universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Kannibaler bör akta sig för att äta amerikaner.

"Results": []
De innehåller över 10 milligram DDT per kilo, vilket är mer än dubbla tillåtna kvantiteten i USA.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 93,
        "End": 96
    }
]
Svenskar ligger också över med 7 mg per kilo.

"Results": []
Britterna klarar kvalgränsen precis med 5 mg DDT per kilo.

"Results": []
Andelen stadsbor i procent

"Results": []
I industriländer bor fyra av fem i städer år 2000 enligt FN:s (osäkra) beräkningar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FN:s",
        "Start": 57,
        "End": 61
    }
]
Men procentuellt sett växer städerna mest i u-länderna.

"Results": []
Antalet städer med över 2500000 invånare

"Results": []
Om tio år finns det ungefär 60 jättestäder, alltså städer som har mer än 2,5 miljoner invånare hopklumpade.

"Results": []
Detta enligt FN:s beräkningar .

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FN:s",
        "Start": 13,
        "End": 17
    }
]
'Envar har rätt till undervisning ...

"Results": []
Den elementära undervisningen skall vara obligatorisk.

"Results": []
Yrkesundervisning och teknisk undervisning skall vara allmänt tillgänglig.

"Results": []
Den högre undervisningen skall stå öppen för alla på grundval av deras duglighet.'

"Results": []
(Förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 26.)

"Results": []
FN har döpt sitt jubileumsår till 'internationella utbildningsåret' - ett försök att sporra till nationella ansträngningar på undervisningens område.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FN",
        "Start": 0,
        "End": 2
    }
]
Under veckan uppmärksammas detta i Sveriges skolor.

"Results": []
Utbildningsåret har en symbol som ska visa hur kunskapen utgår från punkten i mitten av pannan.

"Results": []
Artikeln bygger främst på Unesco Courier, January 1970; Världshorisont 1, 1970; och Svenska FN-förbundets och skolöverstyrelsens studiehäfte 'Undervisning eller undergång'.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Unesco Courier",
        "Start": 26,
        "End": 40
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Svenska FN-förbundets",
        "Start": 84,
        "End": 105
    }
]
Under den tid som det tar att läsa den här meningen föds elva människor till världen.

"Results": []
Under samma tid dör fem människor.

"Results": []
Jordens befolkning har ökat med sex personer.

"Results": []
Dvs när du läst hit har den hunnit öka med omkring tjugo personer.

"Results": []
De 200000 som föds varje dag måste utbildas om de skall ha någon chans i livet, och om världens fattiga och utsugna länder skall kunna resa sig.

"Results": []
Varför är utbildningen särskilt viktig?

"Results": []
Den FN-ideologi som ligger bakom tanken på ett särskilt 'internationellt utbildningsår' 1970 ger ungefär detta svar:

"Results": []
U-länderna måste ta en genväg för att komma i fatt.

"Results": []
Genvägen är att utnyttja modern vetenskap och teknik.

"Results": []
Då behövs utbildning.

"Results": []
Utan utbildning ingen genväg.

"Results": []
Mycket mer skall in i utvecklingsbilden, men en djärv satsning på utbildning kan ge resultat.

"Results": []
Det har länder som Sovjet, Japan, Kina och Kuba visat.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sovjet",
        "Start": 19,
        "End": 25
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Japan",
        "Start": 27,
        "End": 32
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kina",
        "Start": 34,
        "End": 38
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kuba",
        "Start": 43,
        "End": 47
    }
]
Slutar

"Results": []
Folkökningen i världen är så stor att antalet människor som varken kan läsa eller skriva (analfabeter) ökar.

"Results": []
Då har man alltså inte räknat med barn under skolåldern.

"Results": []
Under 1960-talet blev det 60 miljoner fler analfabeter i världen.

"Results": []
Dessutom är det många i u-länderna som slutar skolan efter ett par års dålig undervisning.

"Results": []
Då glömmer de fort vad de lärt sig.

"Results": []
Dessa analfabeter kommer aldrig i statistiken.

"Results": []
Så när man säger att var tredje människa är analfabet så är det en underskattning.

"Results": []
Befolkningstrycket är roten till det mesta onda i u-ländernas utbildningssystem.

"Results": []
Undervisningsbudgeten måste ständigt och kraftigt utvidgas i takt med folkökningen.

"Results": []
Fel

"Results": []
Vart denna (ojämna?) kapplöpning leder kan man konstatera: resurserna räcker inte till, det blir för få skolor och lärare, alltså blir undervisningen dålig och många slutar i förtid eller sitter kvar - om de ens får chansen att gå i skola.

"Results": []
Ett annat problem är att u-landsbarnen får fel utbildning.

"Results": []
Det beror på att undervisningssystemen övertagits från den forna kolonialmakten och ofta har värderingar från 1800-talet.

"Results": []
Undervisningen är inte anpassad efter u-länders behov.

"Results": []
Den är för teoretisk och humanistisk.

"Results": []
Den lär inte ut de praktiska kunskaper som behövs för att förbättra jordbruket t ex .

"Results": []
Undervisningen ger barnen uppfattningen att jordbruk och praktiskt arbete inte är riktigt fint.

"Results": []
Den bidrar till elittänkande.

"Results": []
Den skapar eller vidmakthåller klassklyftor.

"Results": []
Detta problem är dock relativt lätt att lösa.

"Results": []
Det går att göra undervisningen mer praktiskt inriktad, mer anpassad till jordbrukets behov, även om det är jobb med nya kursplaner och vidareutbildning av lärare.

"Results": []
Sådana reformer har Kina och Tanzania just genomfört.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kina",
        "Start": 20,
        "End": 24
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tanzania",
        "Start": 29,
        "End": 37
    }
]
Men det större problemet - folkökningen och bristen på resurser - är mer svårlöst.

"Results": []
Ökad u-hjälp, ja, men det är inte mycket att hoppas på.

"Results": []
Ett slags lösning är faktiskt att rätta mun efter matsäcken.

"Results": []
De flesta länder har målsättningen att alla barn skall få gå i skolan.

"Results": []
Men med nuvarande resurser betyder det i u-länderna att de flesta barn får en dålig undervisning.

"Results": []
Varannan

"Results": []
Tanzania tog nyligen det svåra beslutet att bara låta vartannat barn gå i skola.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tanzania",
        "Start": 0,
        "End": 8
    }
]
Därmed får de som går i skola bättre undervisning, en undervisning som är värd något.

"Results": []
Andra länder som fattat liknande fast mindre drastiska beslut är Marocko, Algeriet och Nigeria.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Marocko",
        "Start": 65,
        "End": 72
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Algeriet",
        "Start": 74,
        "End": 82
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nigeria",
        "Start": 87,
        "End": 94
    }
]
Vissa länder i Afrika har alltså övergivit målsättningen om allmän skolgång.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 15,
        "End": 21
    }
]
I Sydasien, Mellanöstern och Latinamerika har de flesta länder aldrig försökt genomföra den målsättningen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sydasien",
        "Start": 2,
        "End": 10
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Mellanöstern",
        "Start": 12,
        "End": 24
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Latinamerika",
        "Start": 29,
        "End": 41
    }
]
Att rätta mun efter matsäcken - en provisorisk lösning, kanske en skenlösning?

"Results": []
En samling kalla fakta

"Results": []
500 kronor per år - det är vad man genomsnittligt offrar i världen på ett barn som ska lära sig att läsa och skriva.

"Results": []
Lite senare i livet använder man 39000 kronor för att lära den värnpliktige skjuta.

"Results": []
Världen ger ut 40 procent mer på rustningar än på utbildning: 795000 miljoner kronor per år till militäranslag, 555000 till utbildning.

"Results": []
Industriländerna (USA, Sovjet, Sverige etc) använder en mycket större del av sin nationalprodukt på utbildning (fem procent) än u-länderna (tre procent).

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 18,
        "End": 21
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sovjet",
        "Start": 23,
        "End": 29
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 31,
        "End": 38
    }
]
U-länderna använder 25 kronor per år och person till utbildning, industriländerna 500 kronor.

"Results": []
U-länderna har 72 procent av världens befolkning, men bara 11 procent av världens utbildningsbudget.

"Results": []
U-ländernas militärutgifter är dubbelt så stora som deras inkomster i form av u-hjälp.

"Results": []
Minst var tredje människa är analfabet, kan varken läsa eller skriva.

"Results": []
Antalet analfabeter ökar varje år.

"Results": []
Folkmängden ökar fortare än läskunnigheten.

"Results": []
Av barnen i åldern 6-14 år i Mali gick 68000 i skolan 1961.

"Results": []
Det var tio procent.

"Results": []
1964 gick 113000 av barnen i den åldersgruppen i skolan.

"Results": []
Det var fortfarande bara tio procent.

"Results": []
Nästan hälften av alla i u-länderna är under 15 år.

"Results": []
Motsvarande siffra i industriländerna är 15-20 procent.

"Results": []
Det betyder att u-länderna, som har sämst råd, måste satsa mest på utbildning.

"Results": []
I stora delar av Afrika och Latinamerika slutar mer än varannan elev efter två år.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 17,
        "End": 23
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Latinamerika",
        "Start": 28,
        "End": 40
    }
]
Kvarsittning är vanlig i u-länderna.

"Results": []
Av de barn som går ut grundskolan i arabvärlden är det bara vart fjärde barn som inte suttit kvar ett eller flera år.

"Results": []
Det beror på dålig undervisning, bristande resurser.

"Results": []
Antalet lärare i världen ökar långsammare än antalet elever, 3,9 procent mot 4,8 procent.

"Results": []
Någon har räknat ut att om u-länderna ska ha en chans att bli ekonomiskt självförsörjande 1980, så behövs 1,5 miljoner tekniker och ingenjörer - fyra gånger fler än vad som finns i dag.

"Results": []
Bara 38 procent av skolbarnen i Afrika och Asien är flickor (1967).

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 32,
        "End": 38
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Asien",
        "Start": 43,
        "End": 48
    }
]
Diagrammet ovan visar hur mycket världen satsar i tusental miljoner dollar per år till olika ändamål.

"Results": []
Militära utgifter slukar t ex 159000 miljoner dollar, medan utbildningen bara får 111000 miljoner.

"Results": []
Miljöhotet mot Östersjön har resulterat i nästan totalstopp för strömmingsförsäljningen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Östersjön",
        "Start": 15,
        "End": 24
    }
]
I dag garanterar Folkhälsan och Naturvårdsverket att larmrapporten om gifthalten fått överdrivna proportioner - strömming, lax och ål är helt riskfritt att äta.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Folkhälsan",
        "Start": 17,
        "End": 27
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Naturvårdsverket",
        "Start": 32,
        "End": 48
    }
]
Det är ingen fara med strömmingen!

"Results": []
Så säger i dag Folkhälsan och Naturvårdsverket.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Folkhälsan",
        "Start": 15,
        "End": 25
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Naturvårdsverket",
        "Start": 30,
        "End": 46
    }
]
Och anledningen till detta kategoriska uttalande är den larmrapport som släpptes ut förra veckan om PCB- och DDT-halterna i östersjöfisken.

"Results": []
Visserligen är halterna oroande höga, men nån fara för människan är det inte.

"Results": []
- Rubrikerna om gifthalterna i bland annat strömming har resulterat i nästan totalstopp för strömmingsförsäljningen i större delen av Sverige, säger direktör John Erik Boork, direktör i Ostkustfisk Centralförening till Aftonbladet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 134,
        "End": 141
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "John Erik Boork",
        "Start": 158,
        "End": 173
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Ostkustfisk Centralförening",
        "Start": 186,
        "End": 213
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Aftonbladet",
        "Start": 219,
        "End": 230
    }
]
- Visserligen anser vi att miljöhotet mot Östersjön är oroande men ännu så länge finns det garantier för att både strömming, lax och ål är helt ofarliga.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Östersjön",
        "Start": 42,
        "End": 51
    }
]
Rapporten om gifthalterna i de här fisksorterna kommer från en omfattande undersökning som gjorts av en forskargrupp på Riksmuseet.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Riksmuseet",
        "Start": 120,
        "End": 130
    }
]
Vetenskapligt provfiske

"Results": []
Under sommaren har man bedrivit vetenskapligt provfiske på ett 40-tal stationer i både Bottenhavet och Östersjön.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Östersjön",
        "Start": 103,
        "End": 112
    }
]
Resultatet av detta fiske visar att södra Östersjön drabbats av oroväckande stora mängder DDT och PCB.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Östersjön",
        "Start": 42,
        "End": 51
    }
]
- Situationen kan bli besvärlig men ännu så länge är det ingen fara, påpekar både Statens institut för Folkhälsan och Naturvårdsverket.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Statens institut för Folkhälsan",
        "Start": 82,
        "End": 113
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Naturvårdsverket",
        "Start": 118,
        "End": 134
    }
]
Men deras upptäckter och artiklarna kring dessa har direkt resulterat i kaos för fisket längs hela svenska ostkusten.

"Results": []
Massor av fiskare ringde i går i förtvivlan till sina organisationer för att få klarhet om gifthalterna i strömmingen.

"Results": []
- Totalt finns det omkring 4000 yrkesfiskare längs ostkusten.

"Results": []
Och deras situation är allaredan besvärlig.

"Results": []
En sån här sak gör den inte bättre, säger ombudsman Gösta Lindebo i Svenska ostkustfiskarnas centralförbund.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gösta Lindebo",
        "Start": 52,
        "End": 65
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Svenska ostkustfiskarnas centralförbund",
        "Start": 68,
        "End": 107
    }
]
Perfekt föda

"Results": []
- Därför är det viktigt att svenska folket nu får reda på att Östersjöfisken fortfarande är perfekt som föda, förklarar Gösta Lindebo.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gösta Lindebo",
        "Start": 120,
        "End": 133
    }
]
- Vi är naturligtvis medvetna om att Östersjön innehåller olika sorters miljögifter.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Östersjön",
        "Start": 37,
        "End": 46
    }
]
Och det är en oroande faktor.

"Results": []
- Men fiskets olika organisationer ligger hårt på myndigheterna i den här frågan.

"Results": []
Vi kräver att Naturvårdsverket med kraft tar itu med den här saken.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Naturvårdsverket",
        "Start": 14,
        "End": 30
    }
]
- Ett sånt löfte har vi också fått av jordbrukminister Ingemund Bengtsson, säger Gösta Lindebo.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Ingemund Bengtsson",
        "Start": 55,
        "End": 73
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gösta Lindebo",
        "Start": 81,
        "End": 94
    }
]
39 barn av 100 föds ovälkomna och bara 43 av 100 är aktivt planerade.

"Results": []
Var femte gravid kvinna visar besvärande psykiska störningar under graviditeten.

"Results": []
Lika vanligt är det med svårare psykiska besvär hos modern under barnets sex första levnadsmånader.

"Results": []
Detta är några av alla de data som med lic Åke Nilsson vid psykiatriska kliniken i Lund fått fram i en undersökning av 165 gravida kvinnor.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åke Nilsson",
        "Start": 43,
        "End": 54
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Lund",
        "Start": 83,
        "End": 87
    }
]
På fredagen disputerar Åke Nilsson på avhandlingen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åke Nilsson",
        "Start": 23,
        "End": 34
    }
]
De 165 kvinnorna har intervjuats vid tre tillfällen: efter första besöket på mödravårdscentralen, omedelbart efter förlossningen och sex månader efter barnets födelse.

"Results": []
I den första och tredje undersökningen deltog också psykolog Per-Erik Almgren.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Per-Erik Almgren",
        "Start": 61,
        "End": 77
    }
]
Lätta problem är 'normala'

"Results": []
Vissa lättare psykiska symptom anses normala under en graviditet, säger Åke Nilsson.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åke Nilsson",
        "Start": 72,
        "End": 83
    }
]
En ökad känslighet, lättare depressionsperioder eller mindre störningar hör till den normala bilden.

"Results": []
Däremot finns det enligt undersökningen en stor grupp kvinnor, nära 45 procent, som under graviditeten visar psykiska symptom som i olika utsträckning påverkar välbefinnandet.

"Results": []
I den gruppen har 17 procent symptom som tyder på påtagliga psykiska besvär.

"Results": []
- Traditionellt anses ju att det är under tiden efter förlossningen man finner de flesta psykiska störningarna, säger Åke Nilsson.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åke Nilsson",
        "Start": 118,
        "End": 129
    }
]
Men enligt mina resultat är psykiska besvär lika vanliga under graviditeten som efter förlossningen.

"Results": []
Psykiska problem under uppväxttiden eller i vuxen ålder före graviditeten kan ge svårigheter under och efter en graviditet, visar undersökningen.

"Results": []
En tidig sexualdebatt och många sexualpartners kan i en del fall tyda på neurotiska störningar.

"Results": []
En moraliserande inställning till sexuallivet i uppväxtmiljön hör också till de faktorer som kan ge psykiska problem vid en graviditet.

"Results": []
Oplanerat barn ger mer besvär

"Results": []
Kvinnans anpassning till det väntade barnet beror också i hög grad på om graviditeten är planerad eller inte.

"Results": []
Dålig eller ingen preventivteknik finns med i bakgrunden hos många av de kvinnor som har svåra problem.

"Results": []
47 procent av kvinnorna i dr Nilssons undersökning var gravida vid giftermålet.

"Results": []
Dessa kvinnor är en riskgrupp, säger han.

"Results": []
De blev i många fall gravida oavsiktligt.

"Results": []
De blev 'tvungna att gifta sig'.

"Results": []
Deras val av äktenskapspartner blev kanske slumpmässigt.

"Results": []
Den personlighetspsykologiska delen av avhandlingen går mera på djupet.

"Results": []
Kvinnor som inte kan acceptera modersrollen i djupare bemärkelse, som inte kan identifiera sig med sin egen mor eller har en markant starkare identifikation med fadern får oftare svårigheter vid en graviditet.

"Results": []
En del kvinnor som förnekar att de haft menstruationssmärtor, som förnekar illamående under graviditeten, kan också få problem efter förlossningen.

"Results": []
Frånvaron av besvär kan vara ett uttryck för en förträngning av graviditeten, säger Åke Nilsson.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åke Nilsson",
        "Start": 84,
        "End": 95
    }
]
En omedvetet negativ inställning till havandeskapet kan ge en öppen konflikt först när barnet är fött.

"Results": []
Smärtfylld förlossning

"Results": []
Man håller också på att undersöka upplevelsen av förlossningen närmare och det arbetet skall läggas fram i en särskild publikation.

"Results": []
Jag har funnit att man inte kan betrakta själva förlossningen som en fristående företeelse, säger Åke Nilsson.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åke Nilsson",
        "Start": 98,
        "End": 109
    }
]
Naturligtvis spelar faktorer som om barnet är önskat eller inte en stor roll vid upplevelsen av smärtan.

"Results": []
Psykiskt instabila kvinnor, som betraktat sig som sjuka under hela graviditeten, anger också en starkare smärtupplevelse.

"Results": []
Om mannen är med eller ej tycks inte spela någon större roll för smärtupplevelsen.

"Results": []
- Jag är själv inte särskilt villig att dra långtgående slutsatser ur materialet, säger Åke Nilsson.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Åke Nilsson",
        "Start": 88,
        "End": 99
    }
]
Men jag anser att undersökningen visar att fri abort, naturligtvis efter kontroll av motiven för ansökan, skulle kunna lösa en del av de problem som finns.

"Results": []
Men övervägande delen av problematiken ligger på attityderna till barnafödande och mödraskap och sådana attitydförändringar kommer på mycket lång sikt.

"Results": []
Åderförkalkning har blivit ett begrepp som bland lekmän och lärde användes för att förklara den försämring i hjärnans funktion som med stigande ålder drabbar oss alla.

"Results": []
Hos somliga kan en sådan funktionsnedsättning vara ringa och långsamt insättande och är då att betrakta som ett led i det normala åldrandets process.

"Results": []
Hos andra däremot kan nedsättningen vara snabbt insättande och ta sig dramatiska uttryck och kan då leda till sådana tillstånd som betecknas som senil demens.

"Results": []
Det är patienter med dessa tillstånd som utgör en stor procent av det klientel som i dag vårdas på ålderdomshem, långvårdskliniker och mentalsjukhus.

"Results": []
I bästa fall kan de nödtorftigt sköta sig själva eller enklare rutingöromål, i sämsta fall är de helt borta från denna världen.

"Results": []
Det råder inget tvivel om att förändringar i hjärnans kärl i majoriteten av fall är orsaken till dessa grava symtom och man måste ha klart för sig att i denna grupp kan någon behandling inte erbjudas.

"Results": []
Det är emellertid säkert så att det finns fall där den bakomliggande orsaken är av annan natur.

"Results": []
Det är bland dessa sistnämnda man över huvud taget kan tänkas nå fram till någon form av åtgärd som kan leda till förbättring.

"Results": []
Anledningen till denna mycket försiktiga optimism är att man under senare år funnit att somliga av dessa fall har haft god nytta av ett operativt ingrepp.

"Results": []
Det rör sig alltså om fall där orsaken till patientens symtom inte primärt är åderförkalkning utan i stället beror på en sannolik störning i cirkulationen av den vätska som omger hjärnan.

"Results": []
En sådan cirkulationsstörning kan bero på ett mekaniskt hinder men också på att balansen mellan nybildning och försvinnande av denna vätska är störd.

"Results": []
Borrar hål

"Results": []
I sådana fall kan neurokirurgerna borra ett litet hål i skallen och föra in ett tunt rör i hjärnans hålrum.

"Results": []
Röret leds sedan ner under huden på halsen vidare in i en av halsvenerna och får utmynna i hjärtats högra förmak.

"Results": []
Det är för övrigt samma operationsmetod som användes hos barn som föds med s k vattenskalle.

"Results": []
Ett sådant operationsförfarande kan leda till 'normalisering' av den störda cirkulationen och kan understundom ge påfallande förbättringar i hjärnans funktion.

"Results": []
Det är framför allt i USA som man tillämpat denna behandlingsmetod på äldre patienter med nedsatt hjärnfunktion.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 22,
        "End": 25
    }
]
När man talar med svenska experter om detta ställer de flesta sig ganska tveksamma:

"Results": []
'Skriv inte om detta med för stora bokstäver.'

"Results": []
'Väck inget hopp om det.'

"Results": []
De rapporter som föreligger har trots detta motiverat en planmässig forskning, bl a på lasarettet i Lund, ett projekt där både psykiater, neurologer, neurokirurger och röntgenologer är engagerade.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Lund",
        "Start": 100,
        "End": 104
    }
]
SDS har talat med en av deltagarna i den vetenskapliga undersökningen, röntgenologen dr Sten Cronqvist i Lund.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "SDS",
        "Start": 0,
        "End": 3
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Sten Cronqvist",
        "Start": 88,
        "End": 102
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Lund",
        "Start": 105,
        "End": 109
    }
]
Problem

"Results": []
Vi måste lära oss att respektera och acceptera att åldrandet så ofta leder till tillstånd där ingen terapi finns.

"Results": []
Det är emellertid å andra sidan i grunden fel att bunta ihop gamla människor på institutioner bara för att de är gamla, säger dr Cronqvist.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Cronqvist",
        "Start": 129,
        "End": 138
    }
]
Vi måste i det enskilda fallet inta en aktiv attityd för att utröna om något kan göras för att patientens tillvaro skall bli drägligare.

"Results": []
På S:t Lars sjukhus i Lund tillhör mer än hälften av de patienter som årligen intas, gruppen åldringar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "S:t Lars sjukhus",
        "Start": 3,
        "End": 19
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Lund",
        "Start": 22,
        "End": 26
    }
]
Om så bara en procent eller ännu mindre kan erbjudas en behandling av det slag som berörts ovan, så vore det en enorm vinst, både på det mänskliga och det praktiska planet.

"Results": []
Det stora problemet är emellertid just att spåra upp de fall där förutsättning finns för ett operativt ingrepp, dvs de fall där en cirkulationsrubbning i hjärnvätskan kan tänkas föreligga.

"Results": []
Genom den utrustning som finns på röntgendiagnostiska avdelningen vid lasarettet i Lund, en s k gammakamera, finns nu möjligheter att studera dessa cirkulationsförhållanden.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Lund",
        "Start": 83,
        "End": 87
    }
]
Det är emellertid inte fråga om någon form av röntgenapparatur.

"Results": []
Detektor

"Results": []
Till skillnad från en vanlig röntgen som innebär att röntgenstrålar skickas tvärsigenom patienten och avsätter en bild på röntgenfilmen så sprutas, när gammakameran användes, ett radioaktivt ämne direkt in i patienten.

"Results": []
Detta ämne, som alltså själv utsänder strålar kan via en detektor överföras till ett oscilloskop där man erhåller en bild som på olika sätt kan registreras.

"Results": []
När det gäller de äldre patienterna där man önskar undersöka hjärnvätskans cirkulation sprutas det radioaktiva ämnet in i ryggmärgsvätskan och man kan med hjälp av gammakameran följa ämnets passage, om denna är fördröjd eller sker på vägar som avviker från det normala mönstret.

"Results": []
Gammakameran har emellertid också ett annat användningsområde som ingår i rutinutredningarna vid den neuroradiologiska sektionen på röntgenavdelningen.

"Results": []
Det radioaktiva ämnet kan i stället för att som i det ovan angivna exemplet sprutas in i ryggmärgsvätskan, i stället tillföras direkt till patientens blod.

"Results": []
Utan besvär

"Results": []
Hos patienter som har en tumör i hjärnan, hjärnblödning eller blodpropp i hjärnans kärl, sker då en ansamling av det radioaktiva materialet inom tumören, inom blödningshålan eller i den hjärnvävnad som skadats i anslutning till blodproppen.

"Results": []
Det innebär alltså att man motsvarande det 'skadade' området får en ökad strålning i jämförelse med den omkringliggande vävnaden och att denna skillnad mellan abnorm och normal vävnad kan iakttagas med hjälp av gammakameran.

"Results": []
Den detektor som uppfångar strålningen kan vridas kring patientens huvud och rutinmässigt tar man hos patienter med misstanke på en sådan 'skada' fem olika projektioner, vilket kan ske under loppet av 20-30 minuter.

"Results": []
Det är alltså en snabb undersökning och dessutom försiggår hela proceduren utan minsta besvär för patienten frånsett ett stick i armen, på samma sätt som när sänka tages.

"Results": []
Så snart registreringarna är klara kan patienten i princip resa sig från sin brits utan några kvarstående besvär.

"Results": []
300 vårddagar

"Results": []
Gammakameran ger inte lika fullständig bild av hjärnan som en s k luftskalle eller en s k färgskalle, men båda dessa undersökningar är besvärande för patienten och kräver också att patienten intages på sjukhus.

"Results": []
Eftersom undersökning med gammakameran är så lätt att genomföra och som påpekas utan besvär för patienten, ger alltså gammakameran oss möjligheter att undersöka också polikliniska patienter.

"Results": []
Det är framför allt neurologerna som tagit fasta på detta.

"Results": []
De är av den uppfattningen att kombinationen undersökning med gammakameran och en klinisk undersökning av en erfaren neurolog erbjuder både diagnostiska och praktiska fördelar.

"Results": []
Professor Ragnar Muller vid neurologiska kliniken har gjort ett försiktigt överslag på de besparingar som kan göras genom att bedriva utredningsarbetet polikliniskt på detta sätt.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Ragnar Muller",
        "Start": 10,
        "End": 23
    }
]
Försiktig beräkning visar att en besparing på 75000 kronor, ungefär 300 vårddagar hade kunnat sparas redan under gammakamerans första användningsår.

"Results": []
Gammakameran har också andra användningsområden utöver de två som nämnts här ovan.

"Results": []
Den kan t ex användas också för att spåra tumörer i exempelvis skelett, lungor och njurar.

"Results": []
Det kan förefalla vådligt att tillföra radioaktiva ämnen till patienten med tanke på den strålning som sker, men med de mängder som i dag behöver användas för ett gott resultat är stråldosen mindre, eller i alla fall inte större än vad patienten erhåller vid en ordinär undersökning.

"Results": []
I en del fall - hur många vet man inte - av senil sinnessvaghet har forskarna funnit att det beror på för mycket hjärnvätska som hjärnans vävnader inte kan tillgodogöra sig.

"Results": []
I dessa fall då orsaken alltså inte är den vanliga höggradig åderförkalkning, finns chansen att återföra patienten till ett normalt liv genom en operation av det slag som återges på skissen här intill

"Results": []
Hjärnkirurgen borrar ett litet hål i kraniet och för in en sond i hjärnans hålrum.

"Results": []
Den leds vidare under huden bakom örat, in i en av halsvenerna och utmynnar i hjärtat.

"Results": []
På detta sätt fungerar hjärtat som en pump som håller hjärnhålorna fria från överflödig vätska

"Results": []
Dr Sten Cronqvist förordar en 'storstädning' på mentalsjukhusen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Sten Cronqvist",
        "Start": 3,
        "End": 17
    }
]
Det skulle kunna återföra många patienter till ett normalt liv

"Results": []
Med s k hjärnscintigrafi får forskarna en sådan här bild av patientens hjärna på ett mycket enkelt sätt.

"Results": []
Metoden är snarlik till gammakameran som är beskriven i artikeln, men tar något längre tid.

"Results": []
Den röda fläcken på bilden är en stor hjärntumör.

"Results": []
Undersökningen med gammakameran i Lund tar inte längre tid än cirka tjugo minuter och sker fullständigt smärtfritt för patienten

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Lund",
        "Start": 34,
        "End": 38
    }
]
Psykiatri är vetenskapen om psykiska störningar

"Results": []
I det föregående har flera gånger framhållits likheter mellan djur och människor i fråga om beteende men också olikheter.

"Results": []
Huruvida man skall anse likheterna större än olikheterna eller tvärtom är diskutabelt.

"Results": []
Men en stor skillnad ligger däri att människan är i stånd att utforska sitt eget psyke och medvetet påverka det.

"Results": []
Isolering från andra innebär även för människan en stor psykisk påfrestning.

"Results": []
Men också samlevnaden med andra kan medföra stora problem.

"Results": []
Överhuvudtaget är människans psyke med sin sammansatthet och känslighet utsatt för många slags påfrestningar, och psykiska besvär är också mycket vanliga.

"Results": []
Den vetenskap som sysslar med dessa kallas psykiatri.

"Results": []
Nervositet och stress

"Results": []
Alla människor råkar någon gång ut för vissa psykiska störningar.

"Results": []
Man känner sig nervös, nerverna krånglar, säger man.

"Results": []
Det innebär oftast inte att någon verklig sjukdom drabbat nervsystemet utan är en tillfällig rubbning av den psykiska jämvikten på grund av fysisk eller psykisk påfrestning.

"Results": []
Om en sådan påfrestning blir långvarig, kan resultatet bli ett tillstånd av s k stress, ett slags spänningstillstånd, som beror på att vissa försvarsmekanismer i kroppen trätt i funktion.

"Results": []
Vissa hormoner avsöndras mer än normalt och håller kroppen i ständig alarmberedskap.

"Results": []
Det anstränger olika organ mycket och kan leda till 'stressjukdomar' som magsår, hjärtbesvär och 'nervsammanbrott'.

"Results": []
Pavlov kunde vid sina försök med hundar framkalla psykiska besvär hos försöksdjuren.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Pavlov",
        "Start": 0,
        "End": 6
    }
]
De vande sig vid att mat sattes fram när klockan ringde.

"Results": []
Om det dröjde länge med maten, eller om mat sattes fram bara vissa gånger, eller om signalen varierades så att hunden blev osäker, kunde den bli nervös och retlig och till sist så deprimerad att den inte alls ville äta.

"Results": []
Mentalsjukdomar

"Results": []
Psykiska jämviktsrubbningar som de ovannämnda kan bli långvariga och leda till ett mer eller mindre allvarligt sjukdomstillstånd, en neuros.

"Results": []
Det är mycket svårt att dra en gräns mellan svårare former av neuroser och de sjukdomar som ibland kallas psykoser och som förr brukade kallas sinnessjukdomar.

"Results": []
Alla psykiska sjukdomar, både neuroser och psykoser, kallas numera mentalsjukdomar.

"Results": []
De har vissa gemensamma symptom och kan behandlas med större eller mindre framgång.

"Results": []
Det är svårt att skilja mellan fysiska och psykiska sjukdomar eftersom fysiska besvär kan ha psykiska orsaker och vice versa.

"Results": []
Forna tiders uppfattning om mentalsjukdomars mystiska och skrämmande natur är helt förlegad.

"Results": []
Som tidigare framhållits kan psykiska rubbningar uppstå vid yttre påfrestningar.

"Results": []
Olika människor har olika lätt att utstå sådana.

"Results": []
Somliga har en nervös och känslig läggning, andra en mer robust.

"Results": []
I vissa fall kan psykiska störningar uppstå utan att man kan finna någon yttre anledning.

"Results": []
Man kallar dem endogena (= av inre ursprung).

"Results": []
De kan yttra sig som neuroser, depressioner, ångestkänslor eller tvångsföreställningar.

"Results": []
Möjligen beror de på förändringar i hjärnans verksamhet.

"Results": []
Vid vissa mentalsjukdomar spelar ärftliga faktorer en stor roll.

"Results": []
Det gäller de två vanligaste av de mera kroniska mentalsjukdomarna, den manisk-depressiva och schizofrenin.

"Results": []
Den manisk-depressiva sjukdomen

"Results": []
Vissa människor drabbas av periodiskt återkommande anfall av onormal upprymdhet respektive nedstämdhet.

"Results": []
Symptomen kan bli så allvarliga att en sjukhusvistelse blir nödvändig.

"Results": []
Med moderna metoder kan man mildra symptomen avsevärt, men man kan inte förebygga nya attacker av sjukdomen.

"Results": []
Den kan försvinna efter några sjukdomsperioder eller bli långvarig.

"Results": []
Även periodernas längd kan skifta.

"Results": []
Mellan perioderna är personen i allmänhet fullt frisk.

"Results": []
Denna sjukdom är något vanligare hos kvinnor än hos män.

"Results": []
Ungefär en procent av befolkningen har haft eller har denna sjukdom.

"Results": []
Schizofreni - en gåtfull sjukdom

"Results": []
Ungefär lika vanlig som den manisk-depressiva sjukdomen är schizofrenin.

"Results": []
Eftersom den har en mera förödande effekt på den sjukes själsliv, är den ännu allvarligare.

"Results": []
Omkring hälften av dem som insjuknar blir psykiskt invalidiserade under flera år eller för resten av sitt liv.

"Results": []
I Sverige vårdas 15000-20000 personer på mentalsjukhus för schizofreni.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 2,
        "End": 9
    }
]
Ordet schizofreni betyder ungefär kluven själ.

"Results": []
Troligen är det inte fråga om en enda sjukdom utan en hel grupp av sjukdomar med likartade symptom.

"Results": []
Dessa består av rubbningar i tanke- eller känslolivet.

"Results": []
Inställningen till omvärlden blir förändrad.

"Results": []
Misstänksamhet, fixa ideer och förföljelsemani är vanliga symptom.

"Results": []
Den sjuke kan också bli slö och likgiltig, försjunka i fantasier och uppleva hallucinationer.

"Results": []
I svåra fall blir patienten oåtkomlig och omöjlig att förstå i tankar och tal.

"Results": []
Med moderna metoder kan man få ungefär en fjärdedel av de schizofrena nästan helt återställda och hälften någorlunda förbättrade, medan en fjärdedel blir kroniskt sjuka och därvid alltmer psykiskt avtrubbade.

"Results": []
Eftersom man med mycket små doser av vissa gifter kan framkalla övergående schizofreni-symptom hos friska personer, tänker man sig att sjukdomen skulle kunna bero på ämnesomsättningsrubbningar.

"Results": []
Ett intensivt arbete pågår för att klarlägga denna sjukdom.

"Results": []
Kemiska ämnen med psykiska verkningar

"Results": []
Att vissa i naturen förekommande ämnen verkar stimulerande eller bedövande har människan vetat sedan urminnes tider och också begagnat sig av.

"Results": []
Sådana ämnen är t ex alkohol, koffein, opium och kokain.

"Results": []
Kvist av kokabuske och opievallmo.

"Results": []
Den medicinska vetenskapen har också utnyttjat dessa ämnen.

"Results": []
Dessutom har man genom renframställning och på syntetisk väg fått fram ämnen med liknande och bättre effekter.

"Results": []
Man kan nämna bedövningsmedel som kloroform och eter, smärtstillande medel som morfin- och barbitursyrepreparat m fl .

"Results": []
Dessa ämnen har haft och har mycket stor betydelse för att lindra plågor, men de har också vissa nackdelar.

"Results": []
Dels blir patienten efter hand lätt beroende av dem och dels har de en negativ inverkan på tankeförmåga och vakenhet.

"Results": []
Under de senaste två decennierna har en ny stor grupp av ämnen upptäckts och framställts, som har mycket större och mer specifika verkningar på psyket.

"Results": []
De kallas psykofarmaka och har fått stor betydelse för behandlingen av mentalsjuka.

"Results": []
Olika slag av psykofarmaka

"Results": []
Tidigare i detta kapitel har nämnts en del om transmittorsubstanserna, som överför impulser från en nervcell till en annan vid synapserna.

"Results": []
Bland dem är flera monoaminer, som spelar en viktig roll vid överföringen av impulser inom hjärnan.

"Results": []
Det har visat sig att ett överskott av monoaminer leder till att aktiviteten i vissa delar av hjärnan skruvas upp med oros- och spänningstillstånd som följd.

"Results": []
Vid underskott mattas aktiviteten och depressionstillstånd kan bli följden.

"Results": []
Detta gäller särskilt det retikulära och det limbiska systemet (se s 160 och 162).

"Results": []
Psykofarmaka kan indelas i två grupper.

"Results": []
Den ena består av de dämpande, rogivande medlen.

"Results": []
Åtminstone en del av dem förstör vissa monoaminer eller hindrar dem från att verka.

"Results": []
I Indien finns en växt, Rauwolfia, som befolkningen i hundratals år har använt för att bereda medicin mot sömnlöshet och orostillstånd.

"Results": []
Sedan 1950 har man renframställt ett fyrtiotal olika ämnen från rötterna av denna växt.

"Results": []
Ett av dem är reserpin, som har en starkt lugnande verkan och som av läkarna användes vid svåra maniska tillstånd.

"Results": []
I små doser kan det också användas mot högt blodtryck.

"Results": []
Reserpin kan emellertid ha en del biverkningar, som begränsar dess användbarhet.

"Results": []
Rauwolfia-växten, ur vars rötter reserpin framställes.

"Results": []
En grupp av rent syntetiskt framställda ämnen, fentiazinföreningarna, har fått stor betydelse som lugnande medel.

"Results": []
Ett av dem (klorpromazin) säljes under namnet Hibernal och användes som ett verksamt medel mot schizofreni och även mot maniska tillstånd.

"Results": []
Ett annat är Lergigan, som användes mot sjösjuka och allergier men också som lugnande medel och sömnmedel.

"Results": []
Betydligt mildare verkningar har en annan grupp av ämnen, till vilken hör meprobamat.

"Results": []
Det var den verksamma substansen i de mycket omtalade 'lyckopillerna', som för en del år sedan var de mest använda lugnande medlen.

"Results": []
Det visade sig vara vanebildande och missbrukades i stor omfattning, varför man numera inte använder dem så mycket.

"Results": []
Den andra gruppen av psykofarmaka är de uppiggande, stimulerande medlen, som användes mot depressionstillstånd.

"Results": []
Till dem hör amfetaminerna, varav det mest kända är Preludin.

"Results": []
De verkar snabbt men kortvarigt på lättare depressioner och trötthetstillstånd och är också aptitnedsättande, vilket gör att de användes som bantningsmedel.

"Results": []
Dessvärre är de vanebildande och har särskilt i Sverige kommit att missbrukas i stor omfattning.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 48,
        "End": 55
    }
]
Det finns också antidepressiva medel med långsammare och mera långvarig och kraftig verkan.

"Results": []
De har i allmänhet vissa biverkningar och måste användas med försiktighet, men de har i stor utsträckning kunnat ersätta elchockbehandlingen, som är ett mycket verksamt medel vid svåra depressioner men som många människor känner skräck för.

"Results": []
Ett nytt medel, som har visat sig kunna förebygga depressioner hos manisk-depressiva patienter, är alkalimetallen litium, nära besläktad med natrium.

"Results": []
Det prövas nu vid svenska sjukhus.

"Results": []
Hallucinogener

"Results": []
På senare tid har det skrivits och talats mycket om en del ämnen, som framkallar egendomliga psykiska tillstånd med bl a hallucinationer och som därför ofta kallas hallucinogener.

"Results": []
I själva verket har de varit kända i tusentals år.

"Results": []
I Mellanamerika användes de långt före Columbus' dagar av indianerna, särskilt i samband med religiösa ceremonier.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Mellanamerika",
        "Start": 2,
        "End": 15
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Columbus'",
        "Start": 39,
        "End": 48
    }
]
Hallucinogener framställes ur olika växter.

"Results": []
Ur en kaktusart framställes meskalin och ur mjöldryga, en svamp som parasiterar på sädesslag, får man råmaterialet till LSD.

"Results": []
Dessa ämnen kan inte kallas psykofarmaka, eftersom de framkallar psykiska rubbningar i stället för att bota sådana.

"Results": []
Men de har väckt vetenskapsmännens intresse, främst därför att man har tyckt sig finna likheter mellan deras verkningar och symptomen vid schizofreni.

"Results": []
Till sin kemiska sammansättning påminner hallucinogenerna om vissa monoaminer.

"Results": []
Meskalin framställes ur peyote-kaktusen.

"Results": []
Rågax med mjöldryga.

"Results": []
Det har emellertid uppstått strid om forskarnas juridiska och moraliska rätt att använda dessa droger på försökspersoner.

"Results": []
Man fruktar att de kan ha varaktigt skadliga verkningar.

"Results": []
I USA har entusiastiska skildringar av kända författare och konstnärer väckt ett stort intresse för hallucinogenerna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 2,
        "End": 5
    }
]
Man påstår sig med deras hjälp kunna 'frigöra inre krafter' och uppleva en 'högre verklighet'.

"Results": []
Motståndarna menar att de bara möjliggör en tillfällig flykt från verkligheten och kan vara farliga, medicinskt och socialt sett.

"Results": []
Alkohol och narkotika

"Results": []
Som förut framhållits har stimulantia och narkotika, d v s uppiggande och bedövande medel, varit kända i alla tider och överallt.

"Results": []
Man har använt dem på grund av deras verkningar på nervsystemet utan att känna till dessas fysiologiska natur.

"Results": []
Att de i allmänhet varit vanebildande och vid långvarigt bruk haft farliga följder har man väl vetat, men det har inte avhållit alla från missbruk.

"Results": []
I våra dagar vet man en hel del om de fysiologiska verkningarna också, men i nästan alla länder har man stora problem med alkohol- och narkotikamissbruk.

"Results": []
Gemensamt för alkohol och narkotika är att de påverkar det centrala nervsystemet.

"Results": []
I små doser ger de en känsla av avspänning och välbefinnande.

"Results": []
I fråga om alkohol och många narkotika beror detta på att vissa nervcentra, som har en hämmande effekt på hjärnbarken, blir bedövade och mer eller mindre kopplas ur.

"Results": []
Detta uppfattas som en stimulans.

"Results": []
Större doser bedövar allt större delar av centrala nervsystemet, så att den narkotiska effekten slår igenom.

"Results": []
Eftersom alkohol och många lugnande medel och sömnmedel har likartade verkningar, blir effekten kraftigt förstärkt vid en kombinerad förtäring av dessa ämnen.

"Results": []
Bruk leder lätt till missbruk

"Results": []
Regelbundet bruk av alkohol och narkotika leder ofta till att kroppen vänjer sig vid dem.

"Results": []
Det behövs allt större doser för att framkalla effekt.

"Results": []
Efter längre eller kortare tid kan så ett beroende uppstå.

"Results": []
Det innebär ett behov eller begär efter ämnet i fråga och mer eller mindre svåra psykiska och fysiska symptom om inte begäret tillfredsställes.

"Results": []
Tillståndet kallas alkoholism eller narkomani och är svårbehandlat.

"Results": []
Särskilt farliga är morfinpreparaten.

"Results": []
Redan efter några dagars behandling t ex på sjukhus kan tillvänjning och beroende uppstå.

"Results": []
Doserna måste ökas 50-200 gånger, och om behandlingen avbrytes uppstår psykiska besvär i form av oro och ångest och fysiska i form av feber, smärtor och kramper.

"Results": []
Ny tillförsel av giftet är det enda som snabbt häver symptomen.

"Results": []
Det tar annars flera dagar innan de är helt borta.

"Results": []
De tidigare nämnda lugnande medlen har samma verkningar, men det tar betydligt längre tid och fordrar betydligt större doser.

"Results": []
Detsamma gäller alkohol, som måste missbrukas i åratal innan verklig alkoholism uppstår.

"Results": []
De ämnen, som direkt stimulerar centrala nervsystemet, t ex amfetaminer och kokain, har inte samma fysiologiska tillvänjningseffekt, men de kan leda till ett starkt psykiskt beroende och till svåra rubbningar vid långvarigt bruk.

"Results": []
Bruk av alkohol och narkotika i små doser kan innebära en omedelbar fara, t ex för trafikolyckor, eftersom omdömet trubbas av och reaktionstiden förlängs.

"Results": []
Den största faran ligger emellertid i att allt bruk lätt leder till vanebildning och missbruk.

"Results": []
Alkoholism och narkomani

"Results": []
När missbruket har lett till alkoholism eller narkomani, har det också uppstått störningar i de fysiologiska förloppen i kroppen.

"Results": []
Vid alkoholism uppstår t ex förändringar i levercellens mitokondrier.

"Results": []
Många av sjukdomssymptomen beror emellertid på näringsbrist och vitaminbrist, som uppkommer genom att alkoholister och narkomaner oftast lever ett oregelbundet liv utan ordnade måltidsvanor.

"Results": []