Debate: Presentation of the programme of activities of the Czech Presidency
Date: WEDNESDAY, 6 JULY 2022
Speaker: Petr Fiala
Language: EN

This is the second Presidency for my country, but the first under the Lisbon Treaty. We are building on the excellent French Presidency. It has managed to complete a number of proposals successfully. It was not easy to find a compromise on such a difficult debate, like the Fit for 55 package in the area of climate, or on new rules for the digital economy. But the most important thing that was achieved during the French Presidency was a united action in response to Russia’s aggression against Ukraine. Our response was quick, it was tough and, most importantly, it was united. Six packages of sanctions were not approved easily. A number of Member States had to give up their positions, some of their economic interests and some of their comfort. But, because we were convinced that it was right to stand up to Russia and to help our friend and ally – I mean Ukraine – we did it. Together we also granted candidate status to Ukraine and Moldova. It gave them hope and faith in the future and in joining free, democratic Europe. Our Presidency wants to build on this work. And now, according to the European Parliament tradition, allow me to present the main priorities of our Presidency in my mother language, in Czech. Paní předsedající, dámy a pánové, témata a priority, kterým se chceme věnovat, vznikaly po dobu mnoha měsíců, ale 24. únor 2022 otočil většinu plánů, které jsme měli, doslova vzhůru nohama. Naše priority tuto novou situaci odrážejí. Nacházíme se v době, kdy těsně za hranicemi Evropské unie probíhá válka. Klasický konvenční konflikt, o kterém si řada z nás myslela, že už je v Evropě minulostí. Ale kromě konvenční války vede Rusko i hybridní válku. Úmyslně vyvolává uprchlickou krizi, využívá energetické suroviny jako zbraň a cílenými útoky na infrastrukturu vyvolává potravinovou krizi. Z našeho pohledu je dobře, že nás členství v Evropské unii a Severoatlantické alianci chrání před těmi nejtragičtějšími důsledky, kterým musí čelit ukrajinský národ. Když jsem 15. března společně s polským a slovinským premiérem navštívil prezidenta Zelenského v Kyjevě, viděl jsem na vlastní oči hrdinství Ukrajinců, kteří bojovali a stále bojují za právo na existenci a také za právo patřit k západním demokratickým zemím. To pro mě bylo připomínkou, že naše hodnoty nejsou samozřejmé a že je potřeba je denně hájit. Hodnoty, za které dnes Ukrajina umírá, jsou hodnotami, které hájil i jeden ze zakladatelů moderního českého státu, prezident Václav Havel. A právě jeho inspirativní esej z roku 1996 nás přivedl k mottu našeho předsednictví, které zní „Evropa jako úkol“. A skutečně: Evropa má před sebou mnoho úkolů. A podobně má před sebou mnoho úkolů české předsednictví v Radě. Tím hlavním úkolem v následujícím období bude nalézt jednotnou a silnou shodu na takových opatřeních, která negativní dopady současných krizí na naše občany co nejvíce zmírní. Protože inflace, nedostupnost energií nebo potravinová krize jsou hrozby, kterým musíme čelit a musíme jim čelit nejlépe společně. Já věřím, že v tomto bude jak Rada, tak Evropský parlament ve shodě. Evropa jako úkol je pro nás závazkem. Není předem danou věcí, ale je něčím, na čem je potřeba neustále pracovat, co je potřeba zdokonalovat. A také musíme upravovat to, co nefunguje tak, jak jsme ze začátku plánovali. Evropa by měla vést příkladem – měla by dbát svého svědomí a postavit se čelem k výzvám. Ta řešení musí být ale vyvážená, aby přílišný důraz na jedno z nich nepoškodil nebo nezanedbal jinou oblast, například sociální smír nebo naše ekonomiky. Česká republika se bude vždy pečlivě snažit brát v úvahu všechny názory, které v našich diskusích zazní. Musíme předcházet rozdělování nás samotných. Musíme se vždy snažit najít co nejširší shodu. Musíme také více respektovat názory a pozice ostatních, i když s nimi třeba nesouhlasíme. Havlova slova o Evropě jako úkolu vznikala v jiné době, v jiné Evropě, než jakou máme nyní, ale jejich základní sdělení je stále stejně silné. Za úkol si bereme heslo „rethink, rebuild, repower“, které odráží výzvy a problémy současné Evropy a naši reakci na ně. České předsednictví bude chtít budovat bezpečnou a prosperující EU. Takovou, která je věrná hodnotám svobody a demokracie. Takovou, která umožňuje všem občanům volně cestovat, pracovat či podnikat na vnitřním trhu. Takovou, která chápe, že máme odpovědnost životnímu prostředí, které musíme předat dalším generacím v dobrém stavu. Takovou, kde stavíme na tom, co nás spojuje a respektujeme to, co nás odlišuje. Takovou Evropskou unii chceme! A tomuto cíli odpovídá i pět pilířů českého předsednictví, které bych vám chtěl postupně představit. První prioritou je zvládnutí uprchlické krize a poválečná obnova Ukrajiny. Ruská agrese přímo či nepřímo ovlivňuje všechny státy Evropy. Mezi její přímé důsledky patří i nejmasivnější uprchlická vlna od 2. světové války. Česká republika je jednou ze zemí s největším počtem ukrajinských uprchlíků na počet obyvatel. Ti tvoří přes 3,5 % naší populace. S ruskou imperiální politikou máme také svou trpkou zkušenost. Víme, co dokáže agresivní politika Ruska.  Česká republika je proto přesvědčena, že politická a vojenská podpora Ukrajiny ze strany Evropské unie je bytostným zájmem celé Unie se zásadním dopadem na další budoucnost našeho kontinentu. České předsednictví bude proto důsledně hájit a podporovat suverenitu a teritoriální integritu Ukrajiny za využití všech nástrojů, kterými Evropská unie disponuje. Důraz budeme klást na silný a jednotný postoj vůči Rusku, jakož i na maximální asistenci členským státům při poskytování vojenské podpory Ukrajině nebo při vyrovnávání se s následky migrační vlny. Neméně důležité je hledět i do budoucna. Na poslední Evropské radě se nám podařilo schválit kandidátský status Ukrajiny a Moldavska. Jsem rád, že nás v tomto ohledu velmi významně podpořil i Evropský parlament a využívám této příležitosti, abych vám za to poděkoval. Zde ale ta cesta nesmí skončit. Dalším důležitým úkolem českého předsednictví bude i příprava poválečné obnovy Ukrajiny. Musíme se zaměřit zejména na obnovu infrastruktury, zajištění základních služeb a hospodářskou obnovu a stabilitu a v tom musí hrát Evropská unie zásadní roli. To jsme koneckonců s paní předsedkyní von der Leyenovou společně demonstrovali v pondělí na konferenci o obnově a rekonstrukci Ukrajiny ve švýcarském Luganu. Cesta Ukrajiny do Evropské unie bude ještě dlouhá, ale společně se musíme snažit, aby byla úspěšná a aby Evropskou unii posílila. Druhou prioritou je energetická bezpečnost. Současná krize plně odhalila, nakolik je pro budoucnost EU existenčně důležité zajistit si nezávislost na zemích, které ohrožují naši bezpečnost. Řeč je teď samozřejmě především o ruském plynu, ropě a uhlí. Cestou, kterou se chce české předsednictví vydat, je především práce na společných evropských projektech, které nás zbaví závislost na Rusku. České předsednictví se zaměří na otázky energetické bezpečnosti, na urychlenou implementaci REPowerEU, jehož významnou součástí je také diverzifikace zdrojů. Jsme připraveni pracovat na koordinaci zásob plynu před nadcházející zimou. Podporujeme dobrovolné společné nákupy podle modelu, který se osvědčil už během koronavirové krize. Při tom všem musíme mít na paměti, že se brzy můžeme ocitnout v situaci, kdy bude více než kdy jindy potřebná solidarita mezi členskými státy. Nesmíme zapomínat ani na budování energetické odolnosti Evropské unie skrze rozvoj energetické infrastruktury. Musíme zároveň podporovat všechny domácí bezemisní zdroje energie, protože mají důležitou roli při zajištění energetické bezpečnosti Evropské unie, ale také při plnění klimatických cílů. Dlouhodobý cíl dekarbonizace evropské energetiky jde totiž z velké části ruku v ruce s krátkodobým cílem derusifikace dodávek energií, a tak se na ty věci musíme dívat. Abychom se stali energeticky nezávislými na Rusku, musíme využít všechny možnosti, které nám naše geografické podmínky umožňují. A vzhledem k velikosti Unie a počtu členských států nemůžeme tady v tomto případě aplikovat jednotný vzor. Každý členský stát musí mít možnost zvolit si takový energetický mix, jaký jeho podmínkám nejvíc vyhovuje a pomocí kterého je schopen splnit jak klimatické cíle, tak zbavení se závislosti na ruských dodávkách energií. Pokud opravdu chceme klimatické cíle splnit, musíme je také být schopni v jednotlivých zemích financovat. Zmiňuji to i proto, že dnes, dámy a pánové, budete hlasovat o námitce proti tzv. taxonomii, kterou Evropská komise představila. Chtěl bych zdůraznit, že to je velmi křehký návrh, návrh vyvážený, návrh, který vychází vstříc celé řadě zemí, které budou moci splnit své závazky vyplývající z plnění klimatických cílů pouze díky takto nastaveným kritériím. Chtěl bych vás proto při této příležitosti také požádat, abyste tento složitě dojednaný a křehký kompromis neodmítli. Jaderná energie a plyn jako dočasný zdroj z bezpečných zemí jsou pro řadu členských států jediným nástrojem, jak v následujících letech našich společných klimatických cílů dosáhnout. Válka na evropském kontinentu ukázala také nutnost posílení evropských obranných kapacit a bezpečnosti kybernetického prostoru, což je naše třetí priorita. S ohledem na současnou geopolitickou situaci je klíčové posílení evropské bezpečnosti a obranyschopnosti. NATO je v této otázce pro Evropskou unii přirozeným partnerem a implementace klíčových témat v rámci Strategického kompasu představuje ten vhodný nástroj. Budeme pracovat na posílení evropské spolupráce při budování obranných kapacit členských států. Urgentní je také doplnění vojenských zásob v souvislosti s pomocí, kterou jednotlivé členské státy poskytují Ukrajině. Za nutné považujeme také rozvoj evropského obranného průmyslu, včetně investic do snížení technologické závislosti na nedůvěryhodných zemích. V dlouhodobém horizontu pak budeme pracovat na usnadnění společných nákupů vojenského materiálu. S novou érou digitalizace se objevují i nové typy hrozeb, které jsou stále častěji využívány našimi protivníky a nepřáteli. Budeme se proto také věnovat kybernetickým hrozbám a posilování odolnosti Evropy vůči hybridním hrozbám zvenčí. Týká se to boje proti dezinformacím nebo bezpečnosti kyberprostoru a klíčové unijní infrastruktury, včetně institucí. To vše musíme dělat ve spolupráci s našimi partnery a spojenci. Naší čtvrtou prioritou je strategická odolnost evropské ekonomiky. Už pandemie COVID-19 odhalila některé slabiny evropské ekonomiky a přílišnou jednostrannou závislost na některých zemích. Evropa musí být průmyslový a technologický lídr. Klíčem k tomu je dobře fungující vnitřní trh bez zbytečných administrativních překážek, který posílí konkurenceschopnost evropských firem. Musíme proto lépe rozumět dodavatelským řetězcům, které jsou pilířem našeho hospodářství, a ideálně je co nejvíce zkracovat. Jenom tak dokážeme zajistit, že dostupnost strategických surovin a dílů bude pro nás vždy jistotou. Klíčovou roli v tomto hraje prohlubování volného obchodu s ostatními partnery, kteří sdílejí naše hodnoty. Čím více kvalitních smluv o volném obchodu budeme mít, tím více můžeme diverzifikovat naše obchodní vazby a dodavatelské řetězce. Důležitá bude také digitalizace a automatizace evropského průmyslu, který opět musí být lídrem v inovacích, vývoji a hlavně využívání nových technologií. Do oblasti strategické odolnosti evropské ekonomiky patří také potravinová bezpečnost. Díky společné zemědělské politice se Evropská unie stala potravinově soběstačnou, ale válka na Ukrajině má dopady i na tuto oblast a Evropská unie na to musí reagovat. Nesmíme přitom zapomínat ani na nutnost zajištění dostatku potravin i v jiných částech světa, zejména v těch nejohroženějších. Nejenom proto, že destabilizace by představovala pro Evropu významnou bezpečnostní hrozbu. Ronald Reagan kdysi prohlásil, že svoboda není nikdy dál než jednu generaci od svého zániku. A já dodávám, že totéž můžeme říct o demokracii. Proto je klíčová odolnost demokratických institucí vůči vnitřním i vnějším hrozbám. A to je naše pátá a poslední priorita. Dlouhodobá prosperita a stabilita Evropy je založena na funkčních demokratických mechanismech. Naše společnosti jsou neustále cílem útoků od těch, kterým vadí naše hodnoty, kterým vadí svoboda a demokracie, kterým vadí lidská práva, kterým vadí  právní stát. A my naopak takovéto hodnoty musíme bránit. Budeme proto vždy důsledně podporovat dodržování a posilování svobod, základních lidských práv a evropských hodnot. Budeme posilovat občanskou společnost, svobodná média a nezávislé instituce na celém evropském kontinentu. Dámy a pánové, není pochyb o tom, že nás čeká nelehké období, a to nejenom s ohledem na krizi způsobenou ruskou agresí na Ukrajině. Potýkáme se s vysokou inflací, se stále rostoucími cenami energií. V některých našich zemích hrozí zvýšení nezaměstnanosti, některé možná čeká i pokles HDP. Nesmíme proto zapomínat ani na ty občany, na které to bude mít základní sociální dopad. Nesmíme zapomínat na chudé a potřebné. Mohu vás ubezpečit, že i těmto otázkám se v rámci předsednictví chceme a budeme systematicky věnovat. Dear Madam President, dear Members of Parliament, ladies and gentlemen, the six-month Presidency is indeed a short time. However, I can assure you that the Czech Presidency is ready to take its role actively.  We are ready to focus on an open dialogue, to seek compromises and functional solutions in cooperation with other EU institutions. I believe that we will be able to deliver on our promises. I hope that, with our help, Ukraine will soon be on the way to full recovery. I also hope that we will be successful in the fight against inflation, in ensuring energy security, employment and increasing the competitiveness of our economies. I trust that we will be even stronger than we are now.  Ladies and gentlemen, I am convinced that we can count on the help of the European Parliament, which is a pillar of European democracy. We highly value democratic debates on this floor, and I am looking forward to our debate. Thank you very much for your attention.