universalner/uner_llm_inst_serbian huggingface dataset:
Studentski protesti počeli su u Tirani u decembru 1990. godine i brzo su dobili podršku drugih ljudi u albanskoj prestonici.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tirani",
        "Start": 32,
        "End": 38
    }
]
Komunistički lider Ramiz Alija, svestan nadolazećih promena, nadao se da će držati proces pod kontrolom.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Ramiz Alija",
        "Start": 19,
        "End": 30
    }
]
Međutim, s vremenom su on i njegova grupa oterani, kada je zemlja okrenula leđa nasleđu Envera Hodže, totalitarnog vladara čiji su paranoja i beskompromisni staljinizam učinili Albaniju najizolovanijom zemljom u Evropi.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Envera Hodže",
        "Start": 88,
        "End": 100
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Albaniju",
        "Start": 177,
        "End": 185
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Evropi",
        "Start": 212,
        "End": 218
    }
]
"Albanija je postala druga zemlja od pada komunizma", kaže Remzi Ljani, bivši urednik novina Glas mladih.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Albanija",
        "Start": 1,
        "End": 9
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Remzi Ljani",
        "Start": 59,
        "End": 70
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Glas mladih",
        "Start": 93,
        "End": 104
    }
]
"Nostalgija za komunizmom, recimo u Mađarskoj, je normalna.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Mađarskoj",
        "Start": 36,
        "End": 45
    }
]
Ali, albanski režim je bio toliko brutalan i ekstreman da naše siromaštvo nije ostavilo prostora za nostalgiju."

"Results": []
Vladimir Karaj, novinar jednog dnevnog lista u Tirani, imao je samo šest godina kada su se dogodile promene u njegovoj zemlji.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Vladimir Karaj",
        "Start": 0,
        "End": 14
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tirani",
        "Start": 47,
        "End": 53
    }
]
On je rođen 11. aprila 1985. godine -- na dan kada je umro Hodža.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Hodža",
        "Start": 59,
        "End": 64
    }
]
Iz straha, Karajevi roditelji nisu slavili rođendan svog sina skoro šest godina, jer tog dana nije trebalo izražavati bilo šta drugo osim poštovanja prema umrlom diktatoru.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Karajevi",
        "Start": 11,
        "End": 19
    }
]
Toliko je bio jak kult njegove ličnosti.

"Results": []
Danas su "ljudi ekonomski daleko bogatiji i daleko bogatiji u svom identitetu", kaže taj novinar.

"Results": []
Tranzicija nije uvek išla glatko.

"Results": []
Korupcija i prevare pratile su prelazak na liberalnu ekonomiju.

"Results": []
Šeme brzog bogaćenja koje su podržavali vladini zvaničnici završile su se loše i Albanci su izgubili milijarde, što je podstaklo nasilne proteste.

"Results": [
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Albanci",
        "Start": 81,
        "End": 88
    }
]
Čak i danas ostaju institucionalni problemi i svake godine mnogi "glasaju svojim nogama" emigrirajući u druge zemlje.

"Results": []
Albanci su "uspeli da sruše komunizam, ali nisu navikli na novi sistem koji su sami sebi doneli", kaže student međunarodnih odnosa Ardit Bido.

"Results": [
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Albanci",
        "Start": 0,
        "End": 7
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Ardit Bido",
        "Start": 131,
        "End": 141
    }
]
Međutim, čak i sa preprekama na putu, Albanci ostaju tvrdoglavi u pogledu demokratije.

"Results": [
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Albanci",
        "Start": 38,
        "End": 45
    }
]
"Čuvena fraza [bivšeg američkog državnog sekretara] Džejmsa Bejkera da 'sloboda funkcioniše' pokazala se tačnom, izjavio je Southeast European Timesu ministar odbrane Arben Imami.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Džejmsa Bejkera",
        "Start": 52,
        "End": 67
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Southeast European Timesu",
        "Start": 124,
        "End": 149
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Arben Imami",
        "Start": 167,
        "End": 178
    }
]
"Mi smo nova demokratija koja funkcioniše; mi smo članica NATO-a i lojalni saveznik Sjedinjenih Država."

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "NATO-a",
        "Start": 58,
        "End": 64
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sjedinjenih Država",
        "Start": 84,
        "End": 102
    }
]
Manjinske fondacije dobiće nadoknadu za imovinu

"Results": []
Turska vlada je objavila uredbu kojom se otvara put povratku stotina poseda zaplenjenih od verskih manjina posle 1936. godine.

"Results": []
Od skoro 74 miliona ljudi u Turskoj, manje od procenta pripada verskim manjinama.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Turskoj",
        "Start": 28,
        "End": 35
    }
]
Prema uredbi, koja je objavljena u Službenom glasniku 27. avgusta, manjinske fondacije mogu da traže da im se vrati imovina -- uključujući groblja, fontane, škole, bolnice i domove za nezbrinutu decu -- koju su prijavljivali posle 1936. godine.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Službenom glasniku",
        "Start": 35,
        "End": 53
    }
]
Nekretnine preprodate trećoj strani takođe će biti isplaćene nakon što ministarstvo finansija ustanovi trenutnu vrednost.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "ministarstvo finansija",
        "Start": 71,
        "End": 93
    }
]
"Kao i svi ostali, mi znamo za nepravde kojima su bile izvrgnute razne verske grupe zbog svojih različitosti", rekao je premijer Redžep Tajip Erdogan tokom večere sa predstavnicima hrišćanskih i jevrejskih fondacija.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Redžep Tajip Erdogan",
        "Start": 129,
        "End": 149
    }
]
Da bi povratile imovinu, manjinske fondacije moraju da podnesu zahteve turskim vlastima u roku od godinu dana.

"Results": []
Svaki zahtev mora da odobri parlament, nakon čega će imovina biti registrovana na ime fondacije od strane kancelarije za registrovanje.

"Results": []
Ugovorom iz Lozane kao manjine definisane su grčka pravoslavna, jermenska i jevrejska zajednica.

"Results": [
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Ugovorom iz Lozane",
        "Start": 0,
        "End": 18
    }
]
Turskim Zakonom o fondacijama, koji je usvojen 1936, naloženo je da sve fondacije moraju da podnesu imovinsku izjavu, koja uključuje sve nekretnine i drugu imovinu koju poseduju, dok su 1974. godine, u odvojenoj presudi Kasacionog suda, manjinskim grupama zabranjeni kupovina i registrovanje nove imovine.

"Results": [
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Zakonom o fondacijama",
        "Start": 8,
        "End": 29
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Kasacionog suda",
        "Start": 220,
        "End": 235
    }
]
Parlament je 2008. izmenio Zakon o fondacijama, proširivši prava manjinskih verskih grupa kako bi mogle da stiču novu imovinu i povrate imovinu koja im je zaplenjena.

"Results": [
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Zakon o fondacijama",
        "Start": 27,
        "End": 46
    }
]
Međutim, "iako amandmanima iz 2008. jeste dozvoljen povraćaj određene imovine, ograničenja su ostala, a pitanje imovine prodate trećim stranama ostavljeno je nerešeno", kaže profesor Armagan Čakir sa Univerziteta Marmara.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Armagan Čakir",
        "Start": 183,
        "End": 196
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Univerziteta Marmara",
        "Start": 200,
        "End": 220
    }
]
Jermensko-turski novinar i direktor Programa demokratizacije u Turskoj fondaciji za ekonomske i socijalne studije (TESEV) Etjen Mahčupjan kaže da je važan trenutak donošenja ove uredbe.

"Results": [
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Programa demokratizacije",
        "Start": 36,
        "End": 60
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Turskoj fondaciji za ekonomske i socijalne studije",
        "Start": 63,
        "End": 113
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "TESEV",
        "Start": 115,
        "End": 120
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Etjen Mahčupjan",
        "Start": 122,
        "End": 137
    }
]
"Pre svega, vlada je donela ovu odluku pre predstojećih rasprava o novom ustavu, što znači da ne želi da ostavi da se ovo delikatno pitanje rešava unutar ustavne strukture", objasnio je on.

"Results": []
Erdogan je rekao da želi ustav koji je "oslobođen ranijih sramota po demokratiju: ne ekskluzivan, nego inkluzivan, ne otuđujući nego zbližavajući, ne diskriminatoran nego integrišući i ne represivan nego oslobađajući".

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Erdogan",
        "Start": 0,
        "End": 7
    }
]
Prema Mahčupjanu, vladajuća AKP želi da ostvari civilnu kontrolu nad državnom strukturom i njenom ideologijom, što se nedavno odrazilo u promeni civilno-vojnih odnosa.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Mahčupjanu",
        "Start": 6,
        "End": 16
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "AKP",
        "Start": 28,
        "End": 31
    }
]
"Verujem da je ova odluka takođe bila proaktivan korak koji služi drugoj svrsi: vlada AKP pokušava da redefiniše 'tursko državljanstvo' u liberalnijem, civilnijem i modernijem smislu -- što neki pogrešno tumače kao neootomanizam", kaže Čakir.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "AKP",
        "Start": 86,
        "End": 89
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Čakir",
        "Start": 236,
        "End": 241
    }
]
Kako ukazuje Ajhan Aktar sa Univerziteta Bilgi, "rani republikanski period moderne Turske pokazao je državnu politiku koja je želela da nemuslimani napuste Tursku i to, ako je moguće, tako što će za sobom ostaviti svoje nekretnine i dobra".

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Ajhan Aktar",
        "Start": 13,
        "End": 24
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Univerziteta Bilgi",
        "Start": 28,
        "End": 46
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Turske",
        "Start": 83,
        "End": 89
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Tursku",
        "Start": 156,
        "End": 162
    }
]
Zato nova uredba može da se posmatra u svetlu redefinisanja odnosa države sa verskim manjinskim grupama.

"Results": []
Trenutak preduzimanja ovog koraka takođe pokazuje rešenost vlade da ispuni uslove EU, Evropskog suda za ljudska prava (ESLJP) i američkog Kongresa, koji su decenijama gurali zemlju u tom smeru.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "EU",
        "Start": 82,
        "End": 84
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Evropskog suda za ljudska prava",
        "Start": 86,
        "End": 117
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "ESLJP",
        "Start": 119,
        "End": 124
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Kongresa",
        "Start": 138,
        "End": 146
    }
]
Prema Izveštaju o napretku Turske za 2010, koji je uradila Evropska komisija, EU traži da se pravni okvir u Turskoj pozabavi slučajevima imovine zaplenjene i prodate trećim stranama, uz naglašavanje potrebe da se osigura puno poštovanje imovinskih prava svih nemuslimanskih verskih zajednica.

"Results": [
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Izveštaju o napretku Turske za 2010",
        "Start": 6,
        "End": 41
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Evropska komisija",
        "Start": 59,
        "End": 76
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "EU",
        "Start": 78,
        "End": 80
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Turskoj",
        "Start": 108,
        "End": 115
    }
]
Da se nije sada latila pitanja imovine manjina, kaže Aktar, vlada bi sebe učinila podložnom značajnoj nadoknadi u slučajevima koji se iznose pred ESLJP.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Aktar",
        "Start": 53,
        "End": 58
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "ESLJP",
        "Start": 146,
        "End": 151
    }
]
Eksperti kažu da bi sledeći korak vlade trebalo da bude ponovno uspostavljanje reputacija članova manjinskih grupa koji su izgubili državljanstvo, uključujući otvaranje mogućnosti dvojnog državljanstva i pasoša.

"Results": []
Pregled vesti iz kulture

"Results": []
Pregled vesti iz jugoistočne Evrope iz sveta sporta, zabave i kulture od 31. avgusta.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Evrope",
        "Start": 29,
        "End": 35
    }
]
Selektor fudbalske reprezentacije Srbije i Crne Gore Ilija Petković (levo) na treningu na stadionu Visente Kalderon u Madridu, u utorak (6. septembar) -- veče uoči meča njegovog tima protiv Španije u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Srbije i Crne Gore Ilija Petković",
        "Start": 34,
        "End": 67
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Visente Kalderon",
        "Start": 99,
        "End": 115
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Madridu",
        "Start": 118,
        "End": 125
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Španije",
        "Start": 190,
        "End": 197
    },
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Svetsko prvenstvo",
        "Start": 219,
        "End": 236
    }
]
Aleksandru Paleologu, istaknuti rumunski pisac i političar preminuo je u 86. godini života posle dugotrajne bolesti.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Aleksandru Paleologu",
        "Start": 0,
        "End": 20
    }
]
Jedan od osnivača Građanske alijanse, jedne od prvih grupa koja se zalagala za demokratiju posle 1989. godine, Paleologu je kraće vreme bio rumunski ambasador u Francuskoj.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Građanske alijanse",
        "Start": 18,
        "End": 36
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Paleologu",
        "Start": 111,
        "End": 120
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Francuskoj",
        "Start": 161,
        "End": 171
    }
]
Prva izložba umetnice Azre Arapović, rođene u Bosni, koja je postavljena u njenoj domovini otvorena je 1. septembra u Gradačcu.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Azre Arapović",
        "Start": 22,
        "End": 35
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Bosni",
        "Start": 46,
        "End": 51
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Gradačcu",
        "Start": 118,
        "End": 126
    }
]
Arapovićeva, koja živi i radi u Nemačkoj, najavila je da sledeće godine planira putujuću izložbu po Bosni i Hercegovini.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Arapovićeva",
        "Start": 0,
        "End": 11
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Nemačkoj",
        "Start": 32,
        "End": 40
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Bosni i Hercegovini",
        "Start": 100,
        "End": 119
    }
]
U bugarskom crnomorskom odmaralištu Sozopol 1. septembra je otvoren 21. Letnji umetnički festival Apolonija.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Sozopol",
        "Start": 36,
        "End": 43
    },
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "21. Letnji umetnički festival Apolonija",
        "Start": 68,
        "End": 107
    }
]
Desetodnevni program uključuje preko 50 koncerata, pozorišnih predstava i književnih večeri.

"Results": []
U sklopu festivala takođe se održavaju tri umetničke izložbe.

"Results": []
U hrvatskom gradu Rovinju 4. septembra je otvoren 17. Salon međunarodne fotografije.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Rovinju",
        "Start": 18,
        "End": 25
    },
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "17. Salon međunarodne fotografije",
        "Start": 50,
        "End": 83
    }
]
Na salonu, koji će trajati mesec dana, izloženi su radovi fotografa iz Kine, Hrvatske, Francuske, Velike Britanije, Indije, Italije, Luksemburga, Pakistana i San Marina.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Kine",
        "Start": 71,
        "End": 75
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Hrvatske",
        "Start": 77,
        "End": 85
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Francuske",
        "Start": 87,
        "End": 96
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Velike Britanije",
        "Start": 98,
        "End": 114
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Indije",
        "Start": 116,
        "End": 122
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Italije",
        "Start": 124,
        "End": 131
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Luksemburga",
        "Start": 133,
        "End": 144
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Pakistana",
        "Start": 146,
        "End": 155
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "San Marina",
        "Start": 158,
        "End": 168
    }
]
U Višegradu, u Bosni i Hercegovini, završena je 12. Međunarodna umetnička radionica.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Višegradu",
        "Start": 2,
        "End": 11
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Bosni i Hercegovini",
        "Start": 15,
        "End": 34
    },
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "12. Međunarodna umetnička radionica",
        "Start": 48,
        "End": 83
    }
]
Radovi nastali tokom jednonedeljne manifestacije sada su izloženi u Gradskoj galeriji u Višegradu.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Gradskoj galeriji u Višegradu",
        "Start": 68,
        "End": 97
    }
]
U ovogodišnjoj radionici učestvovalo je 49 slikara iz devet zemalja.

"Results": []
Seminar pod nazivom "Kulturno nasleđe Balkana u kontekstu ujedinjene Evrope" održan je u periodu od 2. do 5. septembra u Krdžaliju, u Bugarskoj.

"Results": [
    {
        "TypeName": "OTH",
        "Text": "Kulturno nasleđe Balkana u kontekstu ujedinjene Evrope",
        "Start": 21,
        "End": 75
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Krdžaliju",
        "Start": 121,
        "End": 130
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Bugarskoj",
        "Start": 134,
        "End": 143
    }
]
U radu seminara, koji su organizovali Bugarska akademija nauka i nemački Fond Alfred Tepfer, učestvovali su renomirani kulturni eksperti, naučnici i akademici iz Bugarske, Makedonije i Srbije i Crne Gore.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Bugarska akademija nauka",
        "Start": 38,
        "End": 62
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Fond Alfred Tepfer",
        "Start": 73,
        "End": 91
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Bugarske",
        "Start": 162,
        "End": 170
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Makedonije",
        "Start": 172,
        "End": 182
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Srbije i Crne Gore",
        "Start": 185,
        "End": 203
    }
]
Poznati ruski Nacionalni akademski folklorno-instrumentalni orkestar Osipov održao je 5. i 6. septembra koncerte u teatru Herod Atikus u Atini.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Nacionalni akademski folklorno-instrumentalni orkestar Osipov",
        "Start": 14,
        "End": 75
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Herod Atikus",
        "Start": 122,
        "End": 134
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Atini",
        "Start": 137,
        "End": 142
    }
]
Na programu su bila dela poznatih ruskih i grčkih kompozitora.

"Results": []
Sloboda štampe još uvek sporno pitanje u Albaniji

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Albaniji",
        "Start": 41,
        "End": 49
    }
]
Šef kancelarije OEBS-a u Albaniji Osmo Liponen izrazio je zabrinutost zbog nedavnih događaja u vezi sa slobodom štampe u toj zemlji.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "OEBS-a",
        "Start": 16,
        "End": 22
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Albaniji Osmo Liponen",
        "Start": 25,
        "End": 46
    }
]
Sloboda štampe u Albaniji predstavlja aktuelni problem za kancelariju OEBS-a, ukazao je šef kancelarije ove organizacije u Albaniji u izveštaju koji je predstavljen Stalnom savetu OEBS-a u Beču.

"Results": [
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Albaniji",
        "Start": 17,
        "End": 25
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "OEBS-a",
        "Start": 70,
        "End": 76
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Albaniji",
        "Start": 17,
        "End": 25
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Stalnom savetu OEBS-a",
        "Start": 165,
        "End": 186
    },
    {
        "TypeName": "LOC",
        "Text": "Beču",
        "Start": 189,
        "End": 193
    }
]
Prema Liponenovom mišljenju suština problema leži u postojećem odnosu između vlade i masmedija, koji ograničava pravu slobodu koju mediji zahtevaju.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Liponenovom",
        "Start": 6,
        "End": 17
    }
]
"Načini na koje se interesi medija prepliću sa interesima političara i stepen do kojeg se vrši uticaj na medije radi ostvarivanja političke prednosti izazivaju veliku zabrinutost", rekao je Liponen.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Liponen",
        "Start": 190,
        "End": 197
    }
]
On je takođe ukazao na odgovornost sa kojom svaka javna ličnost mora da se suoči.

"Results": []
"Veliko oslanjanje na reklamu od strane vladinih institucija, narastajući broj slučajeva klevete, ili pretnje te vrste, i postupci kao što je zatvaranje skupštine za novinare tokom glasanja, samo doprinose zabrinutosti kancelarije [OEBS-a], koja će sa pažnjom nastaviti da prati ovo pitanje".

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "OEBS-a",
        "Start": 232,
        "End": 238
    }
]
Lokalne organizacije za ljudska prava takođe su ukazale na česta kršenja prava na slobodu izražavanja i mišljenja.

"Results": []
Albanska grupa za ljudska prava apelovala je pre dva meseca na vlasnike medija i direktore koji "koriste medije pre svega radi sopstvene politike i interesa, i interesa ljudi na vlasti".

"Results": []
Elsa Balauri, koja predvodi organizaciju, tvrdi da je ovaj fenomen dokaz ozbiljnog neuvažavanja odnosa na relaciji izdavač - novinar, čime se novinarima onemogućava da ostvare svoju misiju na odgovarajući način.

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Elsa Balauri",
        "Start": 0,
        "End": 12
    }
]
Bivši izveštač Glasa Amerike i Slobodne Evrope Mero Baze sebe smatra žrtvom ove pretnje.

"Results": [
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "Glasa Amerike",
        "Start": 15,
        "End": 28
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Slobodne Evrope Mero Baze",
        "Start": 31,
        "End": 56
    }
]
Premijer Fatos Nano tužio je Bazea, glavnog i odgovornog urednika i vlasnika kritičnog dnevnika TEMA, za "javnu klevetu izrečenu na osnovu njegovog položaja".

"Results": [
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Fatos Nano",
        "Start": 9,
        "End": 19
    },
    {
        "TypeName": "PER",
        "Text": "Bazea",
        "Start": 29,
        "End": 34
    },
    {
        "TypeName": "ORG",
        "Text": "TEMA",
        "Start": 96,
        "End": 100
    }
]