universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Jordens brytvärda stenkolslager uppgår i runt tal till 3500 miljarder t och räcker med oförändrad brytningstakt ca 800 år.

"Results": []
Men om vi räknar med att alla världens länder skulle ha samma höga konsumtion per capita som USA, räcker tillgångarna bara ca 100 år.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 93,
        "End": 96
    }
]
Per capita, per 'huvud', dvs per person.

"Results": []
Med oförändrad konsumtion beräknas oljetillgångarna räcka ca 40 år framåt.

"Results": []
Därtill kommer att vattenkraften ytterligare kan utbyggas till att motsvara en energiproduktion på ca 2,5 miljarder t stenkol per år.

"Results": []
Flera av dessa beräkningar är, som vi senare skall se, ganska osäkra.

"Results": []
Men mycket tyder på att vi inte kan räkna med obegränsade tillgångar av de vanliga primärenergierna.

"Results": []
Trots detta ter sig den framtida energiförsörjningen nu ljusare än för bara några decennier sedan.

"Results": []
I och med att kärnkraften inom något decennium blir ett realistiskt alternativ till oljan, stenkolet och vattenkraften, har världen i sina uran- och toriumlager fått ett nytt energitillskott.

"Results": []
Detta antas vara upp till tjugo gånger större än samtliga våra förråd av fossila bränslen.

"Results": []
Fossila bränslen, bränslen som har sitt ursprung i gamla lämningar av växter och djur (främst kol och olja).

"Results": []
Uppgifter

"Results": []
Vilka är de viktigaste energikällorna i vår tid?

"Results": []
Vad menas med a) primär energi b) nyttoenergi?

"Results": []
Hur länge kommer jordens kända tillgångar av a) stenkol b) olja att räcka med nuvarande produktionstakt?

"Results": []
Vilket samband finns mellan energiförbrukning och levnadsstandard?

"Results": []
Ta reda på var det finns outnyttjade fyndigheter av kol och olja!

"Results": []
Sök förklara varför dessa fyndigheter inte har exploterats?

"Results": []
Vilka länder har stora tillgångar av uran?

"Results": []
Diskutera vilka möjligheter som i framtiden kan finnas att direkt utnyttja solenergin!

"Results": []
Vilka energikällor skall man välja?

"Results": []
Särskilt produktionsförhållandet mellan oljan och stenkolet har bestämts av den tekniska utvecklingen.

"Results": []
Oljans frammarsch går i de flesta fall parallellt med förbränningsmotorernas ökade betydelse, särskilt inom kommunikationerna och jordbruket.

"Results": []
Kolet försvarar bäst sina positioner inom järn- och stålframställningen samt gasproduktionen.

"Results": []
Oljans förbränningsvärde (ca 10000 cal per kg) ger den också ett försteg framför stenkol (ca 7000 cal per kg).

"Results": []
En mycket användbar energiform är elkraften, som är billig i transport och distribution och lämpar sig för alstring av både ljus, värme och rörelsekraft.

"Results": []
Elkraften kan i sin tur vara antingen vattengenererad eller ånggenererad.

"Results": []
Vattengenererad (el hydrogenererad), alstrad av vattenkraftverk.

"Results": []
Ånggenererad (el termogenererad), alstrad av ångkraftverk el värmekraftverk, vilka kan drivas med kol, olja el atombränsle.

"Results": []
Fördelningen mellan hydro- och termogenererad elkraft i vissa områden.

"Results": []
I kolrika länder kommer huvuddelen av elkraften från värmekraftverk.

"Results": []
Till de största i världen hör verket vid Frimmersdorf i ett brunkolsdistrikt vid Rhen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Frimmersdorf",
        "Start": 41,
        "End": 53
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Rhen",
        "Start": 81,
        "End": 85
    }
]
Från detta verk levereras elkraft inte bara till hela Västtyskland utan också till Beneluxländerna och Frankrike.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västtyskland",
        "Start": 54,
        "End": 66
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Frankrike",
        "Start": 103,
        "End": 112
    }
]
Eftersom priserna på kol och olja är relativt fasta, bestäms avvägningen mellan vatten- och ånggenererad kraftproduktion främst av anläggningskostnaderna för vattenkraftverk.

"Results": []
Dessa stiger kraftigt vid utbyggnad av mindre gynnsamma vattendrag.

"Results": []
I många länder, bl a USA och Sovjetunionen, tenderar kostnaderna för nya vattenkraftverk att bli så höga, att anläggningarna ej blir ekonomiska om de inte kan användas även för andra ändamål.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 21,
        "End": 24
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sovjetunionen",
        "Start": 29,
        "End": 42
    }
]
I de fall både olja, kol och naturgas med fördel kan användas för kraftproduktionen, har transportkostnadsfaktorn en avgörande betydelse för avvägningen dem emellan.

"Results": []
Så är t ex transportkostnaderna för oljan, vare sig den går i rörledningar, s k pipelines, eller med tankfartyg, väsentligt lägre än för det skrymmande kolet.

"Results": []
Kolet har dessutom höga lastnings- och lossningskostnader.

"Results": []
Dessa kompenseras i regel inte av att kolet har lägre lagringskostnader än oljan.

"Results": []
De stenkolsdrivna värmekraftverken är därför liksom järn- och stålverken i regel lokaliserade till brytningsområdena, t ex till de stora stenkolsdistrikten i England, Västtyskland, Polen och Sovjetunionen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "England",
        "Start": 158,
        "End": 165
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västtyskland",
        "Start": 167,
        "End": 179
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Polen",
        "Start": 181,
        "End": 186
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sovjetunionen",
        "Start": 191,
        "End": 204
    }
]
De länder som måste importera fossila bränslen, använder i första hand oljedrift för sina värmekraftverk, t ex det svenska Stenungsundsverket.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stenungsundsverket",
        "Start": 123,
        "End": 141
    }
]
Givetvis har också produktionskostnaderna en stor betydelse.

"Results": []
Att utvinna olja, naturgas och speciellt vattenkraft fordrar höga begynnelseinvesteringar (t ex prospekteringar, borrningar och dammbyggen), men när väl produktionen är i gång, blir kostnaderna väsentligt lägre än vid den arbetskrävande kolbrytningen.

"Results": []
Prospektering, systematisk efterforskning (t ex malm- och oljeletning).

"Results": []
Stora ansträngningar görs dock för att nedbringa kostnaderna vid kolproduktionen.

"Results": []
I Sovjetunionen prövar man att bryta kol med hjälp av vattenborrar, och i USA söker man få ner fraktkostnaderna genom att transportera pulveriserat och uppslammat kol i rörledningar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sovjetunionen",
        "Start": 2,
        "End": 15
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 74,
        "End": 77
    }
]
Lovande försök görs också att förgasa stenkolet direkt i flötsläget för att transportera energin i gasform.

"Results": []
Flöts, i sedimentära bergarter inbäddad gång av stenkol e d .

"Results": []
En annan betydelsefull faktor är, att oljan och naturgasen är både lättare och renligare att handskas med än kolet.

"Results": []
Detta har tillsammans med oljans höga förbränningsvärde och mindre krav på lagringsutrymmen fått särskilt stor betydelse för världens handelsflotta, som nu till drygt 90 % är oljedriven.

"Results": []
Inom vilka industrigrenar är kol ännu den viktigaste energikällan?

"Results": []
På vilka olika sätt kan oljan transporteras?

"Results": []
Av vilka orsaker har man inom sjöfarten nästan helt övergått till oljedrift?

"Results": []
Vilka faktorer avgör, om man främst skall bygga vattenkraftverk eller ångkraftverk?

"Results": []
Vilket av de tre länderna Västtyskland, Canada och Frankrike baserar sin elkraftproduktion på a) huvudsakligen vattenkraft b) huvudsakligen värmekraft c) ungefär lika delar vatten- och värmekraft?

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västtyskland",
        "Start": 26,
        "End": 38
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Canada",
        "Start": 40,
        "End": 46
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Frankrike",
        "Start": 51,
        "End": 60
    }
]
Förklara orsakerna till detta.

"Results": []
Försök att med endast kartans hjälp ge några exempel på länder med goda förutsättningar för produktion av vattenkraft?

"Results": []
Vilka slutsatser kan av diagrammet på sid 152 dras beträffande sambandet mellan levnadsstandard och energikonsumtion?

"Results": []
Gruppmedlemmarna har förväntningar på varandra

"Results": []
I varje grupp intar varje individ en särskild position, han har en viss status.

"Results": []
Status, eg tillstånd.

"Results": []
Här: den ställning en person intar i en grupp.

"Results": []
En person kan få sin status på formell väg, t ex genom att utnämnas till byrådirektör i ett verk eller genom att få plats som chaufför.

"Results": []
Han kan också få sin status som ett uttryck för gruppens reaktioner gentemot honom, t ex genom att bli ledare för ett gäng.

"Results": []
Den status varje person får i sådana och liknande grupper bestäms av samspelet mellan personernas individuella beteende och gruppens sammansättning och verksamhet.

"Results": []
Den som är ledare i en grupp kan ha en underordnad status i en annan.

"Results": []
Till de flesta positioner i den sociala strukturen hör ett visst förväntat beteende, en viss roll.

"Results": []
Roll, det beteende som förväntas av en person t ex på grund av att han har en viss position i gruppen.

"Results": []
Förväntningarna är olika på föräldrar och barn i familjegruppen, på ledaren och de övriga medlemmarna i ett gäng, på 'basen' och 'jobbarna' i ett arbetslag, på män och på kvinnor.

"Results": []
Hur fast sådana rollförväntningar är knutna till olika positioner, det växlar mellan olika grupper.

"Results": []
En person kan röra sig mellan olika rollförväntningar, när han flyttar sig mellan grupper som familjen, arbetsgruppen, gänget, idrottsklubben etc i vilka han intar olika status.

"Results": []
Rollerna kan sägas ha en informationsekonomisk funktion.

"Results": []
(Se sid 15.)

"Results": []
Det är ett sätt för oss att bringa ordning och överskådlighet i de förväntningar vi har på våra medmänniskor i olika situationer.

"Results": []
Var och en av oss har flera olika roller.

"Results": []
Vilka olika krav ställs på flickan i dessa olika rollsituationer?

"Results": []
Könsrollen

"Results": []
En av de roller som vi föds till är könsrollen.

"Results": []
Vissa beteenden väntas av oss bara därför att vi är födda till man eller kvinna.

"Results": []
De flesta av de rollförväntningar vi har på varandra av könsrollskaraktär är inlärda och hör samman med den kultur vi lever i.

"Results": []
Många av våra invanda föreställningar om vad som är manligt respektive kvinnligt har också satts under debatt.

"Results": []
Rollförväntningar innebär inte bara att andra har förväntningar på att möta ett visst beteende hos den som innehar en viss roll.

"Results": []
Rollen påverkar också rollinnehavarens förväntningar på omgivningens reaktioner mot honom liksom hans förväntningar på sig själv.

"Results": []
Vi har tidigare redovisat forskningsresultat som tyder på att flickor har mindre förväntningar på hur ofta de blir valda av sina kamrater än pojkar.

"Results": []
I en undersökning 1965 om yrkes- och studieinriktning tillfrågades 582 pojkar och 591 flickor om följande alternativ:

"Results": []
Hemma tycker de 1 att det är mycket viktigt att jag fortsätter i skolan så länge som möjligt. 2 att jag ska gå kvar i skolan om jag vill själv. 3 att det kvittar om jag fortsätter i skolan eller ej. 4 att jag ska sluta skolan så fort jag får.

"Results": []
Jag vet inte vad de tycker hemma om detta.

"Results": []
Var och en av eleverna skulle ange vilket av de fem alternativen som var det riktigaste för honom eller henne.

"Results": []
Svaren fördelade sig enl tabellen för pojkarna resp flickorna.

"Results": []
I undersökningen ingick också intelligenstest och kunskapsprov.

"Results": []
Både ifråga om intelligens och skolkunskaper hade pojkgruppen och flickgruppen lika stora förutsättningar att gå vidare till fortsatta studier.

"Results": []
Icke desto mindre var det en kraftig skillnad mellan grupperna ifråga om vad de trodde om föräldrarnas förväntningar på dem när det gällde deras framtid.

"Results": []
Om flickornas upplevelse av föräldrarnas inställning var riktig eller om den också hade påverkats av traditionella könsrollsförväntningar hos flickorna själva, säger ju siffrorna inte något om.

"Results": []
De är emellertid intressanta som uttryck för en av de kraftigast verkande rollförväntningarna som finns i samhället.

"Results": []
Våra bedömningar påverkas av gruppen

"Results": []
I ett absolut mörkt rum förefaller en fast ljuspunkt som man fixerar med blicken att röra sig (den s k autokinetiska effekten).

"Results": []
Autokinetiska effekten , en fast ljuspunkt i ett absolut mörkt rum förefaller att röra sig.

"Results": []
Riktningen och längden av den upplevda rörelsen är till en början helt osystematiska.

"Results": []
En i taget av ett antal försökspersoner fick under noggrant kontrollerande betingelser ange hur långt de bedömde att ljuspunkten rörde sig.

"Results": []
De fick göra en sådan bedömning 50 gånger var.

"Results": []
Resultatet blev att bedömningarna, som till en början var mycket spridda, för varje person alltmer närmade sig ett stabiliserat värde, olika för olika personer.

"Results": []
Var och en hade alltså under bedömningarna utbildat sin egen norm.

"Results": []
Norm, något som man jämför individuella iakttagelser med.

"Results": []
Medeltalet av poängtal på en skrivning kan vara en norm för bedömningen av en prestation.

"Results": []
I nästa steg av undersökningen återkom samma personer, men de fick nu göra om bedömningarna i grupper om två personer, varvid en i taget avgav sina bedömningar.

"Results": []
Gruppbedömningarna gjordes vid tre på varandra följande tillfällen.

"Results": []
I diagrammet redovisas medeltalen för två personer i en grupp dels av de bedömningar som utfördes individuellt, dels av deras bedömningar vid vart och ett av grupptillfällena.

"Results": []
Vi kan konstatera att de individuella bedömningarna förskjuts mot varandra i gruppsituationen för att till slut nästan helt sammanfalla.

"Results": []
Gruppnormen har varit starkare än den individuella normen.

"Results": []
Den individuella tolkningen av situationen förändras i riktning mot den tolkning som utbildas i gruppen.

"Results": []
Två personers bedömningar närmar sig varandra om de får göra sina bedömningar tillsammans.

"Results": []
Resultaten kan naturligtvis inte utan vidare generaliseras att gälla för vilka situationer som helst.

"Results": []
Även andra resultat talar emellertid för två viktiga slutsatser.

"Results": []
För det första:

"Results": []
När en person sätts i en situation, där han saknar underlag för hur han skall tolka tillgängliga stimuli, skapar han sin egen norm så att han kan göra likformiga bedömningar och tolkningar.

"Results": []
(Jfr resonemanget om beredskap i kap 1 och 2.)

"Results": []
För det andra:

"Results": []
Den tolkning man gör av en situation, då man befinner sig i en grupp, påverkas av den tolkning som görs av de andra medlemmarna i gruppen.

"Results": []
Detta gäller i synnerhet om situationen är sådan att den endast ger vagt underlag eller inget underlag alls för tolkningen.

"Results": []
Ytterligare ett exempel kan belysa i huvudsak samma problematik.

"Results": []
För ett antal grupper, med 8 personer i varje grupp, visade man en 'standardlinje' med vilken tre andra linjer skulle jämföras.

"Results": []
En av de senare hade samma längd som standardlinjen.

"Results": []
Uppgiften för personerna bestod i att ange vilken av de tre jämförelselinjerna som var lika lång som standardlinjen.

"Results": []
Sju av de åtta i varje grupp hade i förväg blivit instruerade att svara på ett visst sätt och deras bedömningar kom alltid först.

"Results": []
Under de första tre försöken i varje grupp svarade alla rätt, men från och med det fjärde svarade alla de invigda fel, men fel på ett likartat sätt.

"Results": []
Hur beter sig nu den åttonde?

"Results": []
Det ser vi i tabellen på nästa sida.

"Results": []
Resultaten för de försökspersoner som deltog i gruppförsök utan att i förväg vara instruerade.

"Results": []
Av de studenter som deltog i gruppförsöken utan att vara instruerade var det alltså 6 som gjorde felaktiga bedömningar 7 gånger.

"Results": []
Ingen av de studenter som gjorde sina bedömningar individuellt gjorde ens tillnärmelsevis så många fel.

"Results": []
12 av barnen i 10-13-årsåldern och 26 av barnen i 7-10-årsåldern gjorde 7 fel var.

"Results": []
På grundval av en intervju efter experimentet med de oinvigda som gjort felaktiga bedömningar kunde man dela in dem i tre grupper: (a) de som faktiskt trodde att de bedömt riktigt, (b) de som trodde att de själva måste ha misstagit sig eftersom inte så många kan ha fel mot en enda person och (c) de som faktiskt var medvetna om att de angav felaktiga bedömningar men som inte ville avvika från gruppen.

"Results": []
Situationen i det senast beskrivna experimentet skiljer sig från det föregående genom att det som ska bedömas är mycket entydigt till sin karaktär.

"Results": []
Trots att tolkningen av situationen är så starkt bunden av de faktorer som ingår i den, styrs bedömningen ändå i hög grad av sociala faktorer.

"Results": []
Resultatet av andra experiment tyder på att också våra åsikter och värderingar präglas av åsikterna och värderingarna hos medlemmarna i de grupper som vi räknar oss till.

"Results": []
Våra handlingar påverkas av gruppen

"Results": []
Också för vårt beteende i övrigt spelar den sociala miljöns karaktär en viss roll.

"Results": []
Vi varierar i vårt beteende från situation till situation beroende på vilka andra människor som finns med.

"Results": []
Sexton personer kombinerades på olika sätt till tjugofyra grupper med fyra personer i varje grupp.

"Results": []
Var och en av personerna förekom tillsammans med samtliga andra men endast en gång tillsammans med var och en av dem.

"Results": []
Grupperna ställdes inför tre olika uppgifter.

"Results": []
På grundval av observationer som gjordes under arbetet med dessa uppgifter skattades gruppdeltagarna i fråga om graden av aggressivitet, effektivitet, samarbetsförmåga, insikt, auktoritära tendenser, tendenser till individuella lösningar och ledarskap.

"Results": []
Auktoritär, maktfullkomlig.

"Results": []
Resultaten var mycket entydiga.

"Results": []
Om en medlem visar utpräglat aggressivt, självständigt, initiativrikt, individuellt eller auktoritärt beteende, visar de övriga medlemmarna i gruppen mindre av samma beteende än de gör i andra situationer.

"Results": []
Grupptillhörighet leder till konformitet

"Results": []
De resultat som nu närmast har diskuterats visar några förhållanden som också stöds av resultat från en stor mängd andra studier:

"Results": []
Våra handlingar, våra bedömningar, åsikter och värderingar styrs i viss utsträckning av den grupp vi tillhör.

"Results": []
Styrningen har till resultat konformitet hos medlemmarna i dessa avseenden.

"Results": []
Grupptillhörighet leder till konformitet i många avseenden.

"Results": []
De värderingar och åsikter som finns i gruppen kommer till uttryck i gillande av vissa beteenden och ogillande av andra.

"Results": []
Den som vill bli accepterad upplever belöning eller straff i de gillanden resp ogillanden som följer på olika beteenden.

"Results": []
På detta sätt styrs beteendet mot konformitet i en rad olika avseenden.

"Results": []
Inte minst i uppfostran påverkas individens beteende i riktning mot konformitet.

"Results": []
Familjen är den grupp, vars värderingar och attityder under de tidiga barnaåren bestämmer vilka belöningar och straff som ska utdelas för olika beteenden.

"Results": []
Därmed bestäms också vilka beteenden som kommer att förstärkas resp försvagas.

"Results": []
Familjen ingår i ett större sammanhang, samhället, som i sin tur har värderingar och attityder som satt sin prägel på föräldrarna och bestämt deras attityder och värderingar.

"Results": []
Så ger den allmänna kulturella miljö vi växer upp i en konformitet som i stort skiljer oss från andra kulturmiljöer.

"Results": []
Man visar lätt konformitet även i sina protester mot det traditionella.

"Results": []
I många olika sammanhang är vi utsatta för denna konformitetstendens.

"Results": []
Det gäller ifråga om språk, kläder, umgängesvanor, religiösa och nationella föreställningar, matvanor, artighet osv.

"Results": []
Bakom det gemensamma beteendet i många av dessa avseenden ligger gemensamma värderingar.

"Results": []
Vissa seder hos folk i andra kulturmiljöer förefaller oss ofta egendomliga.

"Results": []
Vi ser helt förnuftsmässigt på dem, eftersom vi inte har de värderingar som ligger bakom.

"Results": []
Det förefaller oss t ex egendomligt att man kan sätta ut mat åt de döda på gravar i Indien.

"Results": []
Vi tycker ju att vi vet att de döda inte har någon glädje av maten.

"Results": []
Men vi finner det helt naturligt att själva placera ljus på gravarna i Sverige på allhelgonadagen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 71,
        "End": 78
    }
]
'Det är inte fråga om dom, det är fråga om en av oss.'

"Results": []
Sverige: nästan alla har det bra, har en relativt tillfredsställande inkomst, har bil och TV och medel därutöver att köpa litet annat också - och för dem som har det svårt har samhället satt upp ett skyddsnät av socialhjälp och socialförsäkring.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Det är ett system som är känt över hela världen.

"Results": []
Två statliga utredningar, arbetande under år 1970, har blottlagt den bistra utvecklingen bakom den svenska välfärdsfasaden.

"Results": []
Det är kapitalskatteutredningen och låglöneutredningen:

"Results": []
En miljon svenskar är lågavlönade.

"Results": []
Ytterligare en miljon är arbetslösa men det syns inte i den officiella statistiken.

"Results": []
Av de mest lågavlönade är två tredjedelar kvinnor och kvinnor förblir i regel lågavlönade hela sitt liv.

"Results": []
Bäst tjänar byråkrater, utredare och administratörer.

"Results": []
Sämst har de ensamma mammorna det, den grupp som mest tvingas söka socialhjälp.

"Results": []
Riskerna för olycksfall, förgiftningar och yrkesskador är större i de sämre betalda jobben.

"Results": []
Låglöneutredningen handlar om de människor här i landet som har det ekonomiskt svårast - från de vanliga lågavlönade till dem som lever i ren misär.

"Results": []
De största bristerna finns i de större städerna och längst ut på landsbygden.

"Results": []
I det förmögna Sverige saknar hälften av hushållen egendom.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 15,
        "End": 22
    }
]
En tredjedel av löntagarna saknar egendom totalt.

"Results": []
Så många har alltså så klena inkomster att de inte har kunnat spara - och så många lever så oskyddat att de drabbas hårt även av obetydliga ekonomiska påfrestningar.

"Results": []
I runt tal 300000 löntagare, dvs. drygt var tionde, har 1970 under 6:50 i timmen.

"Results": []
Drygt var tredje kommer under LO:s låglönegräns, 20000 / år.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "LO:s",
        "Start": 30,
        "End": 34
    }
]
Hur klarar de sig?

"Results": []
Ett par hundra tusen svenskar har ingen hjälp med sin försörjning, ingen eller bara en obetydlig inkomst.

"Results": []
Folkpensionen ger - så småningom - en standardhöjning.

"Results": []
De människor som har de sämsta inkomsterna eller inga inkomster alls, varför har de hamnat i den situationen?

"Results": []
'Blotta tanken på ett samhälle utan sociala problem är absurd.

"Results": []
Man måste alltid räkna med - oavsett samhällsform - att vissa av oss kommer att befinna oss i eller försätta oss i sådana tillstånd eller förhållanden att vi inte kan fungera på ett riktigt sätt i t.ex. arbetet eller i våra relationer till andra människor.'

"Results": []
Låglöneutredarna svarar:

"Results": []
De som arbetar har väl i och för sig någon inkomst, studerande har lånemöjligheter.

"Results": []
De som råkar mest illa ut är de som inte kan få arbete , inte tillräckligt i varje fall, inte har pension, inte är gifta - och en stor grupp är i hög grad sjukliga men inte så sjuka att de får pension.

"Results": []
Många har rätt till förtidspension men har inte kunnat utnyttja den rätten.

"Results": []
I utredningens material finner man att av dem som har mindre än t.ex. 5000 kr / år är det bara ca en tiondel som har socialhjälp.

"Results": []
Vi har ett socialhjälpssystem som nog är rätt väl tänkt men det fungerar inte alltid.

"Results": []
Låglöneproblematiken är inte bara en fråga om att vara hänvisad till slumnivå och sociala bidrag.

"Results": []
I ännu högre grad är det fråga om att livet igenom jobba i ett tungt, slitsamt, smutsigt och ofta riskfyllt arbete och att aldrig kunna ta sig ur sitt låglöneläge - att som påbröd på det dagliga slitet ha vardagens ekonomiska bekymmer.

"Results": []
Socialvårdarna svarar:

"Results": []
Tyngdpunkten i samhällets ansvar för den enskilde medborgarens ekonomiska trygghet ligger i socialförsäkringarna.

"Results": []
Där dessa inte räcker till skall socialhjälpen komma in och bygga på.

"Results": []
Tyvärr dras man med en del fördomar från den föregående fattigvårdslagen.

"Results": []
Fortfarande är socialhjälpen kringgärdad av en omfattande detaljgranskning och ett visst kineseri varför många känner motvilja, t.o.m. ångest, för att söka hjälp.

"Results": []
Man ser inte biståndet som en rättighet om man är sjuk, har det bekymmersamt eller är handikappad så att man behöver ekonomiskt stöd, kanske bara för tillfället.

"Results": []
Socialhjälpslagen

"Results": []
Den obligatoriska hjälpen regleras i § 12.

"Results": []
Frivillig hjälp kan kommunen ge enligt § 13.

"Results": []
Som lagen nu är formulerad står det kommunerna fritt att tolka denna paragraf.

"Results": []
Den ger också möjlighet att underlåta att ge hjälp.

"Results": []
Det kan alltså bero på om man bor tjugo meter på ena eller andra sidan av en kommungräns då man behöver socialhjälp.

"Results": []
En snäv tolkning fördröjer rehabiliteringen och kostnaderna växer - snålheten bedrar visheten.

"Results": []
En procent av 27 miljarder

"Results": []
Folkpensioner, barnbidrag, bidragsförskott, sjukpenning m.m. drar 27 miljarder 1970.

"Results": []
Socialvården tar en procent därav.

"Results": []
Kommunerna tjänar definitivt på nödställda människors negativa uppfattning om socialhjälpen, att det är hemskt och förnedrande att begära sådant.

"Results": []
Utgifterna skulle bli betydligt större om folk här gjorde sin rätt gällande.

"Results": []
De sociala och mänskliga problem socialvården i dag brottas med kommer att förvärras och fördjupas om man inte går in för att mindre söka efter fel, brister och sviktande funktioner hos enskilda personer eller primärgrupper än förekomma uppkomsten av sådana problem.

"Results": []
Utan säkerhetsmarginaler, utan livbojar

"Results": []
Det är svårt att hitta gemensamma kännetecken för den stora gruppen som är utan inkomster över huvud taget - det ligger många orsaker bakom.

"Results": []
Många befinner sig strax ovanför den gruppen och riskerar ständigt vid en eller annan påfrestning att ramla ner.

"Results": []
Den låga lönen ger extra stor otrygghet vid arbetslöshet och skapar hälsorisker.

"Results": []
Det är säkerligen skadligt för hälsan att leva på låg lön.

"Results": []
I och med att hälsan sviktar blir lönen ännu lägre och spiralen kommer i gång neråt.

"Results": []
Ett nytt, ett modernt arbetslöshetsbegrepp

"Results": []
Hur stor är arbetslösheten egentligen här i landet?

"Results": []
Det beror på hur man definierar begreppet arbetslös.

"Results": []
Fortfarande gäller tjugotalets syn: för att räknas som arbetslös måste man gå och söka jobb aktivt, helst på en arbetsförmedling.

"Results": []
I sjuttiotalets samhälle vidgas begreppet: då kommer arbetslöshetsöversikterna att ta med bl.a. dem som vill ha arbete men inte kan, därför att de inte kan få barntillsyn.

"Results": []
En av de främsta orsakerna till den dolda arbetslösheten och behovet av socialhjälp hos kvinnor i dagens Sverige är just bristen på god barntillsyn.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 105,
        "End": 112
    }
]
Ljudbildbandet Tryggare informerar om våra sociala förmåner.

"Results": []
Framställt av Utbildningsförlaget i samarbete med Försäkringsbolaget Trygg. -

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Utbildningsförlaget",
        "Start": 14,
        "End": 33
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Försäkringsbolaget Trygg",
        "Start": 50,
        "End": 74
    }
]
Övre bilden:

"Results": []
Vid arbetsmarknadsutbildningens kurscentra kan man bl.a. få grundläggande yrkesutbildning eller gå omskolnings- och fortbildningskurser.

"Results": []
Man kan då få olika slags bidrag för sitt och familjens uppehälle. -

"Results": []
Nedre bilden:

"Results": []
Vår tillvaro kan också förändras , rivas sönder av en olycka, en sjukdom.

"Results": []
När alla förebyggande åtgärder varit förgäves gäller det nu att hjälpa och lindra.

"Results": []
AMS söker behandla manliga och kvinnliga arbetssökande lika, ingen avdelning eller linje är spärrad.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "AMS",
        "Start": 0,
        "End": 3
    }
]
Inom den fackliga rörelsen strävar man med all kraft efter att göra män och kvinnor likvärdiga på arbetsmarknaden.

"Results": []
Det synes dock vara långt kvar innan företagen gör det helhjärtat.

"Results": []
Här måste ställas nya krav på företagarna och deras politik.

"Results": []
Vad är socialpolitik?

"Results": []
Alla socialpolitiska handböcker är lika överens när det gäller att betona hur svårt det är att med några meningar försöka definiera vad socialpolitik är.

"Results": []
Alla former av den s.k. välfärdspolitiken kan sägas vara socialpolitik.

"Results": []
Nästan alla former av den ekonomiska politiken och utvecklingen har vidare en socialpolitisk återverkan.

"Results": []
Socialpolitiken vill i en första etapp syfta till en viss garanterad minimistandard och därmed en viss trygghet för alla medborgare.

"Results": []
Socialpolitiken är därför välfärdssamhällets främsta vapen mot de fiender som ständigt hotar den trygga tillvaron.

"Results": []
Fienderna kan heta sjukdom, olyckor, fattigdom, svält, arbetslöshet.

"Results": []
En konventionell systematisering av socialpolitiken brukar innehålla följande tre byggstenar: * förebyggande socialpolitik * hjälpande socialpolitik * strukturomdanande socialpolitik

"Results": []
Av de två första är givetvis den förebyggande den avgjort betydelsefullaste.

"Results": []
Det gäller att så långt det är möjligt försöka förhindra att otrygghet uppstår och därmed ett akut hjälpbehov.

"Results": []
Om någon trots allt passerar eller kommer nära otrygghetens tröskel skall den hjälpande formen automatiskt träda i funktion.

"Results": []
Den strukturomdanande syftar främst till att skapa större ekonomisk jämlikhet mellan medborgarna, dvs. till en inkomstutjämning.

"Results": []
Den strukturomdanande är strängt taget ett led i den förebyggande genom att man från de rika till de fattiga överför pengar, vilka bör bidra till att förhindra att akut hjälpbehov uppstår.

"Results": []
Läs närmare härom på s. 295 ff.

"Results": []
Socialpolitiken i ett internationellt perspektiv

"Results": []
En sak som man måste komma ihåg är att socialpolitiken och välfärdsideologin inte är något unikt svenskt.

"Results": []
Visserligen ligger vårt land bland de främsta i världen då det gäller att tillämpa välfärdsideologin, men våra nordiska grannländer och en rad andra länder har också ett omfattande socialpolitiskt program.

"Results": []
1960-talets socialpolitiska utredningar innehåller många sidor om förhållandena utomlands, inte minst i övriga Norden och EEC-området.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Norden",
        "Start": 111,
        "End": 117
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "EEC-området",
        "Start": 122,
        "End": 133
    }
]
Det finns internationella strävanden, i synnerhet inom EEC, till en synkronisering just av socialpolitiken.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "EEC",
        "Start": 55,
        "End": 58
    }
]
Rubriken 'Socialpolitiken i ett internationellt perspektiv' måste också innefatta ett omnämnande av u-landshjälpen.

"Results": []
De rika ländernas utvecklingshjälp till de fattiga länderna är egentligen inget annat än just en solidaritets- och socialpolitik på det internationella planet.

"Results": []
Sveriges insatser för u-hjälp, fältverksamhetsanslaget 1969/70-1971/72 , enligt SIDA, beräknad ämnesfördelning.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sveriges",
        "Start": 0,
        "End": 8
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "SIDA",
        "Start": 80,
        "End": 84
    }
]
Socialpolitiken i ett historiskt perspektiv

"Results": []
Förr, då vi hade ett utpräglat bondesamhälle i Norden, som byggde på naturahushållning, var det familjen och släkten som försökte lösa de problem som uppstod på grund av ålderdom, sjukdom osv.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Norden",
        "Start": 47,
        "End": 53
    }
]
Med industrialiseringen och befolkningsomflyttningarna följde ett allt starkare behov av socialpolitiska insatser.

"Results": []
Familjen kunde inte längre ensam klara de otrygghetsproblem som uppstod.

"Results": []
Den moderna socialpolitiken tog sin början med att olika politiska rörelser, främst arbetarrörelsen men också liberalerna, framförde krav på frihet från nöd och fruktan, från arbetslöshet, svält och misär.

"Results": []
Dessa primära krav har i huvudsak tillgodosetts men fördenskull har inte den socialpolitiska reformivern avtagit.

"Results": []
Kraven har vuxit vidare och medfört att man vill ha garantier för trygghet för en viss minimistandard för alla medborgare.

"Results": []
Ungefär till denna etapp har den nordiska och stora delar av den europeiska socialpolitiken kommit i dag.

"Results": []
Men utbyggnaden är inte klar i något land och det kommer den inte någonsin att bli.

"Results": []
Samtidigt som garantin för den ekonomiska tryggheten för de stora grupperna har byggts ut har den enskilda människans problem kommit allt starkare i förgrunden.

"Results": []
Detta har uttryckts så att när socialpolitiken väl har blivit generell kan den börja bli individuell.

"Results": []
Socialpolitiken i det nordiska välfärdssamhället

"Results": []
I morgondagens socialpolitik blir det inte nog bara med att trygga rätten till ett existensminimum för den enskilde.

"Results": []
Som mål för dagens och morgondagens politik skulle kunna sättas:

"Results": []
Varje medborgare skall ha rätt och möjlighet att leva aktivt med i samhället allt efter sina förutsättningar, dvs. sina anlag och intressen.

"Results": []
Var och en skall ha möjlighet till att göra en insats i arbetslivet och till att leva i social och kulturell samvaro med andra.

"Results": []
Av denna anledning kräver en modern uppläggning av socialpolitiken dels en vidareutveckling av trygghetsunderlaget, t.ex. socialförsäkringarna, dels en allt starkare utveckling av det sociala arbetet.

"Results": []
Genom den nu pågående socialpolitiska reformeringen i Norden strävar man så långt det är ekonomiskt och personellt möjligt efter att försöka hjälpa den enskilda, svagare samhällsmedlemmen eller gruppen ut ur ensamhet och isolering till en aktivare tillvaro i samhälls- och yrkeslivet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Norden",
        "Start": 54,
        "End": 60
    }
]
Detta är varje enskilds rättighet, men den kan realiseras bara om samhällets insatser i högre grad än hittills anpassar sig till dessa minoriteters och enskilda människors behov.

"Results": []
En intensifierad samhällsvetenskaplig forskning efterlyses ofta i detta sammanhang.

"Results": []
Ett modernt socialpolitiskt program kräver därför en långtgående integration mellan bostads-, arbetsmarknads-, utbildnings- och familjepolitiken.

"Results": []
Denna integration måste dessutom kompletteras med speciella åtgärder för att de svagare grupperna i samhället skall kunna uppnå ungefär samma valfrihet som andra samhällsgrupper.

"Results": []
Barnfamiljerna, utbildningssamhället och socialpolitiken

"Results": []
Förr då familjen vanligen var mycket större än nu och det alltså var stor åldersskillnad mellan de äldsta och yngsta barnen i en familj gick kanske de äldsta ut i förvärvsarbete i 15-årsåldern eller tidigare samtidigt som deras småsyskon i förskole- och skolåldern fanns kvar hemma.

"Results": []
De äldsta syskonen bidrog t.o.m. i några år till familjens försörjning.

"Results": []
I dag fortsätter allt fler ungdomar skolgången till 20-årsåldern.

"Results": []
För 20 år sedan skaffade sig mindre än 10 % av 20-åringarna studentexamen eller en liknande utbildning.

"Results": []
Snart är denna siffra uppe i 40 %.

"Results": []
Självfallet medför denna förlängda skolgång - utbildningssamhället - ekonomiska påfrestningar både för familje- och statsbudgeten.

"Results": []
Hur stor del av den ekonomiska bördan skall familjen bära?

"Results": []
De inkomster som barnen längre fram som förvärvsarbetande vuxna lämnar till samhället är inte en intäkt som kommer företrädesvis deras egna föräldrar till godo.

"Results": []
Det är en inkomst som skapar standarden för välståndssamhällets alla grupper, också för dem som aldrig fostrat upp några barn.

"Results": []
Ungefär på detta sätt argumenterar man i de familjepolitiska reformer som håller på att genomföras i vårt land.

"Results": []
Man säger att även om föräldraansvaret bör vara grunden i barnens uppfostran så måste det i ett välfärdssamhälle vara ett gemensamt ansvar för att barnfamiljerna har en ekonomisk standard som inte alltför mycket skiljer sig från medelsituationen i samhället.

"Results": []
Det finns många olika sätt att familjepolitiskt lösa detta delade ansvar.

"Results": []
Här skall bara socialförsäkringar, barnbidrag, barndaghem, bostadspolitik och social service omnämnas.

"Results": []
I Björn Runeborgs pjäs Väckarklockan, som sändes i TV i mars 1970, får sexårige Jonny ta hand om sig själv ensam medan mamma är på sitt jobb.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Björn Runeborgs",
        "Start": 2,
        "End": 17
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jonny",
        "Start": 80,
        "End": 85
    }
]
När väckarklockan ringer, går han till sin lekskola.

"Results": []
'När man absolut behöver så trodde jag ändå att det skulle gå att få en daghemsplats, sade en mamma i en intervju kring TV-pjäsen Väckarklockan.

"Results": []
De två amerikanska sociologerna Parsons och Bales menar att rollsystemet i (den västerländska) familjen kan analyseras efter två dimensioner.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Parsons",
        "Start": 32,
        "End": 39
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Bales",
        "Start": 44,
        "End": 49
    }
]
Den ena dimensionen är auktoritet eller makt; se figuren nedan.

"Results": []
Vi ser att fadern har högre auktoritet än modern.

"Results": []
Av barnen, som är underlägsna föräldrarna i makt, har sonen större auktoritet än dottern.

"Results": []
Den andra dimensionen rör funktioner som familjens medlemmar fyller.

"Results": []
Dessa funktioner delas vanligen upp i instrumentella och expressiva.

"Results": []
Den som fyller en instrumentell funktion kallas ibland för sakledare.

"Results": []
Enligt Parsons och Bales är det fadern som har sakledaruppgifter.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Parsons",
        "Start": 7,
        "End": 14
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Bales",
        "Start": 19,
        "End": 24
    }
]
Han representerar familjen utåt, han bestämmer om den materiella försörjningen, han upprätthåller ordning, bestraffar och belönar.

"Results": []
Den expressiva funktionen utövas huvudsakligen av modern.

"Results": []
Det är hon som svarar för de inre relationerna mellan familjemedlemmarna.

"Results": []
Hon tillgodoser medlemmarnas emotionella behov, hon vårdar dem, hon medlar mellan dem osv.

"Results": []
Se figuren, som också visar barnens placering efter denna andra dimension.

"Results": []
Auktoritetssystemet i stockholmsfamiljer

"Results": []
Hur auktoriteten upplevs i stockholmsfamiljer kan vi läsa om i Gustav Jonssons och Anna-Lisa Kälvestens undersökning '222 stockholmspojkar' (Uppsala 1964).

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gustav Jonssons",
        "Start": 63,
        "End": 78
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Anna-Lisa Kälvestens",
        "Start": 83,
        "End": 103
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Uppsala",
        "Start": 141,
        "End": 148
    }
]
I intervjuer fick föräldrarna till dessa pojkar svara på frågan'

"Results": []
Vems ord väger tyngst, Ert eller Er makes / makas om Ni är av olika mening om en sak?'

"Results": []
Här är svaren i procent:

"Results": []
Svarsfrekvenserna bestyrker i någon mån Parsons och Bales' antagande.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Parsons",
        "Start": 40,
        "End": 47
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Bales'",
        "Start": 52,
        "End": 58
    }
]
Båda könen anser att manlig dominans är vanligare än kvinnlig.

"Results": []
Också pojkarna fick uttala sig om dominansmönstret.

"Results": []
Man bad dem att fullborda en sats som började så här:

"Results": []
'Den som bestämmer mest hemma hos oss ...'

"Results": []
Svaren återges nedan.

"Results": []
Uppställningen visar att pojkarna oftare än föräldrarna tilldelar fadern makten.

"Results": []
Det är inte klart varför det förhåller sig så.

"Results": []
Det skulle för övrigt vara intressant att veta hur flickorna ser på maktförhållandet.

"Results": []
Vi har sett att Jonsson / Kälvestens undersökning i viss mån stöder Parsons och Bales.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jonsson",
        "Start": 16,
        "End": 23
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kälvestens",
        "Start": 26,
        "End": 36
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Parsons",
        "Start": 68,
        "End": 75
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Bales",
        "Start": 80,
        "End": 85
    }
]
Deras teoretiska schema har dock kritiserats som alltför grovt och abstrakt.

"Results": []
I praktiken, har man invänt, varierar olika familjer kraftigt sinsemellan när det gäller fördelningen av roller.

"Results": []
Den hårt rollbundna familjen är dessutom på avskrivning.

"Results": []
En känd amerikansk familjesociolog, E. W. Burgess, talar om den nya familjen som kamratfamiljen (companionship family).

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "E. W. Burgess",
        "Start": 36,
        "End": 49
    }
]
I denna, säger han, fördelas rollerna ganska fritt och efter vad som passar båda parterna.

"Results": []
Den av makarna som bäst behärskar ett visst område dominerar där.

"Results": []
Vidare är det inte yttre band som håller samman familjen utan medlemmarnas känslor för varandra.

"Results": []
Också barnens ställning är förändrad.

"Results": []
De är inte längre undersåtar.

"Results": []
I den nya familjen har de avancerat till delägare.

"Results": []
Några typer av stockholmsfamiljer

"Results": []
Burgess har betecknats som optimist: han målar en för ljus bild av verklighetens familjer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Burgess",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Jonsson / Kälvesten har försökt att klassificera sina stockholmsfamiljer i olika grupper.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jonsson",
        "Start": 0,
        "End": 7
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kälvesten",
        "Start": 10,
        "End": 19
    }
]
Vi ser med författarnas hjälp på de tre vanligaste typerna:

"Results": []
Den traditionella bondefamiljen inflyttad i en stadsvåning

"Results": []
Detta är enligt Jonsson / Kälvesten den familjetyp som med små variationer tycks dominera inom arbetarklassen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jonsson",
        "Start": 16,
        "End": 23
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kälvesten",
        "Start": 26,
        "End": 35
    }
]
Så här beskriver de familjens verklighet:

"Results": []
'Far fyller en roll som en kugge i den stora stadens arbetsliv, en liten oansenlig anonym roll som lika bra skulle kunna fyllas av någon annan.

"Results": []
(Hur skulle det kunna vara annorlunda, när man kommit som ung man till Stockholm från Norrland eller Småland och inget annat kan än hugga skog och hjälpa till i lantbruk?).

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 71,
        "End": 80
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Norrland",
        "Start": 86,
        "End": 94
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Småland",
        "Start": 101,
        "End": 108
    }
]
Mor är vanligen enbart hemmafru, kanske hon tagit en städning eller några timmars avbytning i närmaste mjölkaffär för att få litet klädpengar och komma ut litet.

"Results": []
Ingen av familjen lever med sitt hjärta i storstaden, de vistas där men brukar den inte ...

"Results": []
De lever som deras egna föräldrar gjorde, skilsmässor och sådant är inte något för dem.

"Results": []
Att far är den som bör fälla det avgörande ordet, tycker båda ... fastän de ibland erkänner att det kanske inte är så helt med den ordningen just i deras hem.

"Results": []
Fadern är ju inte så mycket hemma.

"Results": []
Det blir så att mamma måste ta befälet över barnen i den dagliga lunken mer än i bondehemmen.'

"Results": []
(222 stockholmspojkar, s. 303.)

"Results": []
Direktörernas familjetyp

"Results": []
Denna familjetyp förekommer i socialgrupp 1.

"Results": []
Rollfördelningen mellan man och hustru är mycket tydlig.

"Results": []
'Familjefäderna är effektiva och ytterst upptagna män.

"Results": []
Hustrurna är värdinnor i stora vackra hem, ibland dessutom hårt arbetande hemslavinnor eftersom hemhjälp tryter.

"Results": []
Männen i deras familjer säger att de är belåtna med sitt arbete men får för litet tid över från arbetet, bl.a. för familjen.

"Results": []
Att de skall ha sina fruar hemma är självklart - någon gång har de direkt satt sig emot att hustrun gett sig ut i arbetslivet.

"Results": []
De flesta av fruarna har nog inte gjort allvarligt menade försök.

"Results": []
Men de talar längtansfullt om att de skulle vilja ha ett 'riktigt yrke'.'

"Results": []
(222 stockholmspojkar, s. 305.)

"Results": []
Kamratfamiljen

"Results": []
Det är den familjetyp som kommer i närheten av Burgess' 'companionship family'.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Burgess'",
        "Start": 47,
        "End": 55
    }
]
Jonsson / Kälvesten hittar den i alla tre socialgrupperna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jonsson",
        "Start": 0,
        "End": 7
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kälvesten",
        "Start": 10,
        "End": 19
    }
]
Numerärt omfattar den hälften av det undersökta materialet.

"Results": []
Här är några exempel:

"Results": []
'I socialgrupp 1 har vi träffat ämbetsmannen med heltidsarbetande hustru i något lägre lönegrad, men båda välbeställda kvalificerade yrkesmänniskor.

"Results": []
Det hade inte alltid varit något idealäktenskap.

"Results": []
Han hade haft dålig mage - av nervösa orsaker säger de båda.

"Results": []