unimelb-nlp/MultiEup-v2 huggingface dataset:
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Martin Hojsík
Political group: Renew
Country: Finland
Language: EN

I can reassure you that in the Renew Group we are committed to work in the same spirit of compromise, but we insist on bringing the EU into full compliance with the Aarhus Convention and all the advice of the Compliance Committee. The proposals from the ENVI Committee are in line with the long—standing demands of this House for more transparency, better access to justice and respect for the rule of law. They are in line with our international commitments, and also with the EU Treaties and the EU legal order. I encourage the Member States to accept our proposals and the Commission to be an honest broker and not a resistance fighter. By not improving access to review at EU level we risk fostering Eurosceptic sentiments by making a clear statement that the EU institutions do not need to provide the same level of access to justice, and therefore public accountability, that is required of the EU Member States, thereby reinforcing the image that the European Commission is an unelected and unaccountable bureaucracy.  The Commission’s decisions on environmental matters, including on state aid, have to be challengeable before the EU courts if they are not in line with EU legislation – and not only because some international body tells us that, but because our accountability to citizens and our responsibility to prevent environmental damage is there. We are bound by the Aarhus Convention and we cannot say that the findings of the Compliance Committee are good only when they are not critical of the EU. We cannot cherry pick from our international commitments.  I sincerely hope that, in October, we will show the other Members of the Convention that we have used the extra time they gave us in goodwill and did our homework. We cannot afford to repeat the failures of the past.  I count on you, Commissioner, and on the Council that together we will improve the Commission proposal as we suggest and bring the EU into full compliance with the Aarhus Convention.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Gerolf Annemans
Political group: ID
Country: Belgium
Language: NL

De laatste decennia is met name de neiging ontstaan om dit schema te verstoren, meestal om een of andere linksgeoriënteerde mode achterna te lopen door aan privé-instellingen, meestal zogenaamde ngo’s, het recht te geven om tussen te komen in de normale democratische rechtsordening en hen privileges te verlenen die hen onttrekken aan het normale verloop van de democratie.  Zelf zag ik bijvoorbeeld aan het begin van deze eeuw mijn nationale partij onmogelijk gemaakt worden, omdat zogenaamde antiracismeorganisaties enkele jaren voordien het wettelijke recht hadden gekregen om de rol van openbaar ministerie op te nemen, om in de plaats van het openbaar ministerie te treden en om aldus actief, zonder verdere politieke verantwoording, als privéorganisaties die nauwelijks leden vertegenwoordigen of aan voorwaarden dienen te voldoen, toch op te treden als de behoeders van het algemeen belang.  Ook vandaag wordt alweer vanwege een andere politieke mode, met name het milieu, de rechtsorde omgegooid door ngo’s een bevoorrechte rol te geven die ze normaal niet zouden hebben. Dit lijkt mij een kwalijke evolutie. De eenzijdig georiënteerde uitverkoop van het algemeen belang, en dan nog door een verkozen Parlement, zou moeten gestopt worden in plaats van verder aangemoedigd.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Marie Toussaint
Political group: Verts/ALE
Country: Hungary
Language: FR

À l’échelle de l’Union européenne, pourtant, dix familles d’Europe et du monde ont été déboutées. Ce qui a été refusé à ces plaignants dans le People’s Climate Case, c’est tout simplement le fait de pouvoir défendre leur droit à la vie, à la santé, à la propriété, à un avenir et à un climat stable face aux tribunaux européens. En cause, une démocratie environnementale depuis trop longtemps bafouée. Aujourd’hui, l’Union n’est même pas en conformité avec la Convention internationale d’Aarhus qui défend le droit à l’information, à la participation et à l’accès à la justice en matière environnementale. Il était temps que cela change. Regardons-nous en face: nous déployons le pacte vert pour l’Europe pour mieux faire face au défi environnemental; mais de la loi climat, au devoir de vigilance, à quoi serviront ces progrès, si nous ne garantissons pas l’accès à la justice pour s’assurer de l’application de ces nouvelles législations? La révision du règlement d’Aarhus est nécessaire et urgente. Au sein du Parlement européen, nous avons effectivement avancé, malgré la réticence de ceux qui préfèrent encore défendre les intérêts privés plutôt que l’intérêt général et celui des générations futures. S’opposer à l’aide octroyée à une centrale nucléaire, aux subventions et aux autorisations à des infrastructures d’énergies fossiles, ou à l’approbation de substances dangereuses, comme le glyphosate, sera désormais possible. Les ONG pourront également agir en justice – sans être découragées par des coûts prohibitifs, c’est essentiel – de la même manière, et je réponds à M. le commissaire, que les membres du public doivent aujourd’hui avoir accès à la justice; mais pour rendre cet accès à la justice effectif, nous devons aussi renforcer la transparence et l’accès aux infomations dans l’Union. Ce que je demande, avec les amendements que j’ai déposés, c’est que l’ensemble des études et des évaluations environnementales effectuées par les institutions soient mises à disposition du public et placées dans un registre commun et transparent, comme promis par la Commission et notamment le commissaire Šefčovič. La pleine transparence des informations relatives aux OGM, d’une part, aux pesticides, comme les néonicotinoïdes, d’autre part, aux études épidémiologiques ou à l’état des forêts, tout cela est essentiel.  Cependant, soyons clairs: la protection du vivant et des droits environnementaux nécessitera plus qu’un nouveau règlement. Nous avons besoin d’une refonte des traités et d’un traité environnemental qui placerait enfin le respect des droits humains et des limites planétaires au sommet de ces normes, d’un traité qui redonnerait sens à l’Europe et un horizon à nos actions.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Anna Zalewska
Political group: ECR
Country: Poland
Language: PL

I jednocześnie dziękuję, że Pan Komisarz zwrócił uwagę, że niektóre nasze poprawki wychodzą poza konwencję i poza rozporządzenie. Rzeczywiście trzeba być bardzo ostrożnym przy zwiększaniu kompetencji organizacji pozarządowych, bo przecież mają pełne prawa, w dodatku są w finansowane w ogromnej mierze przez Unię Europejską, mają możliwości rozwoju i dochodzenia swoich praw, dbania o ład, o społeczeństwo, o środowisko. Jednocześnie z niepokojem obserwowaliśmy zgłaszane poprawki, przewidujące, żeby włączyć i rozszerzyć grono o bliżej nieokreślone osoby. Mało tego, nie potrafiliśmy zdefiniować, kto jeszcze mógłby być opisany, i oddaliśmy – czy chcemy oddać – kompetencje Komisji, tzn. mówimy, by Komisja rozstrzygnęła poprzez akt delegowany. Tu niebezpiecznie pozwalamy Komisji (przy całym szacunku dla Komisji) na odbieranie czy przydawanie sobie nieprzynależnych kompetencji.  Zachęcam też, żeby Państwo zwrócili uwagę na poprawkę ECR, która chce, aby Unia Europejska była absolutnie przejrzysta i żeby w rozporządzeniu znalazł się wykaz wszystkich organizacji pozarządowych razem z ich fundatorami. To ważne. Wtedy będziemy wiedzieć, kto kogo reprezentuje. I na koniec. Jest kwestia do rozstrzygnięcia, w jaki sposób zdefiniujemy akt administracyjny. ECR również ma swoją propozycję.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Mick Wallace
Political group: The Left
Country: Germany
Language: EN

We have argued that in amending the Aarhus Regulation, we should try to provide the highest standards of environmental protection possible, but at the very least, we should ensure that EU complies with the Aarhaus Convention and therefore with international law, which had not been the case. There were efforts to retain significant barriers to access to environmental justice and even to introduce some additional barriers, but to his credit, the rapporteur has improved things and the text we will vote on this week is a positive one. Still, the text does fail to provide access to justice for individuals. Therefore, we will not achieve full compliance with the Convention and with international law, which was the aim of this amending regulation. But it is to be welcomed that the text no longer excludes measures that explicitly require national implementing measures. The text also now states that 18 months after the application of the amended regulation, the exemption for state-aid decisions will end. This too is a positive outcome.  The text would significantly improve the ability of environmental NGOs to challenge EU decisions. I hope the Council will support Parliament’s text. I also hope the Irish Government will support Parliament’s text. Only last week, in the Irish Parliament, the Taoiseach criticised the environmental NGO An Taisce’s decision to appeal a high court decision in relation to a planning decision for a proposed cheese plant on the basis that it would lead to increased carbon emissions and further fuel Ireland’s already unsustainable dairy expansion. There were even calls for An Taisce to be defunded. The two right-wing parties in Ireland, Fianna Fáil and Fine Gael, had been supporters of big dairy for many years, at the expense of small farmers and the environment in Ireland. It was bad enough that since 2015, the Irish Government and Irish banks have been, regardless of the environment, encouraging farmers to borrow money and increase the size of their dairy herd, putting many young farmers into debt and at the mercy of the banks and finding themselves running to stand still just to make a living. The cheese plant in question is a joint venture with a Dutch firm who are looking to use Ireland to make cheese because the Dutch have reduced their dairy herd, while Ireland is increasing theirs. That amounts to an Irish government in climate change denial. Ireland is a signatory of the Aarhus Convention and An Taisce clearly has a fundamental right to challenge decisions that contravene environmental law. It’s disappointing that at the same time that the European Parliament is amending the Aarhus Regulation to comply with the convention, a Member State government like Ireland’s is using political pressure to undermine the fundamental rights the convention bestows.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Ivan Vilibor Sinčić
Political group: NI
Country: Czechia
Language: HR

Poštovani predsjedavajući, ideja Aarhuške konvencije je pravo naroda da ga se pita i da sudjeluje u pitanjima okoliša. Hrvatske građane pita se samo pro forme, a glavnu riječ oko projekata vodi otpadna mafija.  Baš ovih dana, kolegice i kolege, poništen je natječaj za Centar za gospodarenje otpadom Lučino Razdolje procijenjene vrijednosti 246 milijuna kuna. Ponude su bile čak 719, 711, 668 milijuna kuna ili tri puta veće od onoga što je originalno predviđena vrijednost.  Natječaj je poništen, ali ponuđači će se vratiti s tek malo manjom cijenom. Preplaćivanje prati i brojne druge projekte pa tako imamo centar Babinu Goru, centar Biljane Donje, centar Bikarac koji su višestruko preplaćeni. U ovim i brojnim drugim projektima dolazi do pronevjere novca iz europskih fondova, izgradnje projekata koji neće funkcionirati, masivnog povećanja računa za usluge, zagađenja vode, zraka i tla.  Ništa od ovoga ne bi bilo moguće da europska agencija JASPERS ne verificira ove projekte, bez obzira koliko preplaćeni, nestručni, nekvalitetni i predimenzionirani bili. Vrijeme je da komisija odluči je li cilj EU fondova izgraditi funkcionalne projekte za građane ili subvencionirati otpadnu mafiju i s njom povezanu političku klasu.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Pernille Weiss
Political group: PPE
Country: Poland
Language: DA

Hr. formand! Når man er flasket op i forenings- og højskole-Danmark og vokset op i et land med høj tillid og samarbejde mellem de politiske systemer og civilsamfundets mange forskellige institutioner, så kan Århusreguleringen godt lyde både unødvendig og udansk – sit danske navn til trods. Bortset fra at vi hjemme i Danmark har en gammel tradition med at gøre grin med folk fra byen Århus. Dagens emne handler dog om EU's tilpasning til Århuskonventionen fra FN vedrørende adgangen til information og demokratisk inddragelse i beslutningsprocesser vedrørende miljøpolitik. Jeg forstår, det har været en meget hård forhandling, og det er resultatet af det, der nu ligger på bordet. Derfor er der selvfølgelig også både skidt og kanel i teksten, men noget af det mest positive, som jeg gerne vil fremhæve, er, at der endelig er blevet etableret en høringsret for de virksomheder, der er en del af en eventuel undersøgelse af beslutningsprocessen og dens grundlag i en konkret miljøsag. Det er godt, for det er vigtigt at vise respekt for den rygrad af SMV'er, der jo bærer og nærer den økonomiske muskel, som er selve forudsætningen for, at vi her i EU kan gå foran alle andre i resten af verden med hensyn til beskyttelse og forbedring af miljøet. Sådan foregår det heldigvis i Danmark – og i Århus allerede. Derfor er det svært at være imod, at det nu også kommer til at gælde i hele EU. Afslutningsvis også ros til den del af teksten, som etablerer et register for alle andre end de sædvanlige lobbyister. Nu skal NGO'er og forskellige borgergrupper også identificere sig tydeligt og transparent. At denne sag derfor ikke er en Århushistorie, kan vi vist alle sammen være rigtig godt tilfredse med.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Milan Brglez
Political group: S-D
Country: France
Language: SL

Gospod predsednik. Spoštovane, spoštovani, komisar, poročevalec! Revizija Aarhuške uredbe pomeni pravzaprav spremembo načela varstva okolja v en del pravic varstva okolja in s tem sledimo na ravni Evropske unije tistemu, kar se že dogaja na ravni nacionalnih sodišč, kar se bo najverjetneje zgodilo pred Evropskim sodiščem za človekove pravice in kar imamo konec koncev zapisano tudi v svoji listini temeljnih pravic. Breme človekovih pravic za nikogar ne sme biti preveliko, niti za Evropsko unijo. Zato je potrebno poskrbeti za to revizijo, zato da se bo zares realizirala ta pravica do varstva okolja in da bo Evropska unija pomenila kredibilen zgled tako v mednarodni skupnosti, torej znotraj mednarodnega prava, in v odnosu do svojih držav članic. Zakaj? Zaradi tega, ker so številne članice, ki sedanje čase okrevanja oziroma prihajajoče čase okrevanja v bistvu zlorabljajo za to, da ne uvajajo tistih varovalk okolja, ki so že obstoječe, jih preprosto ne upoštevajo. Žal je med njimi tudi Slovenija. Zdaj sama ta revizija pomeni predvsem to, da ne uvajamo nobenih novih pravic, ampak zgolj implementiramo tiste, ki so že obstoječe in obvezujoče za Evropsko unijo v skladu s tem, da je pogodbenica Aarhuške konvencije. Tisti, ki so naslovljenci, so pravzaprav civilna družba, nevladne organizacije in posebej zainteresirani posamezniki, torej ne absolutno vsi. Tisto, kar je važno, je, da bo to pravo s to revizijo odpravilo pomanjkljivosti, ki smo jih do zdaj imeli, torej naše nespoštovanje Aarhuške konvencije, predvsem s tem, da bo postalo učinkovito. Še zlasti bi pa znotraj tega poudaril, da odpravljamo možnost izjem za nekatere akte Evropske unije, da so pravzaprav zaščiteni pred pregledom, tem administrativnim, čeprav imajo negativni vpliv na okolje. To je po mojem bistvena stvar, ki jo je treba prav posebej izpostaviti, bi pa želel povedati, da s tem pridobivamo na legitimnosti zelenega dogovora, in končno, da zadaj stoji širok konsenz političnih strank v tem Parlamentu. Zato se zahvaljujem tako poročevalcem, poročevalcem v senci, vsem svetovalcem in asistentom. Upam, da bo ta konsenz preveden tudi v glasove.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Nicolae Ştefănuță
Political group: Renew
Country: Belgium
Language: RO

Domnule președinte, domnule comisar Sinkevičius, dragi colegi, în urmă cu opt ani, țara mea a cunoscut proteste pentru o problemă de mediu devenită simbol. Roșia Montană este o comună din Munții Apuseni, unde o companie canadiană și-a propus să facă o mină cu cianuri. Pe străzile din București însă și în întreaga Românie, toată lumea striga: „Uniți salvăm Roșia Montană”. Explozia din „toamna românească” – așa cum a numit presa internațională această perioadă – a fost însă posibilă mulțumită a 15 organizații de mediu care au luptat mereu. Ele s-au luptat în instanță cu autoritățile, au făcut campanii de informare, au strâns semnături împotriva unor legi abuzive. Dacă azi nu avem un lac de cianuri în inima Munților Apuseni este mulțumită lor. În 2008, Compania Națională de Autostrăzi din România a defrișat o pădure pentru a construi un loc. Prin acordul de mediu i s-a impus împădurirea a 29 de hectare pentru a compensa această defrișare, dar compania nu a îndeplinit obligația. Dacă Convenția de la Aarhus era atunci aplicată așa cum propune regulamentul, poate Fundația Eco-Civica care a dat în judecată compania atunci și a pierdut, poate ar fi câștigat și astăzi am fi avut pădurea, pentru că nici azi ea nu a fost plantată. Așa arată, domnule comisar, lupta pentru un mediu curat la rădăcină. Mediul nu trebuie să fie însă mereu partea păgubită. În lupta dintre două părți private, nimeni nu ia din oficiu partea mediului. De asta votăm azi acest regulament, pentru a da putere celor care se luptă pentru mediu zi de zi, ONG-urilor și oamenilor simpli.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Sara Matthieu
Political group: Verts/ALE
Country: France
Language: NL

Voorzitter, commissaris, de weg naar de Green Deal is ingeslagen, maar er zijn nog heel wat obstakels op die weg. Denk maar aan mega-investeringen in de fossiele industrie, zoals hier in België in de Antwerpse haven. Het zijn vaak ngo’s en burgers die dit soort van wanpraktijken aanklagen en het is van essentieel belang dat ze alle kansen krijgen om vervuilende projecten te betwisten. Ik ben blij dat wij als Parlement het recht voor burgers om die toegang te hebben hier willen uitbreiden, maar het is even belangrijk dat de lidstaten dat ook doen. En dat is waar het schoentje knelt. In heel veel lidstaten zien we systematische problemen. Dat blijkt uit een verslag van 2019. In Vlaanderen wil men de klok terugdraaien. Minister Demir wil het moeilijker maken om beroep te kunnen aantekenen tegen omgevingsvergunningen. Alleen wie eigenbelang kan aantonen, zou dat nog mogen. Maar vertel mij eens, hoe kan je eigenbelang aantonen wanneer er bijvoorbeeld een boskap in een bos plaatsvindt? Wonen daar mensen? Eigenbelang: moeilijk ... In Vlaanderen zijn er veel voorbeelden waarbij de rechter de overheid terugfluit omwille van fouten in vergunningen. Maar liefst 65 % van die beslissingen wordt vernietigd. Dat toont toch wel ernstige problemen aan. De Commissie zegt duidelijk dat de toegang tot de rechter in die lidstaten onmisbaar is om het Europese systeem van rechtsbescherming te waarborgen. Ik roep de Commissie dan ook op om actie te ondernemen tegen Vlaanderen of lidstaten die hun eigen burgers de mond willen snoeren wanneer ze het milieu willen beschermen.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Pietro Fiocchi
Political group: ECR
Country: Poland
Language: IT

Signor Presidente, signor Commissario, onorevoli colleghi, io sono sempre stato in prima linea per la salvaguardia dell'ambiente e ci lavoro a livello internazionale e a livello ovviamente locale, per cui da questo punto di vista sono contento di questo regolamento. Però vorrei richiamare l'attenzione su una questione che secondo me è abbastanza preoccupante, che è il processo democratico, perché il fatto che il regolamento di Aarhus da dei poteri speciali alle ONG, secondo me, è profondamente poco democratico. Che messaggio vogliamo dare ai cittadini europei? Che 350 milioni e rotti di voti che hanno eletto i parlamentari qua presenti valgono di meno di una ONG con 5 o 10 mila iscritti? Questo, secondo me, è veramente scandaloso, non è costituzionale e veramente dovrebbe essere rivisto.
Debate: Environment: The Aarhus Regulation
Date: WEDNESDAY, 19 MAY 2021
Speaker: Silvia Modig
Political group: The Left
Country: Romania
Language: FI

Arvoisa puhemies, Århusin sopimus on tärkeä. Se mahdollistaa kansalaisille ja kansalaisyhteiskunnalle vaikutusmahdollisuuden elinympäristöönsä. Ympäristö ja sen hyvinvointi kuuluvat meille jokaiselle, ei tiettynä hetkenä vallassa oleville. Kansalaisilla on oikeus tietää, mikä on ympäristön tila, ja tarvittaessa saattaa saastuttava tai salaileva hallitus vastuuseen. Sopimus on saanut aikaan parannuksia lukuisten maiden lainsäädännössä, mutta oikeuksia on laajennettava edelleen.  On korkea aika viedä EU:n käytäntöä lähemmäksi Århusin sopimusta. Tärkeä ja hyvä asia on, että kansalaisjärjestöjen rooli parantuu, mutta muiden julkisten toimijoiden osalta muutos ei ole vielä riittävä. Mietintö on askel oikeaan suuntaan. Keskeisimmät parannusesitykset liittyvät päätösten takana olevan tiedon ja tutkimuksen läpinäkyvyyteen. Meidän tulisi toimia niin, että EU:n päätösten takana oleva tutkimustieto ja kaikkien instituutioiden teettämät tutkimusmateriaalit olisivat julkisesti helposti saatavilla esimerkiksi yhteisessä rekisterissä. Saman tulisi päteä myös jäsenvaltioiden keräämään ympäristötutkimukseen ja dataan. Tämän säädöksen ei pitäisi estää jäsenvaltioita halutessaan takaamasta laajempia oikeuksia kansalaisyhteiskunnan toimijoille ja niiden pääsylle kansallisiin tuomioistuimiin.  Omassa maassani Suomessa sopimus astui voimaan vuonna 2004. Suurelta osalta lainsäädäntömme vastasi jo tuolloin sopimuksen vaatimuksia, ja se kertoi minulle ainoastaan sen, että vaatimustason tulisi olla korkeampi. Olisi suotavaa, että jäsenvaltiot laajentaisivat kansalaisyhteiskunnan toimijoiden oikeuksia laajemmin kuin sopimus vaatii. Suomessa kansalaisyhteiskunta on läsnä ja sitä kuullaan niin lainvalmistelussa kuin kunnallisissa päätöksissä, mutta liian usein se jää muodollisuuden tasolle. Kuuleminen ei riitä, vaan on aidosti kuultava ja sillä on oltava vaikutus tehtyihin ratkaisuihin. Jos tilanne niin vaatii, on oikeutta voitava hakea tuomioistuimen kautta. Pelkkä oikeus siihen ei riitä, vaan sen on oltava myös käytännössä mahdollista, myös taloudellisesti. Muutoin tuo oikeus jää tyhjäksi kirjaimeksi. Myös vaikuttamisen oikea-aikaisuus on olennaista. Julkisen vallan on huolehdittava, että riittävällä ja kattavalla tiedotuksella sekä tiedon saannilla mahdollistetaan kansalaisten vaikutusmahdollisuus aikaisessa vaiheessa, silloin kun asiaan pystytään vielä vaikuttamaan.  Lopuksi, arvoisa puhemies, haluan nostaa esiin ECT-sopimuksen eli energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen, joka antaa yhtiöille investointisuojalausekkeen varjolla mahdollisuuden haastaa valtioita oikeuteen ja näin jarruttaa siirtymää kohti hiilineutraaliuutta ja estää demokraattisesti valittuja hallituksia toteuttamasta kansan tahtoa. Tämä on törkeä epäkohta, johon on saatava muutos, kun sopimusta nyt ollaan modernisoimassa. Ei voi olla niin, että yhtiöillä on enemmän oikeuksia kuin kansalaisilla. Jos me siis haluamme aidosti parantaa kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia, tähän sopimukseen on myös saatava muutos.