tufaax/somali-multilingual-infopankki huggingface dataset:
fi: Lämpötila on useimmiten alle nolla celsiusastetta.
so: Waxay u badantahay wakhtiga jiilaalka inay cabirka qabowgu ka hoosayso eber oo ah cabirka selsiuska.
fi: Päivälämpötila voi olla esimerkiksi -10 celsiusastetta ja joskus jopa -20 astetta.
so: Cimilada qabowgeedu wuxuu maalintii gaadhi karaa tusaale ahaan -10 cabirka selsiuska ah marmarka qaarkoodna waxa uu gaadhi karaa ilaa -20 cabirka selsiuska ah.
fi: Pohjois-Suomessa lämpötila voi olla jopa -30 astetta.
so: Waqooyiga Finland cabirka selsiusku wuxuu gaadhi karaa illaa -30.
fi: Jos maassa on lunta ja jäätä, silloin on myös liukasta.
so: Haddii dhulka ay mar wada yaallaan baraf iyo barafka dhalada noqda, dhulku waa sibiibix ama taraarax.
fi: Talvella on tärkeää pukeutua lämpimästi.
so: Wakhtiga jiilaalka waxa muhiimad gaar ah leh in uu qofku si dugsoon u labisto.
fi: Se tarkoittaa, että on hyvä pukea päälle ainakin toppatakki, villapaita, pipo, käsineet, kaulahuivi ja lämpimät talvikengät.
so: Taasi macnaheedu waxa weeyaan in uu qofku ugu yaraan xidho jaakeed ama koodh sare oo culus, funaanad culus, koofiyad, gacmo ama gloofis, maro uu qoorta ku duuduubto iyo in uu xidho kabo jiilaal oo culus.
fi: Kylmällä säällä kannattaa pukea päälle useita vaatekerroksia.
so: Wakhtiga cimiladu ay qabowdahay waxa muhiim ah in uu dhar badan iska dul xidho qofku.
fi: Talvella Suomessa on usein pimeää, koska aurinko nousee vasta aamupäivällä ja laskee jo iltapäivällä.
so: Jiilaalka Finland waa wakhti aad u mugdi badan, sababta oo ah qoraxdu waxay soo baxdaa barqadii waxayna dhacdaa galabta horeba.
fi: Pohjois-Suomessa on pimeämpää kuin Etelä-Suomessa.
so: Waqooyiga Finland ayaa ka mugdi badan koonfurta Finland.
fi: Pohjoisimmassa Suomessa on useita viikkoja, jolloin aurinko ei nouse ollenkaan.
so: Finland qaybaheeda waqooyiga sare ah waxa yimaadda wakhti aynan qoraxdu sooba bixin muddo isbuucyo ah.
fi: Talvikuukausia ovat joulukuu, tammikuu ja helmikuu.
so: Bilaha wintarku waxay kala yihiin bisha 12aad, bisha 1aad iyo bisha 2aad.
fi: Myös marraskuussa ja maaliskuussa sää voi olla kylmä ja voi sataa lunta.
so: Bisha 11aad iyo bisha 3aadna way noqon karaan bilo qabow badan leh barafna uu da’o.
fi: Lumi sulaa pois tavallisesti maaliskuussa tai huhtikuussa.
so: Caadiyen barafku waxa uu dhalaalaa bisha saddexaad ama bisha afraad.
fi: Pukeutuminen talvellasuomi
so: Hablabiska wakhtiga jiilaalkaFinnish
fi: Kevät alkaa Suomen eteläosassa maaliskuun lopulla, pohjoisessa huhtikuun lopulla.
so: Gugu waxa uu koonfurta Finland bilowdaa dhamaadka bisha sadexaad, waqooyiga Finlandna waxa uu ku bilowdaa dhamaadka bisha afraad.
fi: Keväällä sää on usein vielä viileä, mutta lämpimämpi kuin talvella.
so: Caadiyen wakhtigaas cimiladu way qabowdahay wali, laakiin way ka diirantahay wakhtiga jiilaalka.
fi: Kevään aikana luonto muuttuu paljon, kun lumi ja jää sulavat pois, lehdet tulevat puihin ja kasvit alkavat kasvaa.
so: Wakhtiga guga dhirta iyo cimilada isbadal badan ayaa ku dhaca marka uu barafku dhalaalo, geeduhu ay caleemaha dib u soo baxsadaan dhirtuna ay dib u soo baxdo.
fi: Eteläisessä Suomessa keskilämpötila on kesällä noin 20 celsiusastetta, pohjoisessa noin 15. Kesäkuukausia ovat Suomessa kesäkuu, heinäkuu ja elokuu.
so: Koonfurta Finland wakhtigaas hawada kulaylkeedu waxay gaadhaa illaa 20 selsius waqooyiga Finlandna waxay gaadhaa illaa 15 selsius. Bilaha samarka Finland waxay yihiin bisha 6aad, bisha 7aad iyo bisha 8aad.
fi: Lämpimin kuukausi on heinäkuu, silloin lämpötila nousee päivällä usein yli 20 asteen.
so: Bisha ugu kulul waa bisha 7aad oo ay hawada kulaylkeedu ka kormartaa 20 selsius.
fi: Kesällä Suomessa on valoisaa myös illalla ja yöllä, koska aurinko laskee myöhään ja nousee aikaisin.
so: Habeenkii iyo maalintiiba waa iftiin badan maadaama ay qoraxdu dhacdo wakhti dambe ayna soo baxdo wakhti hore.
fi: Pohjois-Suomessa on valoisampaa kuin Etelä-Suomessa.
so: Waqooyiga Finland ayaa ka iftiin badan koonfurta Finland.
fi: Kaikkein valoisin kuukausi on kesäkuu.
so: Bisha ugu iftiinka badan waa bisha 6aad.
fi: Silloin Suomessa vietetään juhannusta, yöttömän yön ja keskikesän juhlaa.
so: Markaas waxaa Finland laga xusaa Yuhanuska, habeenka aysan qoraxdu dhicin iyo bartamaha xagaaga.
fi: Aivan pohjoisimmassa Suomessa aurinko ei laske alkukesällä ollenkaan.
so: Finland qaybaheeda ugu sareeya ee waqooyiga qoracdu bilowga xagaaga maba dhacdo.
fi: Syksy alkaa tavallisesti elokuun lopussa tai syyskuun alussa.
so: Wakhtiga dayrtu sida caadiga ah waxa uu bilowdaa dhamaadka bisha 8aad ama bilowga bisha 9aad.
fi: Sää on viileä ja usein myös sateinen ja tuulinen.
so: Cimiladu badanaa way qabowdahay roobab iyo dabayllo badana way wadataa.
fi: Syksyllä on myös pimeää, koska aurinko laskee aikaisemmin kuin kesällä.
so: Wakhtigaas mugdiduna wuu soo bataa maadaama ay qoraxdu dhacdo wakhti ka horeysa wakhtiga ay dhici jirtay jiilaalka.
fi: Ensimmäiset lumisateet tulevat tavallisesti lokakuussa tai marraskuussa.
so: baraxka ugu horreeya waxa uu sida caadiga ah da’aa bisha Oktoobar ama Nofembar.
fi: Tietoa Suomen ilmastostasuomi _ ruotsi _ englanti
so: Warar ku saabsan cimilada FinlandFinnish _ Iswidish _ Ingiriis
fi: Ihmiset tulevat Suomeen
so: Dadku way yimaadaan Finland
fi: Noin 10 000 vuotta sitten Suomeen alkoi muuttaa ihmisiä.
so: Qiyaastii 10 000 oo sano kahor waxaa bilowday in Finland ay dadku u soo guuraan.
fi: Heitä tuli idästä nykyisen Venäjän alueelta sekä Baltian kautta etelästä.
so: Waxay ka yimaadeen dhinaca bari ee hadda ah soonaha Ruushka iyo koonfurta iyagoo soo maraya Baltika.
fi: Suomen kielen juuret ovat peräisin Keski-Venäjältä, mutta suomen kieleen on sekoittunut aineksia myös balttilaisista ja germaanisista kielistä.
so: Xididada luqada Finnishku waxay ka soo jeedaan Bartamaha Ruushka, laakiin waxaa luqada Finnishka ku milmay waxyaabo luqadaha Germaaniga iyo Baltika ka yimid.
fi: Ruotsinkielistä väestöä Suomessa on ollut yli 800 vuotta.
so: Bulshada luqadeedu tahay Iswidishka waxay Finland ku sugnaayeen qiyaastii 800 oo sano.
fi: Suomi osana Ruotsia ja Venäjää
so: Finland oo qeyb ka ah Sweden iyo Ruushka
fi: Suomi oli osa Ruotsia yli 600 vuoden ajan keskiajalta 1800-luvun alkuun saakka.
so: Laga soo billaabo waqtigii bilowgii qarnigii 18aad Finland waxay qeyb ka aheyd Sweden.
fi: Ruotsi ja Venäjä taistelivat tänä aikana useasti vaikutusvallasta Suomessa.
so: Intii waqtigan lagu jiray Sweden iyo Ruushka ayaa ku dagaalay saameyn awood ku yeelashada Finland.
fi: Lopulta vuonna 1809 koko Suomi siirtyi Venäjän valtaan, kun Venäjä oli voittanut Ruotsia vastaan käymänsä sodan.
so: Ugu dambeyntii 1809kii guud ahaan Finland waxay u hoos wareegtay awooddii Ruushku, markii ay Ruushku ku guuleysteen dagaalkii ay Sweden la galeen.
fi: Suomi kuului Venäjään 1809–1917.
so: Finland waxay Ruushka ka mid ah aheyd 1809–1917.
fi: Tänä aikana Suomella oli itsehallinto, eli suomalaiset pystyivät päättämään monista asioista itsenäisesti.
so: Waqtigaas waxay Finland heysatay is-maamul, Finnishkuna waxay awoodeen in arrimo badan ay si xor ah go’aan uga garaan.
fi: Suomen hallitsija oli kuitenkin Venäjän keisari.
so: Si kastoo ay ahaataba markaas Finland waxaa xukumayay boqorka Ruushka.
fi: Suomen kieli, suomalainen kulttuuri ja talous kehittyivät paljon sinä aikana kun Suomi kuului Venäjään.
so: Luqada Finnishka, dhaqanka Finnishka iyo dhaqaaluhu waxay wax badan horumareen waqtigii ay Finland kamid aheyd Ruushka.
fi: 1900-luvun alussa Venäjä alkoi kuitenkin kaventaa Suomen itsehallintoa, mitä suomalaiset eivät hyväksyneet.
so: Bilowgii qarnigii 19aad ayeey waxay Ruushku billaabeen inay yareeyaan ama ciriiriyaan is-maamulkii Finland, taasina Finnishku ma aqbalin.
fi: Suomi itsenäistyy
so: Finland oo xoroobeysaa
fi: Ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa Suomi erosi Venäjästä, kun Suomen eduskunta hyväksyi itsenäisyysjulistuksen 6. joulukuuta 1917.
so: Dhammaadkii dagaalkii koowaad ee adduunka Finland waxay ka ruqday Ruushka, kadib markii baarlamaanka Finland uu aqbalay ku dhawaaqista xornimada 6dii Disembar 1917kii.
fi: Silloin Suomesta tuli itsenäinen maa, ja tätä päivää vietetään edelleen Suomen itsenäisyyspäivänä.
so: Markaas waxay Finland noqotay wadan madaxbanaan, maalintana waxaa illaa iyo hadda loo xusaa maalinta xornimada Finland.
fi: Keväällä 1918 Suomessa oli sisällissota, jossa työväestöä edustavat punaiset ja porvareita ja maanomistajia edustavat valkoiset taistelivat toisiaan vastaan. Sota päättyi toukokuussa 1918, kun valkoiset voittivat punaiset.
so: Gu’gii 1918kii waxaa Finland ka dhacay dagaal sokeeye oo ay isaga soo horjeedeen casaankii metelayay dabqadda shaqaalaha iyo burjuwaasiyiinta iyo cadaankii metelayay milkiilayaasha dhulka. Dagaalki wuxuu dhamaaday Maajo 1918 markii ay guuleysteen cadaankii.
fi: Itsenäisestä Suomesta tuli tasavalta, jossa lait säätää kansan valitsema eduskunta.
so: Xoroobisti kadib Finland waxay noqotay jamhuuriyad ay sharciga u dejiyaan baarlamaan ay dadku doorteen.
fi: Valtionpäämies on presidentti eikä keisari tai kuningas.
so: Madaxa dowladdu waa madaxweyne, ma ahan boqor ama amiir.
fi: Talvisota ja jatkosota
so: Dagaalkii jiilaalka iyo dagaalkii sii-socday
fi: Marraskuun lopulla 1939 Neuvostoliiton armeija hyökkäsi Suomeen.
so: Dhammaadkii Nofembar 1939 ciidamaddii Midowgi Sofyeeti ayaa soo weeraray Finland.
fi: Toisen maailmansodan aikana Suomi kävi Neuvostoliittoa vastaan kaksi sotaa: ensin talvisodan vuosina 1939–1940 ja sitten jatkosodan vuosina 1941–1944.
so: Intii lagu jiray dagaalkii labaad ee adduunka Finland waxay labo dagaal la gashay Ruushka: dagaalkii jiilaalka ee 1939- 1940 kadibna dagaalkii sii-socday 1941- 1944.
fi: Sotien takia Suomi menetti alueita Neuvostoliitolle.
so: Dagaaladan dartood Midowgi Sofiyeeti wuxuu dhul ka qabsaday Finland.
fi: Yli 400 000 suomalaista lähti menetetyiltä alueilta pakolaisiksi jäljelle jääneeseen Suomeen.
so: In ka badan 400 000 oo Finnish ah ayaa waxay qaxooti ahaan uga soo tageen dhulka la qabsaday ama lumiyay iyagoo soo aaday gudaha Finland.
fi: Suomalaisille tärkein asia kuitenkin oli, että Suomi säilyi itsenäisenä maana.
so: Dadka Finnishka ah arrinta ugu muhiimsan waxay aheyd in Finland ahaado wadan xor ah.
fi: Sotien jälkeen monet suomalaiset pelkäsivät, että Neuvostoliitto yrittäisi tehdä Suomesta sosialistisen maan, koska näin oli käynyt muille Neuvostoliiton eurooppalaisille naapurimaille.
so: Dagaaladi kadib Finnish badan ayaa waxay ka cabsanayeen in Midowga Sofiyeeti uu isku dayi doono in uu Finland ka dhigo dal shuuci ah, maxaa yeelay sidan waxay ku dhacday wadamo kale oo yurub ah islamarkaasna deris ah.
fi: Sotien jälkeen Suomi muuttui maatalousmaasta teollisuusmaaksi.
so: Dagaaladi kadib Finland waxay ka wareegtay dhaqaale dhuleedkii waxayna isu bedeshay wadan warshadeed.
fi: Kun Suomi teollistui, suomalaiset pystyivät myymään yhä enemmän teollisuuden tuotteita ulkomaille.
so: Markii ay Finland warshadowday waxay Finnishku awoodeen inay dibadda u iib-geeyaan wax badan oo waxsoosaarka warshadaha ah.
fi: Suomi vei ulkomaille erityisesti paperia ja muita metsäteollisuuden tuotteita.
so: Finland waxay dibadda si gaar ah ugu dhoofisay warqadaha iyo waxsoosaarada kale ee dhinaca dhirta.
fi: Monet asiat suomalaisessa yhteiskunnassa muuttuivat.
so: Arrima badan ayaa iska bedelay gudaha bulshada Finnishka ah.
fi: Paljon ihmisiä muutti maaseudulta kaupunkeihin, ja yhä enemmän naisia meni töihin kodin ulkopuolelle.
so: Dad badan ayaa baadiyaha ka soo guuray oo magaaloyinka u soo guuray, dumar badanna waxay billaabeen inay aadaan shaqooyin guryaha ka baxsan.
fi: Julkisia palveluja alettiin kehittää, ja näin syntyivät julkinen terveydenhuolto, sosiaaliturva ja peruskoulu.
so: Adeegyada bulshada ayaa la billaabay in la horumariyo, sidan waxaa ku dhashay adeegga caafimaadka ee dadka, ammaanka bulshada iyo dugsiga dhexe.
fi: 1960-luvulla satoja tuhansia suomalaisia muutti Ruotsiin, koska siellä oli enemmän työtä, ja palkat olivat korkeammat kuin Suomessa.
so: 1960kii boqolaal kun oo Finnish ah ayaa u guuray Sweden, sababtoo ah shaqo badan ayaa halkaas ka jirtay, mushaaraadkuna waa ka sareeyeen kuwa Finland.
fi: 1990-luvulta uudelle vuosituhannelle
so: Laga soo billaabo 1990 illaa iyo sanadkii labada kun
fi: Kun Neuvostoliitto romahti 1990-luvun alussa, Suomeen tuli talouslama, koska kauppa Neuvostoliiton kanssa loppui.
so: Bilowgii 1990kii markii uu Midowgi Sofiyeeti uu burburay, Finland waxaa ku dhacey dhibaatoyin dhaqaale, sababtoo ah ganacsigii kala dhexeeyay Midowgii Sofiyeeti ayaa dhamaaday.
fi: Silloin monet yritykset tekivät konkurssin, jonka seurauksena monet ihmiset menettivät työpaikkansa.
so: Markaas shirkado badan ayaa kacay, arrintaasna waxaa laga dhaxlay shaqaale badan inay waayaan shaqadoodi.
fi: Laman jälkeen Suomeen syntyi paljon korkean teknologian teollisuutta ja työpaikkoja.
so: Dhaqaale daridaas kadib Finland waxaa u abuurmay shaqooyin badan oo teknolajiyada warshaqadaha sare ah.
fi: Yhä enemmän ihmisiä työskenteli myös erilaisissa palvelualan ammateissa.
so: Dad badan ayaa sidoo kale ka helay shaqooyin xirfadaha adeegyada ee kala duduwan.
fi: 1990-luvulla Suomeen alkoi muuttaa yhä enemmän ihmisiä muista maista.
so: 1990 waxaa bilowday in Finland wadamo kale uga soo guuraan dad badan.
fi: Suomeen tuli pakolaisia monista maista sekä suomalaistaustaista väestöä entisestä Neuvostoliitosta.
so: Qaxooti ayaa wadamo badan Finland uga yimid iyo weliba bulashadii Finnishka asal ahaan ka soo jeeday ee ka yimid Midowgii Sofiyeetigii hore.
fi: Monet muuttivat Suomeen myös opiskelun, työn tai perheen takia.
so: Sidoo kale dad badan ayaa sidoo kale Finland ugu soo guuray waxbarasho, shaqo ama qoys dartiis.
fi: Suomesta tuli vuonna 1995 Euroopan unionin (EU) jäsen.
so: Finland waxay xubin ka noqotay sanadkii 1995tii midowga Yurub (EU).
fi: Vuonna 2002 Suomi otti ensimmäisten EU-maiden joukossa käyttöön EU:n yhteisen rahan euron ja luopui näin omasta valuutastaan.
so: Finland waxay sanadkii 2002 qaadatay lacagtii wadaagga aheyd ee ugu horeysay ee ay yeeshaan koox wadamada Midowga Yurub kamid ah, taas oo aheyd yuurada, sidaasna waxay uga hartay lacagteedi.
fi: Hyvinvointia rakentamassa: Suomen ja Virtasten vuosisata
so: Dhisinta ladnaanta horumarka-Qarnigii Finland iyo reer Virtanen
fi: Suomi on aina ollut pohjoinen ja pieni paikka idän ja lännen välissä.
so: Finland waxay mar walba aheyd goob yar oo waqooyiga ku taal una dhexeysa bariga iyo galbeedka.
fi: Suomen historia on kertomus kauppareiteistä, kulttuurien kohtaamisesta ja elämästä suurten naapurien vieressä.
so: Taariikhda Finland waa sheego ku saabsan marinno ganacsi, kulan-dhaqameedyo iyo nolol ku dhinac taal wadamo waaweyn oo deris ah.
fi: Suomen varhaishistoria -1323
so: Taariikhdi hore ee Finland -1323
fi: Suomen alueelle on asuttu jääkaudesta lähtien, noin vuodesta 8800 ennen ajanlaskun alkua.
so: Soonaha Finland waa la deganaa laga soo billaabo xilliga barafka, qiyaas ahaan sannadki 8800 ka hor inta aan la billaabin tirinta taariikhda milaadiga ah.
fi: Asutus kehittyi ensin vesireittien varrelle, ja Suomen alueen läpi on kulkenut aina vilkasta kauppaliikennettä.
so: Deegaanku wuxuu marki hore ku bullaalay hareeraha marin-biyoodka, waxaana markasta soonaha Finland dhexmari jiray ganacsi xooggan.
fi: Suomen vanhimman kaupungin Turun nimi tarkoittaa kauppapaikkaa.
so: Magaalada u qadiimsan Finland waa Turku, magaceedu wuxuu ka dhigan yahay goob ganacsi.
fi: Kirjalliset lähteet Suomesta alkavat vasta 1100–1200-luvuilla.
so: Ilaha qoraalka ah ee Finland laga hayo waxay billowdeen sannadihii 1100-1200.
fi: Silloin Suomen alue liitettiin ristiretkillä osaksi Rooman Paavin valtapiiriä ja keskiaikaista hansakauppiaiden verkostoa.
so: Markaas waxaa Finland lagu safarka mucatabka lagula daray dhulka uu xukumi jiray Baadariga Rooma iyo shabakadda ganacsatada Hansa ee xilligi dhexe.
fi: Katolinen kirkko levisi Suomen alueelle Ruotsista ja ortodoksinen kirkko Idästä Novgorodista, nykyisen Venäjän alueelta.
so: Kaniisadda Katooliga ayaa Finland uga soo fidday dhinaca Iswiidhan, kaniisadda Ortodhoksiguna waxay ka timid dhinaca bariga, Novgorod oo hadda ka tirsan dhulka Ruushka.
fi: Ruotsin ja Novgorodin taistelu alueen hallinnasta päättyi 1323 Pähkinäsaaren rauhaan.
so: Dagaalki dhulka ka dhashay ee u dhexeeyay Novgorod iyo Iswiidhan wuxuu ku dhammaaday heshiiski Pähkinäsaari ee dhacay 1323.
fi: Rauhan myötä Suomeen vakiintui länteen katolinen uskonto ja itään ortodoksinen uskonto.
so: Heshiiskaas wuxuu keenay in ay Finland saldhigto diinta katooliga ah ee Galbeedka iyo diinta Ortodoksiga ah ee bariga.
fi: Tämä uskontojen raja on edelleen olemassa, mutta uskonpuhdistus vaihtoi katolisen uskon luterilaiseksi uskoksi.
so: Xadka diimahan u dhexeeya waa mid weli jirta, laakiin sifeynti diinta ayaa diinta Katooliga u beddeshay tan Luteeriga.
fi: Ruotsin itäinen osa 1323–1809
so: Qeybta bari ee Iswidhan 1323-1809
fi: 1323 Pähkinäsaaren rauhan jälkeen suurin osa Suomen alueesta oli osa Ruotsia.
so: Nabaddi Pähkinäsaari kaddib inta badan dhulka Finland wuxuu qeyb ka ahaan Iswidhan.
fi: Suomen historia on noin 500 vuotta Ruotsin historiaa.
so: Taariikhda Finland waa qiyaas ahaan 500 oo sannadood taariikhda Iswidhan.
fi: Suomen alue oli Ruotsin puskuri itään, ja rajat muuttuivat lukuisia kertoja eri sodissa.
so: Dhulka Finland wuxuu Iswidhan u ahaan jug-dhowraha ama difaaca bariga, xuduuduhuna marar badan oo dagaalo kala duduwan lagu jiray ayeey isbeddeleen.
fi: Suomalaiset pitävät itseään länsieurooppalaisina, koska aika Ruotsin valtakunnan osana sitoi suomalaiset vahvasti läntiseen kulttuuriperintöön.
so: Finnishku waxay isu heystaan in ay yihiin Yurubiinta Galbeedka, sababtoo ah mudadi ay kamid aheyd Boqortooyadi Iswidhan ayaa Finnishka si adag ugu xirtay dhaxalka dhaqanka Galbeedka.
fi: Esimerkiksi suomalaisia sotilaita taisteli kolmekymmenvuotisessa sodassa Ruotsin joukoissa Keski-Euroopassa.
so: Tusaale ahaan askarta Finnishku waxay dagaalki soddonka sannadood socda ee Bartamaha Yurub ka qeybgaleen iyagoo ku jira ciidamada Iswidhan.
fi: Samaan aikaan yhteyksiä oli kuitenkin myös itäisiin kauppakeskuksiin ja ortodoksiseen kirkkoon.
so: Isla-wakhtigaas waxaa jiray si kastaba ha ahaatee xiriir lala lahaa xarumaha ganacsiga bariga iyo kaniisadda Ortodoksi.
fi: Tärkeitä tapahtumia
so: Dhacdooyin muhiim ah
fi: 1523 Kustaa Vaasa nousi Ruotsin kuninkaaksi ja irrotti Ruotsin keskiaikaisesta pohjoismaisesta unionista
so: 1523 waxaa Iswidhan boqor ka noqday Kustaa Vaasa wuxuu Iswidhan ka saarfan midowgi wadamada Waqooyiga Yurub ee xilligi dhexe
fi: 1543 Suomessa ilmestyy ensimmäinen suomenkielinen Aapinen
so: 1543 Finland waxaa ka soo baxay Aapinen ugu horeeyay oo ku qoran luqada Finnishka
fi: 1550 Helsinki perustetaan kilpailemaan Tallinnan kanssa Itämeren kaupasta
so: 1550 waxaa la aasaasay Helsinki si ay Tallin ugula tartanto ganacsiga Badda Baltiga
fi: 1640 Turkuun perustetaan Suomen ensimmäinen yliopisto
so: 1640 waxaa Turku laga asaasay jaamacaddi ugu horeysay ee Finlan
fi: Suomi osana Venäjän keisarikuntaa 1809–1917
so: Finland oo ka mid ah boqortooyada Ruushka 1809-1917
fi: Venäjä valloitti Suomen alueen Ruotsilta 1808–1809.
so: Ruushka ayaa dhulka Finland ka qabsaday Iswidhan 1808-18098.
fi: Venäjän keisari Aleksanteri I antoi Suomelle suuriruhtinaskunnan aseman.
so: Boqor Ruushka Alexander I ayaa Finland siiyay derajada saldano weyn.
fi: Suurin osa Ruotsin vallan aikaisista laeista jäi voimaan.
so: Inta badan sharciyadi ka yimid wakhtigi Iswidhan waxay aheeyn kuwa sii shaqeynayay.
fi: Suomi muuttui Venäjän vallan aikana erityiseksi alueeksi, jota kehitettiin keisarin käskystä.
so: Finland waxay isu-beddashay mudadi ay ku hoos-jirtay awooddi Ruushka dhul gaar ah oo lagu horumariyay amar ka soo baxay boqorki.
fi: Esimerkiksi Helsingin keskusta on rakennettu Venäjän vallan aikana.
so: Tusaale ahaan bartamaha Helsinki waxaa la dhisay inti uu Ruushka heystay.
fi: Vuodesta 1899 alkaen Venäjä tiukensi otettaan Suomen suuriruhtinaskunnasta.
so: Ruushku wuxuu laga billaabo sannadki 1899 gacan adag ku qabaty saldanadi Finland.
fi: Suomi ei osallistunut ensimmäiseen maailmansotaan, mutta nationalismi vaikutti myös Suomen alueella.
so: Finland kama qeybqaadan dagaal koowaad ee adduunka, laakiin waddanimadu xittaa dhulka Finland waa saameysay.
fi: Suomelle myönnettiin oma eduskunta 1906 ja ensimmäiset vaalit järjestettiin 1907.
so: Finland waxaa loo ogolaaday baarlamaan u gaar ah sannadki 1906di doorashooyinki ugu horeeyayna waxaa la qabanqaabiyay 1907.
fi: Suomi julistautui itsenäiseksi 6.12.1917, ja Venäjän lokakuun vallankumouksessa valtaan noussut Bolsevikkihallitus tunnusti itsenäisyyden 31.12.1917.
so: Finland waxay ku dhawaaqday xornimadeedi 6.12.1917, xukuumaddi bolshefig ee xukunka kacdoonka ku qabsatayna waxay xoriyadda aqoonsatay 31.12.1917.
fi: 1812 Helsingistä pääkaupunki
so: 1812 Helsinki ayaa noqotay Caasimad
fi: 1827 Vanha pääkaupunki Turku tuhoutuu tulipalossa, ja Helsingin asema korostuu
so: 1827 Magaaladi qadiimka aheyd ee Turku ayaa dab ku baaba’ay, maqaamka Helsinkina wuxuu kor u kacay 1827
fi: 1860 Suomessa otetaan käyttöön oma valuutta, markka
so: 1860 Finland waxaa laga billaabay isticmaal lacag u gaar ah, maarkaha
fi: 1906 Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, myös naisille
so: 1906 Xaqa isku midka ah ee codeynta guud, dumarka xittaa waa la siiyay
fi: Suomi julistautuu itsenäiseksi
so: Finland waxay ku dhawaaqday xornimadeeda
fi: Itsenäisyyden alkuvaiheet 1917–1945
so: Marxaladihi hore ee xorriyadda 1917-1945
fi: Suomen asema itsenäisyyden alkuaikana oli hauras.
so: Muddadi billowga xorriyadda, maqaamka Finland wuxuu ahaa mid daciif ah.
fi: Pian itsenäistymisen jälkeen Suomessa puhkesi verinen sisällissota.
so: Wax yar ka dib helitaanka xornimada waxaa Finland ka qarxay dagaal dhiig sokeeye oo dhiig ku daatay.
fi: Sota käytiin punaisen työväenliikkeen ja valkoisen hallituksen joukkojen välillä.
so: Dagaalku wuxuu u dhexeeyay ciidamadi ururki shaqaalaha casaanka iyo xukuumaddi caddaanka.
fi: Valkoiset saivat tukea Saksalta ja punaiset Venäjältä.
so: Caddaanku waxay taageero ka heleen Jarmalka Casaankuna Ruushka.
fi: Sota päättyi valkoisten voittoon.
so: Dagaalki wuxuu ku dhamaaday guul ay caddaanki gaareen.
fi: Suomi kuului vahvasti Saksan vaikutuspiiriin, koska Neuvostoliitto nousi suurimmaksi uhkaksi valtion turvallisuudelle.
so: Finland waxay si aad ah ugu jirtay xeyndaabka uu Jarmalku saameynta ku lahaa, sababtoo ah Midowgi Sofiyeeti ayaa halis weyn ku noqday ammaanka dowladda.
fi: 1930-luvulla monet oikeisto- ja äärioikeistoliikkeet olivat suosittuja Suomessa, kuten muuallakin Euroopassa.
so: 1930kii aadki ururo badan oo midigta iyo midigta fog ah ayaa ahaa kuwa Finland laga jecelyahay sidi looga jeclaa wadamo kale oo Yurub ku yaal.
fi: Elokuussa 1939 Natsi-Saksa ja Neuvostoliitto sopivat, että Suomi kuuluu Neuvostoliiton etupiiriin.
so: Agoosto 1939 ayeey Naasiga Jarmalka iyo Midowgi Soofiyeeti ku heshiiyeen in Finland ay noqoto safka hore ee Midowga Soofiyeeti.
fi: Suomi taisteli kaksi kertaa toisen maailmansodan aikana Neuvostoliittoa vastaan Saksan puolella.
so: Finland waxay inti lagu jiray Dagaalki labaad ee Adduunka labo mar la dagaashay Midowgi Soofiyeeti iyadoo la safan Jarmalka.
fi: Suomi hävisi molemmat sodat, mutta Neuvostoliitto ei koskaan miehittänyt Suomea.
so: Finland labada dagaalba waa ku guuldareysatay, laakiin Midowgi Sofiyeeti marna ma uusan qabsan Finland.
fi: Koska Suomen onnistui puolustaa aluettaan sodissa pian itsenäistymisen jälkeen, on Suomen 1900-luvun sotia pidetty aikana jolloin Suomen valtion itsenäisyys vakiintui.
so: Maadaama Finland ay ku guuleysatay wax yar ka dib xornimadeed in ay dhulkeeda difaacado inti ay dagaalladu socdeen, dagaalladi Finland ee 1940 loo arkay xilligi ay xornimada dowladda Finland salka adkeysatay.
fi: Tärkeitä tapahtumia
so: Dhacdooyinka muhiimka ah
fi: 1918 Sisällissota punaisten ja valkoisten välillä
so: 1918 Dagaalki sokeeye ee casaanka iyo caddaanka u dhexeeyay
fi: 1921 Oppivelvollisuuslaki määrää kaikille pakolliseksi kuusivuotisen kansakoulun
so: 1921 Sharciga waajibka waxbarashada ayaa qasab uga dhigay dhammaan lix sano jiryada in ay galaan dugsiga ummadda
fi: 1939–1940 Suomi joutuu osaksi toista maailmansotaa, kun Suomen ja Neuvostoliiton välille syttyy talvisota
so: 1939-1940 Finland waxay qeyb ka noqotay dagaalki labaad ee adduunka, marki uu dagaalki jiilaalku ka dhex dhashay Finland iyo Midowgi Sofiyeeti