Debate: Towards a strong and sustainable EU algae sector
Date: THURSDAY, 11 MAY 2023
Speaker: Predrag Fred Matić
Country: Poland
Language: HR

Vrijeme je da se u potpunosti iskoristi potencijal algi kao obnovljivog resursa u Europi. Zbog porasta svjetskog stanovništva, iscrpljivanja resursa, pritisaka na okoliš i klimatskih promjena potrebno je drukčije pristupiti hrani i gospodarskim sustavima.  Rat u Ukrajini je dodatno istaknuo koliko je ranjiva globalna opskrba hranom. Obustave izvoza žitarica iz Ukrajine i rast cijena energije potaknuli su inflaciju cijena hrane diljem svijeta, a zemlje u razvoju pogođene su puno snažnije od ostalih.  U Europi još uvijek nemamo konkretne mjere kojima bi iskoristili uporabu algi kao alternativnog izvora bjelančevina za održiv prehrambeni sustav i sigurnost opskrbe hranom, ali i za proizvodnju alternativnih goriva. Iskoristivost algi u Europi mogla bi postati predvodnica i izvor inspiracije za druge industrije da postanu inovativne i društveno uzorne, pri čemu će se otvoriti tisuće radnih mjesta, posebno u obalnim zajednicama.  Industrija morskih algi u Europi je u svojim počecima i trenutačno je više usmjerena na skupljanje morskih algi u divljini nego na uzgoj u objektima akvakulture kao primjerice u Aziji. Za sada je znano da imaju nutritivne, zdravstvene i biotehnološke koristi, no mogućnosti primjene morskih mikroorganizama su beskonačne jer mogu pružiti rješenja koja bi mogla biti od velikog socioekonomskog značaja.  Osim svakodnevne uporabe želim istaknuti važnost uzgoja mikro algi od kojih svi oblici života u vodi direktno ili indirektno dobivaju svoju hranu. Fitoplanktoni su osnovne energetske jedinice hranidbenog lanca, a istraživanja su pokazala da se svake godine redovito izgubi biomasa od 1 % ukupne svjetske količine.  To je vrlo zabrinjavajuće s obzirom da proizvode 50 % kisika i pohranjuju ugljikov dioksid iz atmosfere u moru. Prisutnost mikro algi izravan je pokazatelj zdravlja morskog ekosustava i buduće proizvodnje ribljeg fonda. Klimatske promjene i onečišćenje vode ne smiju biti uzrok gubitka planktona jer povećanje mase planktona izravno utječe na razine ribljeg fonda.  Znajući koliki utjecaj fitoplankton ima na cjelokupni ekosustav, posebna pažnja se treba posvetiti obnovi i zaštiti morskog okoliša i svim živim bićima unutar njega.  Već duži niz godina diskutiramo o gubitku ribljih fondova i proučavamo načine pomoću kojih možemo smanjiti utjecaj prekomjernog ribolova. Pritom ne dajemo pažnju akcijskim planovima pomoću kojih možemo povećati hranidbeni potencijal naših mora, a nemamo ni koordinirani plan zaštite ili obnove planktona.  Bitno je nastaviti provoditi znanstvena istraživanja. Tako ćemo utvrditi načine za smanjenje gubitka morskih staništa, ali i načine pomoću kojih možemo povećati hranidbeni potencijal unutar naših mora.  Sve to vodi prirodnom smanjenju ugljičnih emisija u zraku. Dok se suočavanje s najčešćim uzrocima gubitka planktona, prvenstveno klimatskim promjenama i onečišćenjem, pokazalo kao izazov, postoje određeni koraci koji mogu dovesti do povećanja rasta planktona.  Zaključno, željeli bismo čuti kako Komisija razmatra daljnje korake u implementiranju odgovarajućeg regulatornog okvira za sektor algi u Europskoj uniji i na koji način i putem kojeg budžeta će se razvoj tog sektora financirati. U slučaju da države članice ne poduzmu mjere za iskorištavanje potencijala sektora algi u Europskoj uniji, postoje li alternativne metode i stvarna politička volja da se ovaj značajan sektor počne iskorištavati u svom punom potencijalu?