Debate: Formal sitting – Address by Zuzana Čaputová, President of the Slovak Republic
Date: WEDNESDAY, 19 OCTOBER 2022
Speaker: Zuzana Čaputová
Language: EN

This is a city where the modern concept of defending universal human rights was translated into concrete institutions. While serving a broader purpose, I see the European Parliament as one of them. My message today is simple: if we do not start defending democracy, it will cease to exist. The date of my speech here was planned long ago. I couldn’t have expected that the recent homophobic murder of Juraj Vankulič and Matúš Horváth on the streets of Bratislava would remind us of the simple truth so painfully. it is hard to put in words the grief felt in Slovakia’s cities in the past few days because hate decided to kill love, just because the killer could not accept that love can come in different forms. This was an assault not just on young people from the LGBTIQ community. It was an attack on everyone in Slovakia because hate crimes always target the very essence of what our society stands for. I would like to assure you that hatred doesn’t dominate our society. I welcome that Slovakia’s civil society immediately and resolutely condemned this attack. Just yesterday, the Slovak Parliament adopted a resolution strongly condemning these terrorist acts and assuring all minorities that they are valuable members of our society. In its essence, democracy is the rule by the majority in the interest of all, with a key emphasis on the protection of minorities. If we are failing in their protection, we are undermining democracy itself. In my view, the defence and protection of democracy is the core mission of our generation of political leaders. The task ahead of us is to bring Europe back into balance, which is shaken by crises from within and without. We need a balance between our rights and our commitments; between our security and our prosperity, which we have partly built through dependence on those who wish to destroy our democracy; a balance in which we can have different opinions, but where we are bound by the values of freedom, solidarity and liberal democracy. And now please allow me to switch into Slovak so even here in the European Parliament’s Chamber, one can hear the beautiful Slovak language. Vážená pani prezidentka, vážené poslankyne, vážení poslanci, rovnováha, o ktorej som hovorila, je za posledné dva roky ohrozovaná dvoma veľkými krízami – pandemickou a bezpečnostnou, ktorú vyvolalo Rusko svojou inváziou Ukrajiny.  Na obe sme ako Európska únia zareagovali správne. Pri pandémii sme národné uzatváranie hraníc a preteky o to, kto obstará viac rúšok, rýchlo nahradili spoločným prístupom a solidaritou. Začali sme so spoločnou postpandemickou obnovou nášho hospodárstva cez Fond obnovy a odolnosti. A solidaritu sme zdieľali aj mimo našich hraníc. Dnes patríme medzi najväčších globálnych darcov vakcín proti covidu-19.  Podobne rozhodne sme zareagovali na vojnu, ktorú Vladimír Putin 24. februára naplno rozpútal proti nášmu východnému susedovi. Pripomeňme si, že táto vojna sa v to pochmúrne februárové ráno iba zintenzívnila, že Rusko ju viedlo už dávno predtým – najskôr dezinformáciami a propagandou a od roku 2014 aj vojensky s jasným cieľom Ukrajinu podmaniť alebo ju zničiť.  Ako Európska únia sme na Rusko uvalili najrozsiahlejšie sankcie, akým kedy akákoľvek rozvinutá ekonomika čelila. Ukrajine poskytujeme politickú, humanitárnu, finančnú pomoc, a väčšina krajín vrátane Slovenska aj vojenskú pomoc. Veľmi dôležitá je aj európska perspektíva, ktorú sme Ukrajine poskytli, a verím, že raz bude realizovaná plnohodnotným členstvom. Našou pomocou sa spoločne usilujeme o jediné, dosiahnuť mier. Ten však musí byť spravodlivý, inak by išlo iba o dočasné prímerie. Tým, ktorí pred vojnou museli utiecť zo svojich domovov, sme otvorili nielen svoje domovy, ale aj svoje srdcia.  Len slovenské hranice s Ukrajinou prekročilo viac ako 800 000 ľudí z Ukrajiny a mnohí z nich u nás ostali. Ja som veľmi hrdá na solidaritu a pomoc, ktorú im naši občania poskytli.  Z oboch kríz si Európania okrem strachu a obáv odniesli aj veľmi silný zážitok celoeurópskej empatie a jednoty. Práve táto skúsenosť nám ukazuje, že najlepšou cestou na prekonávanie akýchkoľvek výziev, ktorým ako Únia čelíme, je naša jednota, spolupráca a solidarita.  Dámy a páni, naša snaha o rovnováhu v Európe sa týmto nekončí. Paradoxom totiž je, že v situácii, kedy sme bezprecedentne zjednotení voči externým výzvam, čelíme dnes aj veľmi silným vnútorným tlakom. Tie sú vyvolané súbehom niekoľkých kríz, ale aj dlhodobým ignorovaním našich zraniteľností. Ak nezvládneme tieto európske krízy, hrozí nám, že prerastú do krízy Európy.   Milióny európskych domácností a podnikov je dnes ohrozovaných skokovým rastom cien energií. Tieto začali rásť ešte pred vojnou, keďže Rusko už minulé leto začalo znižovať dodávky zemného plynu do Európy. Tým začalo deformovať európsky energetický trh a ohrozovať našich občanov. Slovensko, ktoré donedávna získavalo 85 % plynu z Ruska, vďaka diverzifikácii znížilo svoju závislosť na 33 %. Nikdy ale nevieme, kedy dodávky plynu Vladimír Putin stopne úplne.  Ako Únia dnes potrebujeme riešiť príčiny aj dopady tejto krízy. Správne riešenia preto majú byť európske, spoločné a solidárne. Také, ktoré urýchlene pomôžu v ťažkej situácii všetkým členským krajinám a okrem kompenzácií umožnia aj dohodu na spoločnom zastropovaní cien plynu. Potrebujeme tiež oddeliť previazanosť cien elektriny a cien plynu, pretože dnes krajiny ako Slovensko, ktoré vyrábajú väčšinu elektriny z nízkouhlíkových zdrojov, za ňu platia neadekvátne vysoké ceny. Dovoľujem si vás preto požiadať o podporu týchto riešení. Okrem následkov však musíme riešiť aj príčiny, ktoré nás sem dostali. Už nikdy nemôžeme ako Únia ostať tak závislí na jednom dodávateľovi. A už nikdy nemôže byť náš hospodársky model a prosperita tak závislé na fosílnych palivách. Záväzok stať sa klimaticky neutrálnym kontinentom do roku 2050 už nemôžeme odkladať či spochybňovať. Musíme predovšetkým pomôcť tým, na ktorých dnes energetická kríza najviac dopadá. Ale cieľ je jasný: inovovať náš model rozvoja tak, aby sme viac využívali obnoviteľné zdroje energie a menej ničili našu vlastnú planétu. Globálnymi lídrami sa musíme stať nielen v našich klimatických záväzkoch či ambíciách, ale aj v ich napĺňaní. Prežijeme iba vtedy, ak obnovíme rovnováhu medzi naším spôsobom života a planétou, na ktorej žijeme.  Vážené poslankyne, vážení poslanci, dnes čelíme aj kríze demokratických pravidiel a ich dodržiavania. Každá jedna krajina, ktorá do Európskej únie vstúpila, a každá jedna krajina, ktorá sa o to usiluje, musí byť a zostať liberálnou demokraciou. Byť členom tohto klubu nie je nárok. Je to privilégium. Členstvo v tomto klube nestačí iba dosiahnuť, členstvo v ňom treba neustále aktualizovať jasným pochopením a rešpektom k spoločným hodnotám: hodnotám ako právny štát, deľba moci, nezávislosť súdnictva, sloboda médií či ochrana menšín.  Ak tieto základné kamene, na ktorých je naše spoločenstvo postavené, čelia útoku, musíme konať na ich obranu. Chcem zdôrazniť, že pravidlá nám chýbajú menej ako dôslednosť a konzekventnosť pri ich vynucovaní. Ak naše opatrenia nebudú rozhodné, problémy budú narastať, a tí, ktorí hodnoty Európskej únie porušujú, budú povzbudzovať a inšpirovať ďalších.  Samotný pojem liberálnej demokracie je dnes v mnohých našich krajinách dezinterpretovaný, nepochopený, spochybňovaný a atakovaný extrémom. Hoci neexistuje jeden model liberálnej demokracie, som si istá, že „neliberálna demokracia“ sú dva nezlučiteľné pojmy.  Vážení prítomní, naše demokratické pravidlá sú dnes zneužívané na ničenie samotnej demokracie. Sloboda slova je jedno z najdôležitejších demokratických práv. Musíme ho chrániť, ale nie je bezbrehé. Ako sa nám stalo, že sme slobodu prejavu vpustili až do priestoru verbálnych trestných činov? Ako sme ju mohli častokrát povýšiť až na právo absolútne? To nie je demokratické, to je hlúpe. Sloboda slova nemôže byť zásterkou pre šírenie neznášanlivosti, klamstiev a dezinformácií.  Nikde tento problém nie je vypuklejší ako na sociálnych sieťach. Radikalizovaný tínedžer, ktorý pred týždňom zabil dvoch mladých ľudí a zranil tretiu v uliciach Bratislavy, sa do veľkej miery inšpiroval na sociálnych sieťach a pred vraždou na sociálnej sieti publikoval dlhý pamflet plný nenávisti voči rôznym menšinám.  Táto vražda sa síce stala na Slovensku, ale riziko takýchto činov sa týka nás všetkých. V rôznych častiach Európy sledujeme stupňovanie agresivity voči menšinám a rast pravicového extrémizmu. Zhoršovanie sociálno-ekonomickej situácie sebavedomiu radikálov iba pridáva. Musíme si byť vedomí, že akýkoľvek útok z nenávisti je útokom na hodnotovú podstatu Európskej únie, ktorej súčasťou je rovnoprávnosť, tolerancia a rešpekt k ľudským právam. Zdá sa mi, že k sociálnym sieťam dnes pristupujeme podobne naivne ako k iným technologickým novinkám. Teda bez uplatňovania predbežnej opatrnosti. Benefity využívame bez znalosti a ostražitosti k ich možným a zjavným negatívnym dôsledkom. Sociálne siete využívame bez toho, aby sme si ako spoločnosť naplno uvedomovali, ako nám ich algoritmy môžu škodiť, ako prehlbujú polarizáciu a posilňujú názorové bubliny.  „Pravde veriť, pravdu žiť a pravdu brániť“ je motto jedného zo zakladateľov moderného slovenského národa, generála Milana Rastislava Štefánika. Vo verejnom priestore musí platiť aj vtedy, ak sa zdá, že by bolo efektívnejšie nahlas kričať, bez ohľadu na kvalitu či pravdivosť výrokov, a nie sa vzájomne počúvať, viesť dialóg a dbať na fakty.  Nedovoľme, aby demokracia zahynula na naivitu demokratov. Na naivnú vieru v to, že demokratické práva a slobody budú iba využívané, a nie zneužívané. Nezabúdajme, že každé právo je zároveň vyjadrením zodpovednosti, a naopak. Ak demokraciu nebudeme chrániť, môže sa nám stať, že budeme poslednou generáciou, ktorá ju zažije. Práve jej ochrana je hlavnou úlohou našej generácie politických lídrov. Musíme preto aj v tejto oblasti urobiť primerané kroky na národnej úrovni. Je dobré, že Európsky parlament prijal nariadenie o digitálnych službách, a vítam aj Európsky akčný plán pre demokraciu. To, čo je nelegálne offline, musí byť nelegálne aj online.  Viac však potrebujeme urobiť aj na globálnej úrovni. Biznis model sociálnych platforiem stojí na využívaní tých najnižších ľudských emócií a pudov. Sociálne platformy nie sú len prevádzkovateľmi povestných informačných potrubí – ich zisk je totiž priamo úmerný tomu, koľko nenávisti, agresie, klamstiev a dezinformácií cez tieto potrubia pretečie. Musia preto niesť primeranú zodpovednosť za obsah, ktorý je na nich publikovaný.  Vážená pani prezidentka, vážené poslankyne, vážení poslanci, výzvy, o ktorých dnes hovorím, robia Európsku úniu krehkejšou, ako si možno uvedomujeme a pripúšťame. Ekonomická, bezpečnostná, energetická kríza, pokračujúca fragmentácia našich spoločností či tlak nelegálnej migrácie sú živnou pôdou pre extrémizmus. V mnohých členských krajinách Únie dnes stačí jeden volebný cyklus a v poslaneckých laviciach, aj tu, vo vašich miestach, môže sedieť väčšina, ktorá nebude chcieť Európu budovať, ale rozložiť. Preto nesmie byť laxní a defenzívni, ale naopak vytrvalí, odvážni a sebavedomí v obrane našich spoločných hodnôt.   Napriek nevyhnutnosti riešenia mnohých kríz, a možno práve preto, nesmieme zabúdať na to, na čom by mal byť postavený výkon politiky ako takej. Preto nepoľavme v nárokoch na seba samých, aby sme reprezentovali slušnosť a etiku a demokratické hodnoty. Vernosť týmto princípom nie je slabosťou, ale esenciou demokratickej politiky.  Prvý prezident Československa, Tomáš Garrigue Masaryk, už pred sto rokmi povedal, že demokracia nie je len systém politický, ale predovšetkým je to systém morálny. Myslime na to všetci pri výkone nášho mandátu, je to zodpovednosť a povinnosť voči našim občanom.  Ak budeme demokraciu vnímať v tomto zmysle, som si istá, že zvládneme krízy, ktorým dnes čelíme, a naplníme tak naše poslanie byť strážcami a ochrancami demokracie, európskych hodnôt a rovnováhy. Ďakujem za vašu pozornosť.