Debate: Achieving an effective policy legacy for the European Year of Cultural Heritage
Date: MONDAY, 18 JANUARY 2021
Speaker: Dace Melbārde
Country: Bulgaria
Language: LV

Eiropas unikālo, daudzveidīgo kultūrtelpu veido neskaitāmi kultūras dārgumumi — gan materiāli un nemateriāli, gan kustami un nekustami, gan drukāti, audiovizuāli un digitāli. Lai šo bagāto vērtību klāstu labāk apzinātos, 2018. gads tika proklomēts par Eiropas Kultūras mantojuma gadu. Tā laikā Eiropā notika vairāk nekā 23 000 pasākumu, kuros piedalījās 12,8 miljoni cilvēku visās dalībvalstīs. Eiropas Kultūras mantojuma gads bija izcils sasniegums, un lielā mērā par to mums ir jāpateicas dalībvalstīm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras uzņēmās būtisku lomu tā veidošanā. Mans veidotais Eiropas Parlamenta ziņojums ir jāskata kā ceļakarte turpmāk darāmajam, lai Kultūras mantojuma gada panākumiem un iestrādēm būtu ilgstošs turpinājums nākotnē. Es vēlos izmantot iespēju un pateikties šeit ēnu referentiem un visiem administratīvajiem darbiniekiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, kuri ieguldīja lielu darbu, lai palīdzētu šo ziņojumu sagatavot. Pirmkārt, mums ziņojumā bija svarīgi izcelt kultūras mantojuma vērtības daudzpusību. Nešaubīgi kultūras mantojums ir vērtība pati par sevi, ne tikai piedēklis citām industrijām un nozarēm. Kultūras mantojuma nozare Eiropā ir svarīgs izaugsmes un nodarbinātības dzinējspēks, nodarbinot aptuveni 300 000 cilvēku, savukārt 7,8 miljoni darbavietu Eiropā ir ar to netieši saistītas. Nozares aplēstais nodarbinātības palielināšanas koeficents ir izteikti augsts, apsteidzot daudzas citas nozares. Īpašs izaugsmes virzītājspēks Eiropas Savienībā ir kultūras tūrisms, jo četri no desmit tūristiem izvēlas savu galamērķi atkarībā no tā kultūras piedāvājuma. Eiropieši ir vienprātīgi kultūras mantojuma novērtēšanā. Sakaņā ar Eirobaromentra aptauju 84 % respondentu dalībvalstīs uzskata, ka kultūras mantojums ir svarīgs viņiem personīgi un viņu veidotai vietējai kopienai, savukārt astoņi no desmit respondentiem uzskata, ka kultūras mantojums svarīgs visai Eiropas Savienībai. Ziņojumā tiek uzsvērti arī kultūras mantojuma izglītības aspekti. Kultūras mantojums bagātina izglītības procesu un saturu ar vērtībām un jaunām izglītības iespējām. Savukārt izglītība ir nozīmīgākais līdzeklis kultūras mantojuma saglabāšanā un pārmantošanas ķēdes uzturēšanā. Apzinoties šo sinerģiju, ir jāpaplašina Eiropas kultūras mantojuma pieejamība un sabiedrības aktīva līdzdalība tā izzināšanā un saglabāšanā, tajā skaitā, īstenojot tādas Eiropas Savienības programmas un iniciatīvas kā “Eiropas kultūras galvaspilsēta”, “Radošā Eiropa”, “ Izglītības kontekstā viens no izaicinājumiem ir kvalificētu kultūras mantojuma speciālistu — restauratoru un prasmīgu amatnieku — trūkums. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt stabilu finansējumu profesionāļu sagatavošanai kultūras mantojuma jomās. Tāpat ir nepieciešams stiprināt paaudžu dialogu un meistaru un mācekļu attiecības prasmju pārmantošanai. Ziņojumā ir arī uzsvērta nepieciešamība izstrādāt visaptverošu Eiropas Savienības satvaru ar atbilstīgu finansējumu, lai mērķtiecīgāk apzinātu un saglabātu digitālo mantojumu, ņemot vērā tā pieaugošo nozīmi, īpaši pandēmijas laikā. Patiešām nav iespējams pārvērtēt kultūras un radošo nozaru ātro reakciju un solidaritātes apliecinājumu Covid-19 krīzes laikā, nodrošinot sabiedrībai plašu kultūras pieejamību tiešsaistē. Tajā skaitā mēs piedzīvojām daudz jaunu inovatīvu kultūras vērtību radīšanu digitālajā vidē, kas šodien jau ir uzskatāmas par mantojumu — vērtīgu šī laikmeta liecību. Tomēr nevar nerunāt par Covid-19 negatīvo ietekmi uz kultūras un radošo sektoru — muzejiem, galerijām un citām kultūras mantojuma vietām, tajā skaitā tūrisma objektiem, aizverot savas durvis apmeklētājiem, krasi mazinājās to ieņēmumu avoti, smagi iedragājot kultūras pieminekļu apsaimniekošanu, kā arī kultūras jomā nodarbināto labklājību. To saprotot, ir īstais laiks strādāt pie ilgtspējīgiem finansējuma modeļiem kultūras mantojuma saglabāšanai, lai mazinātu tā atkarību no komerciālām aktivitātēm. Ziņojumā ir atkārtoti pausts Parlamenta aicinājums izveidot Komisijā labāk integrētu un koordinētu pieeju Eiropas kultūras mantojuma saglabāšanai un uzlabot iekšējo sadarbību ar dažādām politikas jomām un administrācijām. Tāpat ziņojumā tiek prasīts veidot un atbilstoši finansēt tādu pastāvīgu platformu sadarbībai un koordinācijai kultūras mantojuma politikas jomā Eiropas Savienības līmenī, kuras centrā būtu organizēta pilsoniskā sabiedrība. Noslēgumā esmu pārliecināta, ka šonedēļ pieņemtais Eiropas Parlamenta ziņojums kalpos par jaunu impulsu kultūras mantojuma vērtības novērtēšanai, saglabāšanai un pielietošanai Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs. Tajā skaitā tas dos jaunas ierosmes, kā kultūras mantojums un tā saglabāšanas jomā uzkrātā pieredze un ekspertīze var dot ieguldījumu eiropeiska dzīvesveida stiprināšanā, Eiropas digitalizācijas un zaļā kursa prioritāšu īstenošanā, kā arī ilgtspējīgas ekonomikas stimulēšanā. Es ceru, ka ziņojums nostiprinās mūsu pārliecību, ka katram eiropietim ir tiesības uz dzīvi kvalitatīvā kultūrvidē un vienlaikus arī pienākums rūpēties par tās ilgtspējas nodrošināšanu.