Medicinsk bildtolk är första försöket, och trots åtskilliga prov på patienter som inte kan något i Sverige begripligt ord kommer nya upplagor säkert att rymma ännu mera geniala bilduppslag.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 99,
        "End": 106
    }
]
Dövstumma

"Results": []
Det är inte bara mängden av utländsk arbetskraft och den expanderande turismen som skapar språksvårigheter i den medicinska vården.

"Results": []
Patienter som inte kan tala utgör en ganska stor grupp, t.ex. dövstumma, respiratorbundna patienter eller de som inte kan tala till följd av olika kirurgiska ingrepp.

"Results": []
Tolkar är dyra och svåra att anskaffa.

"Results": []
'Medicinsk bildtolk' vill kapa sjukvårdskostnaderna.

"Results": []
Korrekt diagnos förkortar vårdtiden för utlänningar här och för svenskar utomlands.

"Results": []
Främst löser den nya iden en angelägen humanitär uppgift.

"Results": []
Den ensamme och sjuke kan meddela sig.

"Results": []
För säkerhets skull ger SvD här en tolk till bildtolken.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "SvD",
        "Start": 24,
        "End": 27
    }
]
Vill man ha besök av en präst pekar man på bilden t.v. - men man bör förstås tillhöra någon av de fyra representerade kyrkorna.

"Results": []
Smärta beskrivs genom att man pekar på en av bilderna - stor yxa och många stjärnor = stark smärta.

"Results": []
Patienten på bilden längst t.h. vill bli vänd och sova på rygg i stället.

"Results": []
Det har sagts att det var lätt i vallokalen i år.

"Results": []
Det skulle ha blivit ännu lättare med det datamaskinval som inte blev av.

"Results": []
Egentligen skulle valsedlarna ha sett ut som hålkort, vi skulle ha stoppat dem i kassetter i stället för att slicka igen kuvert.

"Results": []
Och den jättelika poströsningen skulle ha databehandlats redan valkvällen och slutresultatet varit klart till midnatt.

"Results": []
Men valmaskinleverantören sviktade i sista stund och vi får vänta till nästa val.

"Results": []
Nästa val, 1973, blommar datatekniken upp på allvar.

"Results": []
Då blir det ännu enklare för oss väljare än vid det nyss avverkade valet.

"Results": []
Vi slipper slicka igen kuvert.

"Results": []
Valsedlarna blir gula, blå och vita som förr.

"Results": []
Till färgblindas hjälp får de också olika streckmarkeringar.

"Results": []
Men när vi träder in i vallokalen får vi tre svarta kassetter av plast.

"Results": []
I valbåset stoppar vi in en valsedel formad som hålkort i vardera kassetten.

"Results": []
Vi skrider fram till valförrättaren.

"Results": []
De har en liten låda framför sig på bordet, en så kallad valbox.

"Results": []
Röstkortet överräcks, en valförrättare slår i röstlängden.

"Results": []
Likaså överräcks kassetterna till en annan valförrättare, som placerar dem en och en i ett hål i boxen.

"Results": []
Klarsignal från röstlängdsläsaren, tre tryck i följd på en mojäng ovanpå boxen: korten åker ur kassetterna ned i lådan.

"Results": []
Kassetterna samlas i hög på bordet och hämtas småningom tillbaka till entredörren för ny användning.

"Results": []
Det är returglasens problematik omsatt och löst i valhanteringen.

"Results": []
- Att trycka och distribuera 90 miljoner valkuvert kostade samhället 3,5 miljoner kr senaste val, det nya förfarandet blir betydligt billigare, säger avdelningsdirektör Per-Ola Larsson vid Centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden, CFU.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Per-Ola Larsson",
        "Start": 169,
        "End": 184
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden",
        "Start": 189,
        "End": 233
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "CFU",
        "Start": 235,
        "End": 238
    }
]
- Till nästa val behövs cirka 400000 kassetter.

"Results": []
Och 35000 valboxar, tre stycken i varje vallokal och postanstalt.

"Results": []
Boxar och kassetter kommer att kosta cirka 6 miljoner kr.

"Results": []
Visserligen blir hålkortsvalsedlarna något dyrare än de gamla vanliga.

"Results": []
Bland annat därför att de måste göras av styv kartong.

"Results": []
Men skillnaden i kostnad blir ändå avsevärd.

"Results": []
Och boxar och kassetter kommer inte att nötas ut i ett enda val.

"Results": []
De kan användas i flera.

"Results": []
På två val har samhället tjänat in kostnaderna för boxarna och kassetterna.

"Results": []
Men det väsentligaste med dessa nyheter är ändå inte underlättandet för väljaren i vallokalen eller de lägre valkostnaderna.

"Results": []
Utan den stora vinningen med ett fullständigt datamaskinval är att valresultatet för riksdagsvalet kommer att vara till 99,9 procent färdigräknat innan valdagen är slut.

"Results": []
År 1973 upplever vi vårt första riktiga hålkorts- och dataval.

"Results": []
Några kommer för all del att uppleva det redan nästa år då ett provval arrangeras på ett 50-tal platser i landet, arbetsplatser och ålderdomshem.

"Results": []
Valboxen är en liten additionsflink kamrer, den räknar in valsedlarna och vägrar att ta emot kassetter som innehåller två valsedlar, det ska bara vara en i varje.

"Results": []
Av väljare som stryker namn på valsedeln fordrar den ännu en åtgärd, nämligen att de gör hål i en ruta längst ned på sedeln.

"Results": []
Dessa sedlar förs åt sidan för efterbehandling.

"Results": []
När klockslaget klingar på kvällen och valet är slut förs valboxarna, som var och en kan svälja 1500 sedlar (dvs fler än väljarna i största valdistriktet) i ilfart till närmaste datacentral, ett 40-tal över hela riket.

"Results": []
Där sorteras hålkorten - valsedlarna efter valkrets, parti och partifraktion.

"Results": []
Eftersom poströsterna kan levereras in före vallokalrösterna, databehandlas de också först.

"Results": []
Därmed vinner man åtskillig tid.

"Results": []
Sedan valboxarna kommit fram till datacentralen från vallokalerna bör det ta högst ett par timmar till att slutresultatet är framräknat.

"Results": []
Före midnatt är alltså valet klart.

"Results": []
- Även kommun- och landstingsvalen kommer att databehandlas 1973, framhåller Per-Ola Larsson.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Per-Ola Larsson",
        "Start": 77,
        "End": 92
    }
]
Men här får vi slutresultatet litet senare på natten.

"Results": []
- Sen kommer eftergranskningen, den är ofrånkomlig och går inte att helt datastyra.

"Results": []
Vi måste kolla om dubbelröstning skett, om de poströstande också röstat i vallokal.

"Results": []
Här blir det som vanligt fråga om avprickning på länsstyrelsen av varje poströstande.

"Results": []
- Men denna procedur kommer ändå att gå oändligt fortare än nu.

"Results": []
1973 års röstkort ser ut som ett vanligt postinbetalningskort, och med en kod noterad längst ned på papperet.

"Results": []
Kortet åker in till postens optiska datacentral för kollning, och därmed kan eftergranskningen pressas ned till 2 dagar.

"Results": []
Det är stor skillnad mot nu.

"Results": []
Och i väntan på vad över 700000 poströster ska betyda för regeringsinnehav och riksdagssammansättning är det naturligt att undra varför betänkandet från 1965 års valtekniska utredning, framlagt i fjol höst (SOU 1969:19) och innehållande just den datavalteknik som här redovisats, inte blev omsatt i praktiken till 1970 års val.

"Results": []
Per-Ola Larsson som är sekreterare i den utredningen och sedan ett år tillbaka är chef för valsektionen inom CFU är rätta mannen att svara på den frågan.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Per-Ola Larsson",
        "Start": 0,
        "End": 15
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "CFU",
        "Start": 109,
        "End": 112
    }
]
- Allting var klart förra hösten.

"Results": []
Förberedelsearbetet var i full gång till alla delar, avtalet med det företag som skulle tillverka hela datamaskineriet förelåg på bordet för underskrift.

"Results": []
Vi satt just i sammanträde på justitiedepartementet med två ingenjörer från företaget i fråga, för justering av vissa tekniska detaljer, när beskedet kom från företagsledningen att man där inte kunde garantera leverans av valboxar i tillräckligt god tid före valdagen.

"Results": []
Därmed blev datamaskinvalet 1970 en halvmesyr.

"Results": []
En hel rad utredningsförslag förverkligades visserligen: blanka ifyllningsvalsedlar, särskild märkning för färgblinda, förtidsröstning på posten, öppethållande utan avbrott kl 8 - 21, osv.

"Results": []
Men hålkortssedlar, kassetter och boxar, hela datamaskineriet för själva röstningsproceduren, det måste slopas.

"Results": []
Det blev en helt överraskande vändning.

"Results": []
CFU-personalen tvingades att lägga om arbetsrutinen och planera för ett helt nytt valsystem.

"Results": []
Nu återstår att se om det blir fler överraskningar.

"Results": []
Vad gömmer 730000 poströster, 14 procent av hela röstmaterialet, på för möjligheter att sopa undan preliminära makthavare och ge en helt annan meteorologisk bild av den politiska valvinden?

"Results": []
Vad rösterna än ropar i vinden så visar deras mångfald att det är nödvändigt att dra datamaskinens insug ända fram till valbåset.

"Results": []
Ännu mot slutet av veckan efter det stora valet, vet man inte säkert hur valresultatet blev.

"Results": []
Först den här veckan, då det här numret av Vi kommer ut, har man räknat riksdagsvalet färdigt.

"Results": []
De två andra valen - till kommuner och landsting - blir inte helt färdigräknade förrän i oktober - november.

"Results": []
Det är de över 700000 poströsterna - med kanske en helt annan partifördelning än tidigare - som vållat oredan och bristen på säkra siffror.

"Results": []
Det finns några resultat av valet som experterna och valspecialisterna är eniga om - trots den stora ovissheten:

"Results": []
Kommunisterna klarar sina 4 procent och blir så stor grupp i den nya enkammaren, att 2 regeringen kan sitta kvar trots en kraftig tillbakagång jämfört med det enastående valet 1968.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Kommunisterna",
        "Start": 0,
        "End": 13
    }
]
Centerpartiet och Gunnar Hedlund är valets 'segrare' med en andel av väljarkåren på över 20 procent och med stora inbrytningar i städerna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Centerpartiet",
        "Start": 0,
        "End": 13
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gunnar Hedlund",
        "Start": 18,
        "End": 32
    }
]
Men segrarens lön är endast segerns sötma: inget regeringsskifte, de borgerliga fortfarande i opposition.

"Results": []
Glädjen över att det blir fler borgerliga än socialdemokrater i riksdagen grumlas av att minst 14, kanske 17 kommunister borgar för fortsatt socialistiskt styre.

"Results": []
Gunnar Helen gjorde ett något bättre val med folkpartiet än Sven Weden, men framgången var blygsam.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gunnar Helen",
        "Start": 0,
        "End": 12
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Sven Weden",
        "Start": 60,
        "End": 70
    }
]
Moderaterna fortsatte bakåt och nådde bara 10,9 procent.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Moderaterna",
        "Start": 0,
        "End": 11
    }
]
Man talar redan om partiledarskifte.

"Results": []
En tröst i bedrövelsen kan kanske poströsterna ge.

"Results": []
Det finns en del församlingar i Stockholm - den högborgerliga Oscars församling till exempel - som visar ett rekordlågt valdeltagande.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 32,
        "End": 41
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Oscars församling",
        "Start": 62,
        "End": 79
    }
]
Kanske beror det på att en mängd högerröster finns deponerade på posten.

"Results": []
För inte kan väl intresset sjunka så enormt mellan två val att valdeltagandet som 1968 låg på nära 90 procent i år dalat till 65-70 procent.

"Results": []
Kommunalvalen är minst lika förvirrande som riksdagsvalet.

"Results": []
Man vet ännu inte vilka som skall regera de närmaste tre åren i städer som Stockholm och Göteborg.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 75,
        "End": 84
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg",
        "Start": 89,
        "End": 97
    }
]
Och det finns flera städer i landsorten som väntar lika spänt på slutresultatet.

"Results": []
Den 15 oktober skall landstingsvalet vara helt färdigräknat, den 15 november kommunvalen.

"Results": []
Kommun- och landstingsval har delvis kommit i skuggan av riksdagsvalet och rikspolitikerna.

"Results": []
Men full samstämmighet har inte rått mellan valresultaten.

"Results": []
Preliminära siffror för en stad som Lidingö - regerad av moderaterna - visar att det moderata samlingspartiet fick cirka 1000 röster mer i kommunvalet än i riksdagsvalet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "moderaterna",
        "Start": 57,
        "End": 68
    }
]
(Cirka 4400 till riksdagen, cirka 5400 till kommunen.)

"Results": []
Betyder det större förtroende för de lokala politikerna och deras program än för Holmberg - Bohman?

"Results": []
Liknande skiftningar rapporteras från andra håll, men knappast så markerat.

"Results": []
Tillbaka till riksvalet.

"Results": []
Palme och (s) fick lämna tillbaka en hel del kommuniströster som man 'lånade' 68.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Palme",
        "Start": 0,
        "End": 5
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "s",
        "Start": 11,
        "End": 12
    }
]
Men en hel del har också vandrat till de borgerliga.

"Results": []
Hur dessa vandringar skett, blir en uppgift för partiernas valstrateger att beräkna.

"Results": []
När nu de definitiva siffrorna äntligen sammanställts.

"Results": []
Så här gör man 1973.

"Results": []
I stället för valkuvert tar man en kassett och stoppar valsedeln för riksdagsvalet i.

"Results": []
Så gör man likadant med valsedlarna för kommun- och landstingsvalen.

"Results": []
Med tre svarta ogenomskinliga kassetter (den på bilden ovan är bara till för demonstration) går så väljaren fram till valförrättaren.

"Results": []
Valsedeln, till vänster, är ett hålkort på styvt papper.

"Results": []
De två hålen till höger markerar valkrets, de två vänstra parti respektive partifraktion.

"Results": []
Den som stryker namn måste göra hål i rutan vid pennan.

"Results": []
På valförrättarens bord står valboxen.

"Results": []
Efter kollning i röstlängden trycker valförrättaren ned valsedeln i boxen.

"Results": []
Kassetten stannar kvar, tas ut och går sedan ut i vallokalen för ny användning.

"Results": []
Efter valets slut körs boxen till närmaste datacentral, som tar hand om innehållet.

"Results": []
8,7 miljoner invånare

"Results": []
4 miljoner bilar

"Results": []
Datorn styr företagen

"Results": []
Glesare glesbygder

"Results": []
En skräckvision?

"Results": []
Kanske - men uppgifterna är hämtade ur en statlig utredning.

"Results": []
Under 60-talet ökade Sveriges befolkning med totalt 7,6 procent.

"Results": []
Prognosen för 70-talet visar en befolkningstillväxt på 7,9 procent, vilket skulle ge 8,7 miljoner invånare i landet 1980.

"Results": []
Pensionärerna ökar

"Results": []
I åldersklasserna räknar man med att pensionärerna ska öka mest - med 20 procent.

"Results": []
I dag finns det 1,1 miljoner över 65 år, 1980 blir det över 1,3 miljoner.

"Results": []
Den andra stora gruppen som ökar kraftigt är åldern 0-14 år.

"Results": []
1980 kommer vi att ha nästan 2 miljoner barn - mot drygt 1,7 miljoner i dag.

"Results": []
I den s k produktiva åldern 20-64 kommer ökningen att bli mycket liten - endast 2 procent.

"Results": []
1980 har vi 4,8 miljoner invånare i denna grupp.

"Results": []
Glesare bygder

"Results": []
Under 70-talet kommer riks- och centralorternas folkmängd att öka med bortåt 1 miljon - glesbygdsbefolkningen minskar med 200000 personer.

"Results": []
Också en del av de minsta och medelstora kommer att få en folkminskning.

"Results": []
Tävlan om pengar

"Results": []
Nationalinkomsten kommer inte att stiga lika kraftigt som under 60-talet.

"Results": []
Under de första fem åren av 70-talet, har långtidsutredningen (som kommer i november) räknat med en årlig tillväxttakt på 3,3 procent.

"Results": []
Många behov kommer att tävla om den stigande nationalinkomsten.

"Results": []
Pengar kommer att behövas för investeringar, utbildning, offentliga ändamål.

"Results": []
Troligen kommer därför den privata konsumtionens andel av varor och tjänster att förbli oförändrad eller att sjunka.

"Results": []
Högre löner

"Results": []
Men trots ökade statsutgifter så blir det inkomstökning för privatpersoner.

"Results": []
Mellan 1,5 och 2,5 procent per år tror långtidsutredningen för tiden fram till 1975.

"Results": []
Denna inkomstökning tror man kommer att läggas på bilar, tjänster och elektronik.

"Results": []
Vi reser mer

"Results": []
Dagens bilbestånd - 2 miljoner - kommer att fördubblas under de kommande tio åren, och det blir vanligare med elektronik i hushållsarbetet.

"Results": []
Massflyget blir en realitet - över huvud taget kommer vi att resa mera.

"Results": []
Färre i industrin

"Results": []
Befolkningens fördelning på olika yrken kommer att genomgå kraftiga förändringar under 70-talet.

"Results": []
Enligt långtidsutredningen sjunker industrins andel av de förvärvsarbetande till 31 procent 1980 mot 33 procent nu.

"Results": []
1965 arbetade 45 procent av de yrkesverksamma inom servicenäringarna.

"Results": []
1980 är andelen 55 procent.

"Results": []
Denna utveckling går hand i hand med den snabba utvecklingen av utbildningsnivån i det svenska samhället.

"Results": []
Datorns tidevarv

"Results": []
Datatekniken kommer att förändra storföretagen - de tekniska framstegen underlättar och driver fram en utveckling mot stora företag i både produktion och distribution.

"Results": []
Det blir lättare att styra företagen med datorns hjälp, man blir också kapabel att minska misstagen i produktionen.

"Results": []
Storföretagen kan tillverka rätt vara vid rätt tidpunkt och sälja den på rätt ställe.

"Results": []
70-talet kommer att medföra stora förändringar för alla medborgare - en utveckling på både gott och ont.

"Results": []
Vart ska alla bilar ta vägen när alla människor flyttar till städerna?

"Results": []
Ett ont exempel.

"Results": []
Uppgifterna i denna artikel är hämtade ur textil- och konfektionsutredningen som publicerades i går.

"Results": []
Psykologerna utarbetar allt fler förfinade test för att få rätt man placerad på rätt plats i produktionen.

"Results": []
Men ännu finns det inget svenskt företag som frågar den arbetssökande när denne tror att han fungerar bäst på dygnet.

"Results": []
Man förutsätter att alla ska anpassa sig till de tider som en gång är fastställda.

"Results": []
Systemet medför att en grupp kommer ordentligt i kläm.

"Results": []
Det är de utpräglade kvällsmänniskorna.

"Results": []
Nu tvingas de kämpa mot sin egen dygnsrytm och detta medför bl.a. :

"Results": []
Sämre prestationsförmåga, * aptitrubbningar, * mindre alerthet, * störd nattsömn och * fritid som inte kan utnyttjas riktigt.

"Results": []
Men minoritetsgruppens problem har börjat uppmärksammas av både medicinare och psykologer.

"Results": []
Fungerar sämre

"Results": []
Universitetslektor Oskar Öqvist, Göteborg, har i en stor undersökning kartlagt dygnsrytmen för tre olika grupper.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Oskar Öqvist",
        "Start": 19,
        "End": 31
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg",
        "Start": 33,
        "End": 41
    }
]
Studenter, som kan disponera sin tid relativt fritt, arbetare som börjar sitt jobb klockan 06.00 och en grupp som börjar två timmar senare.

"Results": []
Han tycker det är en försummelse av arbetsgivarna att inte genom intervjuer av de anställda få en bild av deras inställning till arbetstiderna.

"Results": []
Och han tror att man framförallt inom processindustrin kan ändra på tiderna utan för stora kostnader men däremot få höga vinster.

"Results": []
Det bör ligga i varje företags intresse att få besked om när individen fungerar bäst.

"Results": []
Det säger sig självt att de utpräglade kvällsmänniskor som börjar jobba klockan 06.00 och som måste stiga upp kanske en timme tidigare för att resa till jobbet inte är alerta.

"Results": []
- De fungerar sämre, deras koncentration är dålig och deras irritabilitet stor.

"Results": []
Fick de andra arbetstider skulle de trivas bättre och fungera bättre och därför är det på tiden att man gör ett försök, exempelvis inom processindustrin, att variera arbetstiderna.

"Results": []
Kostnaderna blir små i förhållande till de vinster som kan göras, säger lektor Öqvist.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Öqvist",
        "Start": 79,
        "End": 85
    }
]
Hög temperatur

"Results": []
- Kvällsmänniskor som nu tvingas upp tidigt kan inte heller utnyttja sin fritid meningsfullt.

"Results": []
Mot sin egen rytm tvingas de tidigt i säng och går bl a miste om väsentlig information, exempelvis TV-program.

"Results": []
På lördagar och söndagar då de är lediga behöver de sova för att kompensera sin 'sömnskuld' och inte heller då kan de som 'morgonmänniskor' utnyttja ledigheten.

"Results": []
Medicinska undersökningar visar att de som är pigga på morgonen har en hög adrenalinproduktion då, medan de som har kvällsarbete och en sen dygnsrytm, exempelvis inom serviceyrken, har maximal adrenalinproduktion på kvällen.

"Results": []
Prestationsförmågan är som högst när den normala kroppstemperaturen är som högst på dygnet, visar Öqvists undersökning.

"Results": []
Den morgonpigga har sin temptopp tidigt och för andra kommer denna topp kanske först under förmiddagstimmarna eller senare på dagen.

"Results": []
- Ta som exempel en processtyrd industri där en person som är en utpräglad kvällsmänniska men tvingas att börja jobba tidigt placeras vid en kontrollpanel.

"Results": []
Han måste handla utomordentligt snabbt i vissa situationer men han har inte den vakenhetsgrad som fordras.

"Results": []
Jag finner det underligt att industrin inte visat något intresse för att ta reda på när deras anställda anser sig fungera bäst på dygnet.

"Results": []
En kopp kaffe ...

"Results": []
Nu menar många att de som ska börja jobba tidigt också kan gå till sängs tidigt, därigenom blir deras sömnbehov tillgodosett.

"Results": []
Men så enkelt är inte problemet.

"Results": []
Det är svårt att ändra den fysiologiska rytmen, det är en långvarig process och det enda man vet är att ju äldre man blir, desto tidigare blir rytmen.

"Results": []
Vilken är då situationen för de jobbare som måste arbeta i olika skift, exempelvis en veckas dagjobb, en veckas nattarbete?

"Results": []
Undersökningar har givit klara belägg för att en sådan arbetsrytm har en stressande effekt och det är ingen livsföring som kan rekommenderas.

"Results": []
Finns det något samband mellan aptiten och dygnsrytmen?

"Results": []
Lektor Öqvist har funnit att kvällsmänniskan har svårt att äta på morgonen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Öqvist",
        "Start": 7,
        "End": 13
    }
]
En kopp kaffe är oftast tillräckligt.

"Results": []
Däremot är de morgonpigga hungriga när de vaknar.

"Results": []
Förenklat: de som kan äta en bastant grötfrukost tidigt är morgonmänniskor.

"Results": []
De som känner olust inför den tidiga måltiden är kvällsmänniskor som på grund av en tidigt fixerad arbetstid tvingas upp tidigt.

"Results": []
'Sömnskuld'

"Results": []
Öqvist har först genom ett frågeformulär fått fram data av sen och tidig dygnsrytm, därefter har grupperna intervjuats och slutligen har de under en månads tid fått föra dagbok avsedd att ge en bild av deras livsrutiner.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Öqvist",
        "Start": 0,
        "End": 6
    }
]
De tre grupperna visade ungefärligt lika fördelningar av sen - tidig dygnsrytm.

"Results": []
Sambandet mellan ålder och dygnsrytm är klart.

"Results": []
De äldsta är morgonpiggast.

"Results": []
I gruppen som följer extremt 'tidig' dygnsrytm finns en tendens till högre kompensationsbehov ('sömnskuld').

"Results": []
Psykologerna har hittills när det gällt arbetstider och arbetsplacering byggt upp en idealtyp men glömt bort minoriteter.

"Results": []
I forskningen har man gått efter genomsnittsstudier, utan hänsyn till särgrupper.

"Results": []
Men ett av psykologins främsta mål bör vara att ta hänsyn till minoriteter.

"Results": []
Visa hänsyn!

"Results": []
I England har exempelvis forskningen när det gäller arbetshygien kommit långt och i Danmark finns det företag som annonserar ut tjänster med individuell arbetstid.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "England",
        "Start": 2,
        "End": 9
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Danmark",
        "Start": 84,
        "End": 91
    }
]
- Visst kan människor anpassa sig, men det är sannolikt värt att göra en ordentlig undersökning vad denna anpassning kostar och försöka att ge de människor som är morgontrötta en senare tjänst.

"Results": []
Att få höjd prestation, större alerthet, mindre irritation bör ligga i både företagens och de anställdas intresse, säger lektor Öqvist, som uppskattar gruppen extrema kvällsmänniskor till mellan 5-10 procent.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Öqvist",
        "Start": 128,
        "End": 134
    }
]
Får vi alltså be arbetsgivarna om hänsyn till individernas egen dygnsrytm.

"Results": []
Oscar Öqvist, extra universitetslektor i Göteborg, har gjort en undersökning om dagsrytmen hos tre olika grupper människor.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Oscar Öqvist",
        "Start": 0,
        "End": 12
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg",
        "Start": 41,
        "End": 49
    }
]
Sjukfrånvaron i arbetslivet ökade med omkring 60 procent från 1962 till 1969.

"Results": []
Både inom Landsorganisationen och Arbetsgivarföreningen är man oroad över läget och planerar, var på sitt håll, att utreda frågan närmare.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Landsorganisationen",
        "Start": 10,
        "End": 29
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Arbetsgivarföreningen",
        "Start": 34,
        "End": 55
    }
]
Att det är ett brännbart ämne visade de ilskna reaktionerna på fackligt håll när landshövding Thure Andersson i Karlskrona nyligen, på tal om växande frånvaro från arbetet, nämnde något om behovet av 'självdisciplin'.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Thure Andersson",
        "Start": 94,
        "End": 109
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Karlskrona",
        "Start": 112,
        "End": 122
    }
]
Från industrin duggar rapporter om frånvarobekymmer.

"Results": []
Varvsindustriföreningen vittnar om en katastrofal stegring.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Varvsindustriföreningen",
        "Start": 0,
        "End": 23
    }
]
Frånvaron vid varven låg tidigare vid 6-8 procent men har nu stigit till 15-30 procent och för vissa grupper av anställda tidvis ännu högre.

"Results": []
Vid SAF-dagen i Linköping 20 okt uppgav chefen för Gunnebo Bruk Sten Sjöholm att frånvaron vid järnbruket fördubblats på några år.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gunnebo Bruk Sten Sjöholm",
        "Start": 51,
        "End": 76
    }
]
'Vi håller på att spåra ur fullständigt.'

"Results": []
SAF-chefen Curt Steffan Giesecke har föreslagit ett bonussystem i sjukförsäkringen, en premiering av dem som har den minsta frånvaron, för att vända utvecklingen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Curt Steffan Giesecke",
        "Start": 11,
        "End": 32
    }
]
Företagsnämnden vid C E Johansson i Eskilstuna - Mått-Johanssons - har i en deklaration brännmärkt den ökade 'okynnessjukskrivningen'.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "C E Johansson",
        "Start": 20,
        "End": 33
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Eskilstuna",
        "Start": 36,
        "End": 46
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Mått-Johanssons",
        "Start": 49,
        "End": 64
    }
]
Missbruk av sjukskrivningsmöjligheten är i högsta grad osolidariskt, anser man.

"Results": []
Ökad frånvaro kan jämföras med en extra arbetstidsförkortning.

"Results": []
Om exempelvis industriarbetarnas frånvaro stigit från åtta till tio procent av arbetstiden så är det liktydigt med en arbetstidsförkortning på 50 minuter i veckan.

"Results": []
En minskning av den totala sjukfrånvaron med en procent av arbetstiden motsvarar ett tillskott av 35000 människor i produktionen.

"Results": []
Det är svårt att säga vad som verkligen händer i frånvarofrågan.

"Results": []
Varje företag registrerar frånvaro efter sitt eget system, och vid tolkning av det material som finns möter man en statistisk fallgrop vid varje steg.

"Results": []
Från 110000 till 179000

"Results": []
Arbetskraftsundersökningarna en gång i kvartalet - från 1970 en gång i månaden - visar en långsiktig ökning av antalet sjukfrånvarande.

"Results": []
Årsmedeltalet har stigit från 110000 vid de fyra mätningarna 1962 till 170000 vid motsvarande tidpunkt 1969.

"Results": []
Hittills under 1970 är siffrorna bättre än de två föregående åren.

"Results": []
Månadsstatistiken över sysselsättning och löner för arbetare inom industrin redovisar bl a frånvaro' av personliga skäl'.

"Results": []