Debate: - Reports on Montenegro
Date: TUESDAY, 18 MAY 2021
Speaker: Tonino Picula
Country: France
Language: HR

Od posljednjeg izvješća o Crnoj Gori do danas, mnoštvo se toga promijenilo. Današnja plenarna rasprava vodi se u posebnom kontekstu prve demokratske tranzicije vlasti u Crnoj Gori u zadnjih 30 godina. Rekordni izlazak na prošlogodišnje parlamentarne izbore je svakako sam po sebi predstavljao jasnu političku poruku građana Crne Gore. Pozdravljam mirnu tranziciju vlasti u skladu sa zakonima i ustavnim rokovima kao i činjenicu da su novi predstavnici vlasti svoje prve radne sastanke odradili s partnerima u Bruxellesu.  No mirna tranzicija se, nažalost, nije učvrstila u konstruktivan dijalog i suradnju. Zbog jučerašnjih najava da najveća stranka opozicije neće sudjelovati u radu Skupštine, pa ni Odbora za reformu izbornog zakona, želim jasno naglasiti: od iznimne je važnosti da Skupština funkcionira kao centralno mjesto demokratskog političkog djelovanja, a kohabitacija između predsjednika i premijera bude konstruktivna i u skladu s Ustavom.  Podsjećam, premda je već prošlo gotovo pola godine, da Crnu Goru još uvijek očekuje glasovanje o budžetu - proračunu za tekuću godinu što svakako stvara dodatan politički pritisak. Govoreći iz mog osobnog iskustva stečenog iz kompleksne hrvatske tranzicije želim istaknuti da je potrebno prihvatiti pozitivne elemente dosadašnjeg političkog naslijeđa te ga nadograditi i učiniti efikasnijim.  Jednako tako, članstvo u Europskoj uniji ne smije biti alibi za političke blokade kao ni političku manipulaciju bilo koje političke opcije. Upravo suprotno, politički dogovor ili savez za europska pitanja, unatoč političkim razlikama, je od presudne važnosti za ubrzanje procesa pristupanja u Europsku uniju. To je važno jer je Crna Gora najdalje odmaknula na tom putu otvaranjem svih i privremenim zatvaranjem tri poglavlja. Što se tiče daljnjeg napretka najveći izazov predstavlja zatvaranje otvorenih poglavlja.  Podržavam prihvaćanje nove metodologije pregovaranja, no jasno je da će cjelokupni napredak u svim poglavljima i klasterima ovisiti o napretku u sektoru vladavini prava, odnosno poglavljima 23. i 24. Upravo je to jedna od glavnih poruka izvješća koje danas predstavljam - podcrtavanje ograničenog napretka koji je Crna Gora postigla u pravosudnoj reformi. Crna Gora već posjeduje mehanizme potrebne za osiguravanje kako sudske, tako i tužiteljske neovisnosti, ali ih treba djelotvornije koristiti. Njihova nadogradnja treba biti odmjerena. Načelo podjele vlasti se pritom ne smije dovoditi u pitanje.  Pozorno smo pratili događaje proteklog tjedna u Skupštini i glasovanje o Zakonu o državnom tužilaštvu koji će svojim rezultatom zasigurno utjecati i na ton ove rasprave. Podržavamo konzultacije s Venecijanskom komisijom, ali očekujemo punu, ne djelomičnu usklađenost zakona s oba seta preporuka.  Izvanrednim postupcima i djelomičnim rješenjima se može dovesti u pitanje ionako ograničeni dosadašnji napredak u području vladavine prava i borbe protiv korupcije. Pozdravljam nedavne akcije vezane uz suzbijanje organiziranog kriminala i najoštrije osuđujem prijetnje smrću te pozivam na podršku i zaštitu svih koji na tome rade.  Danas posebno želim naglasiti važnost slobode i neovisnosti medija, a koje zabrinjava. U zadnjih pet izvješća Europske komisije ocijenjeno je bez napretka. Pozivam na hitnu istragu svih napada na novinare i kažnjavanje počinitelja. Sloboda medija jedna je od temeljnih vrijednosti Europske unije pa će ovaj problem biti jedna od okosnica crnogorskog pretpristupnog puta.  Od trenutnih političkih zbivanja želim istaknuti obvezu zaštite prava manjina. Tim više jer neke po prvi put nemaju svoje političke predstavnike u Skupštini. Pritom najoštrije osuđujem postizborne napade na njih, inicijative da se ulica nazove po osuđenom ratnom zločincu, kao i incident negiranja genocida u Srebrenici, na što je ipak pravovremeno reagirano.  Izvješće naglašava konstruktivnu ulogu Crne Gore u kontekstu regionalne suradnje i međususjedskih odnosa. Treba pohvaliti dosadašnju potpunu usklađenost s vanjskom i sigurnosnom politikom Europske unije kao i sudjelovanje u zajedničkim misijama. Očekujemo nastavak takve politike. U kontekstu nedavnih indicija vezanih uz sporazum o granicama želim jasno poručiti -  bilateralni sporazumi o granicama se moraju poštivati, a o otvorenim pitanjima pokušati postići dogovor. Ukoliko on nije moguć, za takve sporove je nadležan jedino međunarodni sud.  S obzirom na to da je Crna Gora, u takozvanom drugom valu pandemije, jedna od zdravstveno i ekonomski najpogođenijih zemalja u Europi, podržavam aktivnosti Europske komisije i nastavak akcije pomoći za brže cijepljenje i poboljšanja zdravstvenih sustava u regiji. Naša dužnost i obveza su pomoći susjednim zemljama tim više što pandemija ne prestaje na našim granicama.  Osobno mislim da bi trebali pomoći Crnoj Gori u pregovorima s međunarodnim financijskim institucijama o pozajmicama,  kako bi uspjeli reprogramirati svoj vanjski dug prema Kini koji ozbiljno ugrožava održivost javnih financija, a ima i značajne političke i ekološke posljedice.  No dodatna pomoć sa strane Europske unije će imati puni značaj samo ako se naslanja na reforme zakonodavstva koje su u skladu s europskim standardima i preporukama. Uspješno partnerstvo je uvijek utemeljeno na obostranom doprinosu.  Za kraj, ono što posebno veseli, ali još više obvezuje, je iznimno visoka stopa podrške članstvu Crne Gore u Europskoj uniji. Ona je i dodatno porasla na 76,6 %, dok pozitivno mišljenje o Europskoj uniji ima 80 % građana. Ovo treba biti putokaz domaćim političkim akterima da poštuju jasnu volju građana kada je pristupanje Europskoj uniji u pitanju, ali predstavlja i obvezu Europskoj uniji da očuva kredibilitet i da novi zamah politici proširenja.  Vjerujem da je budućnost Crne Gore u Europskoj uniji, a uključivanje u rad Konferencije o budućnosti Europe, nje i država regije, simbolički važan korak u tom smjeru. Hvala.