universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Ett av de tre barnen hade trasslat med både sömn och mat och tvingat mamman att ta sig helt ledigt ett år längre än beräknat.

"Results": []
Hemhjälpernas kvalitet hade förstås växlat.

"Results": []
Det hela har varit ett puzzel.

"Results": []
Men nu tycker de att alla familjemedlemmarna har sitt värsta bakom sig.

"Results": []
Nu är barnen halvvuxna och man har ingen hemhjälp.

"Results": []
Alla hjälps åt ...

"Results": []
Som ett exempel från medelklassen kan vi ta köpmansfamiljen, där båda arbetar i ett eget blomstrande företag.

"Results": []
Hon går ifrån kontoret litet tidigare ibland för att sköta hushållet.

"Results": []
De två barnen i läroverksåldern sköter bestämda uppgifter.

"Results": []
Pappan är den ständige lille hemförbättraren med hammare och målarpensel.

"Results": []
Diska är ju inte lika roligt, det förstår frun så väl.

"Results": []
Men nog är deras livsform kamratlig.

"Results": []
Modernare än så har vi just inte idag.

"Results": []
Arbetarfamiljerna av kamratskapstyp lutar ibland en liten smula över åt modersdominans (också i de välintegrerade).'

"Results": []
(222 stockholmspojkar, s. 306-307 .)

"Results": []
Rollfördelningen

"Results": []
Hur mycket mannen hjälper till i hushållet beror på i vilken utsträckning hustrun förvärvsarbetar utanför hemmet.

"Results": []
Data finns från en undersökning utförd år 1957 av professor Carin Boalt.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Carin Boalt",
        "Start": 60,
        "End": 71
    }
]
(1000 husmödrar om hemarbetet, Konsumentinstitutet meddelar, 1961:9.)

"Results": []
Mannens vanligaste insats gäller skoborstning (förmodligen är det de egna skorna).

"Results": []
I 58 procent av hushållen hjälper han till med detta.

"Results": []
Några av de mer väsentliga bidragen redovisas i tabellen.

"Results": []
Mannens hjälp är som synes störst, när hustrun på heltid förvärvsarbetar utanför hemmet.

"Results": []
De tre största hjälpinsatserna gäller då diskning (33 %), barnskötsel (23 %) och storstädning (23 %).

"Results": []
Det är dock långt ifrån fråga om någon jämlik fördelning.

"Results": []
Carin Boalts undersökning är nu ett tiotal år gammal.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Carin Boalts",
        "Start": 0,
        "End": 12
    }
]
Man får anta att det numera och speciellt i de yngre familjerna råder en något mer likformig arbetsfördelning.

"Results": []
Socialt beteende

"Results": []
Kommunikationen mellan de olika individerna inom en art resulterar ofta i gruppbildningar av olika storlek och styrka.

"Results": []
Beteckningar som hjord, flock, stim och koloni är uttryck för sådana temporära eller mer permanenta samhällsbildningar hos olika djur.

"Results": []
Hos insekterna möter vi exempel på en högt organiserad samhällsbildning med stark differentiering mellan individerna (del 1, s. 87).

"Results": []
I etologisk mening räknar man emellertid också fortplantningsbeteende, vård av avkomma m.m. till socialt beteende, även när det gäller arter som i övrigt lever solitärt, dvs inte bildar samhällen.

"Results": []
En av förutsättningarna för ett socialt beteende är att individerna kan känna igen varandra och att en kommunikation kan åstadkommas mellan dem.

"Results": []
Solitära getingar gräver ett par cm djupa bon med en enda 'cell' i botten.

"Results": []
Getinghonan dödar en fjärilslarv, för den till boet och lägger ett ägg på bytet.

"Results": []
Getinglarven som utvecklas här uppföds med fjärilslarver som fångas av honan.

"Results": []
Beteendet visar en viss flexibilitet.

"Results": []
Så anpassas antalet fångade näringslarver efter den egna larvens utveckling i boet.

"Results": []
Fortplantningsbeteende hos små skorpioner (pseudoskorpioner) som finns bl.a. i markfaunan.

"Results": []
Efter en dans fram och tillbaka avsätter hanen en skaftad kapsel med sädesceller och lockar med rörelsemönster och doft honan mot denna.

"Results": []
Hjälp med att komma åt besvärliga småkryp där de är svåråtkomliga hör till god ton i tordmularnas umgängesliv.

"Results": []
Hos marina djur, såsom sjöborrar och ostron, vilka saknar vanliga kommunikationsmöjligheter, släpps i regel sädescellerna fritt ut i vattnet.

"Results": []
Detta stimulerar honorna till äggläggning, varigenom fortplantningen säkras.

"Results": []
I dessa fall använder man inte termen socialt beteende.

"Results": []
Däremot är spiggens lek med dess olika nyckelretningar, äggläggningen och hanens vård om avkomman ett för oss redan känt exempel på socialt beteende.

"Results": []
Fåglarnas parvisa bobyggnad, ruvning av äggen och matning av ungarna utgör också ett nedärvt system av beteenden, vilkas olika delar utlöses av bestämda signaler.

"Results": []
Villkoret för ett socialt beteende är alltså ett visst samspel mellan individerna.

"Results": []
Hos däggdjur kan den sociala enheten, djurfamiljen, bestå under längre tid.

"Results": []
Ett exempel är schimpansen, där ungarna under flera år står under föräldrarnas uppsikt.

"Results": []
Socialt beteende innebär samspel mellan individerna.

"Results": []
Socialt beteende kan även resultera i samverkan i större grupper, ofta utan samband med fortplantningen (fig. 20).

"Results": []
Kända exempel är fiskarnas stim, vargarnas flockar och hovdjurens hjordar.

"Results": []
Många fåglar, t.ex. kajor, har gemensamma nattvisten.

"Results": []
I en sådan temporär flockbildning reagerar hela flocken på en enskild fågels skräcksignal.

"Results": []
Liknande förhållanden finner man hos häckande måsar.

"Results": []
Exempel kan också hämtas från fiskarna och däggdjuren.

"Results": []
Om en elritsa i ett stim såras, utgör blodet i vattnet en skräcksignal för de övriga i stimmet.

"Results": []
Bäverns smällande med svansen mot vattnet vid fara är också en varningssignal för hela kolonin.

"Results": []
Upptäcker en flock flygande starar en rovfågel som jagar dem, bildar de en mycket tät flock.

"Results": []
Risken för att rovfågeln skadas genom kollision är nämligen mycket stor om den störtar sig in i en tät flock.

"Results": []
Hävdandet av reviret

"Results": []
Hos fåglar är en arts häckningsområde uppdelat i revir med en hane i varje.

"Results": []
Revirens storlek kan för olika arter variera inom vida gränser.

"Results": []
På ett fågelberg med häckande mås- eller alkfåglar blir naturligtvis utrymmet för varje par minimalt.

"Results": []
För sångfåglar brukar däremot reviret bestå av ett mindre område med ett busksnår eller några träd.

"Results": []
Hanen hävdar sitt revir med sången, men denna verkar sannolikt även attraherande på honan.

"Results": []
Efter parbildningen deltar även honan i hävdandet av reviret.

"Results": []
Hos däggdjuren begränsas ofta reviren genom doftsignaler.

"Results": []
Grävlingen märker träd och stenar i revirets ytterområde med sekret från en körtel vid analöppningen.

"Results": []
Bäverns markering med bävergäll har tidigare nämnts.

"Results": []
Björn och visent stämplar sina revir med urin (fig. 22).

"Results": []
Hos former med nattliga vanor, t.ex. halvapor, underlättar sådana doftstaket även djurets orientering inom området.

"Results": []
Tjuren av europeisk bison märker ut sitt revir genom att med hornen barka av ett stycke från trädstammen.

"Results": []
Han rullar sig i sin egen urin och gnider sig mot trädstammen.

"Results": []
Fiskar som är utrustade med elektriska organ, t.ex. den sydamerikanska darrålen, kan ge strömstötar på ända upp till 600 volt.

"Results": []
Dessa organ utnyttjas sannolikt vid fångst av byte.

"Results": []
Det finns emellertid även 'lågspänningsfiskar', t.ex. nilgäddan, som kontinuerligt utsänder impulser av omkring 5 volts spänning och med en frekvens av ca 300 per sekund.

"Results": []
Störningar i detta elektriska fält registreras av receptorer i sidolinjeorganet.

"Results": []
Vissa omständigheter tyder på att dessa elektriska impulser har betydelse för djurens orientering.

"Results": []
Möjligen tjänstgör de även som ett kommunikationssystem inom arten, bl.a. vid revirhävdandet.

"Results": []
Dessa arter lever på lokaler, där vattnet är grumligt och sikten obetydlig.

"Results": []
Hos andra fiskar utgör färgen och fenföringen signaler vid revirhävdandet.

"Results": []
Många fiskar har liksom kräftdjur och valar även akustiska signaler.

"Results": []
Karpar producerar t.ex. knorrande och brummande läten, som är karaktäristiska för arten.

"Results": []
Marina fiskars mottagning ligger inom området 100-1500 herz.

"Results": []
Valarnas ljudkommunikation når ultraljudområdet.

"Results": []
En tumlare uppfattar svängningar upp till 150000 herz.

"Results": []
Störningar mellan dessa gruppers ljudsignaler torde alltså inte förekomma.

"Results": []
En s.k. lågvoltsfisk i sötvatten lokaliserar föremål i omgivningen genom störningar i sitt elektriska fält.

"Results": []
Har föremålet högre ledningsförmåga än vattnet - i försök med t.ex. metallstav, i naturen djurkroppar - konvergerar kraftlinjerna.

"Results": []
Har det lägre ledningsförmåga, t.ex. luftblåsor och stenar, divergerar kraftlinjerna.

"Results": []
Bobeteende och flockbeteende

"Results": []
Olika djurarters beteende i samband med parbildning, bobyggnad och vård om avkomman har studerats noggrant.

"Results": []
Storspiggens lek- och bobeteende har beskrivits som ett exempel (s. 4).

"Results": []
Ingående undersökningar av gråtrutens beteende under motsvarande förhållanden har utförts av Niko Tinbergen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Niko Tinbergen",
        "Start": 93,
        "End": 107
    }
]
Före parbildningen lever gråtruten i flockar, vilkas beteende ofta påverkas av reaktionen hos ett eller ett par enstaka djur.

"Results": []
Om en trut börjar skrika mot en inkräktare, gör snart hela flocken detsamma.

"Results": []
En ropar det rytmiska ga-ga, och hela flocken lyfter.

"Results": []
Under våren sker parbildning varvid det är honan som tar initiativet.

"Results": []
I och med parbildningen och bobyggandet följer beteendet andra mönster.

"Results": []
Särskilt hos hanen blir kampbeteendet mot inkräktare framträdande.

"Results": []
Liksom hos andra måsfåglar, som häckar i täta kolonier, försvarar trutarna mycket små revir på häckningsplatsen.

"Results": []
Utom dessa individuella borevir har trutarna även 'kommunala' områden, där annan aktivitet än boförsvar kommer till synes.

"Results": []
Sedan äggen lagts, ruvar honan och hanen omväxlande, och båda föräldrarna deltar senare i matningen av ungarna.

"Results": []
En intressant detalj i beteendet är att ungarna pickar mot den vuxna trutens näbb, på vilket truten svarar med att mata ungen (fig. 24).

"Results": []
I försök med attrapper har man visat att pickningen är ett fixt rörelsemönster, vars nyckelretning är den röda fläck som gråtrutens gula näbb är försedd med.

"Results": []
En näbbattrapp med röd fläck gav fyra gånger så många pickningar per tidsenhet som en naturtrogen modell utan röd fläck.

"Results": []
Det visade sig även, att röd färg på fläcken gav betydligt fler svar än varje annan färg.

"Results": []
Attrapper av gråtrutshuvud med näbbfläck i olika färger och utan fläck.

"Results": []
Staplarnas längd visar antalet pickningar som utlöstes av de olika modellerna i försöket.

"Results": []
I pingvinernas kolonier lever djuren parvis och kommunicerar med varandra genom igenkännings- och hälsningsceremonier.

"Results": []
Honan och hanen samverkar vid vården av ungarna.

"Results": []
Är båda föräldrarna ute och fiskar, hålls inkräktare borta av särskilda vaktare.

"Results": []
Vägarna ner till havet görs i ordning genom ett samfällt arbete av kolonins medlemmar.

"Results": []
Ledarskapet i däggdjursflockar är i motsats till förhållandet hos fåglar mer permanent.

"Results": []
Ledaren för flocken bestämmer riktning och hastighet vid förflyttning, väcker alarmberedskap, tar initiativ till betning etc.

"Results": []
Maktkampen utspelas i form av strider mellan de starkaste handjuren.

"Results": []
Hos hjortdjur kan uppgifterna vara fördelade på olika individer.

"Results": []
Den biologiska betydelsen av socialt beteende

"Results": []
Samarbetet mellan individerna inom en grupp grundar sig på ett socialt beteende.

"Results": []
Detta gäller såväl fortplantningsbeteende, vård av avkomma som samvaro utanför familjen i grupp.

"Results": []
Systemet av utlösare, nyckelretningar, i det sociala beteendet innefattar bl.a. akustiska, optiska och kemiska signaler.

"Results": []
Hur olika former av social organisation uppkommit är till största delen obekant.

"Results": []
Men tendensen att signalera och ge svar ärvs från generation till generation och är därmed föremål för en evolution på samma sätt som andra ärftliga egenskaper.

"Results": []
Under evolutionen har djur med grupp- eller samhällsbildande beteende gynnats vid selektionen.

"Results": []
Vid ogynnsamma klimatförhållanden eller vid angrepp av rovdjur har gruppen större möjligheter att överleva än det ensamma djuret.

"Results": []
Solitära gnagare gräver t.ex. sämre gångsystem än de som lever i samhällen och faller därför lättare offer för rovdjur.

"Results": []
I en fågelkoloni stimulerar paren varandra till häckning, och frekvensen av denna visar en nedgång om populationens storlek sjunker.

"Results": []
Även i detta fall gynnas alltså arten av kolonibildningen.

"Results": []
Två tumlare hjälper en sårad artfrände att hålla näsöppningen över vattnet.

"Results": []
Putsarfiskar som rengör en flodhästs hud från slem och parasiter.

"Results": []
Många arter av putsarfiskar finns i korallreven, där de putsar andra fiskarter fria från bl.a. parasiter, t.o.m. i munnen.

"Results": []
Denna aktivitet grundas på signaler mellan arterna.

"Results": []
Gruppbildning ger också möjlighet till en fördelaktig arbetsfördelning.

"Results": []
De samhällsbildande insekterna ger goda exempel på detta.

"Results": []
Det sociala beteendet hos insekter är dock mera stereotypt än hos däggdjur, och beteendemönstren är inte direkt jämförbara.

"Results": []
Hos samhällsbildande insekter, som för övrigt endast omfattar tre procent av alla insekter, har man genom studiet av bärnstensfaunan från Östersjöområdet kunnat spåra den sociala differentieringen tillbaka till tidig tertiär.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Östersjöområdet",
        "Start": 138,
        "End": 153
    }
]
Bisamhället är ett av de högst organiserade insektsamhällen.

"Results": []
Det kännetecknas av en stark morfologisk differentiering mellan individerna och ett kommunikationssystem, som bygger på syn-, lukt- och känselsinne.

"Results": []
Den strikta arbetsfördelningen eller hierarkin mellan samhällsmedlemmarna baseras på ett rikt system av signaler.

"Results": []
Bidansens uttrycksmöjligheter visar rörelsemönstrens betydelse som kommunikationsmedel.

"Results": []
Beteendet utgörs huvudsakligen av fixa rörelsemönster i motsats till förhållandena hos däggdjur och människa.

"Results": []
Under extrema miljöförhållanden kan en viss plasticitet i beteendet iakttas, t.ex. arbetsbinas omställning till andra arbetsuppgifter än de normala för åldersstadiet ifråga (del 1, s. 88).

"Results": []
Deras beteende följer som bekant en bestämd utvecklingsföljd: amning, vakthållning, nektarhämtning etc.

"Results": []
Socialt beteende och språk hos bin förvärvas inte som hos oss med viss möda under hela livet utan nedärvs fixt och färdigt.

"Results": []
Ur biologisk synpunkt kan det fixa, nedärvda beteendet vara en fördel, eftersom insekternas liv är relativt kort och inlärning är en tidskrävande procedur.

"Results": []
Risken för felprestationer blir också mindre.

"Results": []
Hos högre utvecklade djur och speciellt då hos människan måste stora delar av reaktionsmönstret inhämtas genom inlärning.

"Results": []
Detta ger dessa varelser större möjligheter till variationer i beteendet i nya, oväntade situationer.

"Results": []
Hos människan överlagras successivt det nedärvda beteendet av inlärning.

"Results": []
Hos den vuxna människan har det inlärda beteendet till stor del överlagrat det nedärvda mönstret.

"Results": []
På detta sätt har skilda seder och bruk uppstått och utvecklats i skilda delar av världen.

"Results": []
Frågor om hur detta skett och hur våra sociala attityder påverkas av bl.a. massmedia, är snarare psykologiska och sociologiska frågeställningar än biologiska.

"Results": []
För artens fortbestånd och evolution är det sexuella beteendet en nödvändig förutsättning, men även aggressionen mot individer inom samma art har stor betydelse.

"Results": []
Tack vare den hindras svaga djur från fortplantning och kan t.o.m. ibland dödas av de starkare individerna i gruppen.

"Results": []
Men om aggressionen vore för stark, skulle detta medföra en allvarlig decimering av individantalet genom ständiga strider.

"Results": []
Kampens dödliga utgång förhindras genom avväpningsställningar där den svagare reagerar på sådant sätt att den starkare avbryter striden.

"Results": []
Vargen blottar inte längre tänderna utan vänder bort huvudet.

"Results": []
Andra djur, t.ex. kalkonen, lägger sig platt ner på marken.

"Results": []
Olika stadier av aggression hos lämmel mot fiende, t.ex. människa.

"Results": []
Genom kampbeteendet uppkommer, som tidigare nämnts, även en social rangordning inom gruppen med ett mer eller mindre utvecklat ledarskap.

"Results": []
När väl denna arbetsfördelning utbildats, minskar störningar och aggressioner inom samhället.

"Results": []
Detta är emellertid ett område där vår kunskap om de nu existerande samhällsorganisationerna i djurvärlden är mycket ofullständig.

"Results": []
Konkurrensen mellan olika arter har även stor betydelse för arternas förekomst i naturen och ger vad man i ekologiska sammanhang kallar nischer.

"Results": []
Det innebär att två arter i stället för att konkurrera om samma föda specialiseras till var sitt slag av föda, varigenom konkurrens undviks.

"Results": []
Socialt beteende kan utgöra en barriär för korsning med andra arter.

"Results": []
Vid studiet av evolutionen berördes betydelsen av geografiska barriärer för artbildningen (del 1, s. 174).

"Results": []
Utbildningen av olika sociala utlösningsmekanismer är även en form av isolering och kan ha liknande betydelse för uppkomsten av nya arter.

"Results": []
Hos de s.k. vinkarkrabborna (släktet Uca; från grunda tidvattensstränder i tropikerna) utgör rörelsemönstret vid klons förande en igenkänningssignal inom arten och utgör därför en barriär för korsningar med samtidigt lekande arter, som har ett något avvikande rörelsemönster.

"Results": []
Hos bananflugor utgör vingslagens frekvens en liknande korsningsbarriär mellan närstående arter.

"Results": []
På tropiska plana sand- eller slamstränder finns många arter av s.k. vinkarkrabbor.

"Results": []
De hanliga vinkarkrabborna bygger hålor i stranden.

"Results": []
Genom rörelser med den starkt förstorade klon lockar de honor till sig.

"Results": []
Detaljerna i denna klosignalering varierar från art till art.

"Results": []
Figuren visar hur hos en art klon böjs utåt-uppåt och tillbaka till utgångsläget.

"Results": []
Hos andra arter förekommer endast vertikala klorörelser.

"Results": []
Honorna identifierar och lockas av den egna artens hanar; parning sker med en av dem.

"Results": []
De olika arterna av vinkarkrabbor är sexuellt isolerade genom denna för varje art typiska klosignalering.

"Results": []
Att diskutera

"Results": []
Diskutera olika sinnens betydelse för orienteringsförmågan hos insekter, fiskar, fåglar och fladdermöss.

"Results": []
Hur sker kommunikationen hos samhällsbildande djur?

"Results": []
Definiera nyckelretningar och fixa rörelsemönster.

"Results": []
Ge exempel på hur serier av olika slags nyckelretningar utlöser ett beteendemönster.

"Results": []
Jämför och exemplifiera nedärvt och inlärt beteende hos djur.

"Results": []
Diskutera nedärvt och inlärt beteende hos människan.

"Results": []
Vad innebär termen motivation?

"Results": []
Vad är s.k. aptitbeteende?

"Results": []
Ge exempel på rytmiskt beteende och sök ange orsakerna.

"Results": []
Vad innebär termen 'biologiska klockor'?

"Results": []
Diskutera revirhävdandets biologiska betydelse.

"Results": []
Diskutera problemet flock- och stimbildning.

"Results": []
Ge några exempel på att beteendemönstret kan utgöra barriär för korsning mellan olika arter.

"Results": []
Vi har tidigare studerat staden ur historisk synpunkt och sökt peka på några olika drag under århundradenas gång.

"Results": []
Men du kan få ett givande grepp på staden och dess miljö också från andra utgångspunkter.

"Results": []
Det finns i våra dagar många olika typer av städer, som alla har sin historiska bakgrund och förklaring.

"Results": []
Södra stambanan passerar således varken genom Jönköping, Växjö, Kristianstad eller Hälsingborg utan mitt emellan dessa gamla städer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Södra stambanan",
        "Start": 0,
        "End": 15
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Jönköping",
        "Start": 46,
        "End": 55
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Växjö",
        "Start": 57,
        "End": 62
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kristianstad",
        "Start": 64,
        "End": 76
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Hälsingborg",
        "Start": 83,
        "End": 94
    }
]
I stället uppkom nya centra: Nässjö, Alvesta, Hässleholm, Eslöv.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nässjö",
        "Start": 29,
        "End": 35
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Alvesta",
        "Start": 37,
        "End": 44
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Hässleholm",
        "Start": 46,
        "End": 56
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Eslöv",
        "Start": 58,
        "End": 63
    }
]
Arbetsuppgifter

"Results": []
Undersök med utgångspunkt i detta schema din egen stad.

"Results": []
Till vilken typ hör den?

"Results": []
Eller har flera faktorer påverkat dess utveckling?

"Results": []
Har den utvecklats från en typ av stad till en annan?

"Results": []
Använd uppslagsböcker och olika stadshistorier eller broschyrer.

"Results": []
Staden, sådan den byggdes under 1800-talet, har blivit utsatt för mycken kritik.

"Results": []
Då Haussmann och Napoleon III skapade det nutida Paris centrum strävade de att skapa intryck av monumentalitet, genom breda gator, stora torg, statyer, kolonner, palats och offentliga byggnader i gatuperspektivens fond.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Haussmann",
        "Start": 3,
        "End": 12
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Napoleon III",
        "Start": 17,
        "End": 29
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Paris",
        "Start": 49,
        "End": 54
    }
]
Kritikerna har menat att dessa stadsdelar ger intryck av stel och formell monumentalitet, saknar den naturvuxna medeltida stadens intimitet, har öppna platser, som saknar annan uppgift än att omge en ointressant staty och som är folktomma, livlösa, har husen grupperade i stora, likformiga kvartersblock, utan omväxling i stadsbilden.

"Results": []
Tag själv ställning till hur en stads centrala delar bör bebyggas.

"Results": []
Hur ter sig de öppna platserna i din egen hemstad?

"Results": []
Har de någon funktion eller är de enbart folktomma, utsparade kvarter, numera eventuellt parkeringsplatser?

"Results": []
De stora kvartersblocken, med en trist bakgård i centrum, var en skapelse inte bara av monumentalitetsidealet utan också av de höga tomtpriserna, som framtvingade exploateringen och gav upphov till de solfattiga bakgårdarna.

"Results": []
Redan på 1890-talet började Wienarkitekten Otto Wagner sträva efter att förvandla kvarterens inre till en trädgård med grönska och lekplatser.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Otto Wagner",
        "Start": 43,
        "End": 54
    }
]
Undersök i din egen stad, om du kan finna exempel på båda dessa typer av kvarter.

"Results": []
I stadsmiljön utgör parker och grönområden en viktig del i våra dagar.

"Results": []
Medeltidens trånga städer hade emellertid inget rum för parker innanför försvarsmurarna.

"Results": []
Men naturen låg i omedelbar närhet, och stallar och ladugårdar var långt in på 1800-talet vanliga i den agrara svenska småstaden.

"Results": []
När hyreshuset under industrialismens genombrottsskede blev den normala bostadsformen, när stenstaden växte ut över omgivningarna, blev behovet av 'lungor' i staden allt större.

"Results": []
Det fanns sedan gammalt två traditioner: de kungliga slotts- och jaktparkerna å ena sidan och allmänningarna å den andra.

"Results": []
För slottsträdgårdarna hade Frankrike varit mönstergivande, och den franska trädgårdskonstens symmetriska gångar, klippta häckar och anlagda bassänger hade präglat dem.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Frankrike",
        "Start": 28,
        "End": 37
    }
]
Allmänningarna hade varit en fritt vuxen natur och gett mönster åt den engelska parken.

"Results": []
Då de första stadsparkerna började anläggas vid 1800-talets mitt tog de arv av båda dessa typer: Central Park i New York 1857, Kungsparken i Malmö 1870.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Central Park",
        "Start": 97,
        "End": 109
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "New York",
        "Start": 112,
        "End": 120
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kungsparken",
        "Start": 127,
        "End": 138
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Malmö",
        "Start": 141,
        "End": 146
    }
]
I de mindre parkerna kom det franska idealet att få störst betydelse.

"Results": []
Det gäller t.ex. de talrika järnvägsparker, vilka som en grön sträng kom att skilja många stationer från den närmaste bebyggelsen.

"Results": []
Under 1900-talet har en ny parkform vuxit fram.

"Results": []
Stora grönområden med golfbanor, tennishallar, lekplatser och simbassänger sträcker sig som oaser genom städerna och håller isär bebyggelseområdena.

"Results": []
De har en annan funktion än stadsparkerna.

"Results": []
Dessa skapades för borgerskapets promenader och vila; de nya parkerna är avsedda för aktiv sport och långa strövtåg.

"Results": []
Studera park- och grönområden i din egen stad.

"Results": []
Vilka ideer ligger bakom deras planering?

"Results": []
När har de skapats?

"Results": []
Hur skulle du själv vilja se dem utformade?

"Results": []
Först 1874 fick vi i Sverige en byggnadsstadga för städerna med regler för hushöjder och gatubredder, parker och öppna platser, hygien och brandsäkerhet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 21,
        "End": 28
    }
]
Men inget hindrade enligt denna stadga att man byggde en fabrik intill ett hyreshus, en hyreskasern intill en villa.

"Results": []
Först på 1890-talet började man i Tyskland lansera ideerna om olika zoner i städerna: för kontor och affärer, för bostäder och för fabriker.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tyskland",
        "Start": 34,
        "End": 42
    }
]
Förslag till bebyggelse på Skeppsholmen 1905.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Skeppsholmen",
        "Start": 27,
        "End": 39
    }
]
Vad utmärker denna typ av bebyggelse?

"Results": []
Jämför med bilden s. 159 överst.

"Results": []
Studera hur denna zonindelning fungerat i din egen hemstad.

"Results": []
Gör om möjligt ett besök på stadsarkitektkontoret och sök få en intervju med dem som arbetar där.

"Results": []
Könsroller

"Results": []
Kön heter på latin sexus.

"Results": []
Sexuella frågor är frågor som hör samman med att människorna föds till olika kön, till man eller kvinna.

"Results": []
Den sexuella driften, könsdriften, driver man och kvinna tillsammans i samspel och motsatsspel.

"Results": []
I detta spel spelar de skilda roller, könsroller.

"Results": []
En mindre del av könsrollen är oföränderlig, den som direkt hör samman med olikartad kropp, i första hand olikartade könsorgan.

"Results": []
Men med könsroll avser man inte bara de delar av spelet mellan man och kvinna som är direkt beroende av kroppsliga olikheter utan också de skilda roller män och kvinnor spelar i mänsklig samlevnad över huvud, i familj och i samhälle.

"Results": []
Det mesta i dessa roller är miljöbestämt.

"Results": []
Olika kulturtraditioner kan tilldela män och kvinnor mycket olika roller.

"Results": []
Ibland tilldelas exempelvis kvinnorna de kroppsligt tyngsta arbetena, ibland tilldelas dessa männen.

"Results": []
Könsrollerna är ett i Sverige för närvarande livligt diskuterat ämne.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 22,
        "End": 29
    }
]
Orsaken är att vi lever i en brytningstid, då levnadsmönster med bestämda roller för man och kvinna håller på att förändras.

"Results": []
För inte länge sedan var det normalt, att flickor och pojkar gick i olika skolor och fick olika utbildning.

"Results": []
Nu går de i samma skolor och erbjuds samma utbildning.

"Results": []
Betyder det att män och kvinnor fått samma roller att spela?

"Results": []
Betyder likaberättigande att olikheterna i könsrollerna skall försvinna?

"Results": []
Bör män och kvinnor i familjelivet dela uppgifterna lika, så att inte som hittills männen får huvudansvaret för försörjningen, kvinnorna huvudansvaret för hushåll och barn?

"Results": []
Trots yttre likaberättigande anser många det fortfarande självklart, att det i första hand är kvinnornas uppgift att t.ex. laga mat och sy och att därför skolan har till uppgift att se till att flickorna får lära sig det.

"Results": []
Andra frågar, varför sådana uppgifter skall höra till könsrollen, och menar, att pojkar har lika stor anledning som flickor att utbildas i textilslöjd och hemkunskap.

"Results": []
Av hävd har många vårdyrken kommit att betraktas som typiskt kvinnliga.

"Results": []
Att män utbildar sig till 'sjuksköterskor' är fortfarande ganska ovanligt.

"Results": []
Är frågorna om könsroller etiska frågor eller konventionsfrågor (jfr s. 274)?

"Results": []
Är det fråga om rätt och orätt, när man diskuterar, hur uppgifterna i familj och samhälle ska fördelas på könen, om över huvud taget fördelningen ska ta hänsyn till kön?

"Results": []
I stor utsträckning tycks frågorna röra konventioner, röra vad som är lämpligt mer än vad som är rätt.

"Results": []
Men frågan om etiskt rätt och orätt kan komma in, om det t.ex. blir så att den roll som tilldelas kvinnan innebär att hon inte får samma möjlighet som mannen att växa, att ställa sin förmåga till andras tjänst, att förverkliga sina möjligheter.

"Results": []
Då blir det fråga om mänskliga rättigheter (jfr s. 264).

"Results": []
Familjen

"Results": []
Att man och kvinna ingår äktenskap och bildar familj har alltid ansetts och anses av de flesta alltjämt som en normal och riktig form för samliv mellan könen.

"Results": []
Men familjen har i olika kulturmiljöer haft mycket olika utformning.

"Results": []
I Bibeln omtalas, att det i det gamla Israel inte var ovanligt att en man hade flera hustrur.

"Results": []
En sådan familjeform kallas polygyni.

"Results": []
Den kan innebära en ekonomisk fördel för mannen: han försäkrar sig om riklig arbetskraft.

"Results": []
Men den kan också innebära en ekonomisk börda för honom: han har svårt att försörja flera hustrur.

"Results": []
Vanlig är polygamin i våra dagar i islamiska länder och hos afrikanska stammar.

"Results": []
Men industrialiseringen, som tränger fram även där, medför att polygami blir mera kostsam än lönsam.

"Results": []
Att ha flera hustrur blir en lyx för de rika.

"Results": []
En etisk fråga i detta sammanhang är, om polygami innebär att kvinnan får lägre människovärde än mannen: det går flera kvinnor på en man.

"Results": []
Man kan också fråga, om det i ett polygamt förhållande är möjligt för mannen att ge sina hustrur samma omsorg, samma hänsyn, samma kärlek.

"Results": []
Polygamin bygger på en patriarkalisk uppfattning: mannen (pater = fader) står i centrum.

"Results": []
Att en kvinna har flera äkta män (polyandri) är ovanligt.

"Results": []
Polygyni och polyandri är olika former av polygami.

"Results": []
Vanligare är emellertid monogami: en man och en kvinna hör samman.

"Results": []
Medan i Gamla testamentet polygami accepteras, är i Nya testamentet monogami den enda godtagbara familjeformen.

"Results": []
Att en man och en kvinna tillsammans skall bli 'ett kött' och att denna gemenskap utesluter samtidiga band med andra har varit den kristna kyrkans syn på äktenskap och familj genom tiderna.

"Results": []
Både etiska och ekonomiska skäl gör, att monogami är den vanligaste familjeformen även utanför den kristna traditionen.

"Results": []
Den monogama familjeformen medför dock många problem, som gör att dess värde ifrågasätts.

"Results": []
Att skilsmässor är vanliga visar, att enheten mellan dem som ingått äktenskap är svår att bevara.

"Results": []
En annan svårighet är att många inte finner någon partner.

"Results": []
Gör monogami det svårare för dem som inte får tillfälle att leva i ett ordnat monogamt äktenskap att finna meningsfulla roller?

"Results": []
I Bibeln tar både Jesus och Paulus upp de ogiftas problem.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jesus",
        "Start": 18,
        "End": 23
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Paulus",
        "Start": 28,
        "End": 34
    }
]
I nutida svensk debatt hävdar somliga, att man borde ersätta det monogama äktenskapet med någon form av gruppliv mellan män och kvinnor, varigenom inga behövde bli ensamma.

"Results": []
Mot detta invänds, att även om gruppäktenskap skulle lösa vissa problem, skulle andra problem skapas, då inte längre en man och en kvinna kunde göra anspråk på att få rå om varandra.

"Results": []
Många av det monogama äktenskapets nuvarande svårigheter beror på ändrade samhälls- och försörjningsförhållanden.

"Results": []
I äldre tiders samhälle var det mycket som höll samman familjen: man skötte gårdens arbete tillsammans, man hade gemensam fritid, man gick tillsammans i kyrkan.

"Results": []
Familjen var i regel också stor, inte bara genom att föräldrar gärna ville ha många barn för att få hjälp till gårdens sysslor utan också genom att äldre generationer, kanske också ogifta syskon, stannade kvar på gården.

"Results": []
Denna grupp människor bildade en 'storfamilj', en företeelse som fortfarande är vanlig i jordbrukssamhällen t.ex. i Asien och Afrika.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Asien",
        "Start": 116,
        "End": 121
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 126,
        "End": 132
    }
]
I det industrialiserade samhället utförs försörjningsarbetet inte i hemmet och inte i gemenskap mellan familjens medlemmar.

"Results": []
Där har också den enskildes läggning och intressen kommit att värderas mera, vilket ofta medför att familjens medlemmar splittras också i fråga om nöjen och i fråga om religiöst engagemang.

"Results": []
Hemmen har alltmer blivit platser, där man kanske bara sover.

"Results": []
Samtidigt upplever dock de flesta ett starkt behov av att höra ihop med sin familj, varvid man försöker att använda fritiden för gemensamt familjeliv: framför TV, i bilen, i sommarstugan etc.

"Results": []
Föräktenskapliga förbindelser

"Results": []
Man kan som ovan nämnts hävda, att det främst är de ömsesidiga känslorna som håller man och kvinna samman i äktenskap.

"Results": []
Andra hävdar att den yttre formen, den officiella vigseln, är det som främst binder samman dem.

"Results": []
En tredje faktor som hör till äktenskapet är den kroppsliga samlevnaden.

"Results": []
Det finns de som menar, att där kroppsligt samliv förekommer finns äktenskap men där det har upphört, har också äktenskapet upphört.

"Results": []
I en gången tids svenska bondesamhälle var det en livsnödvändighet, att barn föddes som kunde överta gården och försörja föräldrarna på deras ålderdom.

"Results": []
Äktenskapet började då med att en man och en kvinna sökte skaffa barn till världen.

"Results": []
Vigseln blev en bekräftelse på att äktenskapet redan påbörjats.

"Results": []
Avgörande var trolovningen: att en man och en kvinna kom överens om att bilda familj.

"Results": []
Fastän äktenskap av samhället bekräftas först med vigseln, räknar svensk lag alltjämt trolovningsbarn som rätta arvingar.

"Results": []
Sexuellt samliv har emellertid till syfte inte endast att ge upphov till barn.

"Results": []
Det är också i sig själv uttryck för djup samhörighet mellan en man och en kvinna.

"Results": []
Det innebär vidare njutning för den enskilde.

"Results": []
Möjligheten att få del av denna njutning har i vår tid ökats genom preventivmedelsteknik.

"Results": []
Även om det inte existerar preventivmedel, som absolut kan garantera, att ett samlag inte ger upphov till barn, kan man dock göra tillkomsten av barn högst osannolik.

"Results": []
Därmed kommer frågan, om sexuellt samliv utanför äktenskapet är etiskt rätt eller inte, i ett nytt läge.

"Results": []
I nutiden bryter sig åsikterna i hög grad på denna punkt.

"Results": []
Det finns de som anser att allt sexuellt samliv utanför äktenskapet är etiskt orätt.

"Results": []
Det finns också de som anser, att inga andra etiska regler bör gälla för det sexuella samlivet än för annat mänskligt umgänge: man äter tillsammans, man pratar tillsammans, man arbetar tillsammans med olika människor.

"Results": []
Då hindrar ingenting att man också ligger tillsammans.

"Results": []
De gör alltså ingen klar skillnad mellan att tillfredsställa sexualdriften och att tillfredsställa andra behov.

"Results": []
En mellanståndpunkt är, att det är etiskt riktigt att begränsa sexuell samlevnad till ett förhållande men att detta förhållande inte behöver vara stadfäst genom vigsel.

"Results": []
Ett argument för denna ståndpunkt är att samhällsutvecklingen medfört, att äktenskap ingås först långt efter det att pojkar och flickor blivit sexuellt mogna.

"Results": []
I det nuvarande samhället krävs lång utbildning för de flesta yrken.

"Results": []
Skall en familj kunna försörja sig genom yrkesverksamhet, måste äktenskapet vänta, kanske till 25-30-årsåldern .

"Results": []
Skall sexualdriften undertryckas under alla åren från könsmognaden i 15-årsåldern fram till äktenskapsåldern?

"Results": []
Tre möjligheter tycks föreligga: 1) avhållsamhet fram till äktenskapet, 2) sexuellt samliv före äktenskapet, 3) äktenskap redan under utbildningstiden.

"Results": []
Alla tre möjligheterna praktiseras, alla medför de också svårigheter.

"Results": []
Orientering

"Results": []
I västerländska industriländer har brottsligheten ökat kraftigt och kontinuerligt.

"Results": []
Denna utveckling har försiggått samtidigt som välståndet ökat och folkbildningen blivit allt mer omfattande.

"Results": []
I Sverige är denna utveckling mycket påtaglig.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 2,
        "End": 9
    }
]
Under 1960-talet har enligt kriminalstatistikens siffror antalet 'brott som kommit till polisens kännedom' ökat från ca 275000 (1960) till ca 440000 (1967), dvs. med ca 60 %.

"Results": []
Siffrorna gäller strafflags- / brottsbalksbrott.

"Results": []
Antalet anmälda brottsbalksbrott för 1965 och följande år bör endast med stor försiktighet jämföras med tidigare år.

"Results": []
Detta beror på de stora förändringar som skett i mitten av 1960-talet: den nya brottsbalken, polisväsendets förstatligande och omläggningen av den statistiska redovisningen av brottsligheten.

"Results": []
Tillgreppsbrotten svarar för den största andelen, men även våldsbrotten (misshandel, dråp, mord) har ökat.

"Results": []
Detsamma gäller brott av typen bedrägeri.

"Results": []
Kriminalstatistiken kan endast ge oss kunskap om en del av den verkliga brottsligheten.

"Results": []
Vi vet inte hur stor den 'dolda' kriminaliteten är.

"Results": []
Därför vet man inte säkert i vilken utsträckning kriminalstatistikens siffror visar på reella förändringar i brottsligheten.

"Results": []
Troligen finns det dock i stort sett en proportionalitet mellan känd och dold brottslighet.

"Results": []
Brottsligheten i Sverige utgörs till stor del av ungdomsbrottslighet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 17,
        "End": 24
    }
]
När det gäller vissa tillgreppsbrott, är den synliga brottsligheten störst i åldrarna under 15 år.

"Results": []
Man kan i detta sammanhang alltså tala om barnbrottslighet.

"Results": []
Som bekant kan lagöverträdare under 15 år inte drabbas av någon straffpåföljd.

"Results": []
Ingripande från barnavårdsnämnden betraktas ju i juridisk mening inte som påföljd.

"Results": []
Några intressanta undersökningar i Sverige och i andra i-länder tycks visa att den verkliga brottsligheten bland barn och ungdom är mycket stor, främst i fråga om tillgreppsbrott.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 35,
        "End": 42
    }
]
Vissa forskare drar rent av den slutsatsen att en del typer av kriminella handlingar är 'normala' under ett visst skede av pojkarnas pubertetsålder.

"Results": []
De allra flesta av dessa - för det mesta oupptäckta - barnbrottslingar blir vid mera mogen ålder väl anpassade i samhället.

"Results": []
En mindre del blir kriminella också som äldre ungdomar och vuxna.

"Results": []
Vid alla försök att förebygga brottslighet och ingripa mot lagöverträdare måste man beakta dessa forskningsresultat.

"Results": []
'Nio pojkar av tio eller 92 % av Stockholms skolpojkar mellan 9 och 14 år har gjort sig skyldiga till brott av något slag.

"Results": []
De bagatellartade förseelserna överväger, men varannan pojke har prövat på i medeltal tre olika slags grövre brott.'

"Results": []
(Ur redogörelse i pressen i februari 1969 för en enkätundersökning av den faktiska brottsligheten bland skolbarn i Stockholm.)

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stockholm",
        "Start": 115,
        "End": 124
    }
]
Grundläggande lagbestämmelser om brott och deras påföljd finns i Brottsbalken, som trädde i kraft 1/1 1965.

"Results": []
Den ersatte 1864 års strafflag, som i sin tur hade efterträtt missgärningsbalken och straffbalken i 1734 års lag.

"Results": []
1700-talets lagstiftning om brott och straff var starkt färgad av vedergällningstanken: misshandel straffades med svåra kroppsstraff, dråp med dödsstraff osv.

"Results": []
Upplysningstidens ideer medförde dock en humanisering av rättskipningen.

"Results": []
1800-talets straffrätt utgick i stor utsträckning från tanken att vetskapen om de straff, som brottslingar dömdes till, skulle avskräcka människor i allmänhet från att begå brott (allmänprevention).

"Results": []
Detta syfte skulle nås genom ett klart utformat system av straff i proportion till brottets svårighetsgrad.

"Results": []
Under 1800-talet och än mer under 1900-talet har de individualpreventiva synpunkterna allt mer understrukits.

"Results": []
Brottspåföljder bör avpassas så att den enskilde lagöverträdaren avhåller sig från att begå nya brott och återinpassas i ett normalt samhällsliv.

"Results": []
Sociala synpunkter på brottsligheten gör sig allt starkare gällande.

"Results": []
Samhället bör genom socialvårdande insatser, speciellt barn- och ungdomsvård, förebygga brottslighet.

"Results": []
De individualpreventiva och sociala synpunkterna har resulterat i att brottspåföljderna blivit allt mera varierande allt efter brottslingens personliga förhållanden och möjligheter.

"Results": []
En katalog över påföljderna finns i Brottsbalken 1 kap. 3 §.

"Results": []
När det gäller grövre brott blir påföljden i regel olika former av frihetsstraff, dvs. kriminalvård på anstalt.

"Results": []
I allt större utsträckning tillämpas dock kriminalvård i frihet.

"Results": []
Diskussionen om kriminalvårdens utformning har under de senaste åren varit livlig.

"Results": []
Saken kan ses ur flera synpunkter: anstaltsvård är ur samhällets synpunkt en mycket dyrbar vårdform.

"Results": []
De intagna isoleras socialt och återfaller i stor utsträckning till brottslighet.

"Results": []
Men kriminalvården i frihet medför också svåra problem.

"Results": []
Hur välfärdssamhället skall lösa sina kriminalpolitiska problem beror på en mängd faktorer: forskning, opinionsbildning, väljarnas inställning och den lagstiftning och de anslag som riksdag och regering bestämmer sig för.

"Results": []
Vilka felkällor kan finnas i polisstatistiken?

"Results": []
Hur mycket har olika tillgreppsbrott ökat från 1960 till 1967?

"Results": []
Se Kriminalstatistik 1967, Del 1 (SOS).

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "SOS",
        "Start": 34,
        "End": 37
    }
]
En sammanfattning av polisstatistiken finns i Statistisk Årsbok.

"Results": []
Se vidare Brottsbalken kap. 8 (stöld, rån och andra tillgreppsbrott); Sveri m.fl., kap. 1; Nelson, kap. De särskilda brotten.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Sveri",
        "Start": 70,
        "End": 75
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Nelson",
        "Start": 91,
        "End": 97
    }
]
Varför har brottsligheten - och speciellt ungdomsbrottsligheten - i Sverige ökat så starkt under 1950- och 1960-talet?

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 68,
        "End": 75
    }
]
Se SOU 1964:58, kap. 3; Blomberg, kap. 11; Boalt m.fl. , kap. Brottslighet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Blomberg",
        "Start": 24,
        "End": 32
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Boalt",
        "Start": 43,
        "End": 48
    }
]
Vilken åldersgrupp var 1961 den största inom brottstyperna inbrottsstöld, stöld, snatteri, biltillgrepp, rån, bedrägeri, skadegörelse?

"Results": []
Förklara olikheterna i fördelningen.

"Results": []
Se SOU 1964:58, s. 26.

"Results": []
Ta reda på liknande siffror för 1965 och 1966.

"Results": []
Se Brottsligheten 1965 och 1966 (SOS).

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "SOS",
        "Start": 33,
        "End": 36
    }
]
Se också Sveri m.fl. , kap. 1.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Sveri",
        "Start": 9,
        "End": 14
    }
]
Vilka möjligheter att förebygga ungdomsbrottslighet finns eller borde finnas?

"Results": []
Se SOU 1964:58, kap. 4; Blomberg, kap. 3; Eriksson, Kap. Samhället och ungdomsbrottslingarna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Blomberg",
        "Start": 24,
        "End": 32
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Eriksson",
        "Start": 42,
        "End": 50
    }
]
I vilken utsträckning är den dolda brottsligheten liktydig med barn- och ungdomsbrottslighet?

"Results": []
Se Åkerman, kap. Självdeklarerad brottslighet bland skolbarn (K. Elmhorn).

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åkerman",
        "Start": 3,
        "End": 10
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "K. Elmhorn",
        "Start": 62,
        "End": 72
    }
]
Vad innebär teorin om straffets allmänpreventiva effekt?

"Results": []
Vilken betydelse har denna teori haft (och har den fortfarande) för rättsutvecklingen?

"Results": []
Se Sveri m.fl. , kap. Kriminalpolitiska åtgärder; Strahl, kap. 1; Åkerman, uppsatser av Börjeson och Gustafsson; Blomberg, kap. 3.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Sveri",
        "Start": 3,
        "End": 8
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Strahl",
        "Start": 50,
        "End": 56
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åkerman",
        "Start": 66,
        "End": 73
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Börjeson",
        "Start": 88,
        "End": 96
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gustafsson",
        "Start": 101,
        "End": 111
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Blomberg",
        "Start": 113,
        "End": 121
    }
]
Hur skall man inom kriminalvården kunna förena straff- och vårdsynpunkterna, dvs. skydda samhället mot brottslighet utan att ställa brottslingarna utanför samhället?

"Results": []