universalner/uner_llm_inst_swedish huggingface dataset:
Den allmänna pensionen är av två slag: folkpension och tilläggspension (ATP).

"Results": []
Folkpensionen får man oberoende av tidigare arbetsinkomst.

"Results": []
Tilläggspension grundas på inkomst av förvärvsarbete (arbetsinkomst).

"Results": []
Endast arbetsinkomst som man haft mellan 16 och 65 år beaktas.

"Results": []
Arbetsinkomst för tid före år 1960 inverkar inte på ATP.

"Results": []
Om arbetsinkomsten under ett år överstiger det s k basbeloppet vid samma års ingång med minst hundra kronor är inkomsten pensionsgrundande för ATP.

"Results": []
Vid 1971 års ingång var basbeloppet 6400 kr.

"Results": []
Basbeloppet är ett belopp, som fastställs för en månad i taget på grundval av en beräkning av statistiska centralbyrån.

"Results": []
Allt efter som prisläget förändras, ändras också basbeloppet.

"Results": []
Storleken av de utgående pensionerna följer basbeloppet.

"Results": []
Därigenom blir pensionerna värdebeständiga.

"Results": []
I juli 1971 var basbeloppet 6900 kr.

"Results": []
Det behövs ingen anmälan för att komma med i ATP.

"Results": []
Inkomst, som ger pensionsrätt, beräknas i regel efter självdeklarationen.

"Results": []
Vem får folkpension?

"Results": []
Folkpension kan den få som är svensk medborgare och bosatt här i landet.

"Results": []
Om en svensk medborgare inte är bosatt här, kan han dock få pension, om han varit mantalsskriven här det år han fyllde 62 och de fem åren närmast dessförinnan (alltså i åldern 57-62 år).

"Results": []
Vem kan få ATP?

"Results": []
ATP kan den få, som har haft pensionsgrundande inkomst för minst 3 år.

"Results": []
Det första år, för vilket pensionsgrundande inkomst beräknades, var år 1960.

"Results": []
Inkomst av annat förvärvsarbete än anställning kan undantas från ATP.

"Results": []
För undantagen inkomst erläggs inte ATP-avgift och givetvis kan inkomsten inte medföra pensionsrätt.

"Results": []
Undantagandet kan även påverka pensionsrätten av anställningsinkomst.

"Results": []
Undantagandet medför i regel sämre skydd vid ålderdom, invaliditet och vid dödsfall för familjen.

"Results": []
Pensionsförmåner

"Results": []
Såväl folkpensioneringen som ATP ger möjligheter till följande förmåner:

"Results": []
Ålderspension

"Results": []
Förtidspension eller sjukbidrag

"Results": []
Änkepension och barnpension

"Results": []
Från folkpensioneringen kan dessutom utgå:

"Results": []
Barntillägg

"Results": []
Invaliditetstillägg

"Results": []
Invaliditetsersättning och vårdbidrag

"Results": []
Hustrutillägg (inkomstprövat)

"Results": []
Kommunalt bostadstillägg (inkomstprövat)

"Results": []
Att en förmån är inkomstprövad betyder, att den minskas eller inte alls utgår om den försäkrades inkomst överstiger vissa belopp.

"Results": []
Även förmögenhet har betydelse.

"Results": []
(Se vidare sid 8 ff.)

"Results": []
Ålderspensionen från folkpensioneringen är i juli 1971 6210 kr per år för en ensam pensionär eller pensionär vars make inte har pension samt 9660 kr för två pensionsberättigade makar tillsammans.

"Results": []
Dessutom utgår i vissa fall pensionstillskott.

"Results": []
Hos försäkringskassan finns en särskild broschyr om pensionstillskott.

"Results": []
Helt pensionstillskott är i juli 1971 621 kr per år.

"Results": []
Full ålderspension från ATP får man, enligt huvudregeln, om man haft pensionsgrundande inkomst i 30 år.

"Results": []
Storleken av pensionen räknas ut på grundval av ett genomsnitt av de pensionsgrundande inkomsterna under de 15 bästa åren (se sid 7 'ATP de första åren').

"Results": []
Full pension motsvarar 60 procent av nämnda genomsnittsinkomst.

"Results": []
Har man pensionsgrundande inkomst för mindre än 30 år reduceras pensionen i förhållande till det antal år, som fattas (halva antalet år ger halv pension osv).

"Results": []
På grundval av den pensionsgrundande inkomsten beräknas pensionspoäng, som registreras på Ert poängkort hos försäkringskassan.

"Results": []
På slutskattesedeln finns den pensionsgrundande inkomsten angiven.

"Results": []
Vill man räkna ut poängen kan man göra detta genom att dela den pensionsgrundande inkomsten för ett visst år med basbeloppet vid ingången av det året.

"Results": []
(Dessa basbelopp har varit följande: 1960 = 4200 kr, 1961 = 4300 kr, 1962 = 4500 kr, 1963 = 4700 kr, 1964 = 4800 kr, 1965 = 5000 kr, 1966 = 5300 kr, 1967 = 5500 kr, 1968 = 5700 kr, 1969 = 5800 kr, 1970 = 6000 kr och 1971 = 6400 kr.)

"Results": []
Om den pensionsgrundande inkomsten för år 1971 blir 14000 kr (motsvarande en förvärvsinkomst av cirka 20400 kr) blir pensionspoängen 14000 : 6400 = 2,19.

"Results": []
Högsta möjliga pensionspoäng är 6,50.

"Results": []
Om basbeloppet är 6900 kr, blir full ATP av följande storlek:

"Results": []
Att märka är att de angivna beloppen utgår utöver folkpensionen.

"Results": []
För svenska medborgare som är födda 1896-1923 gäller särskilda regler, se 'ATP de första åren', sid 7.

"Results": []
Pensionsålder

"Results": []
Rätt till ålderspension har Ni från och med den månad Ni fyller 67 år.

"Results": []
Pensionsåldern är densamma för folkpensionen och ATP.

"Results": []
Möjlighet finns att ta ut ålderspension både före och efter 67-årsmånaden, dock tidigast från 63-årsmånaden.

"Results": []
Både vid förtida uttag och uppskjutet uttag blir det dock vissa ändringar i pensionsbeloppen.

"Results": []
Har man rätt till både folkpension och ATP måste ett förtida uttag gälla båda pensionerna samtidigt.

"Results": []
Förtida uttag ger lägre pension

"Results": []
Ålderspensionen blir alltid mindre vid förtida uttag.

"Results": []
Och den förblir mindre livet ut.

"Results": []
Minskningen utgör 0,6 procent för varje månad som man vid uttaget är yngre än 67 år.

"Results": []
Den som har gjort förtida uttag av ålderspension kan återkalla detta.

"Results": []
På försäkringskassan finns en särskild broschyr som lämnar information om förtida uttag av ålderspension.

"Results": []
Och hur man gör exempelvis för att återkalla förtida uttag.

"Results": []
Observera att förtida uttag av ålderspension inte är detsamma som förtidspension!

"Results": []
(Om förtidspension kan Ni läsa i en annan broschyr hos försäkringskassan.)

"Results": []
Uppskjutet uttag ger högre pension

"Results": []
Den som väntar med att ta ut ålderspensionen till efter 67-årsmånaden får högre pension.

"Results": []
Beloppet ökar med 0,6 procent för varje månad man väntar med uttaget, dock längst till 70-årsmånaden.

"Results": []
Detta innebär att pensionen genom uppskjutet uttag kan förhöjas med högst 21,6 procent.

"Results": []
ATP de första åren

"Results": []
ATP infördes 1960.

"Results": []
Inkomster som man haft dessförinnan ger inte rätt till ATP.

"Results": []
För de inkomsterna har inte heller avgift erlagts.

"Results": []
För att få full ålderspension från ATP fordras enligt huvudregeln att man har 30 år med pensionsgrundande inkomst.

"Results": []
För svenska medborgare som är födda något av åren 1896-1923 gäller förmånligare regler.

"Results": []
Sålunda behöver den som är född 1923 endast pensionsgrundande inkomst för 29 år för att få full ATP, den som är född 1922 behöver endast 28 år, osv; den som är född 1914 behöver endast 20 år.

"Results": []
De som är födda 1913 och tidigare hinner inte förvärva pensionsgrundande inkomst för 20 år.

"Results": []
De kan alltså inte få full ATP.

"Results": []
Årsklass 1905 kan t ex få högst 11/20 av full pension, årsklass 1906 kan få högst 12/20 och årsklass 1907 kan få högst 13/20 .

"Results": []
Särskilda folkpensionsförmåner

"Results": []
Kommunalt bostadstillägg är ett tillägg till bl a ålderspension och utgår enligt grunder som varje kommun själv bestämmer.

"Results": []
Bostadstilläggets storlek varierar mellan olika kommuner.

"Results": []
Kommunalt bostadstillägg är inkomstprövat.

"Results": []
Det betyder att bostadstillägget minskas om inkomsterna utöver folkpensionen uppgår till mer än ett visst belopp, nämligen 2000 kr för en ensam pensionär och 3000 kr för två makar tillsammans.

"Results": []
Även förmögenhet (exempelvis i fastighet) över vissa belopp kan påverka bostadstillägget.

"Results": []
Hustrutillägg utgår om hustru till pensionär fyllt 60 år och inte har egen folkpension.

"Results": []
Det fordras vidare att makarna varit gifta i 5 år för att hustrutillägg skall kunna utgå.

"Results": []
I undantagsfall kan dock hustrutillägg beviljas även om hustrun inte fyllt 60 år eller makarna varit gifta kortare tid än 5 år.

"Results": []
Hustrutillägget kan högst utgå med så stort belopp att makarna tillsammans får lika stor folkpension som två pensionsberättigade makar.

"Results": []
Hustrutillägget, som är inkomstprövat på samma sätt som kommunalt bostadstillägg, utbetalas till hustrun.

"Results": []
Barntillägg utgår till ålderspensionär, som har eget eller hustruns barn under 16 år i hemmet eller som har vårdnaden om sådant barn.

"Results": []
Barntillägget utgår för varje barn med högst 25 procent av basbeloppet (i juli 1971 1725 kr för år räknat).

"Results": []
Om pensionären är en gift kvinna utgår f n inte barntillägg.

"Results": []
Invaliditetstillägg kompletterar i vissa fall ålderspension, om pensionären inte kan reda sig själv och vid upprepade tillfällen dagligen behöver hjälp av annan person.

"Results": []
Hjälpbehovet skall ha uppstått innan pensionären fyller 63 år.

"Results": []
Den som är blind har alltid rätt till invaliditetstillägg om blindheten inträffat före 63 år.

"Results": []
Invaliditetstillägget utgör 30 procent av basbeloppet (i juli 1971 var det 2070 kr för år räknat).

"Results": []
Om förtidspension eller sjukbidrag samt änkepension och barnpension kan Ni läsa i särskilda broschyrer som finns att hämta på försäkringskassan.

"Results": []
Vad menas med ett u-land?

"Results": []
'U-land' står för 'underutvecklat land' eller 'utvecklingsland'.

"Results": []
Ibland talar man om 'de fattiga länderna'.

"Results": []
Men det är viktigt att veta att de flesta u-länder är fattiga bara i den meningen att större delen av befolkningen lever i fattigdom.

"Results": []
I nästan alla u-länder finns de för utvecklingen nödvändiga tillgångarna såsom arbetskraft, jord, vatten, mineraler, skog o s v .

"Results": []
Men antingen förmår man ännu inte utnyttja de resurser man har - eller också utnyttjas dessa på ett sätt som inte kommer majoriteten av folket tillgodo.

"Results": []
En vanlig karakteristik av ett u-land är att bruttonationalprodukten (BNP) per person och år understiger en viss summa.

"Results": []
Ibland nämns 2000 kronor som gräns; länder ovanför detta genomsnittstal skulle inte vara u-länder (i Sverige är BNP / person ca 13000 kronor).

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 101,
        "End": 108
    }
]
Andra egenskaper utmärkande för u-länder är arbetslöshet; analfabetism, d v s brist på läs- och skrivkunnighet; låg medellivslängd.

"Results": []
Man kan också mäta ett lands standard med sådana mått som antal läkare, lärare, böcker, tidningar, telefoner, radioapparater, bilar o s v per invånare.

"Results": []
Dessa metoder för att söka mäta ett lands rikedom eller fattigdom är otillfredsställande.

"Results": []
I BNP, exempelvis, inräknas inte oavlönat arbete och bara ytterst ungefärligt de varor som produceras inom självhushållen.

"Results": []
Måtten säger heller ingenting om fördelningen av resurserna, om livet för de enskilda människorna.

"Results": []
Genomsnittssiffrorna döljer stora materiella klyftor inom varje land.

"Results": []
Men de existerande måtten är ändå användbara när man vill göra sig en bild av olika folks levnadsnivå.

"Results": []
Ett exempel: enbart i USA ökar BNP varje år med ett belopp, som är ungefär lika stort som den totala bruttonationalprodukten i hela Afrika eller Indien!

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 22,
        "End": 25
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 132,
        "End": 138
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indien",
        "Start": 145,
        "End": 151
    }
]
U-länderna är olika

"Results": []
Från vår horisont kan u-länderna sinsemellan te sig likartade.

"Results": []
Uppräkningen nyss av typiska 'u-landsegenskaper' bidrar till ett sådant intryck.

"Results": []
Men dessa länder - där tre fjärdedelar av jordens befolkning bor - skiljer sig naturligtvis starkt från varandra.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "jordens",
        "Start": 42,
        "End": 49
    }
]
Peru har inte samma klimat, geografi eller kultur som Tanzania.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Peru",
        "Start": 0,
        "End": 4
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tanzania",
        "Start": 54,
        "End": 62
    }
]
Indien brottas med helt andra svårigheter än Kenya.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indien",
        "Start": 0,
        "End": 6
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kenya",
        "Start": 45,
        "End": 50
    }
]
En del länder är tättbefolkade, andra glest befolkade.

"Results": []
Naturliga och mänskliga resurser skiftar liksom relationerna till omvärlden.

"Results": []
Det finns inte två länder, som befinner sig i samma kulturella eller ekonomiska situation.

"Results": []
Skillnaderna inom ett land kan vara mycket stora.

"Results": []
I världens totalt sett rikaste land, USA, finns utbredd svår fattigdom.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 37,
        "End": 40
    }
]
I oljeländer som Saudi-Arabien lever en del i ofattbart överflöd.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Saudi-Arabien",
        "Start": 17,
        "End": 30
    }
]
Invånarna i Kenyas huvudstad Nairobi kan ha ännu svårare att finna sig tillrätta i isolerade byar på den kenyanska landsbygden än en stockholmare att klara sig i lappmarken.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kenyas",
        "Start": 12,
        "End": 18
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nairobi",
        "Start": 29,
        "End": 36
    }
]
I Indien finns 845 skilda språk och dialekter.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indien",
        "Start": 2,
        "End": 8
    }
]
Många av de länder, som i dag kallas underutvecklade, har en kultur långt äldre än t ex den europeiska.

"Results": []
För 6000 år sedan fanns det städer i Egypten, i Mesopotamien och i Indusdalen - 5000 år innan stadskulturen började utvecklas i Sverige.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Egypten",
        "Start": 37,
        "End": 44
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Mesopotamien",
        "Start": 48,
        "End": 60
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indusdalen",
        "Start": 67,
        "End": 77
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 128,
        "End": 135
    }
]
Den kinesiska kulturen kan spåras tillbaka till 3000 f Kr.

"Results": []
I Latinamerika, Afrika och Asien fanns vid europeernas ankomst ofta högt utvecklade samhällen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Latinamerika",
        "Start": 2,
        "End": 14
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 16,
        "End": 22
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Asien",
        "Start": 27,
        "End": 32
    }
]
De flesta u-länder har varit koloniserade

"Results": []
När dagens 30-åringar gick i skolan var Afrikas och Asiens kartor i huvudsak indelade i några få färgfält - för att utmärka de olika områden, som tillhörde England, Frankrike, Holland, Belgien eller Portugal.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrikas",
        "Start": 40,
        "End": 47
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Asiens",
        "Start": 52,
        "End": 58
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "England",
        "Start": 156,
        "End": 163
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Frankrike",
        "Start": 165,
        "End": 174
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Holland",
        "Start": 176,
        "End": 183
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Belgien",
        "Start": 185,
        "End": 192
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Portugal",
        "Start": 199,
        "End": 207
    }
]
Vad som sedan skett, ett 70-tal länders politiska frigörelse, kan betecknas som en av de mera genomgripande händelserna i världshistorien.

"Results": []
Att kolonisera ett land betyder att erövra det och utnyttja det för egna ändamål.

"Results": []
1700- och 1800-talens industrialisering i England, Frankrike, Tyskland, Holland o s v förutsatte en ordnad försörjning med råvaror för industrin (bomull, jute, hampa, metaller, gummi).

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "England",
        "Start": 42,
        "End": 49
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Frankrike",
        "Start": 51,
        "End": 60
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tyskland",
        "Start": 62,
        "End": 70
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Holland",
        "Start": 72,
        "End": 79
    }
]
Kolonierna utnyttjades för denna råvaruproduktion.

"Results": []
De kunde också utnyttjas som marknad - befolkningen hemma räckte inte till som köpare av industrivarorna.

"Results": []
På olika sätt kunde man se till att befolkningen i det koloniserade landet blev köpare av moderlandets produkter.

"Results": []
Ett vanligt exempel är hur den indiska textilindustrin genom att man saknade tullskydd konkurrerades ut av engelsmännen.

"Results": []
Härigenom fick den engelska textilindustrin avsättning för sina produkter också i Indien.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indien",
        "Start": 82,
        "End": 88
    }
]
På så sätt fastlades den arbetsfördelning mellan olika länder, som till stor del fortfarande gäller: industriländerna ('i-länderna') producerar förädlade produkter, som de måste få avsättning för, u-länderna måste få sälja sina råvaror.

"Results": []
Råvaror - både naturprodukter och synteter - produceras dock numera i ökande omfattning även i i-länderna.

"Results": []
Jordens befolkning: i dag 3,6 miljarder, om 30 år dubbelt så många?

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Jordens",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Tvärtemot vad man kunde tro är Europa den mest tättbebodda - men också vad beträffar jordbruk och industri den bäst utnyttjade - världsdelen med i genomsnitt 92 invånare per kvardratkilometer.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Europa",
        "Start": 31,
        "End": 37
    }
]
Därefter följer Asien med 69 invånare per kvkm.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Asien",
        "Start": 16,
        "End": 21
    }
]
Jordens sammanlagda befolkning ökar f n med 70-80 miljoner människor om året, och ökningen är störst där människorna är fattigast.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Jordens",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Nu är vi drygt 3,6 miljarder, vid århundradets slut 6-7 miljarder om den nuvarande takten i befolkningstillväxten består.

"Results": []
Fattigdomen är inte ny.

"Results": []
De flesta människor har alltid levat i fattigdom.

"Results": []
Men befolkningsexplosionen är unik i jordens historia.

"Results": []
Den är följden av att stora folksjukdomar nu bekämpas med moderna hjälpmedel, att människornas kunskap om hygien har förbättrats och att tillgången på mat och vatten har ökat.

"Results": []
Spädbarnsdödligheten har minskat särskilt kraftigt; det är inte så att varje kvinna föder fler barn än förr, men de som föds överlever i långt större utsträckning.

"Results": []
Genom befolkningsutvecklingen får jorden en väldig försörjningsbörda, där än så länge de fattiga länderna bär det tyngsta lasset.

"Results": []
I många u-länder är tillväxten så snabb, att barn under 15 år utgör inemot hälften av hela befolkningen.

"Results": []
Att bygga skolor, utbilda lärare och producera undervisningsmaterial till dessa barnskaror är på många håll omöjligt.

"Results": []
Ett snabbt växande antal människor i vuxen ålder kräver arbete och lön i en situation, där det redan råder arbetslöshet och undersysselsättning.

"Results": []
De arbetslösa från landsbygden söker sig till städerna.

"Results": []
När de inte heller där kan få arbete uppstår en slum, som med sin svält, sjuklighet, trångboddhet, smuts och brottslighet är ett stort och växande problem i u-länderna.

"Results": []
U-ländernas tillgångar växer.

"Results": []
Men det gör också folkmängden.

"Results": []
Även med en jämn fördelning av produktionen blir det inte tillräckligt för var och en.

"Results": []
Därför måste befolkningstillväxten hållas tillbaka.

"Results": []
Samtidigt måste det skapas en rättvis fördelning av tillgångarna.

"Results": []
Det har redan sagts att befolkningsökningen är störst där människor är fattigast.

"Results": []
Färre barn skaffar man sig först då man ser en utväg ur sin fattigdom.

"Results": []
Mat och hälsa

"Results": []
Många svåra sjukdomar som malaria, smittkoppor och spetälska trängs alltmer tillbaka genom aktiva hälsovårdsinsatser.

"Results": []
Fortfarande beräknas dock 300 milj människor vara sjuka i malaria, 10 milj i spetälska.

"Results": []
Uppskattningsvis 400 milj lider av ögonsjukdomen trakom.

"Results": []
Olika former av inälvsmask härjar stora delar av Afrika, Asien och Latinamerika och nedsätter starkt arbetsförmågan.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 49,
        "End": 55
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Asien",
        "Start": 57,
        "End": 62
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Latinamerika",
        "Start": 67,
        "End": 79
    }
]
Barndödligheten beräknas - trots den minskning som skett - i Indien vara tio gånger så hög som i Sverige, i Peru och Tunisien sex gånger så hög.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indien",
        "Start": 61,
        "End": 67
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 97,
        "End": 104
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Peru",
        "Start": 108,
        "End": 112
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tunisien",
        "Start": 117,
        "End": 125
    }
]
Trots att u-ländernas sammanlagda livsmedelsproduktion ökat kraftigt är tillgången på livsmedel per person föga större än förut, tidvis och på sina håll inte alls större.

"Results": []
I dessa länder får majoriteten av befolkningen varken tillräckligt med kalorier eller av de livsviktiga äggviteämnena (protein).

"Results": []
I Sverige och andra länder, där de flesta lever i materiell välfärd, har vi mer än vad vi behöver av bådadera.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sverige",
        "Start": 2,
        "End": 9
    }
]
Skall utvecklingen vända och en godtagbar näringsstandard uppnås, måste produktionen av sådana näringsämnen i världen tredubblas fram till år 2000.

"Results": []
En rad undersökningar tyder på att brist på äggvita under spädbarnstiden kan medföra skador på hjärnan, som för hela livet minskar inlärningsförmågan och arbetskapaciteten.

"Results": []
Kvinnan på bilden har själv vuxit upp i den här byn i den västafrikanska staten Dahomey.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Dahomey",
        "Start": 80,
        "End": 87
    }
]
Hon har fått utbildning i näringslära (nutrition) inom ramen för ett FAO-projekt (FAO = FNs livsmedelsorganisation).

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "FNs",
        "Start": 88,
        "End": 91
    }
]
Här visar hon hur lokal föda, fisk och grönsaker, kan användas, och betonar särskilt hur viktigt det är att barnen får rätt sammansatt kost.

"Results": []
Här nedan kan man läsa om några huvuddrag i äktenskapslagstiftningen.

"Results": []
I Socialkatalogen finns vidare upplysningar om bl.a. barn- och ungdomsfrågor, bostadsfrågor, försäkringsskydd, arv och andra familjerättsliga frågor.

"Results": []
Giftemål

"Results": []
När man ska gifta sig måste detta anmälas till pastorsexpeditionen där man bor.

"Results": []
På pastorsexpeditionen kan man begära, att äktenskapet utlyses i kyrkan (lysning) om man så önskar.

"Results": []
Där får man också upplysning om hur kyrklig och borgerlig vigsel går till.

"Results": []
Den som är under 20 år ska ha föräldrarnas samtycke för att gifta sig.

"Results": []
Är han eller hon under 18 år behövs också särskilt tillstånd från länsstyrelsen.

"Results": []
När man har gift sig innebär det att båda makarna får omfattande personliga och ekonomiska skyldigheter mot varandra.

"Results": []
Makarna har bl.a. skyldighet att försörja varandra.

"Results": []
Vidare uppkommer giftorätt.

"Results": []
Denna innebär bl.a. att vardera maken vid äktenskapets upplösning har rätt till hälften av den andre makens tillgångar.

"Results": []
Man kan dock avtala om att sådan egendom som annars skulle ha ingått i giftorätten ska vara enskild egendom.

"Results": []
Ett sådant avtal kallas äktenskapsförord.

"Results": []
Äktenskapsförordet ska inregistreras hos domstol för att bli giltigt.

"Results": []
Föräldrar har vårdnaden om sina barn.

"Results": []
De har alltså ansvar och omsorg om barnen.

"Results": []
De företräder barnen utåt i olika frågor och de är skyldiga att bekosta barnens uppehälle och uppfostran.

"Results": []
Se Arv sida 5, Förmyndare sida 12 och Testamente sida 22.

"Results": []
Man vänder sig till pastorsexpeditionen.

"Results": []
Skilsmässa

"Results": []
Hemskillnad

"Results": []
Innan ett äktenskap upplöses ska i allmänhet domstolen först ha beslutat om att samlevnaden upphävs.

"Results": []
Denna dom kallas hemskillnadsdom.

"Results": []
Den kan sökas hos domstolen av båda makarna tillsammans.

"Results": []
Då behöver inte annat skäl uppges än att de är överens om att inte fortsätta att leva tillsammans.

"Results": []
Om bara den ena maken vill ha hemskillnad måste han eller hon stämma den andra inför domstol.

"Results": []
Innan man begär hemskillnad är man skyldig att begära medling hos präst eller hos medlare, som är utsedd av kommunen.

"Results": []
Hemskillnadstiden är till för att ge makarna en prövotid.

"Results": []
Om de har börjat samlevnaden på nytt under hemskillnadstiden, vilket de får göra, upphävs hemskillnaden utom i fråga om ekonomiska förhållanden.

"Results": []
Äktenskapsskillnad

"Results": []
Om makarna har levt var för sig (hemskilda) under minst ett år, kan en eller båda begära att domstolen dömer till äktenskapsskillnad.

"Results": []
Det innebär att äktenskapet upplöses.

"Results": []
Bl.a. i samband med otrohet kan domstolen döma till omedelbar äktenskapsskillnad utan föregående hemskillnad.

"Results": []
Både vid hemskillnad och äktenskapsskillnad ska domstolen fastställa vem av makarna som ska ha vårdnaden om barnen.

"Results": []
Om ingen av makarna bedöms vara lämplig att ha vårdnaden kan särskild förmyndare utses.

"Results": []
Domstolen avgör vidare om det ska betalas underhållsbidrag, hur boet ska delas och om eventuellt skadestånd.

"Results": []
Se också Förmyndare sida 12 och Underhållsbidrag sida 23.

"Results": []
Man vänder sig till familjerådgivningsbyrå, medlare, härads- eller rådhusrätt, rättshjälpsanstalt eller advokat.

"Results": []
Att få ett barn är en stor upplevelse och glädje och medför en genomgripande förändring av vårt liv.

"Results": []
Den nyblivna modern känner sig dock ofta mindre glad än hon hade trott.

"Results": []
Men att vara trött och nedstämd efter förlossningen är normalt och naturligt och går över allteftersom krafterna återvänder.

"Results": []
Den fulla känslan av moderlighet brukar komma så småningom när man fått pyssla om sitt barn en tid och känner sig säkrare och tryggare.

"Results": []
Om modern är trött och klen en tid efter förlossningen, betyder ett yttre stöd mycket för henne.

"Results": []
Är hon ensam kan den egna modern eller en god väninna ofta vara henne och därmed också barnet till stor nytta.

"Results": []
Annars är naturligtvis pappan den som är närmast till hands att dela både bekymmer och glädjeämnen med.

"Results": []
Pappan lär bäst känna sitt lilla barn genom att hjälpa till med att sköta det.

"Results": []
Att båda föräldrarna från början upplever barnet tillsammans stärker familjens samhörighet.

"Results": []
Anlag och miljö

"Results": []
Alla föräldrar funderar över hur det skall gå för deras barn i livet och vilka möjligheter det har inom sig.

"Results": []
Varje barn har fått arvsanlag från båda föräldrarna.

"Results": []
Anlagen inverkar inte bara på hur barnet ser ut, utan också på sådant som t.ex. begåvning och lynne.

"Results": []
Hur barnet kommer att bli som människa, vilka egenskaper det kommer att få och hur karaktären utformas beror också i hög grad på de erfarenheter det gör.

"Results": []
Genom oss föräldrar får barnet sina första upplevelser av kärlek och trygghet, men också av bekymmer och konflikter.

"Results": []
Det är lätt att förstå, att barn som har det bra med sina närmaste blir mer förtroendefulla och vänliga mot andra än de som ständigt upplever otrygghet och bristande förståelse.

"Results": []
Här gäller det den grundton i hemmet som vardagslivet byggs upp på - inte de tillfälliga svårigheter som då och då drabbar oss alla utan att behöva skadligt påverka våra barn.

"Results": []
Spädbarnet behöver trygg omvårdnad och mycket ömhet för att trivas.

"Results": []
Det är viktigt att det lilla barnet i lugn och ro får växa samman med den som vårdar det, så att det från början känner sig tryggt och ompysslat.

"Results": []
En mamma som har yrkesarbete känner sig ofta otillräcklig och tycker att hon inte kan ge sitt barn allt hon skulle vilja.

"Results": []
Men, även om tiden man kan vara tillsammans med barnet är kort, kan man ge det vad det behöver av trygg och varm moderskontakt.

"Results": []
Naturligtvis måste allt praktiskt arbete i hemmet skötas, men stunderna tillsammans med den lille är minst lika viktiga.

"Results": []
Mamman måste också veta, att barnet har det bra på dagarna, antingen det vistas på daghem, i ett familjedaghem eller någon sköter det hemma.

"Results": []
Det är betydelsefullt att barnet får behålla sina vardagsvanor, t.ex. får sova middag med en kär leksak eller suga på napp.

"Results": []
Lämna aldrig spädbarn ensamma hemma någon längre stund!

"Results": []
De är ju alldeles hjälplösa och kan inte klara sig själva om de t.ex. skulle börja kräkas eller råka få något över ansiktet.

"Results": []
Plastskynken är särskilt farliga och bör inte finnas inom räckhåll för de små.

"Results": []
Måste barnet vårdas på sjukhus, barnhem eller på annat sätt sändas bort, är det önskvärt, att föräldrarna besöker det så ofta som möjligt.

"Results": []
Utvecklingen

"Results": []
Barnets utveckling sker i en viss ordningsföljd, i stort sett lika för alla barn.

"Results": []
En del barn är tidiga och andra sena, skillnaderna brukar jämna ut sig på längre sikt.

"Results": []
Det kan hända, att ett barn är tidigt på ett område, t.ex. när det gäller att gå, men senare med att tala eller tvärtom.

"Results": []
Vi hjälper inte barnet genom att skynda på dess utveckling.

"Results": []
Varje barn mognar i sin egen takt.

"Results": []
Under det första året visar det nya färdigheter varje månad, sedan går det långsammare.

"Results": []
Lugna perioder växlar med mera oroliga - sådan är utvecklingens gång.

"Results": []
Under de första månaderna ligger spädbarnet helst på sidan, benen saknar stadga och det kan inte hålla uppe sitt stora huvud.

"Results": []
Det kan inte fästa blicken och att ögonen tittar i kors ibland är inget att oroa sig för.

"Results": []
Först vid 2-3 månaders ålder lär det sig att se ordentligt.

"Results": []
Så småningom kan barnet lyfta upp bröst och huvud när det ligger på magen och det tycker om att ligga så och titta på sin omgivning.

"Results": []
Det övar kryprörelser och lär sig rulla över på rygg.

"Results": []
Man får passa det noga vid skötningarna, så att det inte ramlar ner och slår sig.

"Results": []
Barnet sover nu helst på rygg med armarna uppåtböjda på var sida om huvudet.

"Results": []
Det börjar gripa efter saker och då är tiden inne för de första leksakerna, t.ex. en skallra eller en bitring.

"Results": []
Omkring halvåret brukar barnen kunna sitta med stöd, men sitta själva kan de inte förrän vid 8-10 månader.

"Results": []
De griper efter alla saker som kommer i deras väg och stoppar allting i munnen.

"Results": []
De tycker om granna färger.

"Results": []
Målade klossar och andra lämpliga leksaker måste vara ofarliga och tåliga.

"Results": []
Under andra halvåret börjar de flesta barn resa sig upp och stå.

"Results": []
En del kryper eller hasar omkring på stjärten.

"Results": []
De undersöker allt de kommer åt och nu börjar en tid när man måste plocka undan allt som kan gå sönder eller skada dem.

"Results": []
Ju rörligare barnen blir desto mer måste man tänka på att inte i onödan hindra dem i deras rörelsefrihet och upptäckariver.

"Results": []
Omkring året börjar en del barn ta de första stegen, men de flesta brukar inte gå förrän några månader senare.

"Results": []
Det första riktiga leendet brukar visa sig vid 2-3 månaders ålder.

"Results": []
Från den tiden behöver barnet mer av lek och sällskap.

"Results": []
Också för utvecklingen av språket är det viktigt att vi jollrar och pratar med barnet.

"Results": []
Språket utvecklas i en bestämd ordning: först kommer långa ljudramsor - jollret - då barnet liksom leker med olika ljud.

"Results": []
I 1-årsåldern brukar de första enstaka orden komma, som senare blir meningar.

"Results": []
Att följa med hur barnet utvecklas, se hur det förändras och lär sig nya saker är en stor upplevelse.

"Results": []
Det är så mycket som händer under barnets första år, då det förvandlas från en helt beroende varelse till en liten personlighet redo att ta sin omvärld i besittning.

"Results": []
Uppfödningen

"Results": []
Amningen är det bästa - och som regel också det enklaste - både för mamman och barnet.

"Results": []
Bröstmjölken innehåller allt som barnet behöver.

"Results": []
Amningen ger också mor och barn en alldeles särskild känsla av närhet och samhörighet.

"Results": []
Men - om mamman har dåligt med mjölk eller kanske inte någon alls, kan hon ge barnet en tillfredsställande uppfödning i alla fall.

"Results": []
Barnet klarar sig bra på en rätt skött flaskuppfödning och det finns numera färdiga mjölkblandningar, som utgör en god ersättning för bröstmjölken.

"Results": []
Barnavårdscentralen hjälper gärna mamman med råd.

"Results": []
Det är viktigt att flaskmatningen blir så lik amningen som möjligt.

"Results": []
Det är därför bäst om barnet ligger i mammans famn under matningen, så att det får uppleva den varma kroppskontakten.

"Results": []
Det är inte alltid lätt att få lugn omkring sig om man har flera småbarn i familjen - som kanske dessutom känner sig avundsjuka på den minste som får ha mamma alldeles för sig själv, men om matningen kan ordnas som en skön stund utan jäkt och brådska är det bäst för både mor och barn.

"Results": []
Anpassa måltiderna någorlunda efter barnets behov.

"Results": []
En god regel är att aldrig låta ett barn ligga och skrika av hunger någon längre stund.

"Results": []
Man behöver inte heller väcka det till målen, utan kan vänta tills det vaknar av sig självt.

"Results": []
De flesta barn ställer in sig på ganska regelbundna mål efter någon tid.

"Results": []
Nattmål vill nästan alla spädbarn ha den första tiden och bör då också få det.

"Results": []
Man undgår mycket skrik och onödig oro genom att ge dem detta i början och det brukar inte dröja länge förrän de sover över av sig själva.

"Results": []
Sugbehovet

"Results": []
Alla små barn tycker om att suga och de behöver också göra det för att känna sig nöjda och tillfredsställda.

"Results": []
För somliga räcker det med bröstet eller flaskan, andra hittar dessutom sin tumme eller tycker kanske om en tröstnapp.

"Results": []
Har barnet napp bör man se till, att den är hel och av en säker modell, som inte kan glida ner i halsen.

"Results": []
'Sovtummen' behöver många barn ganska länge för att kunna slappna av och komma till ro.

"Results": []
Skriket

"Results": []
Det är oundvikligt att spädbarn skriker ibland, och om det inte beror på sjukdom är det inget att oroa sig för.

"Results": []
Skriker de ihärdigt finns alltid en orsak, fast den många gånger kan vara svår att komma på.

"Results": []
Barnen kan t.ex. vara hungriga eller törstiga.

"Results": []
De kan vara för varma eller för kalla.

"Results": []
Kläderna kan sitta åt och blöjorna vara våta.

"Results": []
De kanske ligger obekvämt, har ont i magen eller störs av starka ljud eller ljus.

"Results": []
En lika viktig orsak är att barnen känner sig ensamma och har behov av att komma upp i famnen en stund.

"Results": []
Att trösta barn när de är ledsna är inte att skämma bort dem.

"Results": []
Många nyblivna föräldrar känner sig först osäkra inför vården av sitt späda barn.

"Results": []
Men snart blir skötningarna de efterlängtade stunderna.

"Results": []
Försök ta god tid vid skötningen, lek och kela med barnet och njut av att vara tillsammans med det.

"Results": []
Kärlek och ömhet kan barnet inte få för mycket av.

"Results": []
Mänsklighetens lämmeltåg rusar mot förintelsen.

"Results": []
Det behöver inte ta mer än 100 år om allting fortsätter så här.

"Results": []
Det beror ytterst på befolkningsexplosionen, fast det är en felaktig term.

"Results": []
Partiklarna i en explosion förlorar så småningom farten när de sprider sig.

"Results": []
Folkökningen går bara fortare och fortare.

"Results": []
Under stenåldern fanns det uppskattningsvis en miljon människor på jorden.

"Results": []
Inte förrän 1850 noterades den första miljarden.

"Results": []
Sen började lavinen rulla.

"Results": []
1930 - bara 80 år senare - var det två miljarder.

"Results": []
1960 - bara 30 år senare - var det tre miljarder.

"Results": []
1975 - bara 15 år senare - är vi fyra miljarder.

"Results": []
År 2000 eller strax därefter är vi sju miljarder.

"Results": []
Och det hör till saken att verkligheten hittills har lämnat alla sådana beräkningar hopplöst på efterkälken.

"Results": []
Redan om 30 år är läget bokstavligt olidligt.

"Results": []
Våra miljövårdsproblem av i dag kommer att framstå som idylliska.

"Results": []
Sju miljarder människor på jorden kan betyda drastiska förändringar i klimatet.

"Results": []
Kan störa naturens balans så radikalt att endast en tredjedel överlever.

"Results": []
Det gäller inte bara födan.

"Results": []
Livets kretslopp är beroende av bakterier som förstör döda organismer och av de organismer som återger luften det syre som människor och djur förbrukar.

"Results": []
Det är hela detta nätverk som löper faran.

"Results": []
Kräva bevis?

"Results": []
Finns det någon som bryr sig om varningarna?

"Results": []
Vi har inte sett några symtom, men det skrämmande är att vårt öde kanske är beseglat tjugo år innan symtomen framträder.

"Results": []
Eller som professor Göran Löfroth har formulerat det:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Göran Löfroth",
        "Start": 20,
        "End": 33
    }
]
'Måste vi kräva bevis om en katastrof innan vi gör något?'

"Results": []
Den brittiske författaren Gordon Rattray Taylor har i 'Domedagsboken' (Forum, cirkapris 49:50) samlat alla den globala miljöförstöringens argument till en förkrossande anklagelseskrift mot teknokraterna och politikerna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Gordon Rattray Taylor",
        "Start": 26,
        "End": 47
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Forum",
        "Start": 71,
        "End": 76
    }
]
Det står ingenting nytt i boken, men bara att lyckas samla alla dessa synpunkter är imponerande.

"Results": []
Han är pessimist förstås.

"Results": []
Han tror att det är klippt om hundra år, om inte förr.

"Results": []
Inte så att jorden går under precis, men han menar att vid det laget är människans situation så olidlig på grund av överbefolkning med åtföljande stress, nersjaskad miljö och anhopningar av allsköns djävligheter att det kommer till en social kollaps som innebär en drastisk reduktion av jordens befolkning till så där 2 miljarder.

"Results": []
Om människan å andra sidan tack vare teknokraternas ansträngningar lyckas avgifta marken, rena luften så pass att man kan andas och rena åtminstone några vattendrag, så skapas därmed ett liv som knappt är värt att leva.

"Results": []
Vi får äta alger i stället för kött, leva i grottor och tunnlar kring nordpolen, en värld där man inte kan plocka ett äpple från ett träd utan risk för förgiftning, en värld utan ensamhet och lugn, utan gröna fält och blå himmel ... en värld där människorna lever som broilers.

"Results": []
Utestängda

"Results": []
När de optimistiska framtidsprofeterna börjar tala om en värld där vi skall flyga omkring vart som helst i tusensitsiga överljudsplan, ringa hem från djungeln tack vare satelliterna, bli fjärrundersökta av läkare, få all vår undervisning via datorer, äta samma mat, framställd av sojabönor och proppas med elektronisk kultur via TV, så låter det visserligen som skolpojksfantasier, men det är säkerligen inte tekniskt omöjligt.

"Results": []
Det enda man kan säga med säkerhet är att u-länderna blir utestängda från en sådan värld och att klyftan mellan fattiga och rika bara blir större och större.

"Results": []
Det är uppenbart att USA ligger närmast till denna framtidsvision.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 21,
        "End": 24
    }
]
Men invånarna i hela Nordamerika, som utgör 7,5 procent av jordens befolkning, använder redan nu hälften av avkastningen av världens alla råvarutillgångar.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nordamerika",
        "Start": 21,
        "End": 32
    }
]
Om alla världens resurser skulle fördelas rättvist och upp till USA:s nuvarande förbrukning, skulle de bara räcka för en halv miljard människor.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA:s",
        "Start": 64,
        "End": 69
    }
]
Går inte ihop

"Results": []
Ändå talar utvecklingsoptimisterna i USA om att tre- eller fyrdubbla den nuvarande konsumtionsstandarden och även utvidga den till u-länderna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "USA",
        "Start": 37,
        "End": 40
    }
]
Det går bara inte ihop.

"Results": []
Det är rena struntpratet.

"Results": []
Svalget mellan industriländer och utvecklingsländer kommer bara att bli större och större den tid vi har kvar på jorden.

"Results": []
Analfabeterna blir fler och fler.

"Results": []
Urbaniseringen leder till en förslummning av en omfattning som världen hittills aldrig har skådat.

"Results": []
Taylor tar Turkiet som exempel.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Taylor",
        "Start": 0,
        "End": 6
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Turkiet",
        "Start": 11,
        "End": 18
    }
]
Han utgår från tumregeln att u-ländernas befolkning är fördelad med 80 procent på landsbygden och 20 procent i städerna.

"Results": []
För industriländerna är det tvärtom.

"Results": []
Städer i u-länderna växer explosionsartat, beroende bl a på jordbrukets mekanisering.

"Results": []
Lantarbetarna blir överflödiga och söker sig till städerna för att få arbete i industrin.

"Results": []
Tvärtom

"Results": []
Turkiet har f n en lantbefolkning på 27 miljoner och en stadsbefolkning på 7 miljoner.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Turkiet",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Turkiets folkmängd ökar med en miljon om året och fördubblas vart 25:e år.

"Results": []
År 2010 beräknas landet ha en folkmängd på 110 miljoner med 20 miljoner på landsbygden och 90 miljoner i städerna .

"Results": []
Stadsbefolkningen har alltså ökat från 7 till 90 miljoner på 40 år.

"Results": []
Hur skall man klara problemen med bostäder, skolor och andra samhälleliga anordningar i ett land som fortfarande befinner sig i början av industrialiseringen?

"Results": []
Bara för att ta ett exempel på de ökade kraven behövs det 30000 nya lärare per år, frånsett att man redan nu har otillräckligt med lärare.

"Results": []
Öppna diken

"Results": []
Ett annat exempel är Kalkutta, låt vara det extremaste av alla.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kalkutta",
        "Start": 21,
        "End": 29
    }
]
Stadens folkmängd växer för närvarande med 300000 per år.

"Results": []
Det beräknas att staden framemot sekelskiftet har mellan 36 och 66 miljoner invånare.

"Results": []
Bostadsfrågan löses redan nu med att man bygger skjul, öppna utåt gatan.

"Results": []
20-30 personer delar på en kallvattenskran.

"Results": []
Avloppen består av öppna diken i gatorna, och när det blir översvämningar flyter avföring och matrester omkring var som helst.

"Results": []
Folk tvättar både kläder och sig själva i förorenat vatten.

"Results": []
Städer som Kalkutta kan näppeligen bli annat än djungler, där brottsligheten inte kan bekämpas, farsoterna får fritt spelrum och folk ligger och dör på gatorna utan att någon bryr sig om det.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kalkutta",
        "Start": 11,
        "End": 19
    }
]
Slumstäderna kring den 'fina 'stadskärnan är sedan länge ett faktum i Asien, Afrika och Sydamerika, och de fortsätter att breda ut sig med en förfärande fart.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Asien",
        "Start": 70,
        "End": 75
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Afrika",
        "Start": 77,
        "End": 83
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sydamerika",
        "Start": 88,
        "End": 98
    }
]
Sao Paulo i Brasilien hade 900000 invånare 1930, har 7 miljoner nu och omkring 20 miljoner år 2000.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sao Paulo",
        "Start": 0,
        "End": 9
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Brasilien",
        "Start": 12,
        "End": 21
    }
]
Och det är folk som inte bor i hus, utan i lerkojor, under korrugerad plåt eller bakom säckväv, utspänd på fyra käppar.

"Results": []
Grundorsaken

"Results": []
Jag har med flit plockat endast ur bokens rikhaltiga exempelflora av befolkningsproblem, därför att detta när allt kommer omkring är grundorsaken till världens desperata situation just nu.

"Results": []
Allt det andra, miljöförstöringen i form av luft- och vatten- och jordföroreningar, jorderosionen och de minskade naturtillgångarna, är konsekvenser av överbefolkningen.

"Results": []
Taylor visar med många exempel hur myndigheterna viftar bort alla vetenskapligt grundade farhågor, sedan tvingas tillbaka steg för steg allt eftersom skadorna börjar kristallisera sig i statistik.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Taylor",
        "Start": 0,
        "End": 6
    }
]
Han utreder hur både amerikanska och brittiska myndigheter på helt godtyckliga grunder har fastslagit den 'godtagbara dosen' av radioaktiv strålning och hur de sedan med tvetydigt officiellt fikonspråk justerar den godtagbara dosen uppåt.

"Results": []
Blodkräfta

"Results": []
Om det skulle visa sig att den godtagbara dosen är opraktisk för atomkraftindustrin, så är Taylor övertygad om att myndigheterna, de opportunistiska politikerna, är kapabla att höja den utan vidare med motiveringen:

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Taylor",
        "Start": 91,
        "End": 97
    }
]
Vi måste ha elkraft.

"Results": []
Om det så ska kosta oss ytterligare 50000 fall av blodkräfta per år.

"Results": []
Och han citerar en amerikansk forskare som sökte förklara varför atomenergins folk driver på så hänsynslöst:

"Results": []
'Det finns en förståelig tendens hos dess duktiga människor att framhäva de positiva synpunkterna på atomenergin helt enkelt därför att de negativa följderna är så nedslående.'

"Results": []