universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Den medicinska behandlingen, som givetvis är nödvändig om dessa personer skall kunna räddas till liv och hälsa, måste därför i första hand ta sikte på att förbättra allmäntillståndet genom närings- och vitamintillförsel.

"Results": []
Samtidigt företas en 'avgiftning' genom att den sjuke långsamt avvänjes med allt mindre doser av giftet i fråga.

"Results": []
Efter denna akutbehandling vidtar en betydligt svårare och långvarigare efterbehandling, då man skall försöka hindra patienten att återfalla i missbruk.

"Results": []
Sedan några årtionden tillbaka har bostadsfrågorna ansetts så viktiga att de blivit en hela samhällets angelägenhet.

"Results": []
Stat och kommun har genom regleringar, lagstiftningar, subventioner och ekonomiskt stöd försökt påverka tillgång och efterfrågan på bostäder i en riktning som ansetts gagna samhället.

"Results": []
Målet för bostadspolitiken är att var och en ska ha möjlighet att skaffa en tillräckligt rymlig, tillräckligt modern och samtidigt välbelägen bostad.

"Results": []
Bostadspolitiken från 1920-talet och fram t o m krigsslutet

"Results": []
Under 1920-talet höjdes hyrorna kraftigt i förhållande till realinkomsten och i förhållande till andra utgiftsposter.

"Results": []
Det blev lönsamt att bygga och äga hyresfastigheter.

"Results": []
Man kan med fog påstå att ett visst spekulationsbygge ägde rum.

"Results": []
Byggnationen inriktades på små lägenheter.

"Results": []
Lägenheter på ett rum och kök ställde sig lönsammast för hyresvärdarna, och denna lägenhetstyp var den vanligaste under en följd av år.

"Results": []
Den trångboddhet som var alltför vanlig inom stora samhällsgrupper bibehölls härigenom.

"Results": []
Samhället var ointresserat av att ingripa för att få en ändring till stånd.

"Results": []
Man avvecklade t o m de begränsade insatser på bostadsmarknaden som gjorts under första världskriget.

"Results": []
Under 30-talet förändrades sakta synen på bostadsbyggandet.

"Results": []
Samhället började få upp ögonen för de rådande missförhållandena på bostadsmarknaden.

"Results": []
Man gav lån och bidrag för att förbättra undermåliga bostäder på landsbygden.

"Results": []
Ett försök till familjevänligare bostadspolitik var också de bidrag som gavs till kommuner som byggde s k barnrikehus.

"Results": []
Man kan alltså under 30-talet se ett försök till aktiv bostadspolitik, även om den politiken fick karaktären av punktinsatser.

"Results": []
När andra världskriget bröt ut sjönk takten i bostadsbyggandet.

"Results": []
Medan 59000 lägenheter färdigställdes 1939, var motsvarande siffra år 1941 endast 17000.

"Results": []
Räntorna höjdes, det rådde brist på material och arbetskraft, då andra områden inom näringslivet krävde ökade insatser av produktionsfaktorer.

"Results": []
Man insåg att den dämpade takten i nybyggnaden ganska snart skulle leda till bostadsbrist och, som en följd av det minskade utbudet, höjda hyror.

"Results": []
Ett sådant framtidsperspektiv var minst av allt lockande.

"Results": []
Barnkullarna tenderade att öka och en fortsatt stark inflyttning från landsbygden till städerna kunde förväntas.

"Results": []
Det var väsentligt att bostadsbyggandet höll jämna steg med de ökade krav på bostäder som detta ledde till.

"Results": []
En hyreshöjning skulle få besvärande konsekvenser.

"Results": []
Levnadskostnaderna i övrigt hölls tämligen konstanta och höjda hyror skulle öka fastighetsägarnas realinkomster på hyresgästernas bekostnad.

"Results": []
Hyreshöjningar kunde också resultera i kompensationskrav vid löneförhandlingarna, något som lätt kunde få till följd en ovälkommen inflation.

"Results": []
För att stimulera till ökat byggande och för att hålla hyreskostnaderna nere ingrep nu staten.

"Results": []
Man gav statliga topplån till bostadsbyggandet.

"Results": []
Man medgav räntefria tilläggslån för att byggkostnader och hyror skulle kunna hållas vid förkrigsnivå.

"Results": []
Man subventionerade ränteutgifterna, så att tillfälliga räntehöjningar inte skulle slå igenom i form av höjda hyror.

"Results": []
Man införde också en allmän hyresreglering.

"Results": []
Hyrorna för hus som byggts före 1942 låstes fast vid den nivå som rådde detta år.

"Results": []
För hus byggda senare räknade man fram en skälig hyra, som grundade sig på produktionskostnader, ränteutgifter och utgifter för skötsel av fastigheten.

"Results": []
Med dessa metoder lyckades man hålla hyrorna under kontroll under krigsåren, men speciellt i städerna upplevde man en växande brist på bostäder.

"Results": []
En ny bostadspolitik tar form

"Results": []
Vid krigsslutet tog en helt ny bostadspolitik form.

"Results": []
Huvuddragen i denna har blivit bestående till slutet av 60-talet.

"Results": []
Man har strävat efter att bygga ifatt bostadsbristen, öka lägenhetsstandarden och samtidigt hålla hyrorna på rimlig nivå.

"Results": []
För att en lägenhet skulle anses motsvara fordringarna borde den vara så stor att det förutom köket blev minst ett rum per två familjemedlemmar.

"Results": []
Den skulle vidare vara försedd med vatten, avlopp, centralvärme och badrum.

"Results": []
Rimliga hyreskostnader för en sådan standardlägenhet skulle få motsvara högst 20 % av en industriarbetares inkomst.

"Results": []
Så här kommer många lägenheter att byggas.

"Results": []
Av bilden framgår 'ramen' d v s bärande väggar samt vatten och avlopp.

"Results": []
Hyresgästen bestämmer sedan själv hur rumsindelningen skall vara.

"Results": []
Väggarna kan också lätt flyttas.

"Results": []
För att nå upp till dessa mål var det givetvis inte tillräckligt att lagstifta om bostadsstandard eller övervaka byggandet.

"Results": []
Man måste mera aktivt styra och stimulera byggandet.

"Results": []
Ekonomiska lagar om tillgång och efterfrågan kunde inte ensamma få styra byggnationens inriktning.

"Results": []
På en fri marknad skulle den som har ekonomiska möjligheter kunna bygga vad som helst.

"Results": []
Kommunerna har huvudansvaret för bostadsförsörjningen.

"Results": []
Kommunen avgör var, när och hur bebyggelse ska ske.

"Results": []
Instrumenten för detta är de stads- och byggnadsplaner kommunerna upprättar.

"Results": []
Som stöd för kommunerna finns lagar om kommunal förköpsrätt till mark och lagar om expropriation, dvs tvångsinlösen av mark.

"Results": []
Kommunerna svarar också, genom allmännyttiga bostadsföretag, för en stor del av de flerfamiljshus som byggts.

"Results": []
Kooperativa bostadsföretag och enskilda byggmästare har dock också möjlighet att köpa mark för att bygga bostäder.

"Results": []
Diagrammet överst på s 72 visar flerfamiljshusens fördelning på olika ägandekategorier.

"Results": []
Flerfamiljshusens fördelning på olika ägandekategorier

"Results": []
För att friställa kapital, material och arbetskraft till sådan byggnation som anses mest samhällsnyttig, finns lagstiftning om igångsättningstillstånd för ur samhällets synpunkt mindre angelägna byggen.

"Results": []
Statliga lån till bostäder

"Results": []
I den statliga bostadspolitik som gällt t o m 1967 har staten givit stora ekonomiska bidrag till bostadsbyggandet.

"Results": []
Man har fortsatt att lämna topplån.

"Results": []
Lånevillkoren har varit så beskaffade att de har medverkat till att hålla bostadskostnaderna på rimlig nivå.

"Results": []
Bottenlånen har placerats på den öppna kreditmarknaden, men staten har åtagit sig en garanti för att räntorna inte ska överstiga vissa procentsatser.

"Results": []
Staten har också lämnat ränte- och amorteringsfria tilläggslån.

"Results": []
Samtliga dessa lån och bidrag har förutsatt att de nyproducerade bostäderna hållit en viss minimistandard.

"Results": []
Fr o m 1968 har den statliga bostadslånepolitiken radikalt förändrats.

"Results": []
De tidigare subventionerna har borttagits.

"Results": []
I princip ska de reella kostnaderna för en fastighet belasta densamma.

"Results": []
I avsikt att neutralisera den kostnadshöjande effekten av detta har införts s k paritetslån, vars innebörd är att en del av de kostnader för en fastighet som skulle betalas när denna är ny, skjuts framåt i tiden.

"Results": []
Genom denna omfördelning i tiden av kostnader motverkas också en del av den hyressplittring (se nedan) som kan uppkomma på grund av förändringar av byggnadskostnaderna.

"Results": []
Hur finansieras bostadsbyggandet?

"Results": []
Man har från samhällets sida garderat sig mot att de fastighetsägare som utnyttjat statliga lån och bidrag genom höga hyror gjort sig oförtjänt stora vinster.

"Results": []
Man fortsatte därför även efter kriget den år 1942 införda hyresregleringen.

"Results": []
Samtidigt förband man de statliga lånen och bidragen med hyreskontroll.

"Results": []
Länsbostadsnämnderna fick i uppgift att fastställa maximihyror.

"Results": []
På så sätt har man ansett att de statliga subventionerna kommit hyresgästerna tillgodo.

"Results": []
Hyresregleringens avskaffande

"Results": []
Under 50-talet övergav man systemet med tilläggslån.

"Results": []
Man började också gradvis avveckla den allmänna hyresregleringen.

"Results": []
Avsikten var att den skulle avvecklas när det kunde konstateras att bostadsbrist inte längre rådde på en viss ort.

"Results": []
Från början gällde hyresregleringen cirka 500 platser.

"Results": []
Vid mitten av 60-talet fanns den kvar på endast 160 ställen.

"Results": []
Man har så småningom kommit överens om att hyresregleringen i längden inte ens bör finnas kvar på platser där bostadsbrist råder.

"Results": []
Anledningarna till detta förändrade synsätt är flera.

"Results": []
Från början låstes hyrorna för äldre fastigheter till 1942 års nivå, eller - för senare byggda hus - till den aktuella produktionskostnaden.

"Results": []
Under årens lopp har det varit nödvändigt att ge fastighetsägarna kompensation för starkt höjda omkostnader för reparationer och skötsel av fastigheter.

"Results": []
Räntenivån har också höjts kraftigt, speciellt under 60-talet.

"Results": []
Fastighetsägarna har fått kompensation via generella hyreshöjningar som bestämts av regeringen på förslag av statens hyresråd.

"Results": []
Eftersom hyreshöjningarna varit generella, har vissa fastighetsägare fått mera än vad som motsvarat kostnadsökningen, andra har fått mindre.

"Results": []
Ytterligare ett skäl för hyresregleringens slopande är att det varit svårt att hålla hyresstegringen inom de önskade gränserna när det gällt nyproduktion.

"Results": []
Detta har medfört hyressplittring.

"Results": []
Som en följd av att hyrorna knutits till produktionskostnaderna har lägenheter med ungefär samma standard och läge kunnat ha avsevärt olika hyror därför att de haft olika byggnadsår.

"Results": []
I storstadsområdena märks hyressplittringen mest.

"Results": []
Där har äldre centralt belägna, eftertraktade lägenheter varit betydligt billigare än nya lägenheter långt från stadens centrum.

"Results": []
Denna hyressplittring, som oftast drabbat unga familjer, har betraktats som mycket otillfredsställande, särskilt som den uppkommit på grund av statliga ingripanden i marknadsmekanismen.

"Results": []
1969 - ny hyreslag och nya bostadstillägg

"Results": []
År 1969 trädde en ny hyreslag i kraft.

"Results": []
Samtidigt förändrades 1942 års hyresregleringslag på flera punkter.

"Results": []
Den nya hyreslagen säger att hyressättningen grundas på avtal mellan hyresvärd och hyresgäst.

"Results": []
Den ger också hyresgästen större besittningsrätt till sin lägenhet.

"Results": []
Hans möjligheter att hyra ut lägenheten i andra hand eller att byta lägenhet har ökat.

"Results": []
Den fria hyressättningen begränsades samtidigt av att hyresregleringslagen fram till 1971 existerar jämsides med den nya lagen.

"Results": []
Hyrorna för de cirka en halv miljon lägenheterna på de år 1968 hyresreglerade orterna har inte kunnat höjas annat än i samband med ombyggnad och förbättring.

"Results": []
De lägenheter som har färdigställts efter år 1968 undantas helt från varje hyresreglering.

"Results": []
För att stimulera barnfamiljernas efterfrågan på bostäder av tillfredsställande storlek och standard har fr o m 1969 införts statliga och kommunala bostadstillägg.

"Results": []
Dessa tillägg, som utbetalas kontant och inte är förbundna med några krav på att pengarna verkligen används till bostadskonsumtion, utgår i förhållande till följande tre faktorer: familjestorlek, inkomst samt bostadens storlek och i viss mån standard.

"Results": []
Cirka 400000 familjer är berättigade till statliga bostadstillägg.

"Results": []
Kan man komma tillrätta med bostadsköerna?

"Results": []
Bostadspolitiken i Sverige har varit mycket omdiskuterad.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 19,
        "End": 26
    }
]
Statens oförmåga att 'bygga bort' bostadsköerna har starkt kritiserats.

"Results": []
Genom olika utbudsstimulerande åtgärder har man höjt bostadsproduktionen från 50000 lägenheter per år 1950 till omkring 100000 vid slutet av 1960-talet.

"Results": []
På grund av omflyttningen från landsbygd till stad, lägre giftermålsålder och ökade krav på bostadsstandard har köerna på många håll ändå inte visat tendens till minskning.

"Results": []
Många anser detta vara en naturlig följd av systemet.

"Results": []
Hyreskontroll skapar bostadsbrist.

"Results": []
Med bibehållen hyresreglering går det inte att bygga ifatt köerna.

"Results": []
Utan hyreskontroll skulle jämvikt råda vid P0.

"Results": []
Hyreskontrollen maximerar hyran till P1.

"Results": []
Följden blir ett efterfrågeöverskott = e.

"Results": []
Bostadsbristen har, anser man, uppkommit därför att hyrorna har hållits under jämviktsnivå.

"Results": []
Om priset på en vara hålls under jämviktspriset måste ett efterfrågeöverskott uppkomma.

"Results": []
När marknadsmekanismen sätts ur spel, måste bostäderna fördelas efter andra grunder.

"Results": []
I Sverige fungerar bostadsförmedlingar, som fördelar lägenheter efter speciella principer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 2,
        "End": 9
    }
]
Bostadsförmedlingarna - framförallt i storstadsområdena - har långa köer av bostadssökande.

"Results": []
Dessa köer är dock av olika skäl mycket otillförlitliga mått på den reella bostadsefterfrågan.

"Results": []
Om fortsatt hyresreglering gör att hyrorna hålls under jämviktsnivå, kommer vi att få dras med konstanta bostadsköer.

"Results": []
Tillåts däremot hyrorna stiga utan kontroll, uppnås snart ett läge där tillgången motsvarar efterfrågan och köerna försvinner.

"Results": []
Andra åter anser att denna metod inte löser bostadsfrågorna, endast maskerar den.

"Results": []
Enda möjligheten att motverka bostadsbristen är att bygga ännu mera.

"Results": []
Frågan är närmast vad man menar med bostadsbrist.

"Results": []
Ställer man enbart krav på att varje människa ska ha någonstans att bo, är det troligt att en fri bostadsmarknad skulle lösa problemet med bostadsköerna.

"Results": []
Ställer man däremot bestämda krav på lägenheternas beskaffenhet och storlek måste man bygga mer.

"Results": []
Här, som på så många andra områden, måste det bli fråga om en avvägning där hänsyn måste tas till såväl sociala aspekter som till de resurser vårt samhälle förfogar över.

"Results": []
Så här bor Svenskson enligt den senaste bostadsräkningen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Svenskson",
        "Start": 11,
        "End": 20
    }
]
Tabellen visar 1 antal hushåll, 2 antal personer som bodde i dessa hushåll och 3 hur många av dem som var barn.

"Results": []
(Källa: Veckans affärer 9 oktober 1969.)

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Veckans affärer",
        "Start": 8,
        "End": 23
    }
]
Arbets- och diskussionsuppgifter

"Results": []
Hyresbidragen och bostadstilläggen:

"Results": []
Hur fungerar dessa, hur stora är de i olika inkomstklasser och vid skilda familjestorlekar?

"Results": []
Hög bostadsstandard - vad är det?

"Results": []
Är det en stor lägenhetsyta?

"Results": []
Elektronugn och diskmaskin?

"Results": []
Närhet till naturen, närhet till affärer och service?

"Results": []
Servicehuset - ska vi sträva efter det som normal boendeform?

"Results": []
Vi upplever f n en befolkningsexplosion.

"Results": []
Jordens befolkning ökar med mer än 50 miljoner människor om året.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Jordens",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Om 40-50 år beräknas världens folkmängd vara fördubblad.

"Results": []
Det allvarliga problemet är att livsmedelsproduktionen inte ökar i takt med befolkningstillväxten.

"Results": []
Redan nu är situationen prekär.

"Results": []
Två tredjedelar av jordens alla människor kan inte äta sig mätta och hälften lider av direkt svält.

"Results": []
Man brukar skilja på industriländer (i-länder) och utvecklingsländer (u-länder).

"Results": []
Industriländerna är starkt industrialiserade och har hög levnadsstandard.

"Results": []
De rikaste av dem finns i Nordamerika, i Nord- och Västeuropa samt i Australien och på Nya Zeeland.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nordamerika",
        "Start": 26,
        "End": 37
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nord-",
        "Start": 41,
        "End": 46
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västeuropa",
        "Start": 51,
        "End": 61
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Australien",
        "Start": 69,
        "End": 79
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nya Zeeland",
        "Start": 87,
        "End": 98
    }
]
U-länderna är i regel jordbruksländer med låg levnadsstandard och ofta med en kvardröjande analfabetism i stora befolkningsgrupper.

"Results": []
Det går dock inte att dra någon skarp gräns mellan i-länder och u-länder.

"Results": []
Termen utvecklingsländer tar fasta på att man i dessa länder är på väg mot eller i framtiden måste spåra in på en utveckling mot mera industrialiserat näringsliv och högre utbildningsstandard för att kunna uppnå högre levnadsstandard.

"Results": []
I början av efterkrigstiden användes termen underutvecklade länder.

"Results": []
Man har velat komma ifrån denna då den onekligen sätter en mindrevärdesstämpel på vissa länder.

"Results": []
En av världens mest angelägna samarbetsuppgifter har under efterkrigstiden varit att försöka åstadkomma en försörjningsbalans så att industriländernas överskottsprodukter kan komma u-länderna tillgodo, samtidigt som möjligheter skapas för inhemsk industri i dessa länder.

"Results": []
Nödvändigheten av utvecklingssamarbete har framstått allt klarare.

"Results": []
Bistånd har också givits i olika former.

"Results": []
Det har varit lån och gåvor i pengar.

"Results": []
Det har varit experter som skickats ut för att bygga och organisera kommunikationer, jordbruk och industri, skolor, universitet och sjukhus.

"Results": []
Det har varit stipendier till studenter från utvecklingsländerna för studier vid amerikanska, asiatiska och europeiska högskolor etc.

"Results": []
Bistånd har givits genom internationella organ och främst då FN.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FN",
        "Start": 61,
        "End": 63
    }
]
Men hjälpen har framför allt kommit från enskilda stater.

"Results": []
Sålunda satsade Förenta staterna under femårsperioden 1955-1960 sammanlagt 81 miljarder svenska kronor, varvid de största beloppen gick till Sydvietnam, Sydkorea och Indien.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Förenta staterna",
        "Start": 16,
        "End": 32
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sydvietnam",
        "Start": 141,
        "End": 151
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sydkorea",
        "Start": 153,
        "End": 161
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indien",
        "Start": 166,
        "End": 172
    }
]
Under samma period lämnade Sovjetunionen 15 miljarder mätt i svenska kronor med Indien som störste mottagaren.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sovjetunionen",
        "Start": 27,
        "End": 40
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indien",
        "Start": 80,
        "End": 86
    }
]
Storbritannien, Frankrike och Västtyskland bidrog under samma tid med omkring 10 miljarder vardera.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Storbritannien",
        "Start": 0,
        "End": 14
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Frankrike",
        "Start": 16,
        "End": 25
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Västtyskland",
        "Start": 30,
        "End": 42
    }
]
Siffrorna kan ställas under debatt.

"Results": []
Bl.a. är det ofta oklart om militär hjälp räknas in i beloppen.

"Results": []
Sverige har visat intresse för att ge sitt bidrag till utvecklingssamarbetet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Perioden 1955-1960 gav vi en sammanlagd hjälp på 75 miljoner kronor: 1960-65 hade den ökat till 575 miljoner.

"Results": []
Riksdagen beslöt 1968 att anslaget till u-hjälpen skall öka, så att det senast 1974/75 utgör en procent av bruttonationalprodukten.

"Results": []
Biståndet kommer då att omfatta mer än två miljarder kronor årligen.

"Results": []
Ungefär 40 procent av anslaget går till FN och dess fackorgan för vidare utdelning.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FN",
        "Start": 40,
        "End": 42
    }
]
Den övriga delen, det direkta svenska biståndet till u-länderna, förvaltas av SIDA (Swedish International Development Authority), som är ett statligt ämbetsverk under utrikesdepartementet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": null,
        "Start": -1,
        "End": -1
    }
]
WHO:s uppgift är att förebygga sjukdomar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "WHO:s",
        "Start": 0,
        "End": 5
    }
]
Här tas ett blodprov på ett kongolesiskt barn för ett malariatest.

"Results": []
FAO är FN:s organisation för närings- och jordbruksfrågor.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FAO",
        "Start": 0,
        "End": 3
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FN:s",
        "Start": 7,
        "End": 11
    }
]
Här en veterinärstation i Afganistan, där bönderna får sin boskap vaccinerad.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afganistan",
        "Start": 26,
        "End": 36
    }
]
Husdjursvaccinationen i u-länderna räddar miljonvärden och bidrar på sitt sätt till en högre levnadsstandard bland folket.

"Results": []
Undervisning i alla former ingår i FN:s u-landshjälp.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FN:s",
        "Start": 35,
        "End": 39
    }
]
Här tränas afrikaner på en traktormotor.

"Results": []
Det är inte minst tekniska framsteg som ger förutsättningar för högre levnadsstandard i u-länderna.

"Results": []
Tidningsklipp DN 30 jan. 1968

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "DN",
        "Start": 14,
        "End": 16
    }
]
Det finns inte någon av alla omfattad definition på vad som menas med ett u-land.

"Results": []
De länder om vilka tveksamhet oftast råder har på kartan givits en streckrandning.

"Results": []
På grund av deras låga nationalinkomster finns det ändå skäl att beteckna dem som u-länder.

"Results": []
I I-länderna de industrialiserade länderna, bor något över 1 miljard människor, 30 procent av jordens befolkning.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "jordens",
        "Start": 94,
        "End": 101
    }
]
De svarar för ungefär 70 procent av 'världsinkomsten', har över 80 procent av världsexporten och ökar i genomsnitt sin inkomst per invånare med över 300 kr om året.

"Results": []
I USA ökar nationalinkomsten varje år med ett belopp som är jämförbart med den totala nationalinkomsten i Indien eller Afrika.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 2,
        "End": 5
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indien",
        "Start": 106,
        "End": 112
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 119,
        "End": 125
    }
]
Sverige tillhör de rikaste bland de rika.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Nationalinkomsten är nästan dubbelt så stor som Pakistans - Pakistan har över 105 miljoner invånare.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Pakistans",
        "Start": 48,
        "End": 57
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Pakistan",
        "Start": 48,
        "End": 56
    }
]
Med ett par promille av världens befolkning svarar Sverige för dryga två procent av världshandeln.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 51,
        "End": 58
    }
]
Genomsnittssvensken har en inkomst på ungefär 12000 kr om året.

"Results": []
I två tredjedelar av u-länderna är genomsnittsinkomsten under, ofta långt under, 700 kr om året.

"Results": []
1966 gick 0,64 procent av den svenska nationalinkomsten till u-länderna.

"Results": []
I U-länderna bor över 2 miljarder människor, 70 procent av världens befolkning.

"Results": []
Deras andel av 'världsinkomsten' är ungefär 30 procent.

"Results": []
De svarar för knappa 20 procent av världens export.

"Results": []
De ökar årligen sin genomsnittsinkomst per invånare med cirka 10 kr.

"Results": []
60 procent av tredje världens invånare är analfabeter.

"Results": []
300 miljoner har malaria, 10 miljoner spetälska, 400 miljoner ögonsjukdomen trakom.

"Results": []
Barndödligheten ligger ofta 10 gånger över den svenska.

"Results": []
Proteintillgången per invånare och dag är cirka 10 gram - över 50 i i-länderna - mot ett behov på 45 gram.

"Results": []
I Indien går det nära 6000 människor på varje läkare, i Etiopien nära 100000, i Ruanda nära 150000 - i Sverige under 1000, i USA under 700.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indien",
        "Start": 2,
        "End": 8
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Etiopien",
        "Start": 56,
        "End": 64
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Ruanda",
        "Start": 80,
        "End": 86
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 103,
        "End": 110
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 125,
        "End": 128
    }
]
Jag låg länge vaken i natt.

"Results": []
Mina tankar snubblade på varann.

"Results": []
Jag hade svårt att få någon ordning på dem.

"Results": []
De kom alltför fort på varann.

"Results": []
Något kort ögonblick tyckte jag att jag såg sakerna i deras rätta sammanhang.

"Results": []
Så har det varit flera nätter, jag har haft tankarna springande i långa korridorer och inte kunnat hitta någon utväg för dem.

"Results": []
Jag läste någonting i en aftontidning igår som snuddade vid jämlikhetsproblemet.

"Results": []
Medan jag bäddade sängarna försökte jag komma ihåg i vilken tidning det var.

"Results": []
Jo, ett uttalande i Expressen av Rose Kennedy.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Expressen",
        "Start": 20,
        "End": 29
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Rose Kennedy",
        "Start": 33,
        "End": 45
    }
]
Hon sade någonting om kvinnans roll som jag reagerade starkt emot.

"Results": []
Jag gick ner till matrummet och hittade vår tonåring vid matbordet.

"Results": []
Han räckte mig tidningarna, så att jag kunde leta fram Rose Kennedys ord.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Rose Kennedys",
        "Start": 55,
        "End": 68
    }
]
Hennes berömmelse beror på att hon har fött ett antal barn och att två av dem i sin tur har gjort namnet Kennedy känt i hela världen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Kennedy",
        "Start": 105,
        "End": 112
    }
]
Nu säger denna kvinna:

"Results": []
'Kvinnans uppgift är att vara gift och att uppfostra barn.'

"Results": []
Det har predikats genom århundraden om moderskapets salighetsvärde.

"Results": []
Moderskapet har framställts som kvinnans första uppgift i livet och kanske också den enda.

"Results": []
Man har sällan tänkt på dem som inte har kunnat få den sociala status som den gifta kvinnan har.

"Results": []
Kvinnan ska ta den heliga modersrollen på sig, uppfostra sina barn, betjäna sin man och helst glömma sin egen existens.

"Results": []
Framför allt ska hon veta att hon är skapad för den rollen, och om hon inte klarar den är hennes egenvärde inte mycket att tala om.

"Results": []
Den här typen av uttalanden förekommer i press och veckotidningar vecka efter vecka.

"Results": []
Det är mannen och barnen, framför allt barnen, som behöver kvinnan hemma, sägs det.

"Results": []
Det talas sällan om att det är kvinnan som behöver sina barn och sin man för att se sig själv som en allmänt accepterad individ i samhället.

"Results": []
Mannen och barnen är ju i själva verket hennes sociala status.

"Results": []
Var har en kvinna makt och en känsla av att hon är någonting väsentligt - och kan nå det så enkelt?

"Results": []
Det är i hemmet!

"Results": []
Kvinnan borde basera sitt liv på sina egna personliga prestationer.

"Results": []
Äktenskapet som en försörjningsmöjlighet borde helt försvinna.

"Results": []
Då först är det möjligt för två ekonomiskt oberoende människor att skapa en gemensam tillvaro med större förståelse och mera gemenskap.

"Results": []
Genom att båda delar yrkeslivet går det naturligare att dela hemarbetet också mellan makarna.

"Results": []
Visst kommer var och en att möta en del svårigheter, men de är till för att övervinnas.

"Results": []
Det är naturligtvis också fråga om att mannen får undvara den personliga servicen hemma lika mycket som att kvinnan delar den ekonomiska bördan med mannen.

"Results": []
Barnen klarar sig bra och bättre om man uppmuntrar dem att fungera självständigt.

"Results": []
Kvinnan behöver inga överflödiga varuhusronder eller dylikt för att pigga upp sitt humör.

"Results": []
Kontakten mellan familjemedlemmarna behöver inte vara kontinuerlig, men den bör vara av bra kvalitet.

"Results": []
Hur ska våra barn ha det för att trivas och få den bästa starten i livet?

"Results": []
Hur löser man bäst barntillsynsproblemen?

"Results": []
Varför dominerar kvinnorna de första åren i barnens liv?

"Results": []
Hör de människorna som tar hand om våra barn till de väl avlönade?

"Results": []
Det är så viktigt att våra barn ska bli lyckliga medborgare i världen!

"Results": []
Har vi någonsin frågat oss om människorna som arbetar med våra barn i daghem, lekskolor, skolor, är tillräckligt intresserade och 'inne' i yrket att ta hand om våra barn?

"Results": []
Hur arbetar de pedagogiskt?

"Results": []
Hur pass mycket och i vilken riktning indoktrinerar de våra barns tänkande och handlande?

"Results": []
Jag har inte tänkt på de här frågorna så mycket tidigare - i varje fall har jag inte tänkt att jag skulle kunna ändra på det som jag eventuellt har kritiserat.

"Results": []
Jag - och många med mig - har tänkt att när skolan tar över är allting bra.

"Results": []
Men hur är det med undervisningen när det gäller att sudda ut könstänkandet?

"Results": []
För utlänningar är det ju roligt att berätta - för de uppskattar det - att våra pojkar har hemkunskap i sjuan.

"Results": []
Men använder de kunskaperna i till exempel matlagning hemma?

"Results": []
Barnen är kvinnodominerade och blir ensidigt påverkade från allra första början.

"Results": []
Mor sköter om dem, hon är hemma.

"Results": []
Daghemmens personal är kvinnlig.

"Results": []
Barnen får den uppfattningen att det där med barn och kvinnor hör bestämt ihop.

"Results": []
Men är det verkligen så?

"Results": []
Om det inte är så måste väl den onda cirkeln brytas!

"Results": []
Industritjänstemannaförbundet har ställt samman en upplysande tabell över 'hur manliga och kvinnliga medlemmar fördelar sig på olika s.k. befattningsskikt inom företagen'.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Industritjänstemannaförbundet",
        "Start": 0,
        "End": 29
    }
]
Ungefär 80 procent av kvinnorna arbetar på de lägsta nivåerna mot ungefär 20 procent av männen.

"Results": []
Kvinnorna har praktiskt taget ingen möjlighet att nå de höga befattningarna inom industrin, inte ens någon mellanposition utom i undantagsfall.

"Results": []
Hur skulle de kunna det?

"Results": []
Procentuellt är ju kvinnorna färre i de tekniska yrkena.

"Results": []
Fortfarande siktar våra döttrar hellre på äktenskapet som yrke.

"Results": []
Eller de vill ha kvinnliga yrken, helst sådana som kan kombineras med tillvaron som hemmafru eller yrken som hjälper dem att bli hemmafruar.

"Results": []
För mannen skall man inte besvära med hemmatjänst och barnavård, det skulle bli för svårt att genomföra, tror säkert många kvinnor.

"Results": []
Ingrid Sjöstrand vill ha flera alternativ till den gamla storfamiljen och den moderna lilla familjen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Ingrid Sjöstrand",
        "Start": 0,
        "End": 16
    }
]
Vi skall utgå ifrån vad barnen behöver.

"Results": []
Pappa, mamma, barn, det är de första roller vi leker oss in i - och vi har svårt att tänka oss dem annorlunda än så som vi upplevde dem från början.

"Results": []
Men ett kallt faktum är att förutsättningarna för de gamla tydliga pappa- och mammarollerna har försvunnit, familjen är inte längre en praktisk nödvändighet för att tillhandahålla dagligservicen.

"Results": []
Den är numera en ganska opraktisk nödvändighet, bottnande i vår trygghets avhängighet av vanor och konventioner, i våra föreställningar om familjen som garant för omtanken om barnen, för värme och samhörighet, ja t o m 'goda seder' och hög (sexual-) moral.

"Results": []
Och förresten har vi knappast längre några alternativ till pappa-mamma-barn-familjen, var och en inom sitt revir, i sin lägenhet bak låsta dörrar.

"Results": []
Den gamla storfamiljen är utdöd och de ansatser till en vidare gemenskap som vi hade i arbetarbaracken, statlängan och i samhörigheten kring gården i kvarterets mitt har vi inte tagit med oss till våra propra nya tätorter.

"Results": []
Vårt hemliga ideal är fortfarande Sörgårdsfamiljen åtminstone byggs lägenheterna, fast ytan har krympt, fortfarande för fullt självhushåll.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Sörgårdsfamiljen",
        "Start": 34,
        "End": 50
    }
]
Unga herr far och unga fru mor sätter fortfarande bo med eget linneförråd och servis för tolv personer - och leken går bra så länge den ingenting kräver, d v s tills barnen å ena sidan kräver en vårdare på heltid, eller i den maskinellt topprustade lägenheten, på trekvartstid, medan arbetet å andra sidan kräver heltidsengagemang.

"Results": []
Möjligheterna att skaffa tillfredsställande föräldravikarier är jämförbara med chanserna att vinna på lotteri.

"Results": []
Medan man väntar på turen och barnen växer hankar man sej fram med de olika nödlösningarna: flickorna en flyktig och växlande skara av unga och instabila personer som hamnat i jobbet utan speciella kvalifikationer, dagmammorna, en ännu mera obekant faktor i barnens liv, det knepiga trebarnssystemet där tre grannfamiljer slår sej ihop om en utbildad sköterska - men där barnen lika lite kommer ut ur den trånga miljön med en isolerad kvinnsperson - aldrig en karl för den ensamma mammans barn.

"Results": []
Och slutligen daghemmet, den hittills bästa lösningen - för robusta, grupptåliga, utåtriktade barn.

"Results": []
Trots daghemmens otillräckliga resurser, framför allt personella, visar en färsk undersökning att daghemsbarn är självständigare, mindre ängsligt beroende och mer realitetsanpassade än barn som uppfostras i hemmet.

"Results": []
De här lösningarna går alla ut på att lösa frågan om tillsyn, knappast om fostran.

"Results": []
Också daghemmet ses som en form av förvaring som får rätta sej efter vad de vuxna kan prestera i fråga om lokaler och personal - inte som den plantskola det borde vara, där varje barn får de bästa förutsättningar för att växa.

"Results": []
Vad betyder t ex det två gånger om dygnet upprepade rycket från den ena miljön till den andra för daghemsbarnet?

"Results": []
Den detaljen är knappast planerad utifrån barnets bästa - men tillmötesgår ju vårt behov att 'äga' våra barn.

"Results": []
Först om vi går utanför landet och nuet kan vi få erfarenhet av kollektiv fostran, t ex från kibbutzerna.

"Results": []
Men i fråga om dem, åtminstone i deras ursprungliga form, måste man ta hänsyn till att de startades under hårt yttre tryck för att frigöra så många armar som möjligt.

"Results": []
Liten personal och mycket små resurser var ofrånkomliga villkor.

"Results": []
Att pröva den ursprungliga kibbutzen här vore ungefär som att fostra spartaner i välfärdslandet.

"Results": []
Då är erfarenheterna från helt annorlunda kulturer intressantare, t ex Margaret Meads från arapeshfolket där pappan hade det huvudsakliga ansvaret för barnavården, men där alla barn kunde söka hjälp hos alla vuxna om pappan eller mamman inte fanns till hands.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Margaret Meads",
        "Start": 71,
        "End": 85
    }
]
Barnen kände trygghet i gruppen och växte upp i en hos oss okänd frihet från ångest och neuroser.

"Results": []
Något av det samma kan vi studera där zigenarna ännu lever i sina ursprungliga storfamiljer.

"Results": []
Barnen går ur famn i famn och är trots bindningen till modern inte uteslutande beroende av henne, något som rimligen bör garantera en större trygghet än ett absolut beroende.

"Results": []
Storfamiljeiden har blivit aktuell på sistone.

"Results": []
Den praktiseras på några håll så att några familjer som trivs tillsammans flyttar ihop och delar på barnavården och skötseln av det jordiska - en rationell och öppen livsform som för barnen måste bli rikare på kontakter och därmed mer stimulerande än isoleringen med en ensam vuxen.

"Results": []
När de vuxna är hemma vill säja - på vardagarna blir det knappast annat än ett trebarnssystem i fast lokal, kanske med en större syskonskara bara.

"Results": []
Storfamiljen av denna typ ställer stora krav på tolerans, hänsyn, mognad - en kollektiv fostran, som inte kräver kollektivt liv av de vuxna måste i längden vara lättare att acceptera för flertalet människor.

"Results": []
Och här har vi inte mycket att utgå från: vi måste vara djärva och visionära nog att tänka oss något nytt.

"Results": []
Vi är tvungna att råda bot på det ångestskapande beroendet av en enda person - vem denna person än är blir friktionsytan abnormt stor.

"Results": []
Och vi måste bort från anstalten där barnen förskockas, tröttas ut och tvingas rivalisera om några få vuxna som inte orkar svara dem alla - en enkönad, avemotionaliserad, också den isolerad miljö utan anknytningar till världen utanför.

"Results": []
Låt oss utgå från vad barnen behöver: trygghet och värme, intresse och stimulans, flera vuxna att lita på och tycka om, kamrater i olika åldrar, svängrum, arbetsmaterial, en fredad vrå och en gemenskap att höra till, någon som putsar näsan och någon som hör på - allt går inte att räkna upp, men vad ska det gå ut på?

"Results": []
Möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar?

"Results": []
Så lite beskärning som möjligt av växandets oerhörda glädje?

"Results": []
Det kan formuleras så olika - men i varje fall vet vi att det inte räcker med att barn är mätta och rena och sysselsatta - saker som i och för sej kan hålla den enskilde vårdaren fullt sysselsatt.

"Results": []
Vi kan inte räkna med att det i framtiden blir lättare än nu för den enskilda familjen att åstadkomma en vardag så rik på upplevelser som barnens hungriga sinnen kräver.

"Results": []
Vi får räkna med att boendet slungas ännu längre bort från arbetsplatsen, att det ännu mer differentierade yrkeslivet kräver alltmer totala insatser, att den lilla familjen med ett eller två barn förblir den dominerande familjetypen.

"Results": []
Det kommer ännu mindre att löna sej att en vuxen ägnar huvudparten av sin arbetstid åt ett eller två barn, allra minst om han är utbildad för nånting annat.

"Results": []
Vi inser redan nu att det inte räcker med att ha fått barn för att kunna fostra barn.

"Results": []
Det skulle inte skada vårt framtidsplanerande om vi vågade tänka lite mer obundet av det existerande samhället.

"Results": []
Nog törs vi t ex ifrågasätta om alla våra bostadsområden måste se ut som de gör: travar med likadana topputrustade enheter centrerade kring snabbköp, kiosk och parkeringsplats?

"Results": []
Många av oss skulle kanske föredra att avstå från komplett privat ekonomiavdelning och få utökad gemensam service i stället.

"Results": []
Vi skulle klara oss alldeles utmärkt utan självhushållets hela prylarsenal, vi skulle kanske rentav trivas bättre med ett mera lättmanövrerat liv, i turistklass.

"Results": []
Men bostadstänkandet - eller är det ett statustänkande? - går mot allt mer totalutrustade bomaskiner - som skulle varje familj kunna utstå en belägring.

"Results": []
Egendomligt i ett samhälle där kollektiv utspisning i skolor och på arbetsplatser allt mer brer ut sej, där konsumtionen går mot allt mera bara-att-värma-produkter i en allt smidigare distribution!

"Results": []
Men så länge barnen är uteslutande hänvisade till att växa upp inom familjens bostad utrustar vi varje bostad så att den ska inge sina bebyggare hoppet att här ska det gå att förverkliga en låt vara maskinell sörgårdsdröm.

"Results": []
Vågade vi släppa bostadens Stavnsbaand och lämna barnen till sina egna bostäder, utformade som ideala hem för barn, skulle vi också våga utforma hela bostadsområdet mer rationellt, mer samhälleligt, mindre lägenhetslåst.

"Results": []
I stället för att sprida bostäderna kring ett renodlat kommersiellt centrum kunde vi knyta dem till en verklig samhällskärna, som tillgodosåg behoven av service, kultur, umgänge.

"Results": []
Här skulle utom affärer och hantverkare finnas tvätteri med klädvård, kantin med matförsäljning, cafe, bibliotek med lyssningsrum, kanske en kvartersbio, teverum, lokaler för sällskapsliv och sport, bastu, möjligen en liten bassäng.

"Results": []
I nära anslutning härtill hemgården, eller vad man vill kalla dem, av intim kvarterstyp, inom sina längor rymmande barnens hus, ungdomsgård, hobbylokaler.

"Results": []
Barnens hus tänker jag mej hellre av modell äldre villa med stora och små rum, fantasieggande prång och skrubbar, dit man kan dra sej tillbaka i ensamhet eller med sin bästis, än som hyperhygieniska och lättstädade lokaler där allt har sitt fastställda ändamål.

"Results": []
Men den viktigaste frågan är inte lokalerna utan personalen.

"Results": []
De som ska handleda barn är en av samhällets viktigaste yrkesgrupper och vi måste rekrytera, utbilda och betala dem därefter.

"Results": []
Varje liten barngrupp bör ha sina 'vikarierande föräldrar' och deras assistenter som stadiga referenser, bland dem bör finnas både män och kvinnor, någon med gedigen psykologisk-pedagogisk skolning - och ingen utan kunskaper om barn och barnuppfostran.

"Results": []
Viktigare än pappersmeriter måste vara viljan till personlig satsning - och viljan att stanna på platsen.

"Results": []
Årsklasskiktningen som håller på att spalta upp hela vårt samhälle - snart kan 41/2-åringar bara leka med 41/2-åringar - bör kunna luckras upp i dessa åldersblandade grupper och kan motverkas genom ett mindre strängt kategoribyggande.

"Results": []
Skolbarnen bör från sina närbelägna fritidslokaler ha fritt tillträde till småsyskon och mindre kamrater, pensionärer må ha möjlighet att fraternisera nedom åldersstrecket, föräldrar må komma och gå - överhuvudtaget kan de äldres speciella kunskaper och intressen komma fler barn tillgodo.

"Results": []
(I framtiden kommer vi förmodligen inte alla att översvämma den fria världen just på söndagar - också ledigheten måste differentieras - små barn kan få se män, vanliga portföljpappor, också på vardagar.)

"Results": []
I stället för den nuvarande situationen där föräldrar och barn är varandras livegna - med överbindningar, aggressioner, otrygghet som följd - (en ny uteslutningsgemenskap som inte kännetecknade den gamla mångfacetterade familjen) har föräldrar och barn ett ömsesidigt oberoende - med obeskurna möjligheter till fritidsumgänge.

"Results": []
Barnen bor i 'sin' gård, men gästar föräldrarna när de vill - och barnens hus har plats för gästande föräldrar.

"Results": []
Föräldrar och barn bör med föräldrarnas ökade fritid få ökade möjligheter att ha roligt tillsammans, men ingendera är utlämnad åt den andra parten så som föräldrar nu kan känna sej utlämnade åt en alltför krävande fostraruppgift - liksom barn är totalt utlämnade åt inkapabla föräldrar.

"Results": []
Barnen har en viss känslomässig och en orubbad materiell trygghet garanterad vad som än händer de biologiska föräldrarna.

"Results": []
Olämpliga föräldrar är inte samma outjämnbara handikapp som nu.

"Results": []
Utopier har den nackdelen att de låter så utopiska, men - eftersom förhållandena nu inte är gynnsamma för någon kategori - borde vi inte i liten skala pröva också andra sätt att leva?

"Results": []
Detta förslag som är ett samlingsförslag av en mängd uppslagsändar som länge legat i tiden är avsett för liten skala.

"Results": []
Alldeles säkert kommer en så annorlunda uppfostran att skapa en annorlunda människa - men det behöver inte bli en sämre.

"Results": []
Det kan bli en öppnare, friare människa, mindre benägen att hänga in sitt privata revir.

"Results": []
Det blir allt vanligare att man i födelseannonser ser att föräldrarna har olika efternamn.

"Results": []
Att på det sättet öppet visa att ett barn är fött 'utom äktenskapet' skulle i de flesta andra länder vara helt otänkbart - hos oss är det väl knappast längre någon som reagerar.

"Results": []
Detta innebär inte att förhållandena är oförändrade i andra länder, som exempel kan nämnas den nya synen på skilsmässa i Italien.

"Results": []
Man måste kanske ändå ställa sig frågan:

"Results": []
Varför har just vi svenskar blivit så toleranta mot olika former av sammanlevnad och varför blir det hos oss allt vanligare att man bildar familj utan att ingå äktenskap?

"Results": []
Antingen är det fel på äktenskapet eller också har våra värderingar förändrats.

"Results": []
Kanske bådadera.

"Results": []
Att värderingarna förändrats är helt säkert riktigt, och om någon förnekar det så låt oss jämföra vår reaktion inför upplysningen om att två ungdomar sammanbor med den vi skulle haft för tjugo år sedan.

"Results": []
Det är här inte bara fråga om ett vagt accepterande av rådande förhållanden.

"Results": []
Den 'nya' sexualmoralen har påverkat oss alla men samtidigt djupt oroat oss.

"Results": []
Mest oroande är att synen på äktenskapet som samlevnadsform förändras i en riktning som ifrågasätter värdet av familjebildning och ansvarstagande i den form som i de flesta kulturer och under sekler varit allmänt rådande.

"Results": []
Förutvarande justitieminister Kling tillsatte strax före sin avgång en utredning, familjesakkunniga, med utomordentligt specificerade direktiv för utredningsarbetet.

"Results": []
Enligt direktiven skall lagstiftningen ses som ett medel att påverka utvecklingen och därjämte förändra samhällstrukturen mot ett samhälle där varje vuxen kan ta ansvar för sig själv utan ekonomiskt beroende av anhöriga.

"Results": []
Äktenskapet är en form av 'frivillig samlevnad mellan självständiga personer'.

"Results": []
Särskilt betonas självständigheten i ekonomiskt avseende, var och en skall helt enkelt försörja sig själv i framtiden.

"Results": []
De flesta människor torde förlova och gifta sig utan närmare tanke på att deras förhållande blir rättsligt reglerat.

"Results": []
I allmänhet är det först vid äktenskapets upplösning, genom skilsmässa eller genom att en av makarna avlider som rättsverkan träder i funktion.

"Results": []
Lagens mening att makarna under äktenskapets bestånd skall leva på lika standard och att var och en efter sin förmåga skall bidra till försörjningen är för de flesta självklar.

"Results": []
Den nya familjelagstiftningen, som kan väntas om några år, kommer att i grunden förinta denna uppfattning.

"Results": []