# Tromsø prosti
Tromsø prosti (Tromsøe Provsti), inntil 1750 benevnt Senjens og Tromsø og Troms prosti, var et tidligere prosti i Nidaros bispedømme som omfattet hele dagens Troms fylke, inntil det trolig mellom 1748 og 1750 ble fradelt Senjens Provsti. Det ble i 1860 delt i Tromsø domprosti og Tromsø prosti.

## Historikk
Det antas at prostiet har sin opprinnelse i katolsk tid før reformasjonen, formodentlig under navnet på norrønt: Trumsar prófastdœmi.
Ifølge Reformatsen 1589 bestod det området som i dag dekker Troms fylke av to prestegjeld: Trondenes med fjorten kirker og ni prester, og Trumsøe Præstegjeld med åtte kirker og fire prester. Prestegjeldene Trondenes og Tromsø hadde siden middelalderen utgjort ett prosti. Fra 1690-årene var det Oluf (Ole) Audensen, sognepresten i Tromsø, som var prost i det vidløftige prostiet, og som i hans embetstid som regel bare  omtales som Tromsø. Det var skifte etter Oluf Audensen i august 1719. Ifølge Erlandsen skal prostiet ha blitt todelt i 1719, og Erlandsen hevder at Henning Junghans, sognepresten i Tromsø, var prost bare i Tromsø prosti, dvs. i den nordre delen av det opprinnelige prostiet, i perioden 1719-1753. Han nevner andre innehavere av Senja prosteembete i den samme perioden. Dette stemmer ikke med de opplysningene som kommer fram i prostens skifte- og justisprotokoller. Her benevnes Junghans som prost over Senjen og Tromsø en rekke ganger i perioden 1721-1748. Noen få ganger i 1720-årene kalles prostiet som Junghans innehadde bare Senja eller bare Tromsø. Delingen av Tromsø prosti skjedde således trolig mellom 1748 og 1750.
Ifølge en samtidig kilde, Titus Bülches manntall, var Senjens og Tromsøe allerede egne prostier i 1663, og sistnevnte bestod av det vidløftige Tromsøen Sognekald. Ved kgl.res. av 18. januar 1776 blev [Kaldet] delt således at Karlsø, Lyngen og Skjervø bleve egne Sognekald, og Helgø Annexsogn, som indtil havde hørt til Tromsø [sogn], skulde [..] tillæges Karlsø [i] 1781.
Ifølge Reformatsen av 1589 bestod det området som i dag dekker Troms fylke av to prestegjeld: Trondenes med fjorten kirker og ni prester, og Tromsø med åtte kirker og fire prester. Prestegjeldene Trondenes og Tromsø utgjorde først ett prosti. Fra 1690-årene var det Oluf (Ole) Audensen, soknepresten i Tromsø, som var prost. Prostiet kalles i hans embetstid som regel bare Tromsø. Det var skifte etter Oluf Audensen i august 1719. Ifølge Erlandsen skal prostiet ha blitt todelt i 1719. Erlandsen hevder at Henning Junghans, soknepresten i Tromsø, var prost bare i Tromsø prosti, dvs. i den nordre delen av det opprinnelige prostiet, i perioden 1719-1753. Han nevner andre innehavere av Senja prosteembete i den samme perioden. Dette stemmer ikke med de opplysningene som kommer fram i prostens skifte- og justisprotokoller. Her benevnes Junghans som prost over Senja (Senjen) og Tromsø en rekke ganger i perioden 1721-1748. Noen få ganger i 1720-årene kalles prostiet som Junghans innehadde bare Senja eller bare Tromsø. Delingen av embetet skjedde trolig mellom 1748 og 1750. Fra 1776 omfattet Tromsø prosti prestegjeldene Tromsø, Karlsøy, Lyngen og Skjervøy. Ved kgl.res. 18. oktober 1856 og 10. november 1860 ble Balsfjord og Tromsøysund utskilt fra Tromsø prestegjeld som egne soknekall. Den gjenværende del av Tromsø prestegjeld ble nå et stiftsprosti (domprosti fra 1922). Tromsø prosti bestod dermed av Karlsøy, Lyngen, Skjervøy, Balsfjord og Tromsøysund. Tromsø prosti forandret navn til Troms prosti ifølge kgl.res. 19. mai 1922. I 1963 ble Tromsøysund prestegjeld overført fra Troms prosti til Tromsø domprosti. Det samme skjedde med Karlsøy i slutten av 1970-årene.

### Deling i Stift- og Landprosti
Ved kgl.res. av 18. oktober 1856 og 10. november 1860 ble Tromsø prestegjeld delt, ved at Balsfjord og Tromsøsund ble egne sognekall. Samtidig ble prostiet delt, ved at byens domsogn alene utgjorde Tromsø stiftsprosti. Det øvrige landprostiet forble benevnt Tromsø prosti og bestod av Balsfjord, Tromsøsund, Karlsø, Lyngen, Skjervø prestegjeld.