ticoAg/ChineseCorpus-Kaggle-fanti huggingface dataset:
: 2年B組學生。班長。
* 森戶朋也：（THE RAMPAGE from EXILE TRIBE）
: 2年B組學生。園藝部所屬。
: 宮坂大輝：宮本龍之介
* 企劃：市野直親（東海電視臺）
* 主題曲：〈風來〉（Sony Music Records）
* 導演：、白川士（Switch）、八十島美也子
* 製作人：後藤勝利（東海電視臺）、中頭千廣（東海電視臺）、池田禎子（Switch）
* 製作：東海電視臺、Switch
夏爾·博宗（，），法國男子高山滑雪運動員。他曾代表法國參加1956年和1960年冬季奧林匹克運動會高山滑雪比賽，獲得一枚銅牌。
迪迪埃·布韋（，），法國男子高山滑雪運動員。他曾代表法國參加1984年和1988年冬季奧林匹克運動會高山滑雪比賽，獲得一枚銅牌。
羅貝爾·布蒂尼（，），法國男子皮劃艇運動員。他曾代表法國參加1948年和1952年夏季奧林匹克運動會皮劃艇比賽，其中1948年奧運會獲得一枚銅牌。
于貝爾·布爾迪（，），法國男子馬術運動員，1980年成為職業選手。他曾代表法國參加1988年和1992年夏季奧林匹克運動會馬術比賽，共獲得二枚銅牌。
埃爾韋·布薩爾（，），法國男子自行車運動員。他曾代表法國參加1992年夏季奧林匹克運動會自行車比賽，獲得男子團體計時賽銅牌。
克洛德·布卡爾（，），法國男子擊劍運動員。他曾代表法國參加1964年和1968年夏季奧林匹克運動會擊劍比賽，其中1964年奧運會獲得一枚銅牌。
馬塞爾·布朗熱（，），法國前男子擊劍運動員。他曾代表法國參加1900年夏季奧林匹克運動會擊劍比賽，獲得男子個人花劍銅牌。
安塞爾姆·布魯薩（，），法國男子賽艇運動員。他曾代表法國參加1932年夏季奧林匹克運動會賽艇比賽，獲得男子雙人單槳有舵手銅牌。
是刊登在1936年1月28日號蘇聯報紙《真理報》上的一篇社論。文章沒有署名，對作曲家德米特里·肖斯塔科維奇創作的時興歌劇《姆岑斯克郡的麥克白夫人》大加撻伐，批判其「形式主義」「小布爾喬亞」「粗俗」以及「下流」，此外還有別的指控。此文見報之后很快就有流言散播開來，認為文中觀點是斯大林親自撰寫的。流言的真偽并不確切，但斯氏之知曉此文乃至贊同此文則基本確鑿無疑。這篇社論是肖斯塔科維奇職業生涯的一大轉折點，成為數月后其第四交響曲取消公演的原因之一。自此成為蘇聯對藝術家之審查的知名例子。
1932年，列寧格勒作曲家德米特里·肖斯塔科維奇的歌劇《姆岑斯克郡的麥克白夫人》（以下簡稱為《麥克白夫人》）之創作告成。其年代設定在革命之前，涉及情欲、孤寂和謀殺等題材。劇中某些場景對性的描寫較為露骨，《紐約太陽報》有評論將其稱為「色情歌舞」。1934年1月24日《麥克白夫人》首演，大獲成功，批評家與政府官員對其也不吝美辭。歌劇很快流傳到全球的歌劇院，鞏固了肖氏國際名人的地位。在蘇聯國內，歌劇同樣立刻受到贊譽。《》盛贊此劇為「音樂戲劇的重大勝利」；《》雜志則稱其為「蘇聯最好的作品、蘇維埃創意的杰作」。蘇共干部對此劇也同樣滿意，加以贊揚，稱肖斯塔科維奇是「在蘇維埃文化最優秀的傳統下成長起來的蘇維埃音樂家」。在1934年和1935年，歌劇于蘇聯全國范圍內上演了數百次。
約在《麥克白夫人》歌劇劇首演二周年之際，1936年1月26日，肖斯塔科維奇受邀參加在莫斯科大劇院舉辦的演出，而斯大林和日丹諾夫、莫洛托夫等斯氏的同僚也出席了此次演出。九日前斯大林方出席過由作曲家所譜寫歌劇《靜靜的頓河》的演出，因為其抒情清晰明了、情緒直抒胸臆而稱贊其是社會主義現實主義的樣板。《麥克白夫人》并未給斯大林留下相同的印象。此后肖氏致信友人伊萬·索列爾京斯基，提到自己眼見斯大林在音樂喧鬧的部分顯得尷尬不安，又在性描寫的時刻發笑。斯大林感到不悅，在第三幕落幕后離席而去。肖斯塔科維奇深感恐懼，據報道其在向觀眾鞠躬時臉色「蒼白如紙」。兩日以后，社論即見刊于《真理報》1月28日號的第三版面。
社論開頭強調「好的」音樂之必要與其在蘇聯發展過程中扮演的角色：
至于肖斯塔科維奇，社論則評論道其并沒能為「有鑒賞力的觀眾」帶來這樣的作品。文章將《麥克白夫人》歌劇稱作是「粗俗、原始而且下流」的，是「緊張、抽搐又痙攣的音樂」，組成了一片「音樂的混沌荒野」，甚至有時變成「雜音」。論到作曲家本人，文章認為其不是沒有才能，但又論稱其「存心地」將音樂「從里到外」地翻轉過來，從而使得音樂不再和「能夠被所有人理解的簡單通俗的音樂語言」產生聯系。評論毫不留情地貶斥這部作品，而從相當的高度遺憾地總結道：
文中警告道這種趨勢將會威脅蘇維埃音樂乃至其他蘇維埃藝術甚至科教體系，使得其容易受到「左傾主義的曲解」「形式主義」和「小布爾喬亞的『創新』」的影響。《麥克白夫人》在海外的成功不過進一步證明了其是「戳中了資產階級的墮落趣味」的反蘇維埃歌劇。更有甚者，社論作者指責肖斯塔科維奇缺乏階級意識，「無視了蘇維埃文化的需求」，就是一名只管自己的藝術家：
最后，作者也意識到歌劇在蘇聯各地已經多次上演的事實。但文章一方面贊揚歌劇演員富有天賦的表演，另一方面認為這種表演沒有實際意義：
此文一出即立刻將肖斯塔科維奇帶入貶損之中。《麥克白夫人》的演出迅速減少，直到后來徹底被禁演。起先贊揚過此劇的人被迫收回之前的看法。作曲家肖氏失去了大部分的收入和委托。其在藝術界的許多同仁試圖和其斷絕關系，不過中間也有人如伊扎克·巴別爾、阿布拉姆·列日涅夫和梅耶荷德等為肖氏說話（這三人在日后的大清洗中都被槍決）。
肖斯塔科維奇于《真理報》上讀到此文時正在阿爾漢格爾斯克作巡演，當時其第四交響曲還是半成品。十日后另一篇嚴厲批判其作品的社評見報，對象是其芭蕾舞劇《明亮的小溪》。文章名為，批判力度更甚于前，稱肖氏為音樂的江湖騙子，還是「審美上的形式主義」販子。次年，舞劇的劇作者阿德里安·皮奧特羅夫斯基被捕，而后槍決。盡管為種種攻擊所動搖，肖斯塔科維奇仍繼續寫作其第四交響曲，在1936年4月完工。肖氏為其預約了12月的首演，將曲譜分發到列寧格勒愛樂樂團供其在秋季開始的排練中使用。這部第四交響曲受到馬勒（蘇共并不欣賞之）的影響，在結構上又并不保守，肖氏的友人恐懼于當局或許會被此作觸怒，對此表示擔憂。當年下半年肖氏被喚去與蘇聯作曲家協會的一名代表見面，后者建議其撤回第四交響曲，威脅其若不服從將招來「行政措施」。作曲家服從了要求，取消了首演。
肖氏隨1937年11月其第五交響曲的首演而得到正式平反。經歷和其他的非難，作曲家簡化了自身的音樂以迎合社會主義現實主義的方略。第五交響曲在官方獲得了成功。之前攻擊作曲家的蘇共黨員也認可肖氏已經「看到了他的錯誤」，有所進步。
安德烈·日丹諾夫
由誰執筆并不清楚，因為詳述蘇共官方立場的文章匿名發表屬于慣例。學界對此文的作者多有猜測：作者的可能中其一是日丹諾夫，時任蘇共列寧格勒市委書記，后來成為斯大林非正式的文化部長；其一是大衛·扎斯拉夫斯基，其為《真理報》的資深撰稿人；其一是鮑里斯·列茲尼科夫，也是《真理報》的雇員；還有可能是普雷東·凱申賽夫，其為蘇共干部、劇作家，也是記者。有流言認為斯大林本人執筆此文，不過今人已經認為此說法不太可能。然而，鑒于1936年1月的演出中斯大林在場，加上對其不滿情緒的目擊證據，有理由假設斯大林即使沒有直接批準，其也是贊同此文的。
*http://soviethistory.msu.edu/1936-2/upheaval-in-the-opera/upheaval-in-the-opera-text/chaos-instead-of-music/
費米拉孔出土的石棺被陳列在波扎雷瓦茨的博物館前
費米拉孔是羅馬帝國默西亞行省（今天的塞爾維亞）的主要城市和軍事駐地，同時也是上默西亞的首府。截至2018年，該城市的遺跡只有3%到4%的區域被探索過。
該場地距離塞爾維亞東部城鎮科斯托拉茨12公里。這座城市的歷史可以追溯到公元1世紀，據信在其鼎盛時期擁有40,000名居民，使其成為當時巴爾乾地區最大的城市之一。它位於羅馬米利塔斯大道（Via Militaris）上。費米拉孔在5世紀被匈人摧毀，但後來由查士丁尼大帝重建。隨著6世紀斯拉夫人的到來，它被徹底摧毀。今日它的考古遺址共佔地 450 公頃，包括寺廟、街道、廣場、圓形劇場、宮殿、競技場和羅馬浴場的遺跡。
*  A Jewel of National and World Heritage - Viminacium
*  Viminacium on YouTube
*  more coin information
*  The mint of Viminacium
*  Project Viminacium
*  Viminacium on viatorimperi
*  Serbia unearths major new tourist attraction
* М. Арсени?еви?, Два ма?а налаза римског новца из Народног музе?а у Пожаревцу, Viminacivm 12, Пожаревац 2001, 185–201.
* М. Арсени?еви?, Каталог збирке римског царског новца од I до III в. Народног музе?а у Пожаревцу, Viminacivm 13–14, Пожаревац 2003, 109–142.
* М. Арсени?еви?, Периоди похра?ива?а остава римског новца током III века н. е. у Гор?о? Мези?и, Гласник Српског археолошког друштва 20, Београд 2004, 225–234.
* M. Arsenijevi?, M. Tapavi?ki-Ili?, S. Red?i?, Dva nova tipa reversnih predstava kovnice Nikeje sa nekropole Vi?e grobalja, Arheologija i prirodne nauke 1, Beograd 2006, 107–110.
* M. Arsenijevi?, S. Red?i?, M. Tapavi?ki-Ili?, Jedan redak primerak kovanja Avgusta Oktavijana prona?en na Viminacijumu, Arheologija i prirodne nauke 2, Beograd 2006, 87–90.
* I. Bogdanovi?, Rezultati arheolo?ko-geofizi?kih istra?ivanja na lokalitetu ?Kod Koraba“ (isto?na nekropola Viminacijuma), Arheologija i prirodne nauke 5 (2009), Beograd 2010, 83–110.
* Б. Бори?-Брешкови?, Две оставе бакарног римског новца Виминаци?ума и Даки?е, Зборник Народног музе?а XIII-1, 1988, 89–101 и 8 табли.
* B. Bori?-Bre?kovi?, Reversne predstave na novcu kolonije Viminacijuma, magistarski rad, Beograd 1971, rukopis.
* Б. Бори?-Брешкови?, Новац колони?е Виминаци?ума, Збирка Светозара Ст. Душани?а (изд. Народни музе? Београд), Београд 1976.
* Б. Бори?-Брешкови?, Реверсне представе на новцу колони?е Виминаци?ума, Зборник Народног музе?а XII-1, 1986, 138–142.
* Б. Бори?-Брешкови?, Кова?е Филипа II у Виминаци?уму и проблем VI године виминаци?умске ере, Нумизматичар 10, Београд 1987, 24–33.
* Б. Бори?-Брешкови?, Aureus Aurelijana (270–275), Римски цaрски градови и палате у Срби?и (ed. Д. Сре?ови?), Галери?а САНУ, к?. Београд 1993, 363, кат. бр. 163.
* B. Bori?-Bre?kovi?, Tokovi srebrnog novca u rimskom i predrimskom periodu, Anti?ko srebro u Srbiji, Beograd 1994, 33–45.
* ?. Бошкови?, Извешта? и кратке белешке са путова?а, Старинар III, Београд 1931, 188–189.
* J. Brun?mid, Unedierte Münzen von Dacien und Moesien im kroatischen Nationalmuseum in Agram, Numismatische Zeitschrift XXXV, Wien 1903, 205–220.
* Д. ?оки?, Д. ?ацанови?, Топографска гра?а Стига, Пожаревац, Viminacivm 7, Пожаревац 1992, 61–110.
* M. ?ор?еви?, Римски камени саркофази из Виминаци?ума, Viminacivm 4–5/1989–1990, Пожаревац 1990, 133–147.
* ?. Драгашеви?, Археологи?ско-географска истражива?а, Гласник српског ученог друштва 45, Београд 1877, 19–20.
* Б. Дрча, Увод у типолошко разврстава?е бронзаног новца Gloria Romanorvm, Нумизматичар 21/1998, Београд 2000, 32–53.
* Б. Дрча, Допринос сврстава?у бронзаног новца валентини?анског периода у ?егове истори?ске оквире, Нумизматичар 22–23/1999–2000, Београд 2003, 93–104.
* Б. Дрча, Сепулкрални налаз посребреног новца Констанци?а и Констанса из Виминаци?ума, Нумизматичар 24–25/2001–2002, Београд 2005, 141–142.
* С. Душани?, Новац колони?е Виминаци?ум и датуми из римске истори?е средине III века, I. Локална ера Виминаци?ума (The coins of colonia Viminacium and the dates from the roman history of the middle third century. I The local era of Viminacium), Старинар XII, Београд 1961, 141–143.
* M. Du?ani?, Vojni?ki poznoanti?ki natpisi sa na?eg limesa, magistarski rad, Beograd 1973, rukopis.
* S. Du?ani?, The era of Viminacium, Kovanje i kovnice anti?kog i srednjovekovnog novca, Narodni muzej Beograd, Beograd 1976, 53–58.
* E. Georg, Die Münzpr?gung von Viminacium und die Zeitrechnung der Provinz Ober-Moesien, Numismatische Zeitschrift 68, Wien 1935, 35–43.
* ?. Gohl, Daciai es Moesiai pénzek, Numizmatikai K?zl?ny V, Budapest 1906, 77.
* S. Golubovi?, A Grave in the Shape of a Well from the Necropolis of Viminacium, Archaeologica Bulgarica 3, Sofia 1999, 9–22.
* С. Голубови?, Обу?а из триконхалне гробнице из Виминаци?ума, Viminacivm 10, Пожаревац 2000, 83–100.
* С. Голубови?, Прилог проучава?у оловних саркофага у Гор?о? Мези?и, Viminacivm 12, Пожаревац 2001, 135–158.
* S. Golubovi?, Decorated lead sarcophagi in Moesia Superior, LIMES XVIII, Proceedings of the XVIIIth International Congress of Roman Frontier Studies held in Amman, Jordan (September 2000), BAR International Series 1084 (II) 2002, 629–640.
* S. Golubovi?, Jewellery and the Costume Decorations in the Cremation Graves from Viminacium, Anodos, Studies of the Ancient World 3/2003, Trnava 2004, 79–90.
* S. Golubovi?, Graves in the Shape of a Well or Sacrificial Pits at Viminacium?, The Lower Danube in Antiquity (VI C BC–VI C AD), International Archaeological Conference 6–7. 10. 2005, Bulgaria-Tutrakan, ed.: Lyudmil F. Vagalinski, Bulgarian Academy of Sciences, National Institute of Archaeology and Museum, Sofia 2007, 121–130.
* S. Golubovi?, Grobovi u obliku bunara sa nekropola Viminacijuma, Beograd 2008.
* S. Golubovi?, Izve?taj o arheolo?kim istra?ivanjima na lokaciji Kod Koraba (Viminacijum), Arheolo?ki pregled 2/3, Beograd 2008, 46–50.
* S. Golubovi?, N. Mr?i?, S. C. Speal, Killed by an Arrow – Grave 152 from Viminacium, XVI ROMEC (The Roman Military Equipment Conference), Xantener Berichte 16, 2009, 55–63.
* S. Golubovi?, M. Kora?, Cremation Burials at Viminacium (I–III c. AD.), Funerary Practices in Central and Eastern Europe (10th c BC – 3rd c. AD), Br?ila–Bra?ov 2008, 109–118.
* V. Ivani?evi?, Katalog novca sa lokaliteta Svetinja u Kostolcu, Starinar XXXVIII, 1987, 59–63.
* В. Иванишеви?, Византи?ски новац (491–1092) из збирке Народног музе?а у Пожаревцу, Нумизматичар 11, 1988, 87–99, сл. 1–96.
* Д. ?ацанови?, Келтски гроб из Костолца, Viminacivm 2, Пожаревац 1988, 7–14.
* Д. ?ацанови?, Остава републиканских римских денара из Виминаци?ума, Viminacivm 2, Пожаревац 1988, 25–39.
* Д. ?ацанови?, Каснолатенски лок. ?Дунавац” у Костолцу, Гласник Српског археолошког друштва 13, Београд 1997, 127–134.
* M. Jeremi?, Viminacium – Kostolac, Arhitektura na lokalitetu ?Vi?e burdelja”, Arhеolo?ki pregled 19/1977, 55–57.
* M. Jeremi?, Viminacium – Kostolac, Grobne konstrukcije nekropole na lokalitetu ?Vi?e burdelja”, Arheolo?ki pregled 19/1977, 57–60.
* К. ?иречек, Во?на цеста од Београда за Цариград, Зборник, к?. 1, Београд 1959.
* ?. Jordovi?, Velika Kapija&nbsp;– rimska nekropola i naselje, Arheolo?ki pregled 21/1980, Beograd 1980, 123–126.
* Ч. ?ордови?, Виминаци?ум 1983–1989. година, Гласник Друштва конзерватора Срби?е 14, 1990, 63–65.
* Ч. ?ордови?, Грнчарски и цигларски центар у Виминаци?уму, Саопште?а РЗ XXVI, Београд 1994, 95–106.
* А. ?ованови?, Римске некрополе на територи?и ?угослави?е, Београд 1984.
* Б. ?ованови?, Некропола на Пе?инама и стари?е гвоздено доба Подунав?а, Старинар XXXVI, Београд 1985, 13–17.
* Ф. Каниц, Срби?а. Зем?а и становништво, од римског доба до кра?а XIX века, прва к?ига, Београд 1985, 177– 87.
* F. Kanitz, R?mische Studien in Serbien, Denkschriften der kaiserlichen Akad. der Wiss. in Wien, 1892, 16–20.
* V. Kondi?, Lj. Zotovi?, Viminacium – rezultati arheolo?kih istra?ivanja u 1974. god., Arheolo?ki pregled 16/1974, 94–98.
* M. Kora?, The Paintings in the Late Classical Tombs in Viminacium, in: The Age of Tetrarchs (ed. D. Srejovi?), Belgrade 1995, 166–183.
* M. Kora?, R. Pavlovi?, N. Mr?i?, Viminacijum – daljinska detekcija i GIS, Arheologija i prirodne nauke I, Beograd 2006, 21–36.
* M. Kora?, N. Mr?i?, V. Stojanovi?, Primena georadara u istra?ivanjima rimskog akvedukta na Viminacijumu, Arheologija i prirodne nauke I, Beograd 2006, 37–46.
* M. Kora?, N. Mr?i?, M. Miki?, Kartiranje rimskog akvedukta na Viminacijumu pomo?u globalnog sistema za pozicioniranje (GPS), Arheologija i prirodne nauke II (2006), Beograd 2006, 7–26.
* M. Kora?, S. Markovi?, J. Obradovi?, Primena VR panorama u vizuelizaciji kulturnog nasle?a na interaktivnom CD ROM-u ?VIMINACIUM LUMEN MEUM“, Arheologija i prirodne nauke II (2006), Beograd 2006, 97–104.
* M. Kora?, The Paintings of Viminacium, Die Malkunst Viminaciums (Slikarstvo Viminacijuma), Center for New Technologies Viminacium, Beograd 2007.
* M. Kora?, S. Golubovi?, N. Mr?i?, ITINERARIUM ROMANUM SERBIAE, Putevima rimskih imperatora, Center for New Technologies Viminacium, Beograd 2009.
* M. Kora?, N. Mr?i?, Cemetery as a battlefield. Weapon finds from Viminacium cemeteries XVI ROMEC (The Roman Military Equipment Conference), Xantener Berichte 16, 2009, 107–123.
* M. Kosori?, Humka kod Kostolca, Starinar XI /1960, Beograd 1961, 197–198.
* L. F. Marsili, Danubius pannonico-mysicus observationibus geographicis, astronomicis, hidrographiicis, historicis, physicis perilustratus, Hagae 1726.
* M. Miki?, V. Stojanovi?, N. Mr?i?, Primena gradiometra za potrebe za?titnih arheolo?kih istra?ivanja na Viminacijumu – lokalitet Rit, Arheologija i prirodne nauke II (2006), 21–26.
* ?. Miki?, Trepanacija lobanja na anti?kom Viminacijumu – antropolo?ke informacije, Arheologija i prirodne nauke I (2006), 9–20.
* ?. Miki?, Nekropole seobe naroda na Viminacijumu – antropolo?ka revizija, Arhaika 1, Beograd 2007, 209–217.
* ?. Miki?, Deux necropoles de la Grande migration des peuples a Viminacium, Balcanica XXXVIII/ 2007, Belgrade 2008, 45–55.
* J. Milkovic, ''Viminacium - city reborn'', M.A. diss., Corcoran College of Art + Design, 2011, 70 pages; AAT 1506363.
* Г. Милошеви?, Рановизанти?ска архитектура на Свети?и у Костолцу, Старинар XXXVIII/1987, Београд 1988, 39–58.
* G. Milo?evi?, Medieval Settlement in the Subur-bium of Brani?evo, Старинар XLII/1991, Београд 1993, 187–195.
* Б. Милованови?, Вегетабилни мотиви на надгробним споменицима из Виминаци?ума, Viminacivm 12, Пожаревац 2001, 109–134.
* B. Milovanovi?, Earring – Symbol of Femininity of Roman Ladies of Viminacium, Anodos, Studies of the Ancient World 3/2003, Trnava 2004, 131–143.
* Б. Милованови?, Случа?ни налази стаклених посуда из Виминаци?ума и околине, Гласник Српског археолошког друштва 21, Београд 2005, 293–317.
* B. Milovanovi?, A. Rai?kovi?, S. Rеd?i?, Stilsko-tipolo?ke odlike i poreklo formi nau?nica rimskog perioda u Srbiji, Arheologija i prirodne nauke 1, Beograd 2006, 61–80.
* B. Milovanovi?, A. Rai?kovi?, S. Red?i?, Posude sa apliciranim zmijama iz zanatskog centra Viminacijum, Arheologija i prirodne nauke 2, Beograd 2006, 69–76.
* B. Milovanovi?, A. Rai?kovi?, Delovi olovnih vodovodnih cevi sa Viminacijuma, Arheologija i prirodne nauke 3, Beograd 2007, 25–30.
* B. Milovanovi?, D. Rogi?, D. Despotovi?, Fragmenti zidnog slikarstva sa Termi iz Viminacijuma, Arheologija i prirodne nauke 3, Beograd 2007, 75–81.
* B. Milovanovi?, Simbolika prikazanih ?ivotinja na nadgrobnim stelama iz Viminacijuma, Arheologija i prirodne nauke 4, Beograd 2008, 15–25.
* B. Milovanovi?, A. Rai?kovi?, Rezultati istra?ivanja jugozapadnog dela lokaliteta Pirivoj (Viminacijum), Arheologija i prirodne nauke 5, Beograd 2009, 7–29.
* B. Milovanovi?, Neki od hri??anskih motiva u anti?koj umetnosti, Zbornik radova – Ikonografske studije 2, Beograd 2009, 99–106.
* M. Mirkovi?, Rimski gradovi na Dunavu, Beograd 1968.
* M. Mirkovi?, Die christliche Kirche und das Christentum in de zentralillyrischen Provinzen im 4. und 6. Jahrhundert, Late Roman and Early Byzantine Cities on the Lower Danube from the 4th to the 6th Century A. D., International Conference, Poznań, Poland, 15–17 November 1995 (ed. A. B. Biernacki and P. Pawlik), Poznań 1997, 39–56.
* M. Mirkovi?, The Legionary Camps at Singidunum and Viminacium in the Defensive System in the fourth – fifth and sixth centuries: Romans and Barbarians, Studia Danubia. Pars Romaniae, Seria Symopsia I, The Roman Frontier at the Lower Danube 4th–6th, The second International Symposium (Murighio / Halmirys, 18–24 August 1996), Bucharest 1998, 117–130.
* M. Mirkovi?, Eine Schiffsl?nde des sp?ten 6. Jahrhunderts bei Viminacium?, Der Limes an der unteren Donau von Diokletian bis Heraklos, Vortr?ge der Konferenz Svi?tov, Bulgarien 1–5 September 1998 (ed. G. von Bülow und A. Mil?eva), Sofia 1999, 17–25.
* D. Rogi?, N. Mr?i?, Vlaga – uzrok ?tete na fresko slikarstvu, Arheologija i prirodne nauke I (2006), 119–126.
* С. М. Ненадови?, А. ?уриши?, Археолошки радови, Римске циглане у Новом Костолцу, Саопште?а I, Београд 1956, 129–130.
* S. Nikoli?, A. Rai?kovi?, Ceramic Balsamaria-Bottles: the Example of Viminacium, Starinar LVI/2006, Beograd 2008, 327–336.
* S. Nikoli?, A. Rai?kovi?, Prosopomorphic vessels from Moesia Superior, Starinar LVIII, Beograd 2009, 135–146.
* Г. Орлов, Нове вари?анте виминаци?ских монета царева Горди?ана III и Филипа Оца, Зборник Филозофског факултета III, Beograd 1955, 29–43.
* B. Pick, Die antiken Münzen Nordgriechenlands I 1: Dacien und Moesien, Berlin 1898.
* B. Pick, K. Regling, Die antiken Münzen Nordgriechenlands, I 2: Dacien und Moesien, Berlin 1910.
* M. Pindi?, Retrospektiva terenskih radova na ostacima Viminacijuma i novi nalazi, Limes u Jugoslaviji I, Beograd 1961, 125–130.
* И. Попови?, Pадионица оловних предмета или светилиште култа дунавских ко?аника у Виминаци?уму, Viminacivm 7, Пожаревац 1992, 29–56.
* I. Popovi?, Rimski monetarni nakit u Srbiji, Numizmati?ar 16, Beograd 1993, 59–60, T. I–IV.
* М. Попови?, Свети?а, нови подаци о рановизанти?ском Виминаци?уму, Старинар XXXVIII/1987, Београд 1988, 1–37.
* М. Попови?, В. Иванишеви?, Град Браничево у сред?ем веку, Старинар XXXIX/1988, Београд 1988, 125–179.
* M. Pravilovi?, Viminacium, Kostolac. 1. Pe?ine – rimska nekropola, Arheolo?ki pregled 21/1979, 118–123.
* A. Rai?kovi?, S. Red?i?, B. Milovanovi?, Posude sa apliciranim zmijama iz zanatskog centra Viminacijum, Arheologija i prirodne nauke 2, Beograd 2006, 69–76.
* A. Rai?kovi?, S. Red?i?, Kerami?ke i opekarske pe?i Viminacijuma – lokacije ?Pe?ine” i ?Livade kod ?uprije”, Arheologija i prirodne nauke 1, Beograd, 2006, 81–106.
* A. Rai?kovi?, S. Red?i?, D. Rogi?, Terakote sa prostora centra Viminacijuma, Arheologija i prirodne nauke 2, Beograd, 2006, 77–86.
* A. Rai?kovi?, S. Vukovi?, Kerami?arska pe? sa isto?ne nekropole Viminacijuma, Arheologija i prirodne nauke 4, Beograd 2009, 7–14.
* S. Red?i?, A. Rai?kovi?, V. Mileti?, Arheolo?ka istra?ivanja lokaliteta Stig na osnovu georadarskih ispitivanja, Arheologija i prirodne nauke 1, Beograd, 2006, 47–56.
* S. Rеd?i?, A. Rai?kovi?, B. Milovanovi?, Krstaste fibule u grobovima viminacijumskih nekropola, Arheologija i prirodne nauke 2, Beograd 2006, 27–45.
* S. Red?i?, A. Rai?kovi?, S. Golubovi?, Hronologija viminacijumskih nekropola u svetlu prona?enih fibula, Arheologija i prirodne nauke 1, Beograd 2006, 57–60.
* S. Red?i?, Military Belts from Eastern Cemeteries of Viminacium, XVI ROMEC (The Roman Military Equipment Conference), Xantener Berichte 16, 2009, 215–220.
* S. Red?i?, VTERE FELIX Belt Sets on the Territory of Viminacium, Starinar LVIII/2008, Beograd 2009, 155–161.
* Д. Роги?, Д. Деспотови?, Предлог рестаураци?е и презентаци?е делова декоративног сликарства виминаци?умских терми, Иконографске студи?е 2, 2008, 271–276.
* М. Ростовцевъ, Двь позне – античныя раписныя гробницы изъ Костолца (Viminacium) и Рька Девне (Marcianopolis), Петроградь 1915.
* Д. Спаси?, Сред?овековна некропола ?Код гроб?а” у Старом Костолцу, Viminacivum 4–5/1989&‐1990, Пожаревац 1990, 157–175.
* Д. Спаси?, Случа?ни налази келтског порекла са локалитета ?Чаир” у Старом Костолцу, Viminacivum 7, Пожаревац 1992, 5–20.
* Д. Спаси?, ?една гробна целина из Виминаци?ума, Гласник Српског археолошког друштва 12, Београд 1996, 99–106.
* Д. Спаси?, Прилог проучава?у традици?е Скордиска у Виминаци?уму, Гласник Српског археолошког друштва 13, Београд 1997, 33–45.
* Д. Спаси?-?ури?, Виминаци?ум: главни град римске провинци?е Гор?е Мези?е, Пожаревац 2002.
* Д. Сре?ови?, Римске некрополе раног царства у ?угослави?и, Старинар XIII–XIV/1962–1963, Београд 1963, 49–84.
* М. Стано?лови?, Скида?е зидних слика из ?едног гроба у Виминаци?уму августа–септембра 1990, Гласник Друштва конзерватора Срби?е 15, 1991, 53–58.
* М. Стано?лови?, Нека опажа?а о употреб?еним малтерима за зида?е и малтериса?е гробова у Виминаци?уму, Гласник Друштва конзерватора Срби?е 16, 1992, 56–59.
* М. Стано?лови?, Конзерваци?а зидних слика скинутих из ?едног гроба у Виминаци?уму, Гласник Друштва конзерватора Срби?е 18, 1994, 82–84.
* М. Стано?лови?, Могу?а презентаци?а конзервираних зидних слика из Виминаци?ума, Гласник Друштва конзерватора Срби?е 21, 1997, 59–60.
* В. Сто?анови?, М. Тапавички-Или?, Келтски гробови са Рудина у Старом Костолцу, Гласник Српског археолошког друштва 23, Београд 2007, 245–252.
* M. Tapavi?ki-Ili?, The Romanization of Scordiscian Pottery (as shown by the example of bowl finds from Viminacium), Rei Cretariae Romanae Acta 40, (2008), 195–197.
* M. Tapavi?ki-Ili?, Finds of Dacian Pots from the Roman Graves in Viminacium, Proceedings of the 10th International Colloquium of Funerаry Archaeology, Funerary Practices in Central and Eastern Europe (10th century B. C. to 3rd century A. D.), Editura Istros Muzeul Br?ilei, Tulcea, Румуни?а, Br?ila–Bra?ov 2008, 215–224.
* M. Tapavi?ki-Ili?, Glazed pottery as grave goods (shown on the examples from Viminacium), in: Late Roman glazed pottery in Carlino and in central-east Europe. Production, function and distribution, Carlino 2009, BAR International Series 2068, 2010, 123–131.
* Д. Тодорови?, Заштита мемори?а у Виминаци?уму, Гласник Друштва конзерватора Срби?е 15, 1991, 164–165.
* M. Томови?, Прилог проучава?у камених вотивних икона са територи?е Виминаци?ума, Viminacivm 4–5, Пожаревац 1989–1990, 89–132.
* М. Томови?, Проконески саркофаг са гирландама из VIMINACIVMA, Viminacivm 6, Пожаревац 1991, 69–82.
* Л. Трбухови?, Нека разматра?а о локалитету ?Свети?а” у Костолцу, Viminacivm 4–5, Пожаревац 1989–1990, 193–198.
* M. Валтрови?, Откопава?е у Костолцу, Старинар 3/1886, 23–27; 116.
* M. Валтрови?, Откопава?е у Костолцу, Старинар 4/1887, 130.
* M. Валтрови?, Откопава?е у Костолцу, Старинар 6/1889, 112; 114–115.
* M. Васи?, Годиш?ак Српске кра?евске академи?е 17/1903, 248 и да?е.
* M. Васи?, Годиш?ак Српске кра?евске академи?е 19/1905, 267–268.
* M. Васи?, Новци колони?е Виминаци?ума, Глас Српске кра?евске академи?е LII, Београд 1896.
* M. Васи?, Извешта? Српско? Кра?евско? Академи?и Наука о ископава?има у Костоцу у 1902, Годиш?ак Српске кра?евске академи?е 16/1903, 201–228.
* N. Vuli?, Pr?gungen der Dacia und von Viminacium, Numismatische Zeitschrift XXXIV, Wien 1902, 139–141. J. Zeiler, Les origines chrétiens des provinces danubiennes de l’Empire romain, Paris 1918.
* ?. Зотови?, Некрополе спа?ених поко?ника на територи?и Гор?е Мези?е, Лесковачки зборник VIII, Лесковац 1968, 19–30.
* ?. Зотови?, Истори?ски услови разво?а ори?енталних култова у римским провинци?ама на територи?и ?угослави?е, Старинар XIX/1968, Београд 1969, 59–74.
* ?. Зотови?, Промене у формама сахра?ива?а забележене на територи?и ?угослави?е у времену од I до VI векa, Лесковачки зборник X, Леcковац 1970, 19–24.
* Lj. Zotovi?, Viminacium, Arhеolo?ki pregled 15/1973, 47–50.
* ?. Зотови?, Рано хриш?анство у Виминаци?уму кроз изворе и археолошке споменике, Viminacivm 8–9/1994, Пожаревац 1994, 59–72.
* Lj. Zotovi?, Christianity in Viminacium, in: The Age of Tetrarchs (ed. D. Srejovi?), Belgrade 1995, 336–348.
* Lj. Zotovi?, Der Paganismus in Viminacium, Starinar XLVII/1996, Beograd 1996, 127–137.
* M. Tapavi?ki-Ili?, The Romanization of Scordiscian Pottery (as shown by the example of bowl finds from Viminacium), Rei Cretariae Romanae Acta 40, (2008), 195.
* M. Kova?/M.Ricl, New Gold and Silver Amulets from Moesia Superior (Serbia), Zeitschrift für Papyrologie und Epigraphik 203, (2017), 164–176.
路易·夏爾·布勒蓋（，），法國男子帆船運動員、航空工程師。他曾代表法國參加1924年夏季奧林匹克運動會帆船比賽，獲得一枚銅牌。
瑪格麗特·布羅克迪（，），法國女子網球運動員。她曾代表法國參加1912年和1924年夏季奧林匹克運動會網球比賽，共獲得一枚金牌和一枚銅牌。
讓·博羅特拉（，），法國男子網球運動員。他曾代表法國參加1924年夏季奧林匹克運動會網球比賽，獲得男子雙打銅牌。他于1976年入選國際網球名人堂。
皮埃特羅·佩萊格里（Pietro Pellegri，；）是一名意大利職業足球運動員，目前從摩納哥租借至意甲俱樂部拖連奴，司職前鋒。
2016年，15歲零280天的佩萊格里上演意甲首秀，與阿梅迪奧·阿馬迪并列成為意甲聯賽的最年輕的出場球員。 2021年5月，他的紀錄被15歲零274天的年齡被維斯多姆·埃米打破。
佩萊格里出自自己的家鄉球隊熱那亞青訓。2016年12月22日，在熱那亞客場0-1 不敵都靈的比賽中，他在第 88 分鐘替補林孔上場，上演了自己在意甲一線隊的首秀。  他以 15 歲 280 天的年齡打平了由羅馬隊的阿梅迪奧·阿馬迪在1937年創造的意甲有史以來最年輕出場紀錄（2021年5月，效力于博洛尼亞的維斯多姆·艾米打破了這一紀錄）。    他也成為了第一個在意甲出場的 21 世紀出生的球員，也是繼莫伊斯·基恩之后，第二個出生于2000年代的在意大利頂級聯賽出場的球員。  5月28日，他在熱那亞客場3-2負于羅馬的比賽中打進了他的第一個意甲進球，成為意甲第一個在21世紀出生并取得進球的球員 。他也是意甲聯賽歷史上第三年輕的射手，排在阿馬迪和里維拉之后。
2017年9月17日，他在主場2-3負于拉齊奧的比賽中成為首位在歐洲聯賽中打入兩球的16歲球員； 這也使他成為意甲有史以來打入兩球的最年輕的球員。
2018年1月27日，佩萊格里以2500萬歐元的價格轉會至法甲球會摩納哥， 他也成為是16歲球員的第二貴轉會費。 他在同年2月16日在摩納哥主場 4-0 戰勝第戎的比賽中首次亮相，并在最后四分鐘代替凱塔·巴爾德上場。 與此同時，他也成為俱樂部歷史上最年輕的聯賽球員（16歲10個月零30天），打破了姆巴佩16歲零374天的記錄。他也收到了姆巴佩的祝賀。
8月26日，在摩納哥1-2不敵波爾多的比賽中，他打進自己在摩納哥的處子球 ，成為了21世紀出生的第一位在法國頂級聯賽進球的球員。
2021 年8月25日， AC米蘭宣布租借佩萊格里，并在合同內添加買斷條款。如果他滿足某些條件，買斷條款將會自動觸發。
佩萊格里隨意大利17歲以下球隊參加了2017年歐洲17歲以下歐洲錦標賽，打進一球。
2018年9月，意大利國家隊主教練曼奇尼第一次征召了進成年隊，參加意大利對陣波蘭、葡萄牙的歐洲國家聯賽。 但他因輕傷錯過了這些比賽。
2020年11月11日，年僅 19 歲的佩萊格里在意大利以 4-0 戰勝愛沙尼亞的友誼賽中替補上場，這是他首次代表意大利成年隊上陣。
佩萊格里你是熱那亞助理教練兼球隊管理員馬爾科·佩萊格里的兒子。他說自己的偶像是伊布拉希莫維奇。
+國家隊和年份的出場次數和進球數
菲利普·博卡拉（，），法國男子皮劃艇運動員。他曾代表法國參加1984年夏季奧林匹克運動會皮劃艇比賽，獲得男子四人皮艇1000米銅牌。
讓-紀堯姆·貝亞特里克斯（，），法國男子冬季兩項運動員。他曾代表法國參加2014年冬季奧林匹克運動會冬季兩項比賽，獲得一枚銅牌。