Debate: This is Europe - Debate with the Prime Minister of Finland, Sanna Marin
Date: TUESDAY, 13 SEPTEMBER 2022
Speaker: Sanna Marin 
Language: FI

Joitakin poimintoja puheenvuoroistanne ja vastauksia niihin: Ensinnäkin haluan kiittää kaikkia unionin jäsenmaita siitä lämpimästä tuesta, jonka me Suomen ja myös Ruotsin kanssa olemme saaneet Nato-jäsenyysprosessimme aikana. Jos tästä sodasta jotain jää Putinin käteen, niin se on kaksi eurooppalaista maata lisää Nato-jäseniksi. Putin tulee häviämään tämän sodan. Ukraina tulee voittamaan sodan meidän tuellamme, ja tämän kaiken seurauksena Venäjä tulee olemaan köyhempi ja Suomi ja Ruotsi Naton jäseniä. Joten lämmin kiitos tästä. Täällä puheenvuoroissa sivuttiin hyvin paljon energiakysymyksiä, mikä on ymmärrettävää, koska me olemme kolmannessa suuremmassa kriisissä muutaman vuoden sisällä. Energia on meidän isoin haasteemme tällä hetkellä. Se on isoin haasteemme nyt syksyllä, se on isoin haasteemme ensi talvena, ja se on myös isoin haasteemme tulevina vuosina. Valitettavasti tämä kysymys ei ratkea nopeasti, vaan tämä on meidän iso haasteemme myös tulevina vuosina. Suomi on tehnyt energiasiirtymää jo hyvin pitkään. Me emme ole sillä tavalla riippuvaisia venäläisestä fossiilienergiasta kuin moni muu jäsenmaa. Me olemme monipuolistaneet energiapalettiamme ajoissa, investoineet uusiutuvaan energiaan, meillä on myös ydinvoimaa, johon tässä tilanteessa voimme nojata, joten meillä on hyvin monipuolinen energiapaletti. Mutta me näemme, että se, että me olemme omavaraisia tai että me olemme Suomena tehneet näitä ratkaisuja aiemmin, ei riitä eikä se auta, vaan koko Euroopan on yhdessä tehtävä nyt viimeistään ne ratkaisut, joita me tarvitsemme, jotta voimme irrottautua koko Eurooppana fossiilisesta energiasta. Mielestäni meidän pitää tunnustaa virheemme. Meidän pitää tunnustaa Eurooppana virheemme. Me olemme tehneet virheen, kun olemme nojanneet venäläiseen energiaan, joka on ollut aiemmin halpaa. Me olemme rakentaneet ajatuksemme Venäjästä virheellisille olettamuksille, sille, että kun me taloudellisesti sidomme itsemme toisiimme, niin tämän kaltainen sota vältettäisiin, koska se tulisi niin kalliiksi. Tämä on ollut virheellinen käsitys, ja meidän pitää tunnustaa, että me olemme ajatelleet väärin. Tämä on ollut Euroopalta virhe, mutta siihen ei pidä jäädä vellomaan, vaan se pitää todeta, pitää kääntää katse eteenpäin, osoittaa solidaarisuutta toisillemme ja etsiä yhdessä ratkaisuja: miten me yhdessä voimme investoida uusiutuvaan energiaan entistä nopeammin, miten me yhdessä voimme rakentaa eurooppalaisia siirtoverkkoja, miten me yhdessä voimme tukea toinen toisiamme niin, että tästä tulevasta syksystä, tulevasta talvesta ja tulevista vuosista selvitään. On selvää, että syy meidän ongelmaamme ei ole se, että me investoimme uusiutuviin energioihin tai teemme vihreää siirtymää. Meidän suurin ongelmamme on se, että me emme ole tehneet tätä tarpeeksi ajoissa. Meidän olisi pitänyt tehdä tämä muutos ilmastollisesti ja ympäristöllisesti kestävään talouteen paljon, paljon aikaisemmin. Silloin me emme olisi tässä kiristysruuvissa, jota Venäjä käyttää meitä vastaan.  Paulo Rangell kysyi, mitä ajattelemme esimerkiksi windfall-verosta, tästä rahoituksesta, jota voisimme sitten ohjata kansalaisten suuntaan. Suomi suhtautuu siihen hyvin avoimesti, ja me olemme omissa kansallisissa päätöksissämmekin aloittaneet valmistelun windfall-veron mahdollistamiseksi. Mutta ilman muuta tässäkin eurooppalaiset yhteiset ratkaisut olisivat paljon järkevämpiä, paljon toimivampia, ja me tuemme kyllä tätä työtä, jota komissio tekee.  Täällä tuli puheenvuoroja ruokakriisistä. Tämä on todellinen huolenaihe. Tämä on erittäin iso huolenaihe, ja kuten tuossa alkupuheenvuorossanikin viittasin, Afrikan asia todella on meidän asiamme, koska jos me emme pysty huolehtimaan itsemme ja omien kansalaistemme lisäksi myös laajemmin kansalaisista lähialueillamme, niin me tulemme näkemään sen lisääntyneinä levottomuuksina, väkivaltaisuuksina, kenties jopa sotina. Me tulemme näkemään sen ihmisten valtavana muuttoliikkeenä Eurooppaa kohti, ja tämä kaikki meidän pitää yhdessä pystyä estämään auttamalla ystäviämme Afrikassa ja muualla maailmassa. Eli kyllä Euroopan pitää vahvasti panostaa omaan ruoantuotantoonsa ja omavaraisuuteensa ruoantuotannossa ja samalla auttaa niitä, jotka apuamme tarvitsevat.  Täällä hyvin myös nostettiin esille eurooppalaiset arvot. Mielestäni meidän pitää nähdä se todellisuus, jonka keskellä me tällä hetkellä hyvin karulla tavalla elämme. Venäjän hyökkäyssota Ukrainaan on vain yksi osa sitä arvojen kamppailua, jonka me näemme maailmassa. Meillä on arvojen sota tällä hetkellä maailmassa käynnissä: autoritääriset maat harjoittavat politiikkaansa, kyseenalaistavat kansainvälistä monenkeskistä sääntöpohjaista järjestelmää, sitä, että meillä on maailmassa yhteiset pelisäännöt, joiden mukaisesti me toimimme. Nämä maat eivät kunnioita ihmisoikeuksia, ne eivät kunnioita kansalaistensa oikeuksia, ja ne haluaisivat nähdä Euroopan ja muun läntisen maan heikkona tässä tilanteessa. Meillä on arvojen kamppailu käynnissä, ja meidän pitää yhdessä varmistaa, että demokraattiset arvot voittavat. Meillä ei ole mitään muuta vaihtoehtoa, ja se, millä tavalla me voimme näin tehdä, on osoittamalla vahvuutta, olemalla vahvoja Ukrainan apuna, vahvoja siinä, että me vahvistamme omia kyvykkyyksiämme Euroopassa. Me emme voi olla sinisilmäisiä. Me emme voi olla naiiveja. Me emme voi olla heikkoja, ja mielestäni on syytä kysyä myös se kysymys, olisiko Ukrainan sota ollut vältettävissä sillä, että Eurooppa olisi ollut vahvempi aikaisemmin. Olisiko meidän pitänyt toimia paljon vahvemmin jo silloin, kun Venäjä miehitti Krimin? Jos me olisimme toimineet tuolloin päättäväisemmin, jos me olisimme toimineet vahvemmin, olisiko tätä sotaa syttynyt, olisiko Venäjä nähnyt, että se voi hyökätä toisen suvereenin valtion alueelle?  Sitten täällä tuli vielä kysymyksiä Suomen ilmastotavoitteista. Me todella olemme kunnianhimoisia tavoitteissamme haluamalla olla hiilineutraaleja vuonna 2035. Me haluamme myös vahvistaa luontomme moninaisuutta. Me haluamme pitää huolta siitä, että myös ympäristönäkökulmat tulevat huomioiduksi politiikassamme, ja tämä on myös viestimme muille eurooppalaisille maille ja muille maailman maille. On myös hyvä nähdä se todellisuus, jossa me elämme. Suomi on Euroopan metsäisimpiä maita yhdessä Ruotsin kanssa. Meidän taloutemme nojaa hyvin vahvasti metsäteollisuuteemme, joka on mielestäni kestävää, ja se on meidän kansallemme ehdottoman tärkeä kysymys. Mutta haluan kyllä uskoa siihen, että samanaikaisesti on mahdollista tehdä vahvaa edistyksellistä ilmastopolitiikkaa, turvata luonnon monimuotoisuutta ja rakentaa vahvaa taloutta, ja haluan osoittaa sen ja Suomen hallitus haluaa omalla toiminnallaan osoittaa, että toimimalla ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja luonnon puolesta me voimme myös menestyä kansallisesti. Me voimme luoda uusia vihreitä työpaikkoja, uutta sosiaalista vaurautta ja pitää huolta omista kansalaisistamme. Myös tämä näkökulma, jonka Iratxe García Pérez nosti hyvin puheessaan esiin eli sosiaalinen ulottuvuus vihreässä siirtymässä, on äärettömän tärkeä kysymys.  Viimeisenä vielä tasa-arvosta, joka nousi myös monissa puheenvuoroissa esille. Itse uskon siihen vahvasti, että kun meillä on moninaisuutta päätöksenteossa – erilaisia ihmisiä erilaisista lähtökohdista, naisia, miehiä, nuorempia ihmisiä, iäkkäämpiä ihmisiä ja ihmisiä erilaisista yhteiskuntaluokista, erilaisista taustoista, korkeasti koulutettuja, mutta myös työläisperheissä kasvaneita ihmisiä päätöksentekijöinä – silloin me teemme yhdessä parhaimpia päätöksiä. Me tarvitsemme kaikkia ihmisiä yhteiseen päätöksentekoon, koska me edustamme täälläkin tässä salissa kaikkia Euroopan kansalaisia. Me tarvitsemme moninaisuutta myös päätöksentekoon, ja olen iloinen siitä, että Suomessa viiden naisen johtama hallitus on tehnyt hyvin edistyksellistä politiikkaa. Me olemme samanaikaisesti taklanneet näitä valtavan suuria kriisejä, joiden keskellä me kaikki elämme, mutta olemme myös tehneet valtavan isoja uudistuksia suomalaisessa yhteiskunnassa, joista muutamia voisin mainita. Olemme tehneet muun muassa historiallisen perhevapaauudistuksen, jonka tavoitteena on se, että isät ja äidit käyttäisivät yhtä paljon perhevapaita. Me olemme tehneet historiallisen oppivelvollisuusuudistuksen eli laajentaneet oppivelvollisuutta Suomessa, ja sitä kautta varmistamme, että kansalaisemme ovat paremmin koulutettuja tulevaisuudessa. Olemme samanaikaisesti, kun olemme taklanneet pandemiaa, tehneet historiallisen ja erittäin ison sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen Suomessa. Eli me emme ole vain naisia ja edusta ikään kuin kasvoina jotakin sukupuolta, vaan kyllä me teemme kovaa politiikkaa ja kovia politiikan sisältöjä aivan niin kuin kuka tahansa näissä asemissa tekisi. Senhän vuoksi me täällä olemme sukupuolestamme, taustastamme ja iästämme riippumatta, että me teemme töitä kansalaisten parhaaksi ja kansalaisten hyväksi, ja kun meillä on monimuotoisuutta päätöksenteossa, niin silloin päätöksetkin ovat mielestäni parempia. Kiitoksia oikein paljon tästä mahdollisuudesta, että sain tulla keskustelemaan teidän kanssanne, ja kiitoksia paljon puheenvuoroistanne!