universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Däremot har familjen fortfarande en allmän känslomässig funktion.

"Results": []
Svårast är att bestämma vilka förändringar som har skett i fråga om den sexuella funktionen.

"Results": []
Det finns en lång tradition i vårt land att acceptera föräktenskapliga förbindelser (i vissa former) men det förefaller vara sannolikt att de föräktenskapliga och utomäktenskapliga förbindelserna har ökat.

"Results": []
De skäl som talar för detta är dels den mindre starka sociala kontrollen (jfr s. 102) i de typiska tätortssamhällena, dels ändrade attityder till sexuella förbindelser utom äktenskapet och dels bättre metoder för födelsekontroll.

"Results": []
Diskutera

"Results": []
Hur har de här olika funktionerna inom familjen ändrats.

"Results": []
Vilka konsekvenser kan det ha för olika familjemedlemmar?

"Results": []
Jordens befolkning uppgick vid mitten av 1967 till omkring 3,42 miljarder och ökar årligen med ungefär 2 %.

"Results": []
Detta motsvarar en ökning av folkmängden med 65 miljoner varje år eller 180000 varje dygn.

"Results": []
Befolkningstillväxten är störst i utvecklingsländerna, allra störst i Centralamerika med 3,5 %.

"Results": []
Om denna explosiva folkökning fortsätter, kommer jordens folkmängd att ha fördubblats några år in på 2000-talet, alltså på mindre än 40 år.

"Results": []
Världsbefolkningens utveckling från år 1650 till 1967 och FN:s prognos till år 2000.

"Results": []
Bara för några hundra år sedan var folkökningen långsam och reglerades bl.a. genom en hög barndödlighet och en relativt kort livslängd.

"Results": []
Det industriella genombrottet gav tillsammans med vetenskapliga och tekniska framsteg förutsättningar för en ökad befolkningstäthet, främst i den västliga världen.

"Results": []
Efter år 1800 har även hygieniska förbättringar och medicinens snabba utveckling lett till en stark nedgång i dödligheten.

"Results": []
I Europa, Nordamerika och andra områden med västerländsk civilisation har dock en alltför våldsam befolkningsökning kunnat dämpas genom födelsekontroll.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Europa",
        "Start": 2,
        "End": 8
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nordamerika",
        "Start": 10,
        "End": 21
    }
]
Rationellt genomförd födelsekontroll är nödvändig.

"Results": []
I utvecklingsländerna ligger förhållandena annorlunda till.

"Results": []
I viss utsträckning har även de blivit delaktiga av de medicinska framstegen, men produktionsökningen har där inte på något sätt hållit jämna steg med folkökningen, som fortsätter ohämmat utan egentlig födelsekontroll.

"Results": []
Följden har blivit att en stor del av befolkningen i dessa områden svälter.

"Results": []
Ohämmad befolkningsökning har lett till kris i livsmedelsförsörjningen.

"Results": []
Mänskligheten står därför inför en kris i fråga om livsmedelsförsörjningen.

"Results": []
Produktionen av livsmedel skulle redan nu behöva ökas med 50 % för att avhjälpa svälten, och vid början av nästa sekel skulle den behöva vara tre gånger så stor som i dag.

"Results": []
Särskilt är bristen på högvärdigt protein stor i u-länderna.

"Results": []
Proteinbrist förorsakar låg effektivitet och apati.

"Results": []
Skall denna kris kunna bemästras?

"Results": []
Meningarna därom är delade.

"Results": []
Somliga experter är djupt pessimistiska, andra mer optimistiska.

"Results": []
På en punkt är alla eniga: naturresurserna måste utnyttjas på ett förnuftigt sätt.

"Results": []
De får inte skövlas utan måste användas på ett sådant sätt, att de kontinuerligt förnyas.

"Results": []
Jordförstöringen måste t.ex. stoppas och skadad mark om möjligt restaureras.

"Results": []
Föroreningen av sjöar och havsområden måste upphöra, så att vattnens produktivitet inte minskar.

"Results": []
Men den odlade arealen måste också ökas och rationella brukningsmetoder tillämpas inom områden, som nu ger alldeles för låg avkastning.

"Results": []
Som redan nämnts är bristen på vatten en begränsande faktor för växtodling inom stora delar av världen.

"Results": []
Konstbevattning kommer till användning inom vissa områden, men möjligheterna till sådan begränsas av den tillgängliga vattenmängden och av den starka avdunstningen.

"Results": []
Avsaltat havsvatten ställer sig ännu för dyrt för att användas inom jordbruket, men projekt har framlagts att använda atomenergi för detta ändamål.

"Results": []
Vissa växter kan fördra en viss salthalt, och försök i Israel har visat, att man kan odla sådana på grus- och sandjord, som bevattnas med en blandning av salt och sött vatten.

"Results": []
På så sätt sparas sötvatten.

"Results": []
Ett annat lovande försök, också från Israel, går ut på att minska avdunstningen från markytan.

"Results": []
Man leder vattnet genom ett system av plastslangar direkt till det markskikt i vilket rötterna utvecklas.

"Results": []
Likaså söker man minska avdunstningen genom att belägga jordytan med någon porös hinna.

"Results": []
'Ökenträdgård' i Israel, skapad genom saltvattenbevattning (0,2-0,6 % salt i vattnet).

"Results": []
Samma sluttning vid planteringen (överst) och tio år senare (nederst).

"Results": []
På flera håll i världen har man med viss framgång gjort försök med att framkalla regn ur moln genom att bepudra dem med saltstoft.

"Results": []
Metoden innebär dock risken att angränsande områden kan få för ringa nederbörd.

"Results": []
Jordarnas innehåll av växtnäringsämne är en avgörande faktor för avkastningen.

"Results": []
Medan man i Väst-Europa och USA använder stora mängder handelsgödsel inom jordbruket, är sådan gödsling mycket obetydlig i u-länderna eller förekommer inte alls där.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Väst-Europa",
        "Start": 12,
        "End": 23
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 28,
        "End": 31
    }
]
Det är därför angeläget att undersöka gödslingsbehovet i dessa länder.

"Results": []
Även behovet av spårelement måste undersökas.

"Results": []
På detta område har forskningen nått goda resultat.

"Results": []
Ett exempel från Syd-Australien kan anföras.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Syd-Australien",
        "Start": 17,
        "End": 31
    }
]
Vissa nyodlade jordar gav mycket dålig avkastning, trots att de brukades och gödslades enligt gängse metoder.

"Results": []
Sedan man konstaterat, att jorden saknade molybden, kunde man genom tillförsel av 100 g molybden per hektar höja avkastningen upp till 100 gånger.

"Results": []
Stora förhoppningar knyts till växtförädlingen, när det gäller att öka livsmedelsproduktionen i u-länderna.

"Results": []
Genom att införa hybridmajs (del 1, s. 155) i Mexico ökades skördarna så att landet nu är självförsörjande med majs.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Mexico",
        "Start": 46,
        "End": 52
    }
]
I södra Asien har nya högavkastande sorter av ris och vete börjat odlas på allt större arealer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Asien",
        "Start": 8,
        "End": 13
    }
]
De nya rissorterna mognar snabbt, och på sina håll tar man två eller tre skördar om året.

"Results": []
Den nya vetesorten är kortstråig och tål stora givor av handelsgödsel utan att bilda liggsäd.

"Results": []
Med majs, hirs och durra bedrivs också växtförädling i Indien.

"Results": []
Den ökade avkastningen stimulerar odlarna till att vidta även andra förbättringar inom jordbruket.

"Results": []
En viktig uppgift för växtförädlingen på längre sikt är att försöka få fram sorter med högre proteinhalt och lämplig aminosyrasammansättning i proteinet, alltså en kvalitetsförädling (jfr del 2, s. 59).

"Results": []
Växtsjukdomar och skadedjur minskar utbytet av odlingen och skadar produkterna under lagring och transport.

"Results": []
I vissa tropiska länder uppskattas lagringsförlusterna till 50 % av den bärgade grödan.

"Results": []
Åtgärder för rationell lagring, konservering och distribution av livsmedel är därför mycket angelägna.

"Results": []
Lämpliga metoder för bekämpning av alla slag av skadegörare på den växande grödan måste också utarbetas.

"Results": []
Härvid bör man om möjligt ge företräde åt biologiska bekämpningsmetoder (s. 69).

"Results": []
Resistensförädling mot bl.a. svampsjukdomar hos kulturväxterna har redan givit goda resultat och torde kunna få ännu större betydelse.

"Results": []
Proteinförsörjningen kan förbättras genom kvalitetsförädling av kulturväxter, ökad odling av baljväxter, husdjursförädling, ökad fiskodling, rationell användning av havsfiskets fångster.

"Results": []
Från energisynpunkt är det fördelaktigt med korta näringskedjor (s. 48).

"Results": []
Trots detta överförs en stor del av jordens gröda genom husdjur till animaliska födoämnen.

"Results": []
Med tanke på proteinförsörjningen kan väl detta åtminstone till en del försvaras - även i en svältande värld.

"Results": []
Men det är viktigt, att förlusterna inte blir onödigt stora.

"Results": []
I alla u-länder krävs därför en målmedveten husdjursavel med sikte på förädling av djuren till hög produktivitet, och vidare forskning för att få fram lämpliga foderväxter.

"Results": []
Proteinrika växter, främst baljväxter som ärter och bönor, inte minst den värdefulla sojabönan, bör få större odlingsarealer i tropikerna.

"Results": []
Genom sin kvävefixerande förmåga är baljväxterna också särskilt värdefulla i växtföljden.

"Results": []
Fiskodling i dammar och grunda lagunområden ökar tillgången på proteinrik föda i de tätast befolkade områdena av världen, t.ex. Kina och Indonesien, men även i tropiska Afrika.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kina",
        "Start": 128,
        "End": 132
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indonesien",
        "Start": 137,
        "End": 147
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 169,
        "End": 175
    }
]
Där väljer man för odling snabbväxande planktonätande fiskarter, och utbytet kan överträffa skördeutbytet på motsvarande landareal.

"Results": []
I diskussionen om världens proteinförsörjning har man ofta ställt överdrivna förväntningar på havsfisket.

"Results": []
Som redan antytts, är havets resurser dock begränsade.

"Results": []
Efter andra världskriget har framför allt Japan och Sovjetunionen byggt ut havsfisket till mycket hög effektivitet och till global omfattning.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Japan",
        "Start": 42,
        "End": 47
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sovjetunionen",
        "Start": 52,
        "End": 65
    }
]
Stora högmekaniserade fiskeflottor med utrustning för konservering av fångsterna ombord eller vid baser i andra länder bedriver nu ett intensivt fiske inte bara på de gamla rika fångstplatserna i Nordatlanten och norra delen av Stilla oceanen utan också i övriga delar av dessa hav och i Indiska oceanen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nordatlanten",
        "Start": 196,
        "End": 208
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Stilla oceanen",
        "Start": 228,
        "End": 242
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indiska oceanen",
        "Start": 288,
        "End": 303
    }
]
Till större delen går fångsterna åt för att täcka dessa länders egna behov.

"Results": []
I viss utsträckning har de dock kommit andra behövande folk till godo, liksom tekniskt bistånd kunnat lämnas för utveckling av fisket i en del u-länder.

"Results": []
I Peru och Chile har på senare år utvecklats ett fiske, som till kvantitet överträffar varje annat lands.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Peru",
        "Start": 2,
        "End": 6
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Chile",
        "Start": 11,
        "End": 16
    }
]
Det är den rika produktionen i Humboldtströmmen som utnyttjas, men så gott som hela fångsten används till framställning av fiskmjöl.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Humboldtströmmen",
        "Start": 31,
        "End": 47
    }
]
Detta exporteras till USA och Europa och används där som fodermedel för fjäderfä och andra husdjur - en med tanke på proteinbristen i u-länderna föga rationell användning av det värdefulla fiskproteinet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 22,
        "End": 25
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Europa",
        "Start": 30,
        "End": 36
    }
]
Samma sak gäller också till stor del de nya stora fiskena i Syd- och Sydvästafrika, vilka är baserade på den rika produktionen i Benguelaströmmen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Syd- och Sydvästafrika",
        "Start": 60,
        "End": 82
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Benguelaströmmen",
        "Start": 129,
        "End": 145
    }
]
På flera håll i världen har man på senare tid kunnat konstatera ett tydligt överfiske av olika fiskslag, och FAO (Food and Agriculture Organization of the United Nations) räknar med att man på sin höjd skulle kunna fördubbla världens fiskfångst.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FAO",
        "Start": 109,
        "End": 112
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Food and Agriculture Organization of the United Nations",
        "Start": 114,
        "End": 169
    }
]
Havsalger (röd-, brun- och grönalger) används som människoföda i Ostasien (del 1, s. 26).

"Results": []
Särskilt i Japan ingår alger i den dagliga kosten, och flera arter odlas i stor skala vid grunda havsstränder.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Japan",
        "Start": 11,
        "End": 16
    }
]
En omfattande forskning bedrivs också över odlingsmetoder och algernas användning.

"Results": []
Det är troligt, att havsalger kommer att få en avsevärt större betydelse än hittills för livsmedelsförsörjningen.

"Results": []
Biotekniska metoder för livsmedelsproduktion: industriell algodling, framställning av protein ur bergolja, framställning av fett och protein ur kolhydrat, framställning av essentiella aminosyror.

"Results": []
Med tanke på betydelsen av korta näringskedjor har man diskuterat möjligheten att direkt utnyttja plankton som människoföda.

"Results": []
Att från havsvattnet sila plankton i tillräckliga mängder låter sig dock knappast göra.

"Results": []
Mer realistiska är de försök som på många håll utförts med odling av encelliga alger i industriell skala.

"Results": []
Lovande resultat har t.ex. erhållits med sötvattensgrönalgen Chlorella.

"Results": []
Denna alg är rik på bl.a. fett och protein och har visat sig lämplig som tillskottsfoder vid uppfödning av svin och kycklingar.

"Results": []
Under gynnsamma betingelser har avkastningen varit mycket tillfredsställande.

"Results": []
Andra biotekniska metoder av stort intresse är de som under senare år framkommit för att utvinna fett och protein ur bergolja.

"Results": []
För detta har man använt jästsvampar och vissa bakterier.

"Results": []
Kvantitativt är utbytet mycket tillfredsställande, och om högrenade kolväten används som odlingssubstrat, blir produkten även kvalitativt fullgod och kan användas som inblandning även i livsmedel för människor.

"Results": []
I varje fall kan detta protein bli av stort värde som tillskottsfoder för husdjur.

"Results": []
De sist berörda metoderna att framställa protein bygger på en råvara (bergolja), som visserligen ännu finns i stora kvantiteter, men som inte förnyas.

"Results": []
Men man känner också många jästsvampar, som bildar protein och fett av kolhydrat, och som kan odlas på olika biprodukter från industrin, såsom socker ur sulfitlut eller melass.

"Results": []
Vissa bakterier kan också utnyttjas för framställning av essentiella aminosyror.

"Results": []
Även om jordens livsmedelsproduktion skulle kunna ökas i avsevärd utsträckning, kommer under alla förhållanden en rationellt genomförd födelsekontroll att bli nödvändig i hela världen.

"Results": []
Familjen är en föråldrad institution, en kvarleva från 1800-talets borgerliga samhälle.

"Results": []
Ändå betraktas den som sakrosankt, som ett socialt och moraliskt axiom i stället för vad den är - en typ av gruppbildning i ett visst socialt system.

"Results": []
I skydd av den idealbildning som omger familjen har denna blivit vår mest riskabla samhälleliga institution, där nästan vilka fysiska och andliga brutaliteter som helst tillåts.

"Results": []
(Barbro Backberger i DN 24/12 1965.)

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Barbro Backberger",
        "Start": 1,
        "End": 18
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "DN",
        "Start": 21,
        "End": 23
    }
]
Barbro Backberger har i en rad artiklar ifrågasatt den konventionella uppfattningen om familjens ställning och kvinnans roll i samhället och bland annat undersökt veckotidningarnas kvinnoideal.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Barbro Backberger",
        "Start": 0,
        "End": 17
    }
]
Äktenskapet är av Gud stiftat, till samhällets bestånd och till förenade makars inbördes hjälp, att lätta livets mödor, mildra mötande bekymmer och genom en sorgfällig uppfostran bereda efterkommandes välfärd.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 18,
        "End": 21
    }
]
Denna stiftelse är helig.

"Results": []
Heliga är dess förbindelser, heliga dess ändamål.

"Results": []
(Ur Svenska Kyrkans vigselritual.)

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Svenska Kyrkans",
        "Start": 4,
        "End": 19
    }
]
De här citaten representerar två diametralt motsatta ståndpunkter när det gäller synen på äktenskapet och familjen.

"Results": []
Den stundtals mycket intensiva debatten på detta område har framför allt rört sig kring sex frågor.

"Results": []
Är äktenskapet en privatsak eller en social institution?

"Results": []
Den här frågan dyker ofta upp i diskussioner om äktenskapet.

"Results": []
De besvaras ibland med påståendet, att äktenskapet är en ren privatsak, som inte angår samhället.

"Results": []
Men man observerar inte alltid, att ordet privatsak är mångtydigt.

"Results": []
Äktenskapet är en institution i samhället

"Results": []
En man och en kvinna kan mycket väl bo tillsammans och skaffa sig barn, utan att deras förhållande räknas som äktenskap.

"Results": []
För att ett förhållande mellan en man och en kvinna ska erkännas som äktenskap, måste förhållandet godkännas och registreras - enligt en praxis som råder i så gott som alla slags samhällen idag.

"Results": []
Redan denna praxis visar ju, att man uppfattar äktenskapet som en ordning i samhället.

"Results": []
Olika länder påbjuder olika tillvägagångssätt för ingående av äktenskap.

"Results": []
De flesta ritualer bygger på ett allmänt krav: de båda kontrahenterna ska offentligt - inför vittnen - betyga sin överenskommelse att leva samman.

"Results": []
De kristna kyrkorna ställer samma krav.

"Results": []
Enligt både katolsk och protestantisk uppfattning kommer ett äktenskap till stånd genom den ömsesidiga överenskommelsen inför vittnen.

"Results": []
De som frivilligt genomgår denna akt inför myndighet med vigselakt etablerar sig därmed i samhället som äkta makar.

"Results": []
Som sådana åtnjuter de enligt borgerlig och kyrklig lag bestämda rättigheter och är underkastade bestämda skyldigheter.

"Results": []
Men samhället bestämmer inte bara i frågan om sättet för äktenskapets ingående.

"Results": []
Samhällets äktenskapslagar innehåller också bestämmelser om engifte och flergifte, giftermål med anhöriga, skilsmässa o s v .

"Results": []
Samhället regleras också genom lag om faderskap, familjemedlemmarnas egendom och arvsrätt.

"Results": []
På senare tid har krav på andra legaliserade samlevnadsformer än äktenskapet rests av bl a författarinnan Frances Westin t v på bilden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Frances Westin",
        "Start": 106,
        "End": 120
    }
]
Hon lever själv i en s k storfamilj.

"Results": []
storfamilj en grupp människor som bor tillsammans och har gemensamt hushåll, dock utan att ha sexuell gemenskap (jfr s k gruppäktenskap).

"Results": []
I storfamiljen kan ingå en eller flera kärnfamiljer (far, mor och ev barn).

"Results": []
Med storfamilj menades förr vanligen en kärnfamilj utökad med far- eller morföräldrarna

"Results": []
Äktenskapet är alltså en institution eller ordning i samhället.

"Results": []
Det fungerar dessutom ofta i västerlandet som en kyrklig ordning, hägnad av trossamfundens skiftande förordningar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "västerlandet",
        "Start": 29,
        "End": 41
    }
]
Äktenskapet har mer och mer privatiserats

"Results": []
Vi finner det numera självklart, att ett äktenskap i första hand motiveras av två människors kärlek och frivilliga överenskommelse.

"Results": []
Men denna uppfattning har slagit igenom relativt sent.

"Results": []
Skilsmässostatistiken i länder, som inte domineras av den romerska kyrkan, visar en brant stigande kurva under 1900-talet.

"Results": []
Vad beror denna utveckling på?

"Results": []
En viktig faktor kan vi komma åt genom att ställa frågan: vad var det som höll ihop äktenskapen under tidigare skeden?

"Results": []
I det agrara samhället var det i hög grad arbetet som förenade - inte bara makarna utan hela familjen; och inte bara den enskilda familjen utan dessutom ofta storfamiljen.

"Results": []
Mycket långt fram i tiden var kvinnans ekonomiska beroende av mannen-inkomsttagaren ett sammanhållande band av betydelse.

"Results": []
Kring dessa och andra faktorer utformades sociala, moraliska och religiösa mönster och ideal, som upplevdes som förpliktande till sammanhållning.

"Results": []
Man gjorde som andra gjorde.

"Results": []
Att bryta sig ur ett äktenskap betydde inte bara ett brott mot mer eller mindre tabuladdade, av alla accepterade regler utan betydde dessutom ofta personlig isolering och ekonomisk katastrof.

"Results": []
Upplysningen på 1700-talet blev med sina krav på individens rätt gentemot kollektivet början till en ny utveckling i inställningen till äktenskapet.

"Results": []
Romantiken under 1800-talets förra hälft 'upptäckte' - det är inte bara ett skämt utan ett konstaterande av faktum - kärlekens plats i äktenskapet.

"Results": []
Vid sidan av dessa åsiktsförändringar har samhällets omstrukturering bidragit till en helt ny inställning till äktenskapet.

"Results": []
Varken arbete eller ekonomi är på sådant sätt som förr förenande band i nutida äktenskap.

"Results": []
Det har mindre och mindre blivit offentliga angelägenheter - där staten, samhället, samhällsklass eller storfamiljen är intressenter.

"Results": []
Äktenskapet har i stället mer och mer blivit en privat angelägenhet mellan enskilda.

"Results": []
Tidigare inskränkande regler och tabuföreställningar, som krävde samma sociala ställning, religion eller ras för de båda kontrahenterna i ett äktenskap - har efterhand avskrivits.

"Results": []
Det är inte längre som medlemmar av den eller den gruppen i samhället som moderna människor ingår äktenskap utan som individer med självklar rätt att välja efter eget val.

"Results": []
Denna nya inställning har också gett äktenskapet en ny struktur jämfört med tidigare förhållanden.

"Results": []
Det moderna äktenskapet, ett privat förhållande mellan två fria individer, har inte plats för det gamla äktenskapets över- och underordning utan kräver en rättvis fördelning av roller, skyldigheter och rättigheter mellan makarna.

"Results": []
Förhållandet mellan samhällets krav och individens fri- och rättigheter är en viktig del av det moderna äktenskapets problem

"Results": []
Äktenskapet är - såsom det varit i alla tider och kulturer - en social institution.

"Results": []
Men samtidigt har det mer och mer blivit möjligt för individen att göra sina personliga intressen gällande.

"Results": []
Det är helt naturligt, att det lätt blir en spänning mellan äktenskapets samhälleliga och privata sida.

"Results": []
Sådana spänningar är till stor del orsak till den kris som utmärker det moderna äktenskapet.

"Results": []
I och med att människorna i äktenskapet blivit viktigare än äktenskapet som institution, har frågorna om äktenskapets vara eller icke-vara och om den personliga trivseln i äktenskapet blivit långt mer aktuella och brännande än förr.

"Results": []
Här kommer de personliga och moraliska frågorna in och med dem ibland också livsåskådningsfrågor.

"Results": []
Vad är min plikt mot andra och samhället?

"Results": []
Hur långt bör denna plikt få inkräkta på mina personliga fri- och rättigheter?

"Results": []
Om det inte är yttre saker som gemensamt arbete och ekonomi som håller ihop äktenskapen, vad är det då?

"Results": []
Vad är ett äktenskap?

"Results": []
Vad har det för uppgifter?

"Results": []
Sådana frågor har i den nya situationen blivit aktuellare än någonsin.

"Results": []
Vad är äktenskapet?

"Results": []
Vad är dess innebörd och uppgifter?

"Results": []
Man kan också fråga:

"Results": []
Vad är motiveringen till att två människor håller samman i ett äktenskap?

"Results": []
För katolikerna är äktenskapet ett sakrament

"Results": []
Skilsmässostatistiken visar relativt låga procenttal för sådana länder som Italien och Spanien, där den romersk-katolska kyrkan har en dominerande ställning.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Italien",
        "Start": 75,
        "End": 82
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Spanien",
        "Start": 87,
        "End": 94
    }
]
Det hänger samman med den romerska kyrkans syn på äktenskapet som ett heligt sakrament, omöjligt att upplösa.

"Results": []
Att det är ett sakrament innebär, att det är 'ett sätt att möta Kristus'.

"Results": []
Enligt denna sakramentala syn på äktenskapet är det tre religiösa motiveringar som håller makarna samman.

"Results": []
Den ena är att man har en förebild som visar hur äktenskapet ska vara: enheten och kärleken mellan Kristus och de kristna.

"Results": []
Vi kan kalla detta förebildsmotivet.

"Results": []
Det är makarnas uppgift att förverkliga den absoluta kärlek som Kristus fört in i världen.

"Results": []
Om de gör det, får de uppleva det andra motivet, lyckomotivet: de får genom varandra uppleva Guds kärlek.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 93,
        "End": 97
    }
]
Denna upplevelse innebär emellertid inte bara lycka utan denna lycka blir en kraft som hjälper makarna att mogna fram till fullkomlighet, helighet.

"Results": []
Därmed skulle vi ha ett tredje motiv, helgelsemotivet.

"Results": []
Protestanterna bygger sin äktenskapssyn på två argument

"Results": []
I jämförelse med katolikernas uppfattning är den protestantiska synen på äktenskapet mer prosaisk.

"Results": []
Protestanterna har från början byggt upp sin äktenskapsuppfattning kring två argument, ett positivt och ett negativt.

"Results": []
Det positiva kan vi kalla skapelseargumentet.

"Results": []
Det säger, att äktenskapet går tillbaka på en allmän ordning i naturen.

"Results": []
Den naturliga instinkt, som gör att man och kvinna dras till varandra, betraktas som en gåva av Gud.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 96,
        "End": 99
    }
]
Gud har skapat människan med den sexuella driften för fortplantningens skull och därmed för människosläktets bestånd.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 0,
        "End": 3
    }
]
Barnalstring och uppfostran skulle alltså enligt den ursprungliga protestantiska uppfattningen vara äktenskapets huvuduppgift och viktigaste motivering.

"Results": []
I denna uppgift betraktas föräldrarna ibland som Guds medarbetare och medskapare.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 49,
        "End": 53
    }
]
Efterhand har emellertid det protestantiska skapelseargumentet kompletterats under trycket från profan västerländsk äktenskapsuppfattning.

"Results": []
Det är nog inte många protestanter idag som vill stå för åsikten, att äktenskapet och den sexuella lustupplevelsen inte skulle ha något annat berättigande än barnalstringen.

"Results": []
Protestanter använder numera ofta ett värderesonemang: äktenskapet har vi fått för att vi genom det bl a ska få uppleva sådana värden som personlig gemenskap och den sexuella lusten.

"Results": []
Protestanternas andra argument är ursprungligen negativt: äktenskapet är till för att kanalisera sexuell drift och därmed hindra människan från syndiga användningar av denna drift.

"Results": []
Idag försöker man i regel ge det här argumentet en positiv formulering: det är bara inom äktenskapets ram som det sexuella samlivet blir fullödigt.

"Results": []
Endast där, menar man, kan sexuallivet fullgöra sin dubbla roll att skapa en innerlig gemenskap och att ge upphov till nytt liv.

"Results": []
Profan äktenskapssyn

"Results": []
Det finns idag många variationer på icke religiösa äktenskapsuppfattningar.

"Results": []
Alla förnekar, att äktenskapets enda motivering skulle ligga i dess barnalstrande funktion.

"Results": []
Vid sidan av denna uppgift har äktenskapet ett egenvärde.

"Results": []
Enligt humanistisk syn består detta värde i den personliga gemenskapen och det fria utbytet mellan två mogna människor.

"Results": []
Här har givetvis den sexuella lusten sin uppgift - vid sidan av fortplantningen.

"Results": []
Ett äktenskap, där personen och dennes allsidiga lycka och mognad står i centrum kräver, säger man både hänsyn och offer.

"Results": []
En helt annan uppfattning skulle vi kunna kalla den egoistiska lyckoupplevelsens äktenskap.

"Results": []
Det som håller samman ett sådant äktenskap är framför allt tillfredsställandet av erotiska och sexuella förväntningar.

"Results": []
Om dessa uteblir, saknar man den egentliga motiveringen för en fortsatt sammanhållning.

"Results": []
Varför monogami?

"Results": []
Varför trohet?

"Results": []
Äktenskapet är i vår kultur monogamt.

"Results": []
Svensk lag påbjuder monogami och förbjuder alla former av flergifte.

"Results": []
Enligt vanlig kristen uppfattning strider polygamin mot äktenskapets natur.

"Results": []
För att vara ett riktigt äktenskap måste det vara monogamt, menar man.

"Results": []
Men varför ska äktenskapet vara monogamt?

"Results": []
Den frågan har blivit aktuell i vår tid.

"Results": []
Detta är helt naturligt, eftersom äktenskapet mer än förr upplevs som en privat angelägenhet mellan individer.

"Results": []
Och det är naturligt, att vi frågar oss, om just engiftet ger individerna största möjliga lycka och nytta.

"Results": []
En röst ur den svenska debatten kring äktenskapet: vår moraliska uppfattning om äktenskapet är 'varken av Gud eller naturen given och det är därför möjligt att förändra den.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gud",
        "Start": 106,
        "End": 109
    }
]
Vi kan alltså sätta oss ned och rationellt granska äktenskapet, den monogama samlevnadsformen och sexualmoralen och se efter om den leder till lyckliga eller olyckliga konsekvenser.

"Results": []
Vi behöver inte på något sätt ta hänsyn till de rådande förhållandena i så måtto att vi behöver känna oss bundna av dem.

"Results": []
Vi kan känna oss helt fria att teoretiskt konstruera en annorlunda moral för framtidens släkten, om vi finner att den rådande moralen övervägande leder till olyckliga konsekvenser.'

"Results": []
(Garthon: Äktenskapet fri samlevnad.)

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Garthon",
        "Start": 1,
        "End": 8
    }
]
De kristna har två svar.

"Results": []
Enligt det första ska äktenskapet vara monogamt, därför att det är Guds vilja.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Guds",
        "Start": 67,
        "End": 71
    }
]
Det framgår, menar man, av Jesu förkunnelse och apostlarnas förmaningar i Nya Testamentet, utan att vara direkt utsagt.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Jesu",
        "Start": 27,
        "End": 31
    }
]
Monogamin är alltså påbjuden - med gudomlig auktoritet.

"Results": []
I filmen Min lycka skildrar Agnes Varda en man som lever i ett lyckligt äktenskap och samtidigt har ett lyckligt förhållande med en annan kvinna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Agnes Varda",
        "Start": 28,
        "End": 39
    }
]
Mannen upplever ingen konflikt - det gör däremot hans hustru, som i förtvivlan tar sitt liv.

"Results": []
I de flesta samhällen har kvinnan uppfattats som mer monogam än mannen.

"Results": []
Könsskillnad eller traditionsmönster?

"Results": []
Det andra kristna svaret använder sig av värderegeln: man ska handla så att resultatet blir det bästa för de flesta.

"Results": []
Den bästa äktenskapsformen med hänsyn både till mannen, kvinnan och barnen är, säger kristen etik, just monogamin.

"Results": []
Detta andra argument för monogami är naturligtvis inte kristna människor ensamma om.

"Results": []
Det torde vara en ganska allmän uppfattning, att både personlighetsutvecklingen och moralisk mognad jämte olika emotionella värden skulle äventyras om monogamin byttes ut mot fria förbindelser.

"Results": []
Det här temperamentsfulla svaret på resonemanget om 'gruppäktenskap' återger nog en vanlig opinion i Sverige:

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 101,
        "End": 108
    }
]
'Ett ögonblicks eftertanke skulle inte skada.

"Results": []
Har herrarna alldeles glömt existensen av könssjukdomar, vissheten att ett otal barn skulle födas utan att man hade en chans att identifiera fadern, att en våldsam svartsjuka och misstänksamhet skulle utbryta till höger och vänster (för ännu har den mänskliga naturen inte totalt förändrats), att barnen (som ändå har rätt att känna sitt ursprung) sannolikt skulle avsky och hata varandra från första stund de började reagera.

"Results": []
Vad man inbillar sig vinna i tekniskt-teoretiskt avseende skulle tusen gånger gå förlorat i emotionellt.

"Results": []
Känslor kan inte och kommer inte att kunna elimineras med vare sig lagstiftning eller mediciner ...

"Results": []
Om ingen vet vilka personer, som hör samman från den ena dagen till den andra, lär alla sociala förmåner och skyldigheter befinna sig i gungning.

"Results": []
Vad denna anarki är, inte är den till förmån för vare sig individ eller samhälle.

"Results": []
Men onekligen typisk för köp- och slängtiden.'

"Results": []
(Brita Wigforss i G H T våren 66.)

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Brita Wigforss",
        "Start": 1,
        "End": 15
    }
]
Skilsmässa eller inte?

"Results": []
Det är sålunda - både enligt kristet och profant sätt att se - mycket som talar för monogami och trohet mellan makar.

"Results": []
Hur går nu denna syn att förena med det faktum, att många äktenskap upplöses?

"Results": []
Om man, trots denna syn på äktenskapet, accepterar skilsmässa - på vilka grunder gör man det?

"Results": []
Romersk-katolsk syn:

"Results": []
Äktenskapet oupplösligt i princip och praxis

"Results": []
De romerska katolikerna löser problemet skilsmässa efter ett relativt enkelt schema.

"Results": []
Enligt deras syn är äktenskapet ett sakrament och kan som sådant inte upplösas - vare sig av otrohet, ny kärlek eller misslyckanden.

"Results": []
Däremot händer det att ingångna äktenskap ogiltigförklaras.

"Results": []
Skälet är då, att något formellt hinder för äktenskap förelegat vid ingåendet.

"Results": []
Grekisk-ortodox syn:

"Results": []
Skilsmässa i kompromissens tecken

"Results": []
Den ortodoxa kyrkans praxis innebär en kompromiss.

"Results": []
Äktenskapet uppfattas som en bild - ikon - av gudomliga förhållanden och är därför i princip oupplösligt.

"Results": []
Men denna princip går inte alltid att tillämpa i människornas ofullkomliga värld.

"Results": []
För syndens skull tillåter den ortodoxa kyrkan både skilsmässa och omgifte.

"Results": []
Det blir sålunda en klyfta mellan himmelska ideal och kompromisslösningar, som motiveras av syndiga människors oförmåga att leva upp till idealen.

"Results": []
Otrohet är enligt protestantisk syn ett skäl för skilsmässa, och ohjälpligt söndriga äktenskap är inte äktenskap i egentlig mening och kan därför upplösas

"Results": []
Protestanterna räknar ursprungligen bara med ett enda skäl för skilsmässa, nämligen otrohet hos en av makarna.

"Results": []
Man åberopar ett uttalande av Jesus:

"Results": []
'Den som för någon annan orsaks skull än för otukt skiljer sig och tager sig en annan hustru, han begår äktenskapsbrott.'

"Results": []
Otukt skulle enligt protestanternas tolkning av detta uttalande vara ett acceptabelt skäl för skilsmässa.

"Results": []
Man har efterhand kommit att acceptera ett annat skäl för skilsmässa och omgifte.

"Results": []
Argumentet är detta: ett äktenskap, där makarna inte har någon glädje av varandra utan tvärtom kränker varandra, kan inte kallas ett äktenskap.

"Results": []
Ett sådant äktenskap har så att säga ogiltigförklarat sig självt genom att sakna det som vi väntar av ett verkligt äktenskap: gemenskap på olika plan.

"Results": []
I ett sådant fall resonerar man enligt värderegeln: man ska handla så, att resultatet blir det bästa.

"Results": []
Om ett par makar genom att leva ihop ständigt kränker varandra är det enligt värderegeln ett tillräckligt skäl för skilsmässa, menar man.

"Results": []
Om djup disharmoni mellan föräldrarna dessutom äventyrar barnens själsliga hälsa, kan detta enligt värderegeln bli ytterligare ett skäl för att acceptera skilsmässa.

"Results": []
Många kommer dock till rakt motsatt resultat just genom att använda värderegeln: man håller ihop ett trasigt äktenskap 'för barnens bästa'.

"Results": []
Skilsmässa eller inte - vad säger de som inte är religiösa?

"Results": []
Både om protestanter och religiöst indifferenta gäller, att den moraliska bedömningen av en skilsmässa varierar med olika uppfattningar om äktenskapets uppgift.

"Results": []
Ju fler värden man tillskriver äktenskapet, desto mer komplicerad blir frågan om skilsmässans berättigande.

"Results": []
De vanliga inställningarna torde röra sig mellan två ytterligheter.

"Results": []
På den ena sidan handlar man efter sina impulser utan att på allvar ställa frågan, om det är rätt eller orätt.

"Results": []
På den andra sidan vill man ha svar på frågan: hur misslyckat ska ett äktenskap vara för att man ska ha rätt att känna sig fri från sin trohetsplikt?

"Results": []
Hur bör rollfördelningen mellan mannen och kvinnan utformas idag?

"Results": []
Förr * en kvinnas plats är i hemmet * en kvinnas uppgift är att vara maka, mor och husmor

"Results": []
Nu * hur förena de tre rollerna maka, mor och yrkeskvinna? * vilken fördelning av dessa roller är bäst för kvinnan själv, maken och barnen?

"Results": []
Förr * han - yrkesman och familjeförsörjare * på fritid helt befriad från s.k. fruntimmerssysslor

"Results": []
Nu * hur förena de tre rollerna make, far och yrkesman? * vilken fördelning av dessa roller är bäst för honom själv, hustrun och barnen?

"Results": []
Mannens och kvinnans roller i ett vanligt äktenskap ser idag i Sverige helt annorlunda ut än vad det gjorde för bara hundra år sedan.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 63,
        "End": 70
    }
]
Man kan litet schematiskt återge förändringen i tre etapper.

"Results": []
Den första är typisk för det agrara samhället: man och kvinna hade en självklar och relativt trygg hem- och arbetsgemenskap.

"Results": []
I den andra etappen drivs mannen ut från hemmet till arbetsplatsen, medan kvinnan stängs inne med barnen i hemmet.

"Results": []
Det utmärkande för den moderna situationen är att mannen och kvinnan gemensamt tvingas att fråga: hur ska vi fördela våra yrkes- och hemuppgifter?

"Results": []
Ett allt vanligare sätt att fördela rollerna i familjen.

"Results": []
Uppfattningarna om hur en sådan fördelning skall se ut torde i stort sett vara gemensamma för religiösa och icke-religiösa i Västerlandet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västerlandet",
        "Start": 125,
        "End": 137
    }
]
Man använder både värderesonemanget och rättvisekravet.

"Results": []
Man tycks numera vara relativt överens om följande synpunkter.

"Results": []
* inte antingen-eller utan både-och: både hem och yrke för både mannen och kvinnan * inte prestige utan rättvisa: det gäller att avdramatisera problemet och i varje enskilt fall försöka komma fram till en rättvis fördelning av hem- och yrkesförpliktelser * inte generaliseringar utan individuella lösningar: för att en fördelning ska vara rättvis, måste man ta hänsyn till individuella behov, anlag och attityder.

"Results": []
Inom alla kulturer har man strävat att komplettera den egna muskelkraften med andra krafter.

"Results": []
Vinden har i årtusenden utnyttjats till att driva segelfartyg, enkla kvarnar och pumpverk.

"Results": []
Hästar och oxar har spänts för jordbruksredskap och hjälpt till att driva tröskverk och kvarnar.

"Results": []
Ett värdefullt krafttillskott fick människan, då hon lärt sig att tämja och utnyttja vattenkraften.

"Results": []
Den fick särskilt stor betydelse inom gruvdriften och järnframställningen.

"Results": []
Genom sinnrikt konstruerade stånggånger kunde man överföra kraften från vattenhjulet till mer lämpligt belägna arbetsplatser.

"Results": []
Vid sidan av ved, träkol och torv har stenkol länge utnyttjats för värmealstring.

"Results": []
Men sin verkligt stora betydelse fick kolet först genom uppfinningen av ångmaskinen.

"Results": []
Den blev, kan man säga, den nyckel, som öppnade dörren mot den industriella tidsåldern.

"Results": []
För vår tids näringsliv har de gamla energikällorna nästan helt spelat ut sin roll.

"Results": []
Jordbruksredskapen dras nu av traktorer, fartygen drivs av dieselmotorer eller ångturbiner och pumparna av elektromotorer.

"Results": []
En uppräkning av de energikällor, som har betydelse för det moderna näringslivet, kan inskränkas till att gälla kol, olja, naturgas, vattenkraft och kärnenergi.

"Results": []
Kärnenergi, 'atomenergi', energi som frigörs vid kärnreaktioner.

"Results": []
I äldre litteratur möter man ofta ett påstående, att alla våra energikällor på ett eller annat sätt härrör från solenergin.

"Results": []
Veden, torven, kolet, oljan och naturgasen är genom olika organismer lagrad solenergi, och vattenkraften är ett resultat av den genom solstrålningen förorsakade vind- och vattencirkulationen i atmosfären.

"Results": []
Men nu kan vi också tillgodogöra oss den kraftutveckling, som sker vid kärnreaktioner.

"Results": []
Eftersom solstrålningen är en följd av kärnreaktioner, blir slutsatsen att alla våra energikällor ytterst utgår från kärnenergin.

"Results": []
Hur länge räcker tillgångarna?

"Results": []
Den ständigt fortskridande industrialiseringen och mekaniseringen har resulterat i en enorm ökning av världens energikonsumtion.

"Results": []
Också på detta område möter vi den ständigt återkommande klyftan mellan rika industriländer och fattiga u-länder.

"Results": []
Som vi kan se av nedanstående diagram, finns det ett direkt samband mellan ett lands nationalinkomst och dess energikonsumtion.

"Results": []
Goda utgångspunkter för studier av jordens energiförsörjning erbjuder s k energibalanser.

"Results": []
Dessa visar t ex den regionala fördelningen av energikonsumtionen och konsumtionens uppdelning på de vanligaste energikällorna.

"Results": []
För att förstå dessa balanser bör vi dock känna till två begrepp, primärenergi och nyttoenergi.

"Results": []
Sambandet energikonsumtion - nationalinkomst.

"Results": []
Den grå zonen anger det 'normala' sambandet.

"Results": []
Primärenergi är den energimängd, som finns lagrad i våra vanligaste energikällor.

"Results": []
Genom omvandling av primärenergin till sekundärenergi, t ex råolja till bensin och vattenkraft till elektrisk energi, kommer vi över till begreppet nyttoenergi.

"Results": []
Det är denna energimängd som står till människornas förfogande i form av värme, ljus och kraft.

"Results": []
För att kunna ställa upp energibalanser måste man först omräkna de primära energikällorna till likvärdiga enheter, t ex stenkolsenheter.

"Results": []
Omvandlingstal till stenkolsenheter är t ex för koks 1,05, för ved 0,17, för bensin 1,60, och för brännolja 1,50.

"Results": []
På nedanstående diagram kan vi närmare studera, hur världens energiproduktion ökat sedan sekelskiftet och hur samtidigt sammansättningen förändrats.

"Results": []
Om man också tar med så lågvärdiga energikällor som ved och halm, är den totala genomsnittliga verkningsgraden lägre än 25 %.

"Results": []
Verkningsgrad, förhållandet mellan avgiven energi och tillförd energi.

"Results": []
Uttrycks ofta i procent.

"Results": []
Räknar man däremot bara med de viktigaste konventionella energikällorna, blir verkningsgraden väsentligt högre men överstiger dock inte 50 %.

"Results": []
Verkningsgraden på t ex en standardbilmotor ligger i regel under 30 %.

"Results": []
Världens energiproduktion 1900, 1937, 1954 och 1964 uttryckt i milj stenkolston.

"Results": []
Diagrammet nedan åskådliggör också den fortgående förskjutningen inom energiproduktionen.

"Results": []
Oljan och naturgasen ökar alltmer sina andelar av energiproduktionen på stenkolets bekostnad.

"Results": []
Intressant är också att se den förhållandevis ringa roll, som vattenkraften spelar för världens totala energiproduktion.

"Results": []
En grov analys av världens energibalans ger vid handen, att USA ensamt svarar för drygt 35 % av världens totala energiförbrukning.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 60,
        "End": 63
    }
]
Västeuropa tar sedan ca 20 % och Sovjetunionen ca 16 %.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västeuropa",
        "Start": 0,
        "End": 10
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sovjetunionen",
        "Start": 33,
        "End": 46
    }
]
Dessa tre områden, som bara rymmer ca 20 % av världens folkmängd, svarar alltså för drygt 70 % av världens energikonsumtion.

"Results": []
Diagrammet avslöjar också de största överskotts- och underskottsområdena och antyder också de stora handelsvägarna för olja och stenkol.

"Results": []
Världens produktion och konsumtion av energi med fördelning på områden

"Results": []
(Uttryckt i milj. ton stenkolsekvivalenter.

"Results": []
Totalt 1964: 5100 milj. t.)

"Results": []
Från sekelskiftet fram till 1960-talets början har konsumtionen av primärenergi ökat med ca 3 % om året.

"Results": []
Ser vi enbart på perioden 1950-60 har ökningen varit väsentligt högre och utgjort ca 5 %.

"Results": []
Eftersom samtidigt verkningsgraden höjts, kan vi räkna med att konsumtionsstegringen av den nyttiggjorda energin varit betydligt högre än dessa värden.

"Results": []
Hur kommer då energikonsumtionen att utvecklas i framtiden?

"Results": []
Svaret på frågan beror på ett flertal faktorer och kan därför bara bli en ganska osäker prognos.

"Results": []
Men låt oss försöka räkna fram till år 2000.

"Results": []
Världen har då en totalbefolkning på ca 7 miljarder.

"Results": []
Dessa människor skall främst försörjas med livsmedel.

"Results": []
Om detta problem skall lösas, måste det ske genom en kraftig uppbyggnad och mekanisering av både jordbruket och fisket.

"Results": []
En sådan utveckling kommer naturligtvis att medföra en stor ökning av energibehovet.

"Results": []
Men människorna skall också beredas arbete i industrier, kommunikationer och annan serviceverksamhet för att därigenom få en högre levnadsstandard.

"Results": []
Även om de tekniska framstegen bör leda till en ytterligare höjning av verkningsgraden, kommer konsumtionen av primärenergi att årligen öka med 5-6 %.

"Results": []
Omkring år 2000 skulle den då vara minst 6 gånger större än vid 1960-talets början.

"Results": []
Är det nu möjligt att åstadkomma en motsvarande stegring av energiproduktionen inom den närmaste framtiden?

"Results": []
Räcker våra tillgångar av primärenergi till för denna dynamiska utveckling?

"Results": []
Dynamisk, kraftig.

"Results": []