universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Individuell beskattning av arbetsinkomster

"Results": []
Genom skattereformen införs individuell beskattning (särbeskattning) av arbetsinkomster.

"Results": []
Det innebär bl.a. att endast en skatteskala kommer att finnas för beräkning av statlig inkomstskatt.

"Results": []
Den blir gemensam för alla inkomsttagare oavsett civilstånd.

"Results": []
Den gäller även för oskifta dödsbon och familjestiftelser.

"Results": []
De inkomster som på detta sätt beskattas individuellt kallas A-inkomster.

"Results": []
Dessa inkomster är * inkomst av tjänst - lön, pension, livränta, undantagsförmåner och övrig tjänsteinkomst. (Undantag: periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk inkomst.) * inkomst av jordbruksfastighet - om den skattskyldige arbetat i jordbruket i ej blott ringa omfattning. * inkomst av rörelse - om den skattskyldige arbetat i rörelsen i ej blott ringa omfattning.

"Results": []
Makars övriga inkomster är B-inkomster och skall som tidigare sambeskattas.

"Results": []
Sådana B-inkomster är t.ex. inkomst av kapital, tillfällig förvärvsverksamhet, periodiskt understöd.

"Results": []
B-inkomster som för makarna sammanlagt uppgår till högst 2000 kr skall dock betraktas som A-inkomst och alltså beskattas individuellt.

"Results": []
Frivillig särbeskattning tillämpas sista gången i samband med 1971 års taxering.

"Results": []
Observera att ansökan härom skall göras senast den 1 juli 1971.

"Results": []
Kommunalskatteavdraget slopas

"Results": []
För fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser slopas rätten att göra avdrag för kommunalskatten fr.o.m. den självdeklaration som skall avlämnas 1972.

"Results": []
I självdeklarationen 1971 - som alltså avser 1970 års inkomster - får avdrag göras som tidigare.

"Results": []
Förvärvsavdragen ändras

"Results": []
Förvärvsavdrag kan medges från A-inkomst, om det finns hemmavarande barn under 16 år.

"Results": []
Sådant avdrag medges på sätt framgår av nedanstående tablå.

"Results": []
Barns ålder räknas efter förhållandet den 1 november under inkomståret.

"Results": []
När det gäller inkomståret 1971 (taxeringsåret 1972) skall barnet alltså vara fött efter den 1 november 1955.

"Results": []
Med makar likställs de som utan att vara gifta lever tillsammans om de tidigare varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt.

"Results": []
Höjt avdrag för underhållsbidrag till icke hemmavarande barn

"Results": []
Avdrag för utgivet underhållsbidrag till icke hemmavarande barn höjs från 1000 kr till 1500 kr per barn och år.

"Results": []
Dessutom höjs åldergränsen till 18 år.

"Results": []
När det gäller 1972 års taxering skall barnet vara fött efter den 1 november 1953.

"Results": []
Kravet på bevisning har mildrats.

"Results": []
Avdraget måste inte längre styrkas med intyg från barnavårdsnämnd, barnavårdsman eller kommunal förtroendeman.

"Results": []
Det räcker med att intyg eller annat skriftligt bevis bifogas deklarationen.

"Results": []
Som bevis torde godtas dom eller avtal om underhållsskyldighet jämte kvitto på betalt belopp eller intyg från trovärdig person.

"Results": []
Ortsavdraget ersätts med grundavdrag.

"Results": []
Det nya grundavdraget - som ersätter tidigare ortsavdrag - uppgår till 4500 kr för varje skattskyldig med en till statlig inkomstskatt taxerad inkomst av högst 30000 kr.

"Results": []
Vid högre taxerad inkomst sjunker avdraget med en femtedel av det belopp som överstiger 30000 kronor.

"Results": []
Grundavdraget upphör alltså vid en taxerad inkomst på 52500 kr.

"Results": []
Exempel:

"Results": []
Statligt taxerad inkomst uppgår till 40000 kr.

"Results": []
Grundavdraget blir 2500 kr (= 4500 minskat med 1/5 av 10000 kr).

"Results": []
Grundavdraget uppgår till samma belopp vid statlig och kommunal taxering och beräknas med ledning av den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten.

"Results": []
Kommunalt grundavdrag kan avräknas även från inkomst i annan kommun än hemortskommunen.

"Results": []
För ena maken outnyttjat grundavdrag eller del därav kan inte överföras till den andra maken.

"Results": []
I sådant fall har dock den andra maken rätt till skattereduktion (se nedan).

"Results": []
Särskilda regler gäller för * skattskyldig som varit bosatt här i riket under en mindre del av beskattningsåret * skattskyldig som haft inkomst som beskattas enligt förordningen om sjömansskatt.

"Results": []
Gränsen för den årsinkomst feriearbetande ungdom m.fl får ha av tillfällig anställning utan att betala preliminärskatt höjs genom de nya bestämmelserna till 4700 kr.

"Results": []
Skattelättnad för folkpensionärer

"Results": []
I det nya skattesystemet bibehålls den gamla regeln att skattskyldig som bara har folkpension, inte påförs någon skatt.

"Results": []
En nyhet är att det kommunala bostadstillägget blir skattefritt oavsett hur hög inkomst folkpensionären har.

"Results": []
Dessutom kommer en ensamstående folkpensionär att kunna ha en inkomst om 1500 kr vid sidan av folkpensionen och ändock bli skattefri.

"Results": []
Gifta pensionärer blir skattefria om sidoinkomsten uppgår till högst 2000 kr för makarna tillsammans.

"Results": []
Tekniskt ordnas detta genom ett extra avdrag utöver grundavdraget.

"Results": []
För att belysa verkningarna för folkpensionärerna av det nya systemet att beräkna extra avdrag åberopade finansministern i propositionen till riksdagen följande tabell.

"Results": []
Från civil till militär

"Results": []
Den här broschyren vill ge dig en bild av vad som händer under din militärutbildning.

"Results": []
Läs den och behåll den under utbildningsåret.

"Results": []
Inryckning

"Results": []
En ny och ovan miljö väntar.

"Results": []
Befälet vid ditt förband kommer att introducera dig i den nya miljön och informera dig om verksamheten.

"Results": []
Under militärtjänsten har du många skyldigheter, som berörs på de närmaste sidorna.

"Results": []
Samhället har också givit dig en rad förmåner och dessa redovisas längre fram i broschyren.

"Results": []
Kasernlivet

"Results": []
Den koncentrerade militära utbildning som du får sker av praktiska skäl i en internatförläggning - i kasern.

"Results": []
Du skall nämligen inte bara skaffa dig vissa kunskaper, du skall också lära dig leva ihop med dina kamrater och så småningom sammangjutas med dem till ett förband.

"Results": []
Lydnad

"Results": []
Krig är hårt och brutalt.

"Results": []
Den militära verksamheten har kriget som bakgrund.

"Results": []
Det militära livet avviker därför ofta från det civila.

"Results": []
Den ovillkorliga och ögonblickliga lydnad som den militära verksamheten kräver, har också sin motsvarighet i det civila, t ex på de områden där liv står på spel.

"Results": []
Krav på disciplin möter du på de flesta andra områden i samhället.

"Results": []
Under militärutbildningen måste du emellertid underordna dig på ett sätt, som kanske är nytt och besvärande.

"Results": []
Men tro inte du skall koppla av din egen tankeverksamhet!

"Results": []
Du måste både kunna handla självständigt och lyda för att bli en bra soldat.

"Results": []
Under fredsutbildningen framkommer detta särskilt tydligt vid övningar med skarp ammunition.

"Results": []
I krig utförs all verksamhet i 'skarpladdad miljö'.

"Results": []
Det är till uppträdande i denna miljö som utbildningen närmast syftar - därav kravet på omedelbar och ovillkorlig lydnad och på noggrannhet redan i fredsutbildningen.

"Results": []
En sekunds tvekan eller dröjsmål eller ett till synes oskyldigt slarv kan kosta dig och även kamraterna livet.

"Results": []
Hänsyn

"Results": []
Du kommer att bo tillsammans med 10-20 kamrater.

"Results": []
Detta kan bli ett problem men också en källa till samhörighet och glatt kamratskap.

"Results": []
Det beror mest på dig själv.

"Results": []
Försök redan från första dagen att acceptera kamraterna och visa hänsyn mot dem.

"Results": []
Gott humör, renhårighet och hjälpsamhet skapar gemensam trevnad.

"Results": []
Kamratskap

"Results": []
Alla människor är inte lika.

"Results": []
Du själv är kanske stor och stark och känner dig säker på dig själv.

"Results": []
Hjälp då dina svagare kamrater.

"Results": []
Märker du att någon form av översitteri förekommer, så tala med befälet.

"Results": []
Det är inte skvaller - det är din skyldighet.

"Results": []
Kamratförtryck är nämligen i lag förbjudet och alltså straffbart.

"Results": []
Ansvar

"Results": []
Du får redan första dagen ansvar för en mängd utrustning.

"Results": []
Du får ett vapen som kan vara farligt både för dig själv och för kamraterna om det hanteras fel.

"Results": []
Du får kanske ansvaret för ett motorfordon som är värt många tusen kronor.

"Results": []
Du kommer att delta i övningar, där riskerna är stora, om man gör fel.

"Results": []
Du måste därför redan från början visa dig mogen att ta ansvar för vad du gör.

"Results": []
Tystnadsplikt

"Results": []
Du kommer under din utbildning att få se och höra sådant som måste hållas hemligt.

"Results": []
Kom därför redan från början ihåg att inte lämna informationer till obehöriga.

"Results": []
En säng - ett skåp

"Results": []
Du får snart ut en hel del saker - vapen, verktyg, uniformer m m , som du kommer att använda dagligen.

"Results": []
Utrymmet i ditt skåp är mycket begränsat.

"Results": []
Därför måste du hålla noggrann ordning på din utrustning och placera den i skåpet så, att sakerna är lätta att hitta och lätta att komma åt.

"Results": []
Ibland måste sakerna - t ex av säkerhetsskäl - ha sina bestämda platser, lika för alla inom ditt förband.

"Results": []
Du kan inte räkna med att få något större utrymme för privata persedlar.

"Results": []
Ta med dig

"Results": []
Toalettartiklar (kan även köpas i marketenteriet) - rakhyvel och rakborste - även om du har elektrisk rakapparat.

"Results": []
Du behöver dem under övningar utanför kasern

"Results": []
Sysaker

"Results": []
Tofflor

"Results": []
Pyjamas

"Results": []
Näsdukar

"Results": []
Hänglås

"Results": []
Klädhängare

"Results": []
Skoputssaker

"Results": []
Äger du några av följande saker så ta med även dem:

"Results": []
Träningsoverall

"Results": []
Idrottsmateriel, t ex spikskor, kompass, kartfodral

"Results": []
Musikinstrument, för egen och andras förströelse

"Results": []
Marketenteriet är din affär

"Results": []
Småartiklar köper du bäst och billigast vid förbandets marketenteri och handelsbod.

"Results": []
Vinsten kommer dig själv till godo i form av trivsel- och förströelseanordningar.

"Results": []
En militär arbetsdag

"Results": []
I regel väcks du kl 6 på morgonen.

"Results": []
Den första uppställningen till övning sker i allmänhet kl 0730.

"Results": []
Dessförinnan skall du ha hunnit med tvättning och rakning, frukost i matsalen, sängbäddning och kontroll av uniform, skor, vapen m m , så att allt är 'tiptop' vid uppställningen.

"Results": []
På förmiddagen tränas du i olika utbildningsgrenar, i regel till omkring kl 11.

"Results": []
Då får du en dryg timmes lunchrast.

"Results": []
Därefter börjar eftermiddagens övningar, som oftast pågår till kl 1700.

"Results": []
Sedan du skött om din utrustning och tvättat dig är det dags för middag.

"Results": []
Hinner du inte sköta om utrustningen före maten, skall du göra det efteråt.

"Results": []
Varje vecka ordnas en och ibland två kvällsövningar, då du skall lära dig uppträda i mörker.

"Results": []
Utbildningstiden

"Results": []
Alla värnpliktiga har inte lika lång utbildningstid.

"Results": []
Eftersom olika soldater i ett modernt försvar har olika uppgifter, som tar olika lång tid att lära, måste utbildningstiden variera.

"Results": []
I vår arme räcker yrkesbefälet inte till att fylla mer än en liten del av alla befälsbefattningar.

"Results": []
90 procent av befälet i krig är värnpliktiga eller reservbefäl.

"Results": []
För att de skall klara sina uppgifter och kunna bära det ansvar de har för sina soldater måste de få tillräckligt lång utbildning.

"Results": []
De som tagits ut till underofficersutbildning kommer att få det största ansvaret och de svåraste uppgifterna av alla värnpliktiga.

"Results": []
De lär sig föra befäl över en pluton på omkring 40 man.

"Results": []
Deras grundutbildning tar 450 dagar.

"Results": []
Om de klarar sig bra kan de sedan anmäla sig till officersutbildning, som alltid är frivillig.

"Results": []
De som tagits ut till underbefälsutbildning utbildas till gruppchefer.

"Results": []
Deras utbildning tar 345 dagar.

"Results": []
Även för meniga är utbildningstiden olika lång.

"Results": []
Värnpliktiga kategori E får uppgifter som det tar särskilt lång tid att lära.

"Results": []
En del av dessa värnpliktiga skall t ex handha särskilt komplicerad och dyrbar materiel.

"Results": []
De har därför lika lång grundutbildning som värnpliktiga uttagna till underbefälsutbildning.

"Results": []
De flesta värnpliktiga tillhör kategori F, som har 300 dagars grundutbildning.

"Results": []
F-värnpliktiga skall bl a lära sig strida i förband.

"Results": []
Värnpliktiga som tillhör kategori G har den kortaste grundutbildningen - 255 dagar.

"Results": []
De utbildas främst för andra uppgifter än strid.

"Results": []
Om du tagits ut till längre tjänstgöring än många andra beror det på att man vid uttagningen funnit att just du har förutsättningar att klara de uppgifter och ta det ansvar som krävs av befäl och E-värnpliktiga.

"Results": []
Visa att du kan klara det man väntar av dig!

"Results": []
Denna särskilda utbildning kan du ha god nytta av när du sedan söker civilt arbete.

"Results": []
Värnpliktiga, som vid inskrivningen ej blivit uttagna till underofficersutbildning men som önskar utbildning till yrkesofficer eller reservofficer, skall anmäla detta i god tid före inryckningen för att kunna prövas in i rätt kategori.

"Results": []
Värnpliktiga som fullgör längre tjänst än 300 dagar får särskilda premier, som växer med tjänstgöringens längd.

"Results": []
Om detta kan du läsa i avsnittet 'Dina förmåner'.

"Results": []
Från årsskiftet gäller flera nyheter inom den allmänna sjukförsäkringen

"Results": []
Nytt system för ersättning av kostnader vid läkarvård på sjukhusmottagning och hos provinsialläkare.

"Results": []
Bättre sjukförsäkringsförmåner för folkpensionärer.

"Results": []
Ändrade förmåner vid s k halvöppen vård.

"Results": []
Bättre ersättning för övernattningskostnader vid läkarbesök utanför hemorten.

"Results": []
Det är viktigt för dig att känna till de här nyheterna.

"Results": []
Därför berättar vi lite närmare om dem i den här broschyren.

"Results": []
Nytt system för ersättning av kostnader vid läkarvård

"Results": []
Från 1 januari 1970 tillämpas ett nytt och enklare system för ersättning av kostnader vid läkarvård.

"Results": []
Det gäller när du blir sjuk och söker läkare inom den offentliga öppna sjukvården (sjukhusläkare, provinsialläkare, jourläkare samt stadsdistriktsläkare under viss del av mottagningstiden).

"Results": []
Enhetliga avgifter

"Results": []
Det nya systemet innebär att du betalar 7 kronor när du besöker doktorn på mottagningen 15 kronor när doktorn kommer hem till dig 2 kronor när du rådfrågar doktorn per telefon.

"Results": []
För varje läkarbesök betalar försäkringskassan 31 kronor direkt till sjukvårdshuvudmannen (i allmänhet landstinget).

"Results": []
För telefonrådfrågning betalar försäkringskassan 4 kronor till sjukvårdshuvudmannen.

"Results": []
Du behöver alltså inte ligga ute med dessa pengar.

"Results": []
Inte heller gå till försäkringskassan för att få ut återbäring.

"Results": []
Det nya systemet gör att du redan i förväg vet vad det kostar att anlita läkare om du blir sjuk.

"Results": []
I avgiften ingår undersökningar och behandlingar

"Results": []
I de avgifter du betalar ingår också eventuella röntgen- och laboratorieundersökningar.

"Results": []
Dessutom ingår remissbesök, recept och läkarintyg för sjukpenning.

"Results": []
Om du behöver gå igenom en hel serie röntgen- eller radiumbehandlingar får du också dessa utan särskild kostnad.

"Results": []
Ett annat exempel: om du får remiss från en provinsialläkare till en specialist på en sjukhusklinik behöver du inte betala något ytterligare för det första besöket hos specialisten.

"Results": []
Återbesök hos läkare betalas som nytt läkarbesök.

"Results": []
Resekostnaderna ersätts som tidigare

"Results": []
Om du har kostnader för resor till och från doktorn eller sjukhuset får du ersättning från försäkringskassan efter samma regler som tidigare.

"Results": []
Du kan lämna uppgifter om dina resor till och från doktorn på baksidan av det kvitto du får vid läkarbesöket.

"Results": []
Skicka in kvittot eller lämna det på försäkringskassan så får du den ersättning du har rätt till.

"Results": []
Om du besöker privatpraktiserande läkare gäller det gamla systemet

"Results": []
Det nya ersättningssystemet gäller den allmänna öppna vården.

"Results": []
Om du besöker privatpraktiserande läkare betalar du som förut hela det arvode han begär.

"Results": []
Sedan får du som vanligt en viss återbäring från försäkringskassan.

"Results": []
Bättre sjukförsäkringsförmåner för folkpensionärer

"Results": []
Pensionärer får nu rätt till fri sjukhusvård i 365 dagar

"Results": []
Hittills har pensionärer haft rätt till sammanlagt 180 dagars fri sjukhusvård på allmän sal.

"Results": []
Från årsskiftet förlängs den fria vårdtiden till sammanlagt 365 dagar.

"Results": []
Därefter betalar patienten avgift med 10 kronor om dagen på allmän sal.

"Results": []
Om inte sjukhuset sätter ned avgiften med hänsyn till patientens ekonomi eller befriar från avgift.

"Results": []
Sjukpenningförsäkrade pensionärer har dessutom rätt till sjukpenning

"Results": []
Folkpensionärer som är sjukpenningförsäkrade (genom inkomst av arbete) har i fortsättningen rätt till både sjukpenning i sammanlagt 180 dagar och fri sjukvård i sammanlagt 365 dagar.

"Results": []
De nya bestämmelserna gäller inte för pensionärer som vårdats på sjukhus hela år 1969.

"Results": []
(Om de såsom pensionärer fått sjukhjälp i sammanlagt 180 dagar före den 1 januari 1970).

"Results": []
Ändrade förmåner vid s k halvöppen vård

"Results": []
Med halvöppen vård menas att man ligger på sjukhus bara viss del av dygnet eller vissa dagar i veckan.

"Results": []
Resten av tiden räknas som 'permission'.

"Results": []
Kostnaderna för resor mellan sjukhuset och bostaden betalas av sjukhuset när det är fråga om permission.

"Results": []
Resorna vid intagning på sjukhus och vid utskrivning ersätts som tidigare av försäkringskassan.

"Results": []
Om du måste anlita läkare utanför sjukhuset under permissionen gäller numera samma ersättningsbestämmelser som för andra läkarbesök.

"Results": []
Bättre ersättning för övernattningskostnader vid läkarbesök utanför hemorten

"Results": []
Om du måste söka läkare (t ex specialist) långt hemifrån kan försäkringskassan i vissa fall ersätta dina utgifter för övernattning.

"Results": []
Enligt de nya reglerna kan du få ersättning med högre belopp och för flera övernattningar.

"Results": []
Reformen kostar 250 miljoner per år

"Results": []
Kostnaderna för sjukförsäkringen ökar med 250 miljoner kronor om året.

"Results": []
Det beror på att förmånerna förbättras och att de avgifter som försäkringskassan betalar vid sjukhusvård höjs till 10 kronor om dagen.

"Results": []
Kostnaderna betalas genom högre arbetsgivaravgifter och statsbidrag.

"Results": []
De försäkrades egna sjukförsäkringsavgifter påverkas däremot inte.

"Results": []
Det nya systemet gör att försäkringskassan nu kan ge dig bättre service.

"Results": []
Så tveka inte om något är oklart.

"Results": []
Ring gärna.

"Results": []
Eller titta in till oss på försäkringskassan.

"Results": []
Hur många invandrare finns det i Sverige?

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 33,
        "End": 40
    }
]
Man uppskattar dem till närmare 600000 och räknar då in såväl familjemedlemmar som dem vilka förvärvat svenskt medborgarskap under efterkrigstiden.

"Results": []
Av arbetsstyrkan i Sverige utgörs ungefär sex procent av invandrare.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 19,
        "End": 26
    }
]
Det fanns 230000 arbetsanmälda utländska medborgare i Sverige den 1 oktober 1970.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 54,
        "End": 61
    }
]
Vilka är våra största invandrargrupper?

"Results": []
Antalet arbetsanmälda fördelat på de största nationsgrupperna:

"Results": []
Finländare (113000), jugoslaver (21000), danskar (19000), tyskar (15000), norrmän (14000), greker (8000) och italienare (5000).

"Results": []
Invandrarna från de nordiska länderna utgör ungefär 2/3 av alla invandrare i Sverige.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 77,
        "End": 84
    }
]
Var i Sverige finns invandrarna?

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 6,
        "End": 13
    }
]
De är koncentrerade till södra och mellersta Sveriges industribygder.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sveriges",
        "Start": 45,
        "End": 53
    }
]
De invandrarrikaste trakterna är Mälarområdet med Storstockholm, Göteborgs- och Malmöregionerna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Mälarområdet",
        "Start": 33,
        "End": 45
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Storstockholm",
        "Start": 50,
        "End": 63
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborgs-",
        "Start": 65,
        "End": 75
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Malmöregionerna",
        "Start": 80,
        "End": 95
    }
]
I vilken ålder är invandrarna?

"Results": []
De flesta invandrare är i arbetsför ålder.

"Results": []
År 1970 tillhörde 56 procent av invandrarna och 36 procent av totalbefolkningen åldersklasserna 18-44 år, medan endast 1,1 procent av invandrarna mot 11,5 procent av totalbefolkningen är över 67 år.

"Results": []
Kan vem som helst slå sig ned i Sverige och börja arbeta?

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 32,
        "End": 39
    }
]
De nordiska länderna har en gemensam arbetsmarknad.

"Results": []
Medborgare i Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige får därför utan tillstånd ta arbete och bosätta sig var som helst i Norden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Danmark",
        "Start": 13,
        "End": 20
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Finland",
        "Start": 22,
        "End": 29
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Island",
        "Start": 31,
        "End": 37
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Norge",
        "Start": 39,
        "End": 44
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 49,
        "End": 56
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Norden",
        "Start": 125,
        "End": 131
    }
]
Medborgare i icke-nordiska länder måste ha arbetstillstånd före inresan till Sverige.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 77,
        "End": 84
    }
]
Arbetstillstånd beviljas av statens invandrarverk (SIV) efter tillstyrkan av arbetsmarknadsstyrelsen, som bedömer läget på arbetsmarknaden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": null,
        "Start": -1,
        "End": -1
    }
]
De fackliga organisationerna får i regel yttra sig innan arbetstillstånd beviljas.

"Results": []
Arbetsgivare, som vill införa arbetskraft, måste också se till att en tillfredsställande bostad finns.

"Results": []
Vilken ställning har invandrarna i fackföreningarna?

"Results": []
Invandrarna är på samma sätt som svenskarna anslutna till den fackliga organisationen.

"Results": []
De flesta hör till LO-förbunden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "LO-förbunden",
        "Start": 19,
        "End": 31
    }
]
Metallindustriarbetareförbundet t ex har 60000 invandrare av 60 nationaliteter som medlemmar och av medlemmarna i Hotell- och Restauranganställdas förbund är uppskattningsvis 40 procent invandrare.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Metallindustriarbetareförbundet",
        "Start": 0,
        "End": 31
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Hotell- och Restauranganställdas förbund",
        "Start": 114,
        "End": 154
    }
]
Fackföreningsrörelsen har som mål att invandraren och hans familj skall ges en i alla avseenden likvärdig ställning med de svenska medborgarna.

"Results": []
Vilka rättigheter har utländska medborgare i Sverige?

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 45,
        "End": 52
    }
]
Utländska medborgare skall behandlas likvärdigt med svenska medborgare - detta är den vägledande regeln.

"Results": []
De har samma skydd för sin person och egendom, samma möjligheter till utbildning, hälso- och sjukvård som svenskar.

"Results": []
De sociala förmånerna är i stor utsträckning oberoende av medborgarskap.

"Results": []
Utlänningar betalar skatt som svenskar.

"Results": []
Utländska medborgare har ingen rösträtt i allmänna val och de gör inte värnplikt i Sverige.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 83,
        "End": 90
    }
]
Sverige tar emot ungefär tusen flyktingar om året.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
En person som lämnat sitt hemland, där han på grund av sin härstamning, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politisk uppfattning eller eljest på grund av politiska förhållanden riskerar att berövas sin frihet eller dömas till straff kan få rätt till asyl.

"Results": []
Med asyl menas en stats rätt att bereda en flykting skydd mot hemlandets myndigheter utan att åtgärden betraktas som en ovänlig handling.

"Results": []
Vad behövs för att få svenskt medborgarskap?

"Results": []
Invandraren skall kunna försörja sig och sin familj.

"Results": []
Han skall visa intyg på att han kan svenska

"Results": []
För att få medborgarskap skall nordiska medborgare ha vistats i Sverige tre år och icke-nordbor sju år.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 64,
        "End": 71
    }
]
Nordbor kan även förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan hos länsstyrelse efter sju års vistelse i Sverige.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 104,
        "End": 111
    }
]
Över 200000 invandrare har fått svenskt medborgarskap sedan början av 1940-talet.

"Results": []
Vilka svenska myndigheter är det främst som sysslar med invandrarfrågor?

"Results": []
Invandrarverket som började sin verksamhet den 1 juli 1969 handlägger tillstånd- och kontrollfrågor (uppehålls- och arbetstillstånd, främlingspass, visering, asyl etc), anpassningsfrågor och medborgarskapsärenden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Invandrarverket",
        "Start": 0,
        "End": 15
    }
]
För arbetsmarknadsfrågorna svarar arbetsmarknadsstyrelsen.

"Results": []
Den sköter också mottagandet av flyktingarna.

"Results": []
Skolöverstyrelsen har ansvaret för invandrarbarnens skolgång och för studieförbundens kurser i svenska för invandrare.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Skolöverstyrelsen",
        "Start": 0,
        "End": 17
    }
]
En parlamentarisk utredning om invandrarnas anpassningsproblem, invandrarutredningen, tillsattes våren 1968.

"Results": []
Den skall undersöka anpassningspolitikens mål och medel och föreslå förbättringar av olika slag.

"Results": []
I varje svensk postadress ingår ett femsiffrigt postnummer, som skall stå till vänster om adressortens namn.

"Results": []
Postnumret skrivs med ett litet mellanrum (vid maskinskrift ett mellanslag) mellan tredje och fjärde siffran och ett något större mellanrum (vid maskinskrift två mellanslag) mellan sista siffran och ortnamnet.

"Results": []
Hela adressen bör skrivas med rak vänsterkant.

"Results": []
Postnumren behövs för att posten skall kunna sorteras snabbt och säkert.

"Results": []
Maskiner för sortering av brev, postkort och korsband kräver siffror för att kunna fungera.

"Results": []
Men också när postsorteringen sker manuellt, underlättas den om försändelserna är försedda med postnummer.

"Results": []
Hur använder man postnummerkatalogen?

"Results": []
Del 1:

"Results": []
Här är landets alla postanstalter upptagna i bokstavsordning, och här finner man postnumren för det stora flertalet orter.

"Results": []
För en del orter, som har flera postanstalter, finns flera olika postnummer angivna.

"Results": []
Då används alltid, om det rör sig om post med gatuadress etc, det lägsta av dessa nummer.

"Results": []
När det gäller en försändelse med fack- eller boxadress använder man postnumret för den av ortens postanstalter, där adressaten hämtar sin post i fack eller box.

"Results": []
För post som adresseras Poste restante är postnumret detsamma som för fackadresserad post.

"Results": []
För en del orter består upplysningen i del 1 enbart av en hänvisning till en sida i del 2 av katalogen.

"Results": []
Om en adressort inte går att finna i del 1, bör man se efter om den förekommer i del 3, förteckning över indragna och namnändrade postanstalter, som börjar på sid 189.

"Results": []
Där finns i så fall upplysning om postnummer och ny adresspostanstalt.

"Results": []
Del 2:

"Results": []
I en del större städer och också på vissa orter som ligger i de tre största städernas närområden har varje ort inte bara ett enda eller några få postnummer utan en hel nummerserie.

"Results": []
På de orterna skall postnumren nämligen också hjälpa till att snabbt leda försändelserna till rätt utdelningsenhet.

"Results": []
För varje ort i del 2 ges upplysning om postnumren för fack- och boxadresser och för olika gator, vägar etc.

"Results": []
När inte alla hus vid en gata har samma postnummer, specificeras numren på det här sättet (exemplet hämtat från Borås):

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Borås",
        "Start": 112,
        "End": 117
    }
]
Södra Kyrkogatan 1 - 17, 2 - 18 50232 19 -, 20 - 50233

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Södra Kyrkogatan 1 - 17, 2 - 18 50232 19 -, 20 - 50233",
        "Start": 0,
        "End": 54
    }
]
Detta betyder att udda husnummer t o m 17 och jämna husnummer t o m 18 har postnumret 50232.

"Results": []
De udda husnumren fr o m 19 och uppåt och de jämna fr o m 20 och uppåt har postnumret 50233.

"Results": []
På en del orter har vissa företag och institutioner med mycket stor ankommande post fått eget postnummer.

"Results": []
Dessa kunder och deras postnummer kan man finna överst i uppgifterna för resp adressorter.

"Results": []
Av exempel på sid 9 framgår hur adressen skall skrivas i ett sådant fall.

"Results": []
Ibland händer det att man inte kan hitta den adress man söker i förteckningen.

"Results": []
Det kan t ex röra sig om en nytillkommen gata.

"Results": []
Eller också kan det gälla adresser till en gård eller en by i ett område där det inte finns gatuadresser.

"Results": []
Därför finns det för varje ort i del 2 ett särskilt postnummer,' samlingsnummer', som man kan använda i sådana fall.

"Results": []
Uppgift om detta nummer finns i regel nederst på resp tabellsida.

"Results": []
Uppgifterna i del 2 beträffande alla adressorter (ortnamn), som ligger inom Göteborgs stad resp Stockholms stad, är sammanförda i två särskilda avsnitt, ett för vardera staden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborgs stad",
        "Start": 76,
        "End": 90
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholms stad",
        "Start": 96,
        "End": 111
    }
]
Varje avsnitt börjar med en förteckning över de adressater som har eget postnummer.

"Results": []
De är upptagna i en för hela Göteborgs stad resp Stockholms stad gemensam bokstavsordning.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborgs stad",
        "Start": 29,
        "End": 43
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholms stad",
        "Start": 49,
        "End": 64
    }
]
Därefter finns uppgifter om postnummer för fack- och boxadresser vid varje särskild adresspostanstalt.

"Results": []
Till slut följer en förteckning över gatuadresser där alla gator, vägar etc är upptagna i en för hela staden gemensam bokstavsordning.

"Results": []
Genom denna gatuförteckning får man veta inte endast de rätta postnumren utan också namnen på adressorterna.

"Results": []
Det kan ju ibland inträffa att man vet en persons eller ett företags gatuadress i Stockholm resp Göteborg, men är tveksam om den postala adressorten är t ex Stockholm, Johanneshov eller Enskede, Göteborg eller Västra Frölunda.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 82,
        "End": 91
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg",
        "Start": 97,
        "End": 105
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 82,
        "End": 91
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Johanneshov",
        "Start": 168,
        "End": 179
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Enskede",
        "Start": 186,
        "End": 193
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg",
        "Start": 97,
        "End": 105
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västra Frölunda",
        "Start": 210,
        "End": 225
    }
]
Bokstavsbeteckningarna för postutdelningsområden i Stockholm, Göteborg och Malmö (Stockholm C, Göteborg H, Malmö S etc) behöver inte användas, när man sätter ut postnumret framför Stockholm, Göteborg resp Malmö.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 51,
        "End": 60
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg",
        "Start": 62,
        "End": 70
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Malmö",
        "Start": 75,
        "End": 80
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm C",
        "Start": 82,
        "End": 93
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg H",
        "Start": 95,
        "End": 105
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Malmö S",
        "Start": 107,
        "End": 114
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 51,
        "End": 60
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg",
        "Start": 62,
        "End": 70
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Malmö",
        "Start": 75,
        "End": 80
    }
]
Postnummer i utlandskorrespondens

"Results": []
När man skriver till ett främmande land som också infört postnummer, bör man ange postnumret på det sätt som är brukligt i det landet.

"Results": []
Några länder har andra regler än vi för placeringen av postnumret, t ex USA och Storbritannien.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 72,
        "End": 75
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Storbritannien",
        "Start": 80,
        "End": 94
    }
]
Men de flesta av de europeiska länder, som hittills har börjat med postnummer, vill liksom vi ha numret skrivet till vänster om adressortens namn.

"Results": []
När man skriver till ett sådant land, bör man framför postnumret också sätta ut adresslandets nationalitetsbeteckning för bilar.

"Results": []
Mellan bokstavsbeteckningen och själva numret sätter man ett bindestreck.

"Results": []
När någon i utlandet skriver till Sverige bör han skriva 'S -' framför det svenska postnumret.

"Results": []
På detta sätt kan man förhindra, att en sorteringsmaskin förväxlar en inrikes försändelse med en försändelse till ett annat land.

"Results": []
De nationalitetsbeteckningar som bör användas i förbindelse med postnummer till utlandet är följande: Belgien B Danmark DK Finland SF Frankrike F Italien I Liechtenstein FL Norge N Schweiz CH Västtyskland D Österrike A

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Belgien",
        "Start": 102,
        "End": 109
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Danmark",
        "Start": 112,
        "End": 119
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Finland",
        "Start": 123,
        "End": 130
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Frankrike",
        "Start": 134,
        "End": 143
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Italien",
        "Start": 146,
        "End": 153
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Liechtenstein",
        "Start": 156,
        "End": 169
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Norge",
        "Start": 173,
        "End": 178
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Schweiz",
        "Start": 181,
        "End": 188
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västtyskland",
        "Start": 192,
        "End": 204
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Österrike",
        "Start": 207,
        "End": 216
    }
]
Eftersom bilarna i både Väst- och Östtyskland har bokstavsbeteckningen D, går det inte att använda enbart den bokstaven i förbindelse med postnummer till Östtyskland.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Väst-",
        "Start": 24,
        "End": 29
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Östtyskland",
        "Start": 34,
        "End": 45
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Östtyskland",
        "Start": 34,
        "End": 45
    }
]
När man skriver dit bör man därför, för att undvika förväxling, sätta 'Dx -' framför postnumret.

"Results": []
Postnummer och masskorsband

"Results": []
Företag som skickar masskorsband kan med hjälp av postnumren lättare anpassa sina sändningar efter de krav som gäller för att man skall få prestationsrabatter.

"Results": []
Regler för hur försändelserna bör vara ordnade vid inlämningen finns i häftet 'Masskorsband', som kan erhållas på postanstalterna.

"Results": []
Översättning från postnummer till adressort m m

"Results": []
Posten tillhandahåller också en förteckning över samtliga postnummer i nummerföljd, där man kan ta reda på till vilken adresspostanstalt varje särskilt nummer hänför sig och dessutom få upplysning om i vilket kommunblock och vilken kommunblocksregion adressorten ligger.

"Results": []
Kunder som har användning för den förteckningen kan vända sig till sin postanstalt.

"Results": []
Alla postanstalter i Sverige, varav ca 1.300 finns på orter utan järnvägsförbindelse, deltar i Postens pakettrafik.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 21,
        "End": 28
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Postens",
        "Start": 95,
        "End": 102
    }
]
Även lantbrevbärare och postombud tar emot och lämnar ut paket.

"Results": []
Det finns olika sätt att skicka postpaket inom landet.

"Results": []
Fr o m den 1 januari 1971 kan man välja mellan följande: 1 Vanlig befordran 2 Vanlig befordran + utkörning 3 Ilbefordran 4 Ilbefordran + expressutdelning

"Results": []
Paket med vanlig befordran transporteras med postlägenheter som är avsedda för den tyngre och utrymmeskrävande posten.

"Results": []
De behandlas därför inte lika snabbt som brev.

"Results": []
Brevets snabbhet kan man emellertid få om man väljer ilbefordran.

"Results": []
Befordringsavgiften är högre för ilpaket.

"Results": []
Genom utkörning och expressutdelning kan avsändaren mot en tilläggsavgift få ett paket utkört till adressatens bostad, kontor etc på orter, ca 600 till antalet, där utkörning och expressutdelning finns anordnad.

"Results": []
Vanlig befordran - när sändningen inte är mycket brådskande och varan inte tar skada av några dagars transport.

"Results": []
Inlämning

"Results": []
Ingen speciell anteckning behövs på paket och adresskort.

"Results": []
Postbehandlingstid

"Results": []
Paket med vanlig befordran transporteras med de postlägenheter som är avsedda för den tyngre och utrymmeskrävande posten.

"Results": []
Paketadresskortet, som aviserar att paketet finns att hämta på adressatens postanstalt, delas ut till adressaten på tredje vardagen efter inlämningsdagen.

"Results": []
I vissa långväga förbindelser kräver transporten så lång tid - vanliga paket transporteras inte med flyg - att adresskortet kan delas ut först på fjärde eller i undantagsfall på femte vardagen efter inlämningsdagen.

"Results": []
Vanlig befordran + utkörning - när Ni vill befria adressaten från besväret att hämta paketet på posten.

"Results": []
Paket och adresskort skall vara märkta med 'Utkörning' när de lämnas in på posten.

"Results": []
Både paket och adresskort körs ut till adressatens bostad, kontor etc senast på tredje vardagen efter inlämningdagen.

"Results": []
I vissa långväga förbindelser kräver transporten så lång tid - vanliga paket transporteras inte med flyg - att paketen kan köras ut till adressaten först på fjärde eller i undantagsfall på femte vardagen efter inlämningsdagen.

"Results": []
Utkörning förekommer inte på sön- och helgdagar.

"Results": []
Utkörning kan begäras på paket adresserade till ca 600 tätorter.

"Results": []
Närmaste postanstalt kan ge besked om en viss ort har den här serviceformen.

"Results": []
Uppgift om vilka orter som har utkörning finner Ni också i 'Förteckning över postanstalter i Sverige'.

"Results": []
Den kostar 5 kr och kan rekvireras genom inbetalning eller girering till postgirokonto nr 3-4 , Poststyrelsen, Huvudkassan.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Poststyrelsen",
        "Start": 96,
        "End": 109
    }
]
Ilbefordran - när det är angeläget att sändningen kommer fram till adressorten så snabbt som möjligt.

"Results": []
Paket och adresskort skall vara märkta med 'Ilpaket' vid inlämningen.

"Results": []
Ett ilpaket transporteras till adressorten på snabbast möjliga sätt.

"Results": []
Adresskortet delas ut till adressaten på första vardagen efter inlämningsdagen.

"Results": []
I vissa förbindelser mellan avlägsna orter räcker emellertid inte nattimmarna till för att tåg och flyg skall hinna transportera fram ilpaket till adressorten innan brevbäringsturen påbörjas.

"Results": []
I sådana fall försöker postanstalten på adressorten komma i kontakt med adressaten per telefon för att meddela att ett ilpaket finns att hämta.

"Results": []
Ilbefordran + expressutdelning - när Ni önskar att sändningen dels når adressorten så snabbt som möjligt, dels delas ut till adressaten med särskilt bud snarast möjligt.

"Results": []
Paket och adresskort skall vara märkta med 'Ilpaket' och 'Express' vid inlämningen.

"Results": []
Samma transporttid som ovan, dvs ilpaketet når i regel fram till adressorten på första vardagen efter inlämningsdagen.

"Results": []
Snarast möjligt efter det att ett ilpaket med expressutdelning har kommit fram till adressorten, delas det ut i adressatens bostad, kontor etc.

"Results": []
På sön- och helgdagar gäller vissa inskränkningar som postanstalterna kan lämna besked om.

"Results": []
Expressutdelning kan begäras på paket adresserade till ca 600 tätorter.

"Results": []
Uppgift om vilka orter som har expressutdelning finner Ni också i 'Förteckning över postanstalter i Sverige'.

"Results": []
RFSU-laboratoriet informerar

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "RFSU-laboratoriet",
        "Start": 0,
        "End": 17
    }
]
Det första tecknet på en graviditet är som regel utebliven menstruation.

"Results": []
Denna kan dock utebli av andra orsaker, varför det inte är något säkert bevis på att graviditet föreligger.

"Results": []
Andra tecken på graviditet förekommer men kan för kvinnan vara svårtolkade.

"Results": []
Hur fastställes graviditet?

"Results": []
Några veckor efter utebliven menstruation kan graviditet konstateras vid en läkarundersökning.

"Results": []
Blir resultatet tveksamt kan undersökningen kompletteras med analys av ett urinprov.

"Results": []
RFSU-laboratoriet utför sådana undersökningar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "RFSU-laboratoriet",
        "Start": 0,
        "End": 17
    }
]
Urinprov kan lämnas utan läkarremiss till laboratoriet, som arbetar under tystnadsplikt.

"Results": []
Varför urinprov?

"Results": []
Under graviditet producerar ägget ett speciellt hormon, som delvis lämnar kroppen genom urinen.

"Results": []
Detta hormon förekommer hos friska kvinnor endast under graviditet.

"Results": []
Genom att påvisa detta ämne i urinen kan graviditet fastställas.

"Results": []
Vid RFSU-laboratoriet användes en snabb s.k. immunologisk metod utarbetad av svenska forskare.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "RFSU-laboratoriet",
        "Start": 4,
        "End": 21
    }
]
Metoden ger möjligheter att på några timmar och med stor säkerhet fastställa om graviditet föreligger eller inte.

"Results": []
Hur snart?

"Results": []
Det ovan nämnda hormonet uppträder i tillräcklig mängd i urinen först ca 10 dagar efter den dag den uteblivna menstruationen skulle ha börjat.

"Results": []
Före denna tidpunkt är resultatet av en urinundersökning osäkert.

"Results": []
Brukar menstruationerna vara oregelbundna, bör man vänta fyra veckor efter befruktningstillfället, innan prov tas.

"Results": []
Hur tillförlitligt?

"Results": []
Om urinprovet inlämnats enligt angiven tidsmarginal beräknar man att svarets tillförlitlighet är högre än 99 %.

"Results": []
Mindre än 1 % av svaren blir felaktiga, beroende bl.a. på att det vid enstaka graviditeter inte förekommer tillräcklig mängd av det ovan nämnda hormonet vid undersökningstillfället.

"Results": []
Det kan någon gång förekomma att provets utslag är svårt att tyda.

"Results": []
RFSU-laboratoriet kan därför önska utföra en ny undersökning efter några dagar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "RFSU-laboratoriet",
        "Start": 0,
        "End": 17
    }
]
En sådan kontrollundersökning utföres kostnadsfritt, förutsatt att första provet inlämnats enligt anvisningarna.

"Results": []
Hur gör jag?

"Results": []
För att RFSU-laboratoriets undersökning skall bli tillförlitlig fordras att Ni ... 1. tidigast 10 dagar efter den uteblivna menstruationens beräknade första dag eller tidigast fyra veckor efter eventuellt befruktningstillfälle tar ... 2. ett prov av Er morgonurin, ca 1/2 dl (= 50 gr), i en väl rengjord flaska (glas eller plast), som etiketteras med Ert namn och som ... 3. inlämnas eller postas till RFSU-laboratoriet tillsammans med en av Er ifylld inlämningsblankett.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "RFSU-laboratoriets",
        "Start": 8,
        "End": 26
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "RFSU-laboratoriet",
        "Start": 8,
        "End": 25
    }
]
Blanketter och namnetiketter erhålles kostnadsfritt när provet lämnas.

"Results": []
De kan också rekvireras från laboratoriet eller hämtas i RFSU-butiker.

"Results": []
Var och när lämnas provet?

"Results": []
Urinprov kan lämnas måndagar - fredagar mellan kl. 8.30 - 18.00 till RFSU-kliniken i Stockholm, Rosenlundsgatan 13, 3 tr. samt mellan kl. 9.30 - 18.00 till RFSU-kliniken i Göteborg, Sociala huset, ingång J.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm, Rosenlundsgatan 13, 3 tr.",
        "Start": 85,
        "End": 121
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Göteborg, Sociala huset, ingång J",
        "Start": 172,
        "End": 205
    }
]
Om provet inlämnas till RFSU-klinikerna före kl. 10.30 kan Ni få svar redan samma dag.

"Results": []
En laboratorieundersökning kostar 20 kronor och betalas när provet lämnas.

"Results": []
Svaret

"Results": []