Debate: Revision of the EU Emissions Trading System - Social Climate Fund - Carbon border adjustment mechanism - Revision of the EU Emissions Trading System for aviation - Notification under the Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation
Date: TUESDAY, 7 JUNE 2022
Speaker: Silvia Modig
Political group: The Left
Country: Romania
Language: FI

Arvoisa puhemies, parlamentti on tunnustanut ilmaston hätätilan, ja siihen vastataksemme olemme allekirjoittaneet Pariisin sopimuksen ja säätäneet ilmastolain, jossa itse velvoitamme itsemme perustamaan ilmastopäätökset tieteellisen neuvoon ollaksemme turvallisella polulla. Samaan aikaan arviolta puolitoista astetta ylittyy alle kahdeksassa vuodessa, ja silti käsittelemme ilmastopakettia, jonka lähtökohtainen tavoitetaso ei noudata tieteellistä neuvoa.  Vuoden 2030 päästövähennystavoite miinus 55 prosenttia on yksinkertaisesti liian vähän. Kun kokonaistavoite on liian matala, kertautuu tämä kaikkien paketin osien kohdalla eikä anna varmuutta siitä, että olemme kestävällä polulla. Fit for 55 -paketti vie meitä puutteistaan huolimatta kohti hiilineutraalia Eurooppaa. Ehdimmekö sinne ajoissa, se riippuu tämän parlamentin kunnianhimosta.  Päästökauppa on yksittäisenä työkaluna yksi tehokkaimpia päästövähennysten vauhdittajia. Sen laajentaminen ja parantaminen onkin perusteltua. Saastuttamiselle on saatava hinta, joka kannustaa siirtymään päästöttömään tuotantotapaan, ja siksi on hyvä, että ilmaisjaosta luopumiselle on vihdoinkin askelmerkit ja aikataulu.  Kuten tiedämme, ilmaisjaot ovat hidastaneet investointeja puhtaisiin ratkaisuihin ja siten hidastaneet siirtymää, kun ne ovat vieneet kannustimet tehdä tarvittavat investoinnit. Ilmaisjaot ovat vastoin koko päästökaupan ideaa. Nyt luotava hiilitullimekanismi korvaa ne ehkäisemällä epäreilua kilpailua tuotteilta, jotka on tuotettu EU:n ulkopuolella alemmilla ilmastostandardeilla.  Esitys laajentaa päästökauppaa tieliikenteeseen ja asumiseen on haastava. Kustannukset osuisivat suoraan tavallisiin kotitalouksiin, eikä sosiaalisesta oikeudenmukaisuuden toteutumisesta olisi varmuutta. Siksi nyt neuvoteltu kompromissi aloittaa vain kaupallisilla toimijoilla on hyvä ratkaisu tässä vaiheessa. Nämä päästövähennykset tällä sektorilla tarvitaan, mutta ne tulee toteuttaa tavalla, joka on sosiaalisesti oikeudenmukainen ja joka ei laita maksajiksi heitä, joilla on jo valmiiksi tiukkaa. Siksi kantani on, että taakanjakosektori olisi näille päästölle se oikea keino, koska se mahdollistaisi jäsenvaltioille juuri niille parhaat keinot.   Jotta pystymme toteuttamaan vihreän siirtymän, tulemme tarvitsemaan historialliset investoinnit. Koska siirtymää ei voi eikä saa maksattaa kokonaan veronmaksajien rahoilla, on yksityinen raha saatava mukaan. Se onnistuu parhaiten luomalla vakaa ja ennustettava investointiympäristö, joka sääntelyllä varmistaa, että kannattavin sijoitus on aina päästötön. Siksi meidän tulisi nyt asettaa päästövähennykset kerralla riittävälle tasolle, jotta emme joudu tulevina vuosina taas kiristämään tavoitetta. Jatkuvasti muuttuva sääntely-ympäristö tuottaa hukkainvestointeja ja luo epävarmuutta, johon meillä ei ole varaa. Ilmastotoimien jarruttaminen ei ole yhdenkään kansalaisen etu, päinvastoin. Mitä pidempään me odotamme, sitä rajumpi, kalliimpi ja vaikeampi on edessämme oleva välttämätön siirtymä. Tekemättä jättämisen hinta on moninkertainen niin inhimillisesti kuin taloudellisestikin.