universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Dubbdäck eller inte dubbdäck?

"Results": []
Det har hittills varit en besvärlig höst för bilister som vill köra säkert.

"Results": []
Snön och halkan fick många bilförare att sätta på dubbdäcken redan i slutet av oktober.

"Results": []
Inte bara längst upp i norr, utan även längst nere i söder.

"Results": []
Den senaste veckan har det varit vårväder med ända upp till 10 plusgrader i Mellansverige.

"Results": []
Då slits både dubbar och vägbeläggning i onödan.

"Results": []
Skall man våga ta av dubbdäcken inför en långresa?

"Results": []
Då kan man förstås ge sig sjutton på att det blir glansis och snömodd på vägarna igen.

"Results": []
Meningen med dubbdäcken är ju att de skall kunna köras även på barmark.

"Results": []
Visserligen rasslar det från dubbarna, men det är inte så farligt med dubbar om man kör därefter.

"Results": []
När dubbdäcken monterats måste hastigheten sänkas.

"Results": []
Annars blir slitaget på tok för stort både på dubbar och vägar.

"Results": []
Tyvärr har däckdubbar på barmark blivit ett mycket större bekymmer än vad som är nödvändigt.

"Results": []
Det beror på att de flesta av oss vill ha så många dubbar i däcken, som det finns plats för.

"Results": []
Vi vill ha dubbar på varje gummiklack tillräckligt stor för att rymma en dubb.

"Results": []
Ju flera dubbar vi plockar in i däcken, desto sämre grepp ger de på barmark.

"Results": []
På gatsten och betong kan ett fulldubbat däck ge bilen helt livsfarliga egenskaper.

"Results": []
Bilen åker lätt kana på den hårda beläggningen.

"Results": []
För att få det bästa greppet och minsta dubbslitaget i olika slags väglag, skall man nöja sig med att sätta dubbar i ytterkanterna på slitbanorna.

"Results": []
Det blir då två dubbrader i varje däck.

"Results": []
Där ligger den största belastningen.

"Results": []
Dubbarna tränger därigenom ned i is och hård snö.

"Results": []
På barmark trycks de in i slitbanegummit.

"Results": []
Det är också viktigt att ha tillräckligt korta dubbar.

"Results": []
De skall inte sticka ut mer än 1,5 mm, maximalt 2 mm.

"Results": []
Har man dubbar som skjuter ut längre ur slitbanan försämras bilens vägegenskaper på barmark på ett riskabelt sätt.

"Results": []
Bilen får en slingrig gång.

"Results": []
Den kanar med andra ord på dubbarna.

"Results": []
Dessutom slits dessa långa dubbar snabbt genom att de viker sig.

"Results": []
Samtidigt äts gummit runt dubbarna sönder.

"Results": []
Det kommer in grus i dubbhålet och så gör dubben mera skada än nytta.

"Results": []
Utvecklingen har gått mot allt bredare däck på bilarna.

"Results": []
Särskilt vi som kör bil mycket och nyhetsmedvetna ungdomar försöker förse bilarna med så breda fälgar och däck som möjligt.

"Results": []
Det är efter racerbilsmönster.

"Results": []
Detta är bra på barmark - under förutsättning att bilens hjulställ är konstruerat att tåla den större påfrestningen breda däck ger.

"Results": []
De bredare däcken skall vidare ha godkänts och utprovats av biltillverkaren.

"Results": []
Om man gör egna förändringar, tänker man inte på att styrgeometrin förändras med bredare däck.

"Results": []
Men på is och i snö är det inte bra med breda däck.

"Results": []
På ett ojämnt vinterväglag ger breda däck instabil gång.

"Results": []
Framkomligheten i djup snö försämras.

"Results": []
Tänker man efter lite, så är det väl ganska självklart att ett brett däck har svårare att ta sig fram i snö än ett smalt däck.

"Results": []
På ett smalt däck blir yttrycket större och därmed också väggreppet.

"Results": []
De bästa vägegenskaperna och den största framkomligheten når man med dubbdäck av radialtyp (gördeldäck, bältdäck kallas de också).

"Results": []
De flesta bilar är i dag redan från fabriken utrustade med radialdäck.

"Results": []
Därför har däcktillverkarna i allt större utsträckning byggt vinterdäcken enligt radialprincipen.

"Results": []
På radialvinterdäck får bilen en stadigare gång, under förutsättning att man inte låtit överdubba.

"Results": []
Bilen går också betydligt tystare.

"Results": []
Vägljudet från radialdäcken är i en del fall överraskande lågt trots tillräcklig dubbning.

"Results": []
Expressens erfarenheter från långtestbilar och de många andra bilar vi kör tyder på att radialvinterdäck av Pirellis och Continentals tillverkning mycket bra förenar de olika kraven på bra väggrepp, stadig gång och låg ljudnivå.

"Results": []
Vinterdäcken ska inte överdubbas.

"Results": []
Bästa resultatet nås med två dubbrader placerade längst ut på slitbanan.

"Results": []
Toaletter ombord på nöjesbåten har blivit ett naturvårdsproblem.

"Results": []
Som det nu är vill de flesta båtköpare ha toalett i båten.

"Results": []
De modeller, som används, låter för det mesta avfallet gå ut direkt i sjön utan något slags rening.

"Results": []
Det finns även på marknaden kemiska toaletter, där avfallet bryts ner på kemisk väg.

"Results": []
Här finns det modeller från den enkla hinken med lock till typer med separat uppsamlingstank.

"Results": []
Oss veterligt är det bara en båt som har en dylik som standardutrustning, den norrländska Orrskär.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Orrskär",
        "Start": 90,
        "End": 97
    }
]
Några lagar och förordningar om hur sanitetsanläggningarna skall vara beskaffade på en nöjesbåt finns ännu inte.

"Results": []
I USA med sitt stora antal nöjesbåtar har man hunnit mycket långt med vattenföroreningsfrågorna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 2,
        "End": 5
    }
]
Det finns exempelvis förordningar, som begränsar motorstorlekarna i vissa sjödistrikt.

"Results": []
Man får inte använda snurror över 10 hästar i dessa vatten för att inte avgas- och oljeföroreningar skall bli för stora.

"Results": []
Plomberas

"Results": []
När det gäller användandet av toaletter ombord, har olika områden sina bestämmelser.

"Results": []
På en del ställen får man använda kemtoaletter och sedan dumpa avfallet inom vissa öppna vattenområden.

"Results": []
På andra ställen måste uppsamlingstanken vara sådan, att man inte har någon chans att dumpa smörjan på utsidan.

"Results": []
Har man inte en sådan tank måste avloppet plomberas vid färder inom dessa områden.

"Results": []
Hur bestämmelserna än är finns det dock vid marina-anläggningarna uppsamlingstankar och pumpstationer med anslutningar vid bryggorna för utsugning av avfallet.

"Results": []
Sådana anläggningar måste i och med det ökade båtbeståndet komma även här hemma.

"Results": []
Det är angeläget, att man redan nu vid planering av båthamnar, både för klubbar och kommunala sådana, planerar avfallsanläggningar.

"Results": []
Dit kan ju en del bensinskattepengar dirigeras redan nu.

"Results": []
Otrevligt

"Results": []
Som det nu är ser det inte vidare trevligt ut med toalettpapper och avföringshögar vid stränderna till de populära ankringsvikarna i skärgårdarna.

"Results": []
För att inte tala om sjölotten omkring ankarplatserna.

"Results": []
Vid Kvarnvikens Båtsällskap i Blackeberg i Stockholm har man på eget initiativ satt upp en toalettanläggning av Electrolux vakuumsystem.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Kvarnvikens Båtsällskap",
        "Start": 4,
        "End": 27
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Blackeberg",
        "Start": 30,
        "End": 40
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 43,
        "End": 52
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Electrolux",
        "Start": 112,
        "End": 122
    }
]
Vakuummetoden ger den fördelen, att det går åt mindre vatten per spolning och därmed kan uppsamlingstanken hålla måttliga dimensioner trots anläggningens kapacitet.

"Results": []
Fördelen med systemet är vidare att det inte behöver vara anslutet till vattennätet vilket ofta kan vara fallet på avsides belägna klubbar.

"Results": []
Det går utmärkt att använda sjövatten för spolning.

"Results": []
Händiga

"Results": []
Electrolux-systemet är ett helsvenskt toalettsystem, som är avsett för villor, fritidsanläggningar och större fartyg men det kan även passa in inom fritidsbåtssektorn som uppsamlingsanläggning.

"Results": []
Kostnaderna för exempelvis en båtklubb är ju till stor del beroende på händigheten hos medlemmarna.

"Results": []
Vid Kvarnvikens båtsällskap gjorde man byggnadsjobbet själv och fick lägga ner c:a 8500 kronor i materialavgifter.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Kvarnvikens båtsällskap",
        "Start": 4,
        "End": 27
    }
]
Eftersom man har 400 medlemmar i klubben blev utdebiteringen per medlem inte hög.

"Results": []
Tömning av tanken beräknar man med transport kosta 90 kr / år.

"Results": []
Till en sådan här anläggning kan man med ett enkelt rörsystem ut på bryggorna koppla utsugningsslangar till båtarnas uppsamlingstankar.

"Results": []
Båtens uppsamlingstank behöver inte vara någon speciellt utformad vakuumtank, och man kan således använda de flesta tanksystem som finns på marknaden i dag.

"Results": []
BÅTTOALETTER ett miljövårdsproblem

"Results": []
I morgon öppnas ett nytt avsnitt på Essingeleden och Skanstullsbron får en särskild kollektivfil.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Essingeleden",
        "Start": 36,
        "End": 48
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Skanstullsbron",
        "Start": 53,
        "End": 67
    }
]
Två glada trafiknyheter den här veckan:

"Results": []
I morgon öppnas ett nytt avsnitt av Essingeleden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Essingeleden",
        "Start": 36,
        "End": 48
    }
]
Samtidigt införs särskild kollektivfil över Skanstullsbron.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Skanstullsbron",
        "Start": 44,
        "End": 58
    }
]
Nya Essingeleden innebär framför allt att bilisterna slipper ge sig in i innerstan om de ska passera Stockholm.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Essingeleden",
        "Start": 4,
        "End": 16
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 101,
        "End": 110
    }
]
Flaskhalsarna vid S:t Eriksgatan och Fridhemsplan försvinner.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "S:t Eriksgatan",
        "Start": 18,
        "End": 32
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Fridhemsplan",
        "Start": 37,
        "End": 49
    }
]
Luften och miljön på Kungsholmen blir en aning bättre.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kungsholmen",
        "Start": 21,
        "End": 32
    }
]
Samtidigt blir det sämre för alla som bor på Norra Stationsgatan, en av Essingeledens stora tillfarter.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Norra Stationsgatan",
        "Start": 45,
        "End": 64
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Essingeledens",
        "Start": 72,
        "End": 85
    }
]
I morgon kl 10 får kollektivtrafikanterna en höstpresent från gatukontoret - 150 meter bussfil på Skanstullsbron.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Skanstullsbron",
        "Start": 98,
        "End": 112
    }
]
Det låter inte mycket, men gatukontoret lovar att bussarna på väg in mot stan ska vinna ca fyra minuter under rusningstid.

"Results": []
Kollektivfilen, som bara gäller norrgående trafik, börjar ca 100 meter norr om Gullmarsplan och sträcker sig över Skanstullsbron.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Gullmarsplan",
        "Start": 79,
        "End": 91
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Skanstullsbron",
        "Start": 114,
        "End": 128
    }
]
Filen upphör 150 meter söder om Ringvägen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Ringvägen",
        "Start": 32,
        "End": 41
    }
]
Särskild kollektivfil för södergående trafik på Nynäsvägen införs samtidigt.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nynäsvägen",
        "Start": 48,
        "End": 58
    }
]
Den reserverade filen börjar 450 meter söder om Ågestavägen och går fram till Forsbrovägen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Ågestavägen",
        "Start": 48,
        "End": 59
    }
]
Det blir förbjudet att göra vänstersväng in mot Stortorpsvägen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stortorpsvägen",
        "Start": 48,
        "End": 62
    }
]
Bilisterna måste ta av vid Ågestavägen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Ågestavägen",
        "Start": 27,
        "End": 38
    }
]
Sämre för bilisterna

"Results": []
Det här är den besvärligaste sträckan för alla som bor i Trångsund, Skogås, Handen, Jordbro och Västerhaninge.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Trångsund",
        "Start": 57,
        "End": 66
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Skogås",
        "Start": 68,
        "End": 74
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Handen",
        "Start": 76,
        "End": 82
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Jordbro",
        "Start": 84,
        "End": 91
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västerhaninge",
        "Start": 96,
        "End": 109
    }
]
Gatukontoret anser att bussarna vinner cirka 3 minuter på kollektivfilen.

"Results": []
Bilisterna får betala förbättringen för kollektivtrafikanterna.

"Results": []
Kapacitetsminskningen beräknas till 10 procent.

"Results": []
Essingeledens nyinvigning har redan föranlett aktion från Kungsholmens byalag.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Essingeledens",
        "Start": 0,
        "End": 13
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Kungsholmens byalag",
        "Start": 58,
        "End": 77
    }
]
Genomfartstrafiken på Kungsholmen försvinner, men byalaget fruktar att effekten blir kortvarig.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kungsholmen",
        "Start": 22,
        "End": 33
    }
]
Gatorna fylls med andra bilar.

"Results": []
Man kräver * bredare trädkantade trottoarer * cykelbanor längs gatorna * prioritering av kollektivtrafiken * ombyggnad av Fridhemsplan till ett levande torg.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Fridhemsplan",
        "Start": 122,
        "End": 134
    }
]
Ny matematik har införts i grundskolan.

"Results": []
I radio och teve, på kurser och föräldramöten får skolbarnens pappor och mammor lära sig mängdlära, statistik, funktioner, sannolikhetsberäkningar o s v .

"Results": []
Så att de ska kunna hjälpa ungarna i fortsättningen också.

"Results": []
Vi vill också informera om den nya matten och har av två lärde i Lund fått höra om bakgrunden till reformen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Lund",
        "Start": 65,
        "End": 69
    }
]
Vi-tecknaren Lars-Erik Håkansson, signaturen Lehån, själv matematiklärare, visar hur den nya matematiken fungerar i vardagslivet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Lars-Erik Håkansson",
        "Start": 13,
        "End": 32
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Lehån",
        "Start": 45,
        "End": 50
    }
]
Många tror att den nya matematiken är nånting som amerikanarna har hittat på.

"Results": []
+ att dess införande i de svenska skolorna har samband med en UNESCO-undersökning av skolelevers mattekunskaper i olika länder, publicerad -67, som säjs ha gett ett för Sverige nog så pinsamt resultat.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 169,
        "End": 176
    }
]
Men varken det ena eller andra stämmer!

"Results": []
Det säjer lektor Ove Hemer och docent Olof Magne vid Lärarhögskolan i Malmö.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Ove Hemer",
        "Start": 17,
        "End": 26
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Olof Magne",
        "Start": 38,
        "End": 48
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Lärarhögskolan",
        "Start": 53,
        "End": 67
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Malmö",
        "Start": 70,
        "End": 75
    }
]
Och de tillägger att strängt taget är den nya matematiken inte ens särskilt ny!

"Results": []
För ser man till undervisningsmetoderna så bygger det nya i dem i hög grad på Maria Montessoris pedagogik från seklets början.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Maria Montessoris",
        "Start": 78,
        "End": 95
    }
]
Ett annat viktigt namn bakom de nya metoderna är Jean Piaget, en världsberömd schweizisk forskare och psykolog, som har studerat begreppsbildningen hos barn - till exempel av matematiska begrepp som antal, kvantitet, mängd, rum, tid och hastighet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jean Piaget",
        "Start": 49,
        "End": 60
    }
]
Han visar att upp till tolvårsåldern är barnens tänkande beroende av konkreta situationer.

"Results": []
Det innebär att matematikundervisningen ofta varit alltför abstrakt för att barn skulle kunna begripa vad de höll på med.

"Results": []
Vad sen innehållet beträffar så innebär förnyelsen bl a att man tagit med viktiga delar av de senaste århundradenas matematiska utveckling, som hittills inte rymts i kursplanerna.

"Results": []
Till exempel mängdläran, som på allvar utarbetats för ca 100 år sen, när det blivit nödvändigt för matematikens olika grenar att ha en sammanhållande ram.

"Results": []
Den nya mattens påstådda amerikanska härkomst då?

"Results": []
Jo, det stämmer visserligen att amerikanarna tidigt (= under femtiotalet) gjorde omfattande undervisningsexperiment.

"Results": []
Men samtidigt pågick i Europa en nästan parallell utveckling.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Europa",
        "Start": 23,
        "End": 29
    }
]
Bakom den nya mattens intåg i skolorna står bland andra toppmatematikpedagoger, Z P Dienes, verksam i England, och belgaren Georges Papy.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Z P Dienes",
        "Start": 80,
        "End": 90
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "England",
        "Start": 102,
        "End": 109
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Georges Papy",
        "Start": 124,
        "End": 136
    }
]
År 1959 anordnades utanför Paris ett OECD-seminarium över ämnet New thinking in school mathematics - nytt tänkande inom skolmatematiken - och det brukar betecknas som ett av de viktigaste startskotten för skolmattereformerna i vår del av världen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Paris",
        "Start": 27,
        "End": 32
    }
]
De nordiska deltagarna fattade där ett beslut om regionalt samarbete, som så småningom resulterade i Nordiska kommitten för modernisering av matematikundervisningen med bland andra lektor Hemer som ledamot.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Nordiska kommitten för modernisering av matematikundervisningen",
        "Start": 101,
        "End": 164
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Hemer",
        "Start": 188,
        "End": 193
    }
]
Den avslutade sin verksamhet -67.

"Results": []
Sverige först

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Sverige blir det första land som tillämpar den nya matematiken i hela sitt skolväsende.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Gymnasiet och fackskolan började med den 1966, i grundskolans samtliga årskurser är den införd 1972 och yrkesskolorna sätter i gång nästa år.

"Results": []
Vi är inte bara först i Norden utan till och med i hela världen!

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Norden",
        "Start": 24,
        "End": 30
    }
]
Visserligen har andra länder börjat med nya matten tidigare än vi (Danmark och England på nära håll), men det har då gällt reformer inom enstaka skolor eller distrikt.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Danmark",
        "Start": 67,
        "End": 74
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "England",
        "Start": 79,
        "End": 86
    }
]
Hur ser det ut i Sovjet?

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sovjet",
        "Start": 17,
        "End": 23
    }
]
Ryssarna är berömda för sin matematikpedagogiska forskning.

"Results": []
Piaget är också där ett mycket stort namn.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Piaget",
        "Start": 0,
        "End": 6
    }
]
Jo, man är på väg mot en reform jämförbar med vår, men inget nytt begrepp införs i sovjetmatten innan varenda lärare är grundligt beredd.

"Results": []
Lärarknorr

"Results": []
Hos oss går det till nästan tvärtom.

"Results": []
Och därför knorras det och säjs en hel del fula ord runt om i svenska lärarrum.

"Results": []
Av låg- och mellanstadielärarna utbildades nämligen bara en tredjedel i fjol för det nya systemet via Deltaprojektet.

"Results": []
De övriga utbildas i ny matematik nu under höstens gång, samtidigt med att de lär sina elever den.

"Results": []
Men det finns också lärare som är stimulerade av det nya och menar att det kan bli både roligare och bättre.

"Results": []
När UNESCO-undersökningen förs på tal blir docent Magne förtretad.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Magne",
        "Start": 50,
        "End": 55
    }
]
'Man skulle lika gärna kunna säja att de svenska resultaten var gynnsamma.

"Results": []
Det är självklart att jämför man matematikkunskaper hos svenska och till exempel tyska gymnasister så vinner tyskarna.

"Results": []
Därför att vi har ett brett förankrat undervisningsväsende.

"Results": []
Vid undersökningstillfället kom över 20 % av en årskurs till gymnasierna - nu är vi uppe i över 30 %.

"Results": []
Men hos dem går bara en liten elit i gymnasiet, 7-8 % när undersökningen gjordes.

"Results": []
Sånt påverkar förstås medelvärden.

"Results": []
Tar man däremot ut jämförbara grupper av svenska och tyska elever så är svenskarna snarare bättre.'

"Results": []
Inte lättare

"Results": []
Men hur man än tolkar den så nog skulle vi fått den nya matten oberoende av den.

"Results": []
Och vare sig gammelmatten genomsnittligt producerade bra eller dåliga elever - så nog var den en fasa för många.

"Results": []
Docent Magne har sysslat mycket med matematiksvårigheter och menar att man inte utan vidare kan säja att den nya matten blir lättare.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Magne",
        "Start": 7,
        "End": 12
    }
]
Bästa sättet att förebygga matematiksvårigheter är att låta barnen arbeta konkret med laborativt material, låta dem genom egen verksamhet upptäcka och komma underfund med begrepp och principer.

"Results": []
Genom en intensiv tillämpning av de laborativa metoderna har man i experimentskolor på olika håll i världen kunnat lära helt vanliga ungar att lösa matteproblem av en svårighetsgrad som annars hör hemma på avancerad akademisk nivå.

"Results": []
Hos oss används de laborativa materialen ännu så länge bara i begränsad omfattning i vanliga klassrum.

"Results": []
I matematikklinikerna däremot har de blivit väldigt populära.

"Results": []
Problemet! de kostar pengar.

"Results": []
'Kusin Ruth har lärt sig den nya matematiken, och frågar man henne vad sex gånger sex är svarar hon prompt:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kusin Ruth",
        "Start": 1,
        "End": 11
    }
]
Under femtio.'

"Results": []
Så skrev kåsören Red Top nyligen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Red Top",
        "Start": 17,
        "End": 24
    }
]
Är detta månne en korrekt uppfattning av nymatten?

"Results": []
Lektor Hemer:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Hemer",
        "Start": 7,
        "End": 12
    }
]
'Ha ha.

"Results": []
Just det.

"Results": []
Överslagsräkningen har blivit mycket viktigare än förut.

"Results": []
Man måste till exempel snabbt kunna kolla i huvudet på ett ungefär att en maskin har räknat rätt.'

"Results": []
Docent Magne:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Magne",
        "Start": 7,
        "End": 12
    }
]
'Ho ho.

"Results": []
En missuppfattning!

"Results": []
Många tror att avskaffandet av den överdrivna drillen betyder att det inte längre är så noga med att räkna rätt.

"Results": []
Så är det inte alls, 6 X 6 är minsann fortfarande 36!'

"Results": []
Bland de fundamentala ting som barn behöver för att utvecklas till harmoniska, självständiga människor spelar leken en stor roll.

"Results": []
Barn leker nästan jämt, leken är deras 'arbete'.

"Results": []
Men det är viktigt att de får leksaker och lekmaterial, som passar just för deras ålder och utvecklingsskede.

"Results": []
För att ge konsumenterna en handfast hjälp vid valet av leksaker presenterar nu KF:s lekråd en lekcirkel.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "KF:s lekråd",
        "Start": 80,
        "End": 91
    }
]
Den ger vägledning på ungefär samma sätt som kostcirkeln, som hjälper oss att välja rätt kost för att få riktig näring.

"Results": []
Lekcirkeln är uppdelad i färgglada bitar, som var och en omfattar olika typer av lek: skapande lek, låtsaslek etc.

"Results": []
KF:s lekråd, som arbetat sedan årsskiftet 1967/68 , har som mål att få fram bättre lekmiljö utomhus, i hemmen och på institutionerna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "KF:s lekråd",
        "Start": 0,
        "End": 11
    }
]
Rådet har bland annat gjort en översyn av leksakssortimentet.

"Results": []
Enbart i KF:s sortiment finns det omkring tusen olika leksaker.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "KF:s",
        "Start": 9,
        "End": 13
    }
]
Totalt köper vi leksaker för cirka 200 miljoner om året.

"Results": []
Men ofta saknas såväl kvalitetsuppgifter som annan information, vilket gör det svårt för föräldrar och andra som köper leksaker att träffa rätt val.

"Results": []
VDN-fakta finns på tre typer av leksaker: mjuka djur, dockor och - i någon mån - på uppblåsbara leksaker.

"Results": []
En bra början, men mycket mer behövs.

"Results": []
Lekrådet lanserar nu en helt ny form av information, som vänder sig till konsumenten i det psykologiska ögonblicket.

"Results": []
Man finner den på leksaksavdelningen i varuhuset just när man står i valet och kvalet.

"Results": []
Information ges dels i en broschyr, 'Tjäna på att veta om leksaker', som delas ut utan kostnad, dels på skärmar vid de olika typerna av leksaker och lekmaterial.

"Results": []
Men den fyller också en annan funktion, den ger värdefulla upplysningar till inköparna av leksaker, vilka har en mycket viktig uppgift.

"Results": []
Mängder av leksaker importeras.

"Results": []
När KF:s leksaksinköpare far till England, Tyskland, Japan och Hongkong för att köpa leksaker arbetar de efter lekcirkelns principer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "KF:s",
        "Start": 4,
        "End": 8
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "England",
        "Start": 34,
        "End": 41
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tyskland",
        "Start": 43,
        "End": 51
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Japan",
        "Start": 53,
        "End": 58
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Hongkong",
        "Start": 63,
        "End": 71
    }
]
I varuhusen börjar nu leksakerna ordnas efter samma grunder.

"Results": []
På så sätt blir det lättare att välja leksaker åt barn i olika åldrar och utvecklingsstadier.

"Results": []
Så fungerar lekcirkeln:

"Results": []
Lekcirkeln är uppdelad i fem sektorer i var sin glad färg.

"Results": []
Den orangefärgade biten i cirkeln står för skapande lek, bygglek och konstruktiv lek.

"Results": []
Hit hör färg, lera, sand, papper, sax och klister, byggklossar m m .

"Results": []
Den blå biten inrymmer vad som kan behövas för låtsaslek.

"Results": []
Dit hör docklekar, rollekar, yrkeslekar, teaterlekar, lek med och vård av djur.

"Results": []
Den gröna biten står för ordna - att plocka ur och i, sortera, lägga pussel, spela spel, samla saker i askar, lådor och pärmar.

"Results": []
Den gula biten handlar om att uppleva: se, höra, titta och lyssna, uppleva ljud, rytm, bilder.

"Results": []
Lekmaterialet i den biten upptar rytm- och musikinstrument, böcker, grammofonskivor, kalejdoskop och så vidare.

"Results": []
Den röda biten handlar om att röra sig, det är att hoppa, springa, bolla, klättra och gunga etc.

"Results": []
Rörelselek är all motorisk övning från spädbarnets gripande efter sin skallra till de större barnens sportutövande.

"Results": []
Och liksom vi i vår kost behöver något från varje bit av kostcirkeln för att må bra, så behöver barnen något från varje del av lekcirkeln för sin lek för att den ska bidra till deras utveckling.

"Results": []
Tänk efter före köpet

"Results": []
I broschyren uppmanas läsaren att tänka på några viktiga punkter före inköpet av leksaken:

"Results": []
Klarar barnet att använda leksaken just nu?

"Results": []
Fyller det en lucka i barnets leksaksförråd - om man utgår från lekcirkeln?

"Results": []
Hur ska du förvara leksaken hemma?

"Results": []
Kan den vara farlig för yngre syskon?

"Results": []
Är det en sak att leka ensam med eller inbjuder den till gemensam lek?

"Results": []
De åldersgrupper, som lekcirkeln i första hand är tänkt för är - förutom babybarnen - småbarn (1-3 år), förskolebarn (4-6 år), skolbarn I (7-9 år) och skolbarn II (10-12 år).

"Results": []
Åldersgränserna måste ses som ungefärliga, barn utvecklas ju olika snabbt i olika avseenden.

"Results": []
Många bra leksaker kan också hänga med i flera år (tänk bara på en mjuk, älskad nalle).

"Results": []
Broschyren är försedd med ett instruktivt bildmaterial, som visar leksaker för olika åldersgrupper.

"Results": []
Man får också veta ungefärliga priser.

"Results": []
- Men också fantasieggande 'skräp'

"Results": []
Men naturligtvis behöver inte allt lekmaterial köpas, framhåller lekrådet.

"Results": []
Det finns mycket material i hemmen, som vi vuxna tycker är 'bara skräp' men som för barnen är fantasieggande lekmaterial: äggkartonger, vackra omslagspapper, askar, gamla kläder.

"Results": []
Men också riktiga redskap som hammare och hovtång, kastruller, vispar och andra husgeråd för att ta några exempel.

"Results": []
Bakom lekcirkeln ligger ett långvarigt arbete.

"Results": []
Urvalet av leksaker, som finns med i broschyren, har gjorts av lekrådet, i vilket bland andra ingår barnpsykologer.

"Results": []
Under arbetets gång kom man underfund med att en åldersgrupp var nästan bortglömd i leksakssammanhang.

"Results": []
Det var 6-åringarna, som står på gränsen mellan småbarns- och skolbarnsåldern.

"Results": []
Därför tog Gertrud Schyl-Bjurman, en av lekrådets barnpsykologer, initiativ till en '6-årsundersökning'.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gertrud Schyl-Bjurman",
        "Start": 11,
        "End": 32
    }
]
Arbetet har utförts av två barnpsykologer i samarbete med sex förskolor.

"Results": []
Utredningen, som motses med stort intresse, kommer att publiceras senare i höst.

"Results": []
Ett statligt lekråd kommer att inrättas under 1971.

"Results": []
Det skall sortera under socialstyrelsen, och dess arbete skall i första hand inriktas på lekmaterial men också på miljöfrågor.

"Results": []
Man får hoppas att det statliga lekrådet skall få tillräckliga resurser för forskning.

"Results": []
Av de senaste årens debatt framgår tydligt att miljöns utformning och tillgången på lämpligt lekmaterial för alla barn, såväl hemma som i daghem och andra institutioner - har stor betydelse.

"Results": []
Därför är det roligt att konstatera att det nu börjar hända en del positiva saker inom det här viktiga området.

"Results": []
Tag själv - betala i kassan - nej, så enkelt är det inte att köpa leksaker om Kalle eller Lisa ska få leksaker som passar just deras ålder och förmåga.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kalle",
        "Start": 78,
        "End": 83
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Lisa",
        "Start": 90,
        "End": 94
    }
]
Kan en hund se vad ett fotografi föreställer?

"Results": []
Javisst, men den tycker inte att det är särskilt intressant.

"Results": []
Fotot kan inte användas, rör sig inte och är inte ens i naturlig storlek.

"Results": []
Därför fångar det inte hundens intresse.

"Results": []
Hunden kan finna ett visst nöje i att titta på TV, speciellt när det sänds djurprogram.

"Results": []
Då går den ofta bakom apparaten och kikar efter vad det kan vara för fyrbenta varelser som finns där.

"Results": []
Men hunden hittar ingen, ger upp och går och lägger sig igen.

"Results": []
Tittar några minuter.

"Results": []
Sedan somnar den.

"Results": []
Det lär dock inte vara någon direkt kritik av TV-programmen för enligt doc. Göran Bergman, vid universitetet i Helsingfors, saknar hunden förmåga att imitera.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Göran Bergman",
        "Start": 76,
        "End": 89
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Helsingfors",
        "Start": 111,
        "End": 122
    }
]
Till skillnad mot t.ex. aporna.

"Results": []
Här i landet finns nu ca 400000 hundägare.

"Results": []
De flesta är mycket intresserade av sina djur.

"Results": []
Därför anordnades i veckoslutet ett hundsymposium i Stockholm där olika forskare lade fram sina rön om 'det bästa hos människan'.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 52,
        "End": 61
    }
]
Varför skaffar man sig en hund?

"Results": []
Många är motståndare till att ha en hund i staden.

"Results": []
Motståndarna är ofta av någon anledning rädda för hundar.

"Results": []
Men vi får inte glömma den nytta en hund kan göra i samhället.

"Results": []
Ledarhunden för den synskadade, vakthunden för den som behöver trygghet, polishunden när våldsbrotten bara ökar.

"Results": []
Jakthunden som tycker det är roligt att hjälpa jägaren i jakten, 'knarkhunden' i narkotikaproblemet.

"Results": []
Och inte minst sällskapshunden.

"Results": []
Vid symposiet berättade prof. Hans-Jörgen Hansen vid Statens veterinärmedicinska anstalt att det allt oftare händer att en psykiater ordinerar en deprimerad patient att skaffa sig hund.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Hans-Jörgen Hansen",
        "Start": 30,
        "End": 48
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Statens veterinärmedicinska anstalt",
        "Start": 53,
        "End": 88
    }
]
Det finns många fördomar när det gäller hundens skötsel.

"Results": []
Om utfodring bl.a. .

"Results": []
Prof. Stig Larsson vid universitetet i Odense påpekar att man ofta ger hunden ett mål mat per dag.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Stig Larsson",
        "Start": 6,
        "End": 18
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Odense",
        "Start": 39,
        "End": 45
    }
]
Det är fel.

"Results": []
Hunden skall utfordras två, helst tre gånger per dag.

"Results": []
Det finns också människor som klarar sig med ett mål mat.

"Results": []
Men såväl hund som människa mår bättre, och tillgodogör sig näringsämnen bäst, om maten delas upp på flera mål.

"Results": []
Hur klok?

"Results": []
Hur klok är egentligen en hund?

"Results": []
Doc. Göran Bergman, själv taxägare, lade fram många intressanta resultat från sitt arbete.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Göran Bergman",
        "Start": 5,
        "End": 18
    }
]
En hundägare kan komma med de mest fantastiska skildringar om sin hunds klokhet.

"Results": []
Men tyvärr, för oss hängivna hundägare, är hundforskarna betydligt mer kallsinniga på den punkten.

"Results": []
En klok hund är en erfaren hund.

"Results": []
En ung hund är en oerfaren hund och alltså inte 'klok'.

"Results": []
Men den blir det genom sin erfarenhet.

"Results": []
Hur uppfattar hunden omvärlden?

"Results": []
Vad synen beträffar så ser en hund som en något närsynt människa utan glasögon.

"Results": []
Här kan också hundens temperament och nyfikenhet spela en roll.

"Results": []
De flesta hundar kan känna igen människor på avstånd som varierar mellan 30 och 180 meter.

"Results": []
På de längsta avstånden är det ofta kläderna som ger en vägledning.

"Results": []
I mörkret ser hunden något bättre än en människa.

"Results": []
Synförmågan är dock inte särskilt god i svagt ljus.

"Results": []
Hundar tycker t.ex. inte särskilt mycket om att gå i trappor i mörker.

"Results": []
Hur är det med hundens färgseende?

"Results": []
Försök har visat att det går att lära en hund att skilja på matskålar med olika färger.

"Results": []
Men den har inte någon särskild nytta av det och det är därför betydelselöst för hunden.

"Results": []
Vi måste också komma ihåg att hunden i stort härstammar från vargen och är ett djur som jagar i skymning.

"Results": []
Då är färgerna irrelevanta i sammanhanget.

"Results": []
Hunden glömmer inte

"Results": []
Hunden har sin största hjälp i ett fantastiskt luktsinne.

"Results": []
Vi människor kan aldrig föreställa oss den enorma doftvärld en hund lever i.

"Results": []
Hundens luktslemhinnor upptar en yta som är 1000 till 10000 gånger större än hos oss.

"Results": []
Men hur kommer det sig att en hund kan spela oskyldig efter ett busstreck, om den inte har förmåga till en större tankeverksamhet?

"Results": []
Där kommer hundens associationsförmåga in i bilden.

"Results": []
Hunden sammanknippar dofter och händelser från en tidigare upplevelse med något som händer senare.

"Results": []
Den kan ha fått bannor för något den gjort, det glömmer inte hunden.

"Results": []
Men den kan också ha klarat sig ifrån det vid ett liknande tillfälle.

"Results": []
Nu chansar hunden och förefaller alltså oskyldig.

"Results": []
Doc. Bergman påpekade att det möjligen finns en lägre intelligens hos hunden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Bergman",
        "Start": 5,
        "End": 12
    }
]
Den drömmer ju bl.a. men ofta efter stora aktiviteter.

"Results": []
Doc. Bergman berättade om en egen upplevelse där hans dåvarande hund, en skotte, råkade i slagsmål med en annan hund.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Bergman",
        "Start": 5,
        "End": 12
    }
]
Efter sju år kom de med båt till samma ställe.

"Results": []
Skotten blev aggressiv då dofterna närmade sig hans nos.

"Results": []
Huset syntes inte.

"Results": []
Väl på bryggan hoppade skotten i land och anföll gårdens nya, men betydligt fogligare, hund av samma ras som den förra.

"Results": []
Doftminnet från slagsmålet satt kvar efter sju år.

"Results": []
En hund glömmer aldrig en sådan upplevelse.

"Results": []
Vid symposiet lades fram många intressanta synpunkter.

"Results": []
Och vad gör det egentligen oss hundägare om intelligensen är klokhet som kommer genom erfarenhet?

"Results": []
Eller som doc. Göran Bergman avslutade sitt anförande:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Göran Bergman",
        "Start": 15,
        "End": 28
    }
]
- De som inte tycker om hundar skall naturligtvis inte skaffa någon hund.

"Results": []
Men vi andra skall allt göra det.

"Results": []
Typer av familjer

"Results": []
Kärnfamiljen

"Results": []
Pappa, mamma och barn bildar vad man brukar kalla för kärnfamiljen.

"Results": []
Den finns i alla kända kulturformer.

"Results": []
Det förefaller sannolikt att i tidiga, mycket enkla familjer de ekonomiska faktorerna spelade en större roll än sexualiteten för att hålla samman människorna i en familj.

"Results": []
Det skedde en arbetsfördelning, där kvinnans graviditet och vård om barnen tvingade fram ett bestämt mönster.

"Results": []
Det var vanligt att mannen jagade och fiskade och att han tog kontakt med andra människor för att byta varor och så vidare.

"Results": []
Hustrun ägnade sig åt barnen och åt sysslor som kunde ske på boplatsen eller nära denna.

"Results": []
Det är en arbetsfördelning som sedan utan större förändringar har levt vidare i det typiska jordbrukarsamhället.

"Results": []
Barnen deltog också i arbetet och är i denna typ av familjer en ekonomisk tillgång, vilket framgår särskilt markant när föräldrarna blir äldre.

"Results": []
Det fanns därför ett starkt motiv hos föräldrarna att ta hand om barnen.

"Results": []
Kärnfamiljen kan tydligen fylla en rad starka behov hos medlemmarna och samhället.

"Results": []
Den ger makarna möjlighet till sexuell tillfredsställelse, bättre bärgning och barn, och den ger barnen vård och fostran.

"Results": []
Kärnfamiljen ingår därför i alla kulturer som förmått överleva till vår tid.

"Results": []
(Gunnar Boalt, Familjesociologi, s. 16)

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gunnar Boalt",
        "Start": 1,
        "End": 13
    }
]
Monogami och polygami

"Results": []
En utökning av kärnfamiljen kan innebära att två eller flera kärnfamiljer förenas till en, med antingen en gemensam man eller en gemensam hustru.

"Results": []
Man skiljer här mellan monogami (två makar lever sexuellt tillsamman), polygyni (en man har flera hustrur), polyandri (en hustru har flera män) och gruppäktenskap.

"Results": []
Polygyni och polyandri kallas med ett gemensamt namn för polygami.

"Results": []
Polygyni förekommer framförallt hos folk som ofta för krig.

"Results": []
Det uppstår då ett överskott av kvinnor och de olika dagliga göromålen fördelas på fruarna.

"Results": []
Polyandri - som finns bara i undantagsfall - har troligen att göra med svåra försörjningsvillkor - de nyfödda flickebarnen sätts i stor utsträckning ut i 'vildmarken' och det uppstår därför kvinnobrist.

"Results": []
Bakom detta mönster ligger en lägre värdering av kvinnan än av mannen.

"Results": []
George Murdock är en amerikansk forskare som har ställt ihop material från 250 olika kulturformer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "George Murdock",
        "Start": 0,
        "End": 14
    }
]
Han fick därvid följande olika typer av familjer:

"Results": []
Monogami ... 43 samhällen

"Results": []
Polygyni ... 193

"Results": []
Polyandri ... 2

"Results": []
Gruppäktenskap ... 0

"Results": []
Säkra uppgifter saknas ... 12

"Results": []
Summa 250 samhällen

"Results": []
Enföräldersfamiljer och storfamiljer

"Results": []
Det finns vidare enföräldersfamiljer, en pappa eller (vanligare) mamma med ett eller flera barn.

"Results": []
I vårt samhälle finns det ganska många ogifta mammor och det finns pappor eller mammor som efter skilsmässa eller efter den andra partens död är ensamma med barnen.

"Results": []
Det finns också storfamiljer som enbart har den ekonomiska hushållningen gemensam.

"Results": []
Patriarkat och matriarkat

"Results": []
Det är inte bara i skämtsamma sammanhang som man diskuterar vem som har makten i familjen.

"Results": []
Så här beskriver Jan Trost den patriarkaliska familjen, där mannen är dominerande:

"Results": []
I den extremt patriarkaliska familjen är en man, i regel den äldste, den maktutövande.

"Results": []
I den kinesiska familjen fanns detta system ganska utpräglat (före den kommunistiska revolutionen).

"Results": []
Berättelsen i bibeln om Abraham och Isak visar också familjefaderns makt över liv och död.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Abraham",
        "Start": 24,
        "End": 31
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Isak",
        "Start": 36,
        "End": 40
    }
]
Familjefaderns namn är det som fortlever.

"Results": []
Hustru och barn antar dennes efternamn.

"Results": []
(Jfr den nya namnlagen i vårt land, som ger hustrun möjlighet att behålla sitt namn vid giftermål.)

"Results": []
Arvet går på den manliga sidan.

"Results": []
'Gånge hatt till, huva ifrån.'

"Results": []
Männen har en mängd privilegier ...

"Results": []
Polygyni förekommer eller någon form av älskarinnesystem tillåts.

"Results": []
Mannen representerar familjen utåt, är den som för familjens talan.

"Results": []
Maskulina privilegier med avseende på skilsmässa är karaktäristiska för det patriarkaliska systemet.

"Results": []
Fäderna utväljer äktenskapspartner åt sina barn och även brudköp förekommer.

"Results": []
(Familjen i samhället, s. 10 f.)

"Results": []
Om vi helt kastar om rollerna får vi i stället ett renodlat matriarkat - något sådant har sannolikt aldrig förekommit i verkligheten.

"Results": []
(Det kan här vara lämpligt att gå tillbaka till den diskussion som vi tidigare hade om könsrollerna, s. 30 ff.)

"Results": []
Maktstrukturen inom familjen i det moderna samhället är betydligt mindre renodlad och därför svårare att beskriva.

"Results": []
Den bestäms i många fall inte heller enbart eller ens i övervägande grad av familjestrukturen, utan personlighetsdrag hos makarna har stor betydelse.

"Results": []
Det finns vissa undersökningar som tyder på att en dominerande person (man eller kvinna) gärna söker en äktenskapspartner som inte är dominerande och det omvända gäller också.

"Results": []
I sådana äktenskap är det alltså makarnas personlighetsdrag som har en avgörande betydelse för hur maktfördelningen mellan makarna blir.

"Results": []
I en undersökning som Gustav Jonsson och Anna-Lisa Kälvestam gjorde av ett urval Stockholmspojkar ställde man frågor som rörde den här saken.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gustav Jonsson",
        "Start": 22,
        "End": 36
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Anna-Lisa Kälvestam",
        "Start": 41,
        "End": 60
    }
]
De fick fylla i en sats som började 'Den som bestämmer mest hemma hos oss ...'

"Results": []
Och så här fördelade sig svaren i procent:

"Results": []
Fundera över

"Results": []
Hur var förhållandena i det här avseendet i den familj som ni växte upp i och hur är de i er egen familj?

"Results": []
Familjens funktioner

"Results": []
När televisionen på allvar slog igenom i Sverige, påverkade detta ganska mycket antalet biobesök.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 41,
        "End": 48
    }
]
Framför allt för äldre och medelålders personer minskade biobesöken kraftigt, medan ungdomar fortfarande gärna sökte sig till biograferna.

"Results": []
Man kan tolka det här på något olika sätt men tydligt är att ungdomarnas biobesök också har stor betydelse för kamratkontakter och för kontakter med det andra könet.

"Results": []
De äldre däremot sökte kanske i större utsträckning enbart den stimulans och förströelse som själva filmen gav; detta kunde nu ersättas av tv-programmen.

"Results": []
Tv gav familjen en ny samlingspunkt.

"Results": []
Hur var det förr?

"Results": []
Ett sätt att överblicka familjens utveckling är att se vilka funktioner den tidigare har haft och vilka den har i dag.

"Results": []
Vi kan räkna med att familjen tidigare haft följande funktioner:

"Results": []
Den produktiva / ekonomiska.

"Results": []
Den sexuella.

"Results": []
Den reproduktiva (barnafödande).

"Results": []
Den uppfostrande och utbildande.

"Results": []
Skyddsfunktionen vid sjukdom etc.

"Results": []
Fritidsfunktionen.

"Results": []
Den religiösa funktionen.

"Results": []
Den känslomässiga funktionen.

"Results": []
Hur är det nu?

"Results": []
Dessa funktioner har fortfarande anknytning till familjen men flera av dem spelar numera en liten roll inom familjen.

"Results": []
Vi producerar mycket få varor hemma - däremot tillreder vi fortfarande livsmedel.

"Results": []
Utbildning och en del av uppfostran har flyttats utanför hemmen.

"Results": []
Om vi behöver kvalificerad sjukvård, söker vi oss till ett lasarett, och om vi behöver hjälp i religiösa frågor går vi till en kyrka eller en annan religiös organisation.

"Results": []
Ett stort antal av våra fritidssysselsättningar sker utanför familjen och med ett tydligt mönster som skiljer föräldrar och barn över en viss ålder från varandra.

"Results": []