Debate: Reversing demographic trends in EU regions using cohesion policy instruments
Date: MONDAY, 17 MAY 2021
Speaker: Daniel Buda
Country: Germany
Language: RO

În Comisia REGI au fost depuse 288 de amendamente care se regăsesc în compromisuri, astfel încât documentul final să reflecte abordarea de către Parlament a problemelor demografice, raportul fiind aprobat în unanimitate. Au fost identificate două categorii de regiuni din punct de vedere demografic: regiuni exportatoare și regiuni receptoare, fiecare având nevoie de politici distincte. Există în prezent instrumente care contribuie la contracararea fenomenului depopulării sau a supraaglomerării și am subliniat aici investițiile teritoriale integrate în cazul zonelor izolate, sau programele LEADER în spațiul rural. Comisia a publicat un studiu privind impactul schimbărilor demografice asupra regiunilor Uniunii Europene, iar datele dinainte de pandemie au arătat că, anual, aproximativ 5 % dintre cetățenii Uniunii Europene părăseau regiunile din care provin în căutarea de noi oportunități. Ceea ce este îngrijorător este faptul că ei reprezintă peste 25 % din populația activă aflată în țările din estul Europei. Sigur, am plecat în acest raport de la faptul că libera circulație a persoanelor este o valoare fundamentală a Uniunii Europene. Tendința de migrare este mai accentuată în rândul populației mai educate sau a lucrătorilor care dețin specializări, fără însă a minimaliza migrația lucrătorilor necalificați, mai ales din sectorul agricol.  O problemă spinoasă a dinamicii demografice o reprezintă supraaglomerarea zonelor urbane sau a celor mai dezvoltate, unde ne confruntăm cu dificultăți generate de accesul limitat la servicii și costuri ridicate de viață. Criza sanitară actuală a schimbat însă radical situația. Restricțiile de călătorie au redus semnificativ numărul celor care părăsesc țara în căutare de oportunități, dar după această pandemie, fenomenul migraționist ar putea să revină. Am constatat că unele autorități au venit cu soluții ingenioase și au contribuit semnificativ la diminuarea acestor tendințe. De exemplu o taxă mai redusă pe impozitul pe venit din sectorul IT face ca exodul creierelor din rândul celor din domeniul tehnologiei informației să nu fie atât de accentuat, dar nu putem spune însă același lucru despre personalul medical.  Dinamica demografică actuală are implicații asupra coeziunii sociale, economice și teritoriale, astfel încât investițiile Uniunii Europene ajung uneori să fie nesustenabile, adâncindu-se decalajul dintre regiunile mai dezvoltate și cele mai sărace.  Cerem Comisiei prin acest raport să elaboreze în viitor un acord pentru demografie care să cuprindă strategii subsidiare pentru rezolvarea acestei probleme pe modelul acordului verde în curs de implementare. Aceasta trebuie să se asigure de existența unor condiții de muncă decente și a unui echilibru între viața privată și viața profesională. Statele membre trebuie să utilizeze instrumentele politicii de coeziune pentru a aborda problemele demografice, iar în planurile naționale de redresare și reziliență, să fie cuprinse măsuri pentru a răspunde la schimbările demografice.  Politicile fiscale adecvate ar stimula crearea de locuri de muncă, iar autoritățile locale și regionale trebuie să faciliteze accesul la învățământ împreună cu crearea de politici eficiente pentru prevenirea exodului creierelor. Această problemă va reprezenta în viitor cu siguranță o provocare atât pentru statele membre, cât și pentru Uniunea Europeană în ansamblul său, astfel încât avem nevoie de soluții concrete.