tufaax/somali-multilingual-infopankki huggingface dataset:
et: Sõiduki registreerimine veebissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
so: Diiwaangelinta gaadiidka ee shabakaddaFinnish _ Iswidish _ Ingiriis
et: Sõiduki tehnoülevaatussoome keel _ rootsi keel
so: Koontaroolidda gaadiidkaFinnish _ Iswidish
et: Teavet sõidukimaksu kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
so: Macluumaad ku saabsan canshuurista gaadiidkaFinnish _ Iswidish _ Ingiriis
et: Teavet auto rehvide kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
so: Macluumaad ku saabsan lugaha baabuurtaFinnish _ Iswidish _ Ingiriis
et: Auto juhtimiseks vajad juhiluba.
so: Si aad u wado baabuur waxaad u baahan tahay laysinka baabuurta.
et: Juhiloa saamiseks pead olema vähemalt 18-aastane.
so: Si aad u hesho kaarka ama laysinka baabuurta waa inaad ahaataa ugu yaraan 18 sano jir.
et: Enne juhiloa saamist pead läbima teooria- ja sõidukoolituse ja sooritama autojuhi eksami (kuljettajantutkinto).
so: Kahor inta aadan helin laysinka baabuurta waa inaad ka qeyb-qaadataa waxbarashada wadista kadibna aad sameysaa imtixaanka wadaha.
et: Õppida saab autokoolis.
so: Barashada wadista waxaad ka heli kartaa iskuulka wadista.
et: Sind võib õpetada ka näiteks sugulane või tuttav, kellel on juhiluba ja sõidukogemus.
so: Tusaale ahaan waxaa sidoo kale wadista ku bari kara qaraabo ama qof aad taqaano oo heysta laysinka islamarkaasna waayo-aragnimo u leh wadista baabuurta ah.
et: Selleks on vaja Trafist sõiduautojuhi juhendaja luba (opetuslupa).
so: Arrintan darteed, si kastaba ha ahaatee Trafi ayaa ogolaanshiyaha looga baahan yahay.
et: Sõiduautojuhi juhendaja lubasoome keel _ rootsi keel
so: Ruqsadda waxbaristaFinnish _ Iswidish
et: Mootorrattaga sõitmiseks vajad A-kategooria juhiluba (moottoripyöräkortti).
so: Waditaanka mootada waxaa loogu baahan yahay laysinka lagu wado mootada.
et: See, millist Soome nn mootorrattaluba vajad, sõltub sellest, millise mootorrattaga soovid sõita.
so: Laysinka aad u baahan tahay wuxuu ku xiran yahay nooca mooto ee aad dooneyso inaad wado.
et: Mopeediga sõitmiseks vajad mopeediluba, kui sul ei ole B-kategooria juhiluba.
so: Dhugdhuleyda ama mootada yar wadisteeda waxaad ugu baahan tahay laysinka mootada, haddii aadan heysan laysinka wadista.
et: Mopeediluba (mopokortti) ei nõuta, kui oled enne 01.01.2000 saanud 15-aastaseks.
so: Kaarka Laysinka mootada lagaama doonayo haddii aad 15 sano buuxisay kahor 1.1.2000.
et: Teavet juhilubade kohta leiad politsei ja Liiklusohutusameti (Liikenteen turvallisuusvirasto) veebilehtedelt.
so: Macluumaad ku saabsan kaarka wadista waxaad ka heleysaa bogagga shabakadda booliska iyo Hogaanka ammaanka wadooyinka (Liikenteen turvallisuusvirasto).
et: Välisriigi juhiluba Soomes
so: Laysinka ajnabiga ee Finland lagu heysto
et: Kui sul on Põhjamaade, EL-i või Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riigi juhiluba, kehtib see ka Soomes.
so: Haddii aad haysatid kaarka gawaarida lagu wado oo laga bixiyey mid ka mid ah wadamada waqooyiga yurub, wadamada midowga yurub ama wadamada ETA, markaas sidoo kale leysinku wuu ka shaqaynayaa dalka Finland.
et: Kui elad alaliselt Soomes, võid vahetada selle Soome juhiloa vastu.
so: Waxaad u badeli kartaa leysin Finnish ah, waa haddii aad si rasmi ah u degantahay Finland.
et: Kui su juhiluba on väljastatud riigis, millele laieneb Genfi või Viini teeliikluse konventsioon, võid selle juhiloaga Soomes sõita kuni kaks aastat.
so: Haddii aad haysatid kaarka gawaarida lagu wado oo laga bixiyey wadan kale oo ku jira wadamada sixiixay heshiiska jidadka ee Geneva ama Wien, markaas waxaad leysinka gaari ku wadan kartaa dalka Finland gudihiisa ugu badnaan labo sano.
et: Pead vahetama oma juhiloa Soome juhiloa vastu kahe aasta jooksul alates Soome kolimisest.
so: Waa inaad leysinka u badeshid kan Finnishka labo sano kadib laga soo bilaabo markii aad Finland u soo guurtay.
et: Kui su juhiluba on väljastatud riigis, millele ei laiene Genfi või Viini teeliikluse konventsioon, saad selle juhiloaga Soomes sõita aasta jooksul pärast sinu kandmist Soome rahvastikuregistrisse.
so: Haddii aad haysatid kaar laga bixiyey wadan aan ka mid ahayn wadamada sixiixay heshiiska jidadka ee Geneva ama Wien. Sannad ayaad ku wadan kartaa baabuur kaarkan marka adiga laguugu qoro diiwaanka dadka ee Finland.
et: Teeninduspunktis Ajovarma saad oma juhiloa Soome juhiloa vastu vahetada.
so: Leysinkaada waxaad goobta adeegga ee Ajovarma ugu beddelan kartaa leysinka Finnishka.
et: Ajovarma veebilehe kaudu saad eelnevalt aja broneerida.
so: Ballan ayaad horay uga sii qabsan kartaa bogagga shabakadda ee Ajovarma.
et: Teavet juhilubade kohtasoome keel _ rootsi keel
so: Macluumaad ku saabsan kaararka wadista baabuurtaFinnish _ Iswidish
et: Välisriigi juhiluba Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
so: Ku haysashada dalka Finland kaarka darawalnimada ee wadamada dibada laga soo qaatayFinnish _ Iswidish _ Ingiriis
et: Soome kliima on külmem kui paljudes muudes riikides.
so: Cimilada Finland way ka qabowdahay wadamo badan oo kale.
et: Ilm siiski vaheldub palju eri aastaaegadel.
so: Sidaas oo ay tahay cimilada isbadbadal badan ayaa ku yimaada sanadka wakhtiyadiisa kala duwan.
et: Talvel on Soomes külm ja sajab lund.
so: Wakhtiga jiilaalka Finland waa qabow waxana da’a baraf.
et: Tavaliselt jääb lumi maha terveks talveks.
so: Sida caadiga ah barafku dhulka ayuu yaalaa jiilaalka oo dhan.
et: Õhutemperatuur on enamuses alla nulli Celsiuse kraadi.
so: Waxay u badantahay wakhtiga jiilaalka inay cabirka qabowgu ka hoosayso eber oo ah cabirka selsiuska.
et: Päevane õhutemperatuur võib olla näiteks -10 Celsiuse kraadi ja mõnikord isegi -20 kraadi.
so: Cimilada qabowgeedu wuxuu maalintii gaadhi karaa tusaale ahaan -10 cabirka selsiuska ah marmarka qaarkoodna waxa uu gaadhi karaa ilaa -20 cabirka selsiuska ah.
et: Põhja-Soomes võib õhutemperatuur olla isegi -30 kraadi.
so: Waqooyiga Finland cabirka selsiusku wuxuu gaadhi karaa illaa -30.
et: Kui maas on lumi ja jää, siis on ka libe.
so: Haddii dhulka ay mar wada yaallaan baraf iyo barafka dhalada noqda, dhulku waa sibiibix ama taraarax.
et: Talvel on tähtis riietuda soojalt.
so: Wakhtiga jiilaalka waxa muhiimad gaar ah leh in uu qofku si dugsoon u labisto.
et: See tähendab seda, et on hea panna selga vähemalt vateeritud jope, villane kampsun, müts, kindad, sall ja soojad talvesaapad.
so: Taasi macnaheedu waxa weeyaan in uu qofku ugu yaraan xidho jaakeed ama koodh sare oo culus, funaanad culus, koofiyad, gacmo ama gloofis, maro uu qoorta ku duuduubto iyo in uu xidho kabo jiilaal oo culus.
et: Külma ilmaga tasub panna selga mitu kihti riideid.
so: Wakhtiga cimiladu ay qabowdahay waxa muhiim ah in uu dhar badan iska dul xidho qofku.
et: Talvel on Soomes tihti pime, sest päike tõuseb alles hommikupoolikul ja loojub juba pärastlõunal.
so: Jiilaalka Finland waa wakhti aad u mugdi badan, sababta oo ah qoraxdu waxay soo baxdaa barqadii waxayna dhacdaa galabta horeba.
et: Põhja-Soomes on pimedam kui Lõuna-Soomes.
so: Waqooyiga Finland ayaa ka mugdi badan koonfurta Finland.
et: Kõige põhjapoolsemas Soome osas on mitmeid nädalaid, kui päike üldse ei tõusegi.
so: Finland qaybaheeda waqooyiga sare ah waxa yimaadda wakhti aynan qoraxdu sooba bixin muddo isbuucyo ah.
et: Talvekuud on detsember, jaanuar ja veebruar.
so: Bilaha wintarku waxay kala yihiin bisha 12aad, bisha 1aad iyo bisha 2aad.
et: Samuti võib novembris ja märtsis ilm külm olla ja võib lund sadada.
so: Bisha 11aad iyo bisha 3aadna way noqon karaan bilo qabow badan leh barafna uu da’o.
et: Lumi sulab tavaliselt ära märtsis või aprillis.
so: Caadiyen barafku waxa uu dhalaalaa bisha saddexaad ama bisha afraad.
et: Riietumine talvelsoome keel
so: Hablabiska wakhtiga jiilaalkaFinnish
et: Kevad algab Soome lõunaosas märtsi lõpus, põhjas aprilli lõpus.
so: Gugu waxa uu koonfurta Finland bilowdaa dhamaadka bisha sadexaad, waqooyiga Finlandna waxa uu ku bilowdaa dhamaadka bisha afraad.
et: Kevadel on ilm tihti veel jahe, kuid soojem kui talvel.
so: Caadiyen wakhtigaas cimiladu way qabowdahay wali, laakiin way ka diirantahay wakhtiga jiilaalka.
et: Kevade ajal muutub loodus palju, kui lumi ja jää sulavad ära, lehed tulevad puudele ja taimed hakkavad kasvama.
so: Wakhtiga guga dhirta iyo cimilada isbadal badan ayaa ku dhaca marka uu barafku dhalaalo, geeduhu ay caleemaha dib u soo baxsadaan dhirtuna ay dib u soo baxdo.
et: Soome lõunaosas on suvel keskmine õhutemperatuur umbes 20 Celsiuse kraadi, põhjaosas umbes 15 kraadi.
so: Koonfurta Finland wakhtigaas hawada kulaylkeedu waxay gaadhaa illaa 20 selsius waqooyiga Finlandna waxay gaadhaa illaa 15 selsius.
et: Suvekuud on Soomes juuni, juuli ja august.
so: Bilaha samarka Finland waxay yihiin bisha 6aad, bisha 7aad iyo bisha 8aad.
et: Kõige soojem kuu on juuli, siis tõuseb õhutemperatuur päeval tihti üle 20 kraadi.
so: Bisha ugu kulul waa bisha 7aad oo ay hawada kulaylkeedu ka kormartaa 20 selsius.
et: Suvel on Soomes valge ka õhtul ja öösel, sellepärast et päike loojub hilja ja tõuseb vara.
so: Habeenkii iyo maalintiiba waa iftiin badan maadaama ay qoraxdu dhacdo wakhti dambe ayna soo baxdo wakhti hore.
et: Põhja-Soomes on valgem kui Lõuna-Soomes.
so: Waqooyiga Finland ayaa ka iftiin badan koonfurta Finland.
et: Kõige valgem kuu on juuni.
so: Bisha ugu iftiinka badan waa bisha 6aad.
et: Siis tähistatakse Soomes jaanipäeva, valge öö ja suvise pööripäeva püha.
so: Markaas waxaa Finland laga xusaa Yuhanuska, habeenka aysan qoraxdu dhicin iyo bartamaha xagaaga.
et: Kõige põhjapoolsemas Soome osas ei looju päike suve alguses üldse.
so: Finland qaybaheeda ugu sareeya ee waqooyiga qoracdu bilowga xagaaga maba dhacdo.
et: Sügis algab tavaliselt augusti lõpus või septembri alguses.
so: Wakhtiga dayrtu sida caadiga ah waxa uu bilowdaa dhamaadka bisha 8aad ama bilowga bisha 9aad.
et: Ilm on jahe ja tihti ka sajune ja tuuline.
so: Cimiladu badanaa way qabowdahay roobab iyo dabayllo badana way wadataa.
et: Sügisel on ka pime, sest päike loojub varem kui suvel.
so: Wakhtigaas mugdiduna wuu soo bataa maadaama ay qoraxdu dhacdo wakhti ka horeysa wakhtiga ay dhici jirtay jiilaalka.
et: Esimene lumesadu tuleb tavaliselt oktoobris või novembris.
so: baraxka ugu horreeya waxa uu sida caadiga ah da’aa bisha Oktoobar ama Nofembar.
et: Teavet Soome kliima kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
so: Warar ku saabsan cimilada FinlandFinnish _ Iswidish _ Ingiriis
et: Inimesed tulevad Soome
so: Dadku way yimaadaan Finland
et: Umbes 10 000 aastat tagasi hakkasid inimesed Soome tulema.
so: Qiyaastii 10 000 oo sano kahor waxaa bilowday in Finland ay dadku u soo guuraan.
et: Nad saabusid idast, praeguse Venemaa territooriumilt ning Baltimaade kaudu lõunast.
so: Waxay ka yimaadeen dhinaca bari ee hadda ah soonaha Ruushka iyo koonfurta iyagoo soo maraya Baltika.
et: Soome keele juured on pärit Kesk-Venemaalt, kuid soome keelde on segunenud mõjusid ka balti ja germaani keeltest.
so: Xididada luqada Finnishku waxay ka soo jeedaan Bartamaha Ruushka, laakiin waxaa luqada Finnishka ku milmay waxyaabo luqadaha Germaaniga iyo Baltika ka yimid.
et: Rootsikeelne elanikkond on Soomes elanud üle 800 aasta.
so: Bulshada luqadeedu tahay Iswidishka waxay Finland ku sugnaayeen qiyaastii 800 oo sano.
et: Soome Rootsi ja Venemaa osana
so: Finland oo qeyb ka ah Sweden iyo Ruushka
et: Soome kuulus Rootsi koosseisu üle 600 aasta – alates keskajast kuni 19. sajandi alguseni.
so: Laga soo billaabo waqtigii bilowgii qarnigii 18aad Finland waxay qeyb ka aheyd Sweden.
et: Rootsi ja Venemaa võitlesid sel ajal palju kordi Soome üle mõjuvõimu säilitamise pärast.
so: Intii waqtigan lagu jiray Sweden iyo Ruushka ayaa ku dagaalay saameyn awood ku yeelashada Finland.
et: Lõpuks, 1809. aastal, kui Venemaa oli võitnud Rootsi vastu peetud sõja, läks kogu Soome Venemaa valdusse.
so: Ugu dambeyntii 1809kii guud ahaan Finland waxay u hoos wareegtay awooddii Ruushku, markii ay Ruushku ku guuleysteen dagaalkii ay Sweden la galeen.
et: Soome kuulus Venemaa koosseisu aastatel 1809–1917.
so: Finland waxay Ruushka ka mid ah aheyd 1809–1917.
et: Sellel ajal oli Soome autonoomne omavalitsuslik suurvürstkond ehk soomlased said paljude küsimuste üle iseseisvalt otsustada.
so: Waqtigaas waxay Finland heysatay is-maamul, Finnishkuna waxay awoodeen in arrimo badan ay si xor ah go’aan uga garaan.
et: Soome valitsejaks oli siiski Venemaa keiser.
so: Si kastoo ay ahaataba markaas Finland waxaa xukumayay boqorka Ruushka.
et: Soome keel, kultuur ja majandus arenesid ajal, mil Soome kuulus Venemaa koosseisu, küllaltki märkimisväärselt.
so: Luqada Finnishka, dhaqanka Finnishka iyo dhaqaaluhu waxay wax badan horumareen waqtigii ay Finland kamid aheyd Ruushka.
et: 20. sajandi algul hakkas Venemaa siiski Soome autonoomiat piirama, mis soomlastele ei meeldinud.
so: Bilowgii qarnigii 19aad ayeey waxay Ruushku billaabeen inay yareeyaan ama ciriiriyaan is-maamulkii Finland, taasina Finnishku ma aqbalin.
et: Soome iseseisvub
so: Finland oo xoroobeysaa
et: Esimese maailmasõja lõpul lõi Soome Venemaast lahku, kui Soome parlament kinnitas 6. detsembril 1917. aastal iseseisvusdeklaratsiooni.
so: Dhammaadkii dagaalkii koowaad ee adduunka Finland waxay ka ruqday Ruushka, kadib markii baarlamaanka Finland uu aqbalay ku dhawaaqista xornimada 6dii Disembar 1917kii.
et: Soomest sai iseseisev riik ja seda päeva tähistatakse siiani kui Soome iseseisvuspäeva.
so: Markaas waxay Finland noqotay wadan madaxbanaan, maalintana waxaa illaa iyo hadda loo xusaa maalinta xornimada Finland.
et: 1918. aasta kevadel toimus Soomes kodusõda, kus omavahel võitlesid töölisklassi esindavad punased ja kodanlust ja maaomanikke esindavad valged.
so: Gu’gii 1918kii waxaa Finland ka dhacay dagaal sokeeye oo ay isaga soo horjeedeen casaankii metelayay dabqadda shaqaalaha iyo burjuwaasiyiinta iyo cadaankii metelayay milkiilayaasha dhulka.
et: Sõda lõppes 1918. aasta mais valgete võiduga punaste üle.
so: Dagaalki wuxuu dhamaaday Maajo 1918 markii ay guuleysteen cadaankii.
et: Iseseisvast Soomest sai vabariik, kus seadused kinnitab rahva poolt valitav parlament – Eduskund (eduskunta).
so: Xoroobisti kadib Finland waxay noqotay jamhuuriyad ay sharciga u dejiyaan baarlamaan ay dadku doorteen.
et: Riigipea on president, mitte keiser või kuningas.
so: Madaxa dowladdu waa madaxweyne, ma ahan boqor ama amiir.
et: Talvesõda ja Jätkusõda
so: Dagaalkii jiilaalka iyo dagaalkii sii-socday
et: 1939. aasta novembri lõpul ründas Soomet Nõukogude Liidu armee.
so: Dhammaadkii Nofembar 1939 ciidamaddii Midowgi Sofyeeti ayaa soo weeraray Finland.
et: Teise maailmasõja ajal sõdis Soome Nõukogude Liidu vastu kahel korral: esmalt Talvesõjas aastatel 1939–1940 ja seejärel Jätkusõjas aastatel 1941–1944.
so: Intii lagu jiray dagaalkii labaad ee adduunka Finland waxay labo dagaal la gashay Ruushka: dagaalkii jiilaalka ee 1939- 1940 kadibna dagaalkii sii-socday 1941- 1944.
et: Sõdade tulemusena kaotas Soome Nõukogude Liidule oma alasid.
so: Dagaaladan dartood Midowgi Sofiyeeti wuxuu dhul ka qabsaday Finland.
et: Rohkem kui 400 000 soomlast jätsid oma kodud kaotatud aladel ja saabusid pagulastena allesjäänud Soome.
so: In ka badan 400 000 oo Finnish ah ayaa waxay qaxooti ahaan uga soo tageen dhulka la qabsaday ama lumiyay iyagoo soo aaday gudaha Finland.
et: Soomlaste jaoks oli siiski kõige tähtsam asjaolu, et Soome säilitas iseseisva riigi.
so: Dadka Finnishka ah arrinta ugu muhiimsan waxay aheyd in Finland ahaado wadan xor ah.
et: Soome sõdadejärgsel perioodil
so: Finland dagaaladi kadib
et: Peale sõdu kartsid paljud soomlased, et Nõukogude Liit püüab teha Soomest sotsialistliku riigi, sest nii oli juhtunud teise Nõukogude Liidu Euroopas asuvate naaberriikidega.
so: Dagaaladi kadib Finnish badan ayaa waxay ka cabsanayeen in Midowga Sofiyeeti uu isku dayi doono in uu Finland ka dhigo dal shuuci ah, maxaa yeelay sidan waxay ku dhacday wadamo kale oo yurub ah islamarkaasna deris ah.
et: Soomel õnnestus siiski luua Nõukogude Liiduga heanaaberlikud suhted, säilitada oma demokraatlik ühiskonnakord ning suurendada kaubavahetust ka lääneriikidega. Välispoliitikas pidi Soome pikka aega otsima tasakaalu Nõukogude Liidu ja Lääne vahel.
so: Si kastoo ay ahaataba waxaa Finland u suurtagashay inay xiriiro wannaagsan la sameysto Sofiyeetigi, ay sii heysato nidaamkeedi dimuquraadiyadda ku saleysnaa iyo inay kordhiso ganacsigi kala dhexeeyay wadamada reer galbeedka ah.
et: Sõdadejärgsel ajal muutus Soome agraarriigist tööstusriigiks.
so: Dagaaladi kadib Finland waxay ka wareegtay dhaqaale dhuleedkii waxayna isu bedeshay wadan warshadeed.
et: Soome tööstuse arenedes suutsid soomlased müüa üha rohkem tööstustoodangut välisriikidesse.
so: Markii ay Finland warshadowday waxay Finnishku awoodeen inay dibadda u iib-geeyaan wax badan oo waxsoosaarka warshadaha ah.
et: Soome eksportis peamiselt paberit ja teisi metsatööstuse tooteid.
so: Finland waxay dibadda si gaar ah ugu dhoofisay warqadaha iyo waxsoosaarada kale ee dhinaca dhirta.
et: Soome ühiskonnas muutusid paljud asjad.
so: Arrima badan ayaa iska bedelay gudaha bulshada Finnishka ah.
et: Palju inimesi siirdus maalt linna ja üha rohkem naisi asus tööle väljaspool kodu.
so: Dad badan ayaa baadiyaha ka soo guuray oo magaaloyinka u soo guuray, dumar badanna waxay billaabeen inay aadaan shaqooyin guryaha ka baxsan.
et: Hakati arendama avalikke teenuseid ja nii tekkisid riiklik tervishoid, sotsiaalkaitse ja põhikool.
so: Adeegyada bulshada ayaa la billaabay in la horumariyo, sidan waxaa ku dhashay adeegga caafimaadka ee dadka, ammaanka bulshada iyo dugsiga dhexe.
et: 1960-ndatel aastatel asus sadu tuhandeid soomlasi Rootsi elama, sest seal oli rohkem tööd ja palgad olid kõrgemad kui Soomes.
so: 1960kii boqolaal kun oo Finnish ah ayaa u guuray Sweden, sababtoo ah shaqo badan ayaa halkaas ka jirtay, mushaaraadkuna waa ka sareeyeen kuwa Finland.
et: 1990-ndatest uude sajandisse
so: Laga soo billaabo 1990 illaa iyo sanadkii labada kun
et: Kui Nõukogude Liit 1990-ndate alguses kokku varises, algas Soomes sügav majanduskriis, sest eksport Nõukogude Liitu lõppes.
so: Bilowgii 1990kii markii uu Midowgi Sofiyeeti uu burburay, Finland waxaa ku dhacey dhibaatoyin dhaqaale, sababtoo ah ganacsigii kala dhexeeyay Midowgii Sofiyeeti ayaa dhamaaday.
et: Sel ajal läksid paljud ettevõtted pankrotti, mille tagajärjel paljud inimesed kaotasid töö.
so: Markaas shirkado badan ayaa kacay, arrintaasna waxaa laga dhaxlay shaqaale badan inay waayaan shaqadoodi.
et: Peale majanduskriisi panustas Soomes kõrgtehnoloogilisse tööstusse ja tekkis palju uusi töökohti.
so: Dhaqaale daridaas kadib Finland waxaa u abuurmay shaqooyin badan oo teknolajiyada warshaqadaha sare ah.
et: Üha rohkem inimesi leidis tööd ka teenindussektori erinevatel ametikohtadel.
so: Dad badan ayaa sidoo kale ka helay shaqooyin xirfadaha adeegyada ee kala duduwan.
et: 1990-ndatel hakkas Soome elama asuma üha rohkem inimesi teistest riikidest.
so: 1990 waxaa bilowday in Finland wadamo kale uga soo guuraan dad badan.
et: Soome saabus pagulasi paljudest riikidest ning Soome taustaga inimesi endisest Nõukogude Liidust.
so: Qaxooti ayaa wadamo badan Finland uga yimid iyo weliba bulashadii Finnishka asal ahaan ka soo jeeday ee ka yimid Midowgii Sofiyeetigii hore.
et: Paljud asusid Soome elama ka õpingute, töö või pere tõttu.
so: Sidoo kale dad badan ayaa sidoo kale Finland ugu soo guuray waxbarasho, shaqo ama qoys dartiis.
et: 1995. aastal sai Soome Euroopa Liidu (EL-i) liikmeks.
so: Finland waxay xubin ka noqotay sanadkii 1995tii midowga Yurub (EU).
et: 2002. aastal võttis Soome esimeste Euroopa Liidu riikide hulgas kasutusele EL-i ühisraha euro ja loobus sellega oma valuutast.
so: Finland waxay sanadkii 2002 qaadatay lacagtii wadaagga aheyd ee ugu horeysay ee ay yeeshaan koox wadamada Midowga Yurub kamid ah, taas oo aheyd yuurada, sidaasna waxay uga hartay lacagteedi.
et: Soome on alati olnud väike põhjapoolne koht ida ja lääne vahel.
so: Dhisinta ladnaanta horumarka-Qarnigii Finland iyo reer Virtanen
et: Soome ajalugu on lugu kaubateedest, kultuuride kokkupuutest ja elust suurte naabrite kõrval.
so: Finland waxay mar walba aheyd goob yar oo waqooyiga ku taal una dhexeysa bariga iyo galbeedka.
et: Soome esiajalugu –1323
so: Taariikhdi hore ee Finland -1323
et: Soome ala on asustatud jääajast alates, umbes aastast 8800 eKr.
so: Soonaha Finland waa la deganaa laga soo billaabo xilliga barafka, qiyaas ahaan sannadki 8800 ka hor inta aan la billaabin tirinta taariikhda milaadiga ah.
et: Asustus arenes esmalt veeteede äärde, sest läbi Soome territooriumi on alati toimunud elav kaubavahetus.
so: Deegaanku wuxuu marki hore ku bullaalay hareeraha marin-biyoodka, waxaana markasta soonaha Finland dhexmari jiray ganacsi xooggan.
et: Soome vanima linna Turu nimi tähendab turgu.
so: Magaalada u qadiimsan Finland waa Turku, magaceedu wuxuu ka dhigan yahay goob ganacsi.
et: Kirjalikud allikad Soome kohta pärinevad alles 12.–13. sajandist.
so: Ilaha qoraalka ah ee Finland laga hayo waxay billowdeen sannadihii 1100-1200.
et: Siis sai Soome territoorium ristiretkedega osaks Rooma paavsti impeeriumist ja keskaegsete hansakaupmeeste võrgustikust.
so: Markaas waxaa Finland lagu safarka mucatabka lagula daray dhulka uu xukumi jiray Baadariga Rooma iyo shabakadda ganacsatada Hansa ee xilligi dhexe.
et: Katoliku kirik levis Soome territooriumile Rootsist ja õigeusu kirik ida poolt Novgorodist, nüüdse Venemaa territooriumilt.
so: Kaniisadda Katooliga ayaa Finland uga soo fidday dhinaca Iswiidhan, kaniisadda Ortodhoksiguna waxay ka timid dhinaca bariga, Novgorod oo hadda ka tirsan dhulka Ruushka.
et: Rootsi ja Novgorodi vaheline lahing piirkonna valitsemise üle lõppes 1323. aastal Pähkinäsaare rahuga, mille alusel Soome lääneosas juurdus katoliiklus ja idas kinnitas kanda õigeusk.
so: Dagaalki dhulka ka dhashay ee u dhexeeyay Novgorod iyo Iswiidhan wuxuu ku dhammaaday heshiiski Pähkinäsaari ee dhacay 1323. Heshiiskaas wuxuu keenay in ay Finland saldhigto diinta katooliga ah ee Galbeedka iyo diinta Ortodoksiga ah ee bariga.
et: See usundite piir on endiselt olemas, kuid reformatsiooniga vahetus katoliku usund luteri usundiks.
so: Xadka diimahan u dhexeeya waa mid weli jirta, laakiin sifeynti diinta ayaa diinta Katooliga u beddeshay tan Luteeriga.
et: Rootsi idaosa 1323–1809
so: Qeybta bari ee Iswidhan 1323-1809
et: Peale 1323. aasta Pähkinäsaari rahu kuulus suurem osa Soome territooriumist Rootsi koosseisu.
so: Nabaddi Pähkinäsaari kaddib inta badan dhulka Finland wuxuu qeyb ka ahaan Iswidhan.
et: Soome ajalugu on ligikaudu 500 aastat olnud Rootsi ajalugu.
so: Taariikhda Finland waa qiyaas ahaan 500 oo sannadood taariikhda Iswidhan.
et: Soome territoorium oli Rootsile puhvriks ida suunal ja piirid muutusid sõdade käigus mitmeid kordi.
so: Dhulka Finland wuxuu Iswidhan u ahaan jug-dhowraha ama difaaca bariga, xuduuduhuna marar badan oo dagaalo kala duduwan lagu jiray ayeey isbeddeleen.
et: Soomlased peavad ennast lääne-eurooplasteks, sest aeg Rootsi impeeriumi koosseisus sidus nad tugevalt lääne kultuuripärandiga ühte.
so: Finnishku waxay isu heystaan in ay yihiin Yurubiinta Galbeedka, sababtoo ah mudadi ay kamid aheyd Boqortooyadi Iswidhan ayaa Finnishka si adag ugu xirtay dhaxalka dhaqanka Galbeedka.
et: Näiteks sõdisid Soome sõdurid kolmekümneaastase sõja ajal Rootsi vägedes Kesk-Euroopas.
so: Tusaale ahaan askarta Finnishku waxay dagaalki soddonka sannadood socda ee Bartamaha Yurub ka qeybgaleen iyagoo ku jira ciidamada Iswidhan.
et: Samal ajal olid siiski olemas kontaktid idapoolsete kauplemiskeskuste ja õigeusu kirikuga.
so: Isla-wakhtigaas waxaa jiray si kastaba ha ahaatee xiriir lala lahaa xarumaha ganacsiga bariga iyo kaniisadda Ortodoksi.
et: Olulised sündmused
so: Dhacdooyin muhiim ah
et: 1523 Rootsi kuningaks sai Gustav I Vasa, kes eraldas Rootsi keskaegsest Kalmari unioonist.
so: 1523 waxaa Iswidhan boqor ka noqday Kustaa Vaasa wuxuu Iswidhan ka saarfan midowgi wadamada Waqooyiga Yurub ee xilligi dhexe
et: 1543 Soomes ilmus esimene soomekeelne aabits.
so: 1543 Finland waxaa ka soo baxay Aapinen ugu horeeyay oo ku qoran luqada Finnishka
et: 1550 Asutati Helsingi, et konkureerida Tallinnaga Läänemere kaubavahetuses.
so: 1550 waxaa la aasaasay Helsinki si ay Tallin ugula tartanto ganacsiga Badda Baltiga
et: 1640 Turus asutati Soome esimene ülikool.
so: 1640 waxaa Turku laga asaasay jaamacaddi ugu horeysay ee Finlan
et: Soome Venemaa keisririigi koosseisus 1809–1917
so: Finland oo ka mid ah boqortooyada Ruushka 1809-1917
et: Aastatel 1808–1809 vallutas Venemaa Rootsilt Soome territooriumi.
so: Ruushka ayaa dhulka Finland ka qabsaday Iswidhan 1808-18098.