Debate: Digitalisation of cross-border judicial cooperation - Digitalisation of cross-border judicial cooperation
Date: THURSDAY, 23 NOVEMBER 2023
Speaker: Marina Kaljurand
Country: Poland
Language: ET

Digiriigina teame me Eestis väga hästi, et digitaalne infovahetus peab olema usaldusväärne ning turvaline. Me kõik teame, et küberrünnakud on uus normaalsus ja seetõttu on eriti oluline, et õigusalane teave meie kodanike kohta liigub kaitstud keskkonnas ja mitte avaliku veebi kaudu või pilveteenuses. Antud juhul tagatakse turvalisus detsentraliseeritud IT-süsteemi abil. Uue korra järgi saavad ka kodanikud suhelda õigusasutustega piiriülestes justiitsasjades digitaalselt, kasutades selleks e-allkirja. Seejuures on ülimalt oluline, et käesoleva määrusega ei alandata e-allkirja usalduse taset ehk füüsilise allkirjaga võrdsustatakse kõrgeima usalduse tasemega e-allkiri. Käesolev määrus sätestab ühised reeglid videokonverentsi teel toimuvatele ülekuulamistele. Videoülekuulamised juba toimuvad mõnedes riikides, kuid igas liikmesriigis on oma kord, oma reeglid, ja see tekitab probleeme. Määrus ühtlustab videoülekuulamise protseduurireegleid ja loob seeläbi kodanikele võimaluse osaleda justiitstoimingutes video teel. Teisisõnu – kodanikele luuakse võimalus videokonverentsideks ning nad võivad seda võimalust kasutada juhul, kus nad ei soovi või ei saa füüsiliselt teise riiki sõita. Seejuures peavad liikmesriigid tagama vastava tehnilise lahenduse ning juurdepääsu kodanikele, kes soovivad videokonverentsil osaleda. Ühtsete protseduurinormide tagamine on eriti tähtis kriminaalmenetluses. Samuti on väga oluline protseduurireeglite tutvustamine kodanikele selliselt, et nad saaksid aru konverentsi läbiviimise korrast, selle plussidest ja miinustest. Neid tuleb informeerida õigustest, sealhulgas õigusest advokaadile ja suulisele tõlkele. Oluline on, et kodanikud saaksid teha objektiivsel infol põhineva ning neile kõige paremini sobiva otsuse videokonverentsi kasutamise poolt või vastu. Videokonverentsil üle kuulatava isiku otsus peab olema vabatahtlik ja selgesõnaliselt antud, ning viimast peab kontrollima ametiasutus. Samuti sätestab määrus võrdse juurdepääsu videokonverentsidele ehk igasugune diskrimineerimine, sealhulgas puuetega inimeste diskrimineerimine on keelatud. On oluline, et need õigused, mis on isikutele tagatud reaalmaailmas, tagatakse ka digisfääris. Justiitsasutused peavad leidma kõigile sobivad tehnilised lahendused. Luuakse üleeuroopaline digitaalne juurdepääsupunkt, mille kaudu saavad kodanikud vahetada teavet ja dokumente justiitsasutustega ning samuti maksta teenuste eest. Meil olid pikad arutelud digipöörde ajakava üle ja mul on hea meel, et suutsime kokku leppida realistliku ajaraami. Jah, erinevad sammud võtavad oma aja, kuid ma võin kindlalt väita, et me ei kirjutanud õhku sisse ja ei venita protsessiga asjatult. Efektiivne õigusasutuste digikoostöö eeldab nende ametnike ja ekspertide koolitust, kes kas juba kasutavad või hakkavad neid vahendeid kasutama. Koolitamise kohustus lasub liikmesriikidel. Tuleb olla valmis ka selleks, et õigusasutustes töötavad mõned konservatiivsed ametnikud, kes ei pruugi uudseid lahendusi omaks võtta. Kuid jällegi – võin kinnitada oma riigi Eesti praktika põhjal, et uuendustega minnakse kaasa, kui need on arusaadavad, mugavad ja kättesaadavad.