tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Savvuritsik

Savvuritsik om eelektrisäedüs, mis nakas andma häiret, kuq tarrõ om tekkünüq savvu. Tuu av'tas arq hoita huunõ palamaminemist.
Savvuritsik säetäs lakkõ (mitte saina pääle), hüä olõsiq, ku tarõ keskpaikaq, koridorih magamistarõ lähkohe. Ümbre savvuritsigu piat olõma kõkõ veideb puul miitrit vapa ruumi. Elo- ja magamistarõ savvuritsik and tiidäq nt televiisori palamaminemisõst, päst tulõkah'o iist, mis või algusõ siaq kündlest vai sigaretist. Savvuritsikat panda-ai küüki, vannitarrõ vai sanna, selle õt sis või tullaq võlss'häirit.
ESTCube-1

ESTCube-1 om Eesti tudõngidõ ja gümnaasiumiopilaisi abiga tett ja üles linnutõt Eesti edimäne Maa satõlliit. Satõlliit viidi Maa orbiidilõ 7. lehekuu pääväl 2013.
Raatus

Raatus (s'aksakeelitsest sõnast "rathaus" - raadimaja) oll' vanast (ja om mitmõn paigan s'oo ilma aigogi) maja, kon käve kuun liinavalitsus (raat).
Kikkamari

Kikkamari (ladina k. "Empetrum") om kasvõ pereq kanariguliidsi sugukunnast. Taad tundas timä mustõ piinüide marjo perrä, miä kasusõq suun. Kikkamar'aq ommaq tävveste mustaq ja inämbüisi mustikist vähämbäq. Naaq ommaq tävveste süüdäväq mar'aq, õnnõgi vähä vesitsembä maiguga ku mustigaq. Eestin inämbüisi teedä-äi, et kikkamarjo või süvväq, a mõnõq põh'amaa rahvaq, näütüses saamiq, ommaq naid kõik aig söögis pruuknuq. Soomõn tetäs kikkamar'ost näütüses veini ja mahla, midä või ka poodõst löüdäq.
Paramore

Paramore om Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä tull' kokko 2004. aastagal.
Aruküla

Aruküla om alõvik Harjo maakunnan, Raasiku valla keskus. Elänikke arv om 2156 (saisoga 1.01.2022).
Läbi alõvigu lätt Talliin-Tarto tsihin raudtii.
Uibu

Uibu (aid-uibu, "Malus domestica") om küländ matal, 5–12 miitri korgunõ viläpuu, mink vili om upin.
Aolugu ja periolõminõ.
Inemiseq naksiq uibit kasvatama umbõs 20 000 aastakka tagasi ja tuuga või taa ollaq maailma edimäne kodostõt kasv. 
Aid-uibu luuduslidsõs iinkäüjäs peetäs mägi-uibut ("Malus sieversii"), miä kasus Õdagu-Hiinan Xinjiangin ja Kesk-Aasian. Tuun kandin, Kasastanin, om ka Almatõ liin, mink nimi tähendäs uibut. 
Eestin om uibu kõgõ hariligumb ja külmäkimmämb viläpuu. Om teedäq, et uibit kasvatõdi Eestin kluustridõ man jo keskaol. te.
Levik.
Mõtsikult kasuvit uibusortõ tundas umbõs 33. Nuuq kasusõq kõik põh'apuulkeräl, Õuraasia ja Põh'a-Ameeriga parranvüün. Kultuurkasvo, aid-uibut, kasvatõdas tuuvasta terve ilma parranvüün ja ka lähküntroopikan.
Konsapi Paul

Konsapi Paul elli 1886-1946. Oppas latsile laulõ ja muusikat Valgjärve, Voldi, Tarto kuulin.
http://www.geni.com/people/Paul-Konsap/6000000005940909548?through=6000000005940909232
Pirnipuu

Pirnipuu ("Pyrus communis") om viläpuu, mink vili om pirn.
York

York om ülikooliliin ja Põh'a-Inglüsmaal, kotussõ pääl, kon Ouse'i ja Fossi jõgi kokko saavaq. Timä aolugu om pia 2000 aastakka pikk ja väega kirriv. Pikkä aigo oll' tä Inglüsmaal tähtsüse poolõst tõõnõ liin pääle Londonit. Täämpädsel pääväl tuu nii inämb ei olõq. 
Yorkin eläs umbõs 154 000 inemist. Liinan om pall'o väiksit katõkõrdsit savikivimajjo. Keskliinan om alalõ pall'o vanno huunit ja noidõ ümbre väega pikk ja hään kõrran liinamüür.
Yorkin om tähtsä kotussõ pääl olnuq raudtiitüüstüs (rongiehitüs ja -remont) ja sokolaaditüüstüs (tast om perit näütüses "KitKat" ja "Yorkie bar"). S'oo ilma aigo ommaq tähtsäq turism, haridus ja meditsiin.
Haridus.
Yorki Ülikuul ("The University of York") mõotas liina ello peris pall'o. Ülikooliliinak om liina lõunõveeren Heslingtoni külän ja põrõhõlla ehitedäs tedä viil suurõmbas. Mõnõq osakunnaq ommaq ka peris liina keskel aoluulidsõn Kuninga mõisan ("King's Manor"). Aastani 2006 oll' Yorki Ülikuul ainukõnõ ülikuul liinan. 2006. aastagal sai Yorki Pühä Johannõsõ Ülikuul ("York St John University"), miä inne oll' Leedsi Ülikooli kolledž, kah ülikooli staatusõ. Viil om Yorkin Õigustiidüse Ülikooli ("The University of Law") üts osakund (tollõl ülikoolil om osakundõ mitmõn Inglüsmaa liinan). Yorki Ülikooliga om köüdet viil korgõlt hinnat Hulli ja Yorki Meditsiinikuul ("Hull York Medical School").
Ploomipuu

Ploomipuu ("Prunus domestica") om viläpuu, mink vili om pluum.
Vislapuu

Vislapuu vai visnapuu vai kirsipuu om viläpuu, mink mari om vislamari.
Vislamari

Vislamari vai visnamari vai kirss om puuvili, vislapuu mari.
Pipõrkuuk

Pipõrkuuk vai vehverkuuk om kuuk vai präänik, miä om tett tsiirobiga makõs tettüst ja kõvva vürdsitedüst tainast. Pipõrkoogiq ommaq harilik joulõ aol, a om aoluulisõlt olnuq kah tähtsä tõisil tähtpäivil. Taa om harilk makjus terven Põh'a-Euruupan.
Pipõrkoogi retseptiq ommaq esiqsugumaidsin kultuurõn esiqmuudu. Pipõrkoogiq omaq hariligult pruuniq. Sagõhõhe ilostõdas pipõrkuukõ päält valgõ vai ka värmilidse tsukrujauhkõsõst ja munavalgõst tettü vaaba ehk glasuuriga. 
Pipõrkoogõl om arvat olõvat nõidlidsõq umahusõq. Om kujonuq kombõs kah pipõrkoogõst tetäq väikuid majakõisi. Seo kommõq om peri S'aksamaalt ja levinüq parhillatsõs üle ilma.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2014. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2014. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne viies aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri. Toimõnd' Reimanni Nele.
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten

2013. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Põlva kihlkunnan Moosten 9.–11. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Kalla Urmas ja pääkõrraldaja oll' Mooste vallavanõmb Needo Ülo. Suvõülikooli tegemiseq olliq Mooste mõisa huunin.
Kava.
Riidi, 9. põimukuu päiv.
12.00 Kokkosaaminõ, kirjapandminõ Mooste koolimaja man
13.00 Lõunasüük
14.30 Suvõülikooli vallategemine koolimaja man
14.45-16.15 Tuur mõisa pääl. Rahvamuusikamaja, viinakoda ja meistride kuaq.
14.30–18.00 Loenguq koolimajan
16.30 Kiristäjä Arvis. Mooste valla muinasmälehtüseq
17.00 Punninge Vello. Rasina mõisa
17.30 Sildoja Krista. Pulsti August, rahvaviite korjaminõ Mooste vallan edimädsel Esti aol 
18.00 Pintsaarõ Asta. Vahtra Jaan ja Kauksi Perävalla lugu
18.30 Lepiski Arvi. Miilva suu ja timä tsirguq 
19.00 Tegemiseq Veskitiatri man
- Raudoja Ahto näütäs Seto instituudi välläandit
- õdagusüük välän (lambaliharuug väläkatlast)
- muistitside kivipilte näütüs
- Tal'na Võro Seldsi lauluansambli Liiso tervütüs
- tõrvaajaminõ 
- uma kandi pillimeheq tõmbasõq lõõtsa (Ojasaarõ Toomas jt.)
- Tal'na võrokõisi näütemängopark Tungõl oppas tahtjilõ vahtsõt tükkü
- suidsusannaga tutvassaaminõ, vihategemine, sannankäümine
Latsikoolitus loengidõ aigo.
Puulpäiv, 10. põimukuu päiv.
8.00 Hummogusüük koolimajan.
9.00 – 12.30 Loenguq koolimajan. 
Kellä 9-11 Esti veidembüs- ja paikkundliidsi kiili ütisüse tellitüq ettekandõq: 
9.00 Allasõ Tiia. Võro keele oppus Vana Võromaa kool'en
9.30 Fastrõ Mariko. Võro keelepesä
10.00 Reimanni Nele, Hõrna Aare. Seto keele oppus Setomaal
10.30 Palikova Oksana. Peipsi veere vinne kiil
Kellä 11-13 suvõülikooli keeleloenguq:
11.00 Jüvä Sullõv. Võro-eesti internetisõnaraamat
11.30 Saarõ Evar. Sõna "mõisa" võro kotussõnimmin ja kuis Mooskatsi nimi sinnäq putus
12.00 Kalla Urmas. Mooste valla keele uurmisõst edimädsel Esti aol
Latsikoolitus loengidõ aigo.
12.30 Lõunasüük koolimajan.
14.00 – 18.00 Välläsõit bussiga.
- Rasina asunikukülä
- Rasina mõisapark 
- Märtnä kabõlikotus
- Aarniku kääpäq
18.00 Õdagusüük koolimajan.
19-st tegemiseq folgikuan
19.00 Näüdätäs vahtsit võrokiilsit välläandit; noidõ siän vahtsõq latsiraamatuq (Võro instituut) ja Pulga Jaani jutta plaat "Letipäälne elu", plaadist kõnõlõs Pulga Jaan esiq.
20.00 Põlva liina esiqtegejide tiatri Kõivo Antsu tüküga "Perändüs"
21.00 Tsimman
- rahvamuusikakooli pillimeheq mängväq seltskunnatandsa, Sildoja Krista kõnõlõs rahvamuusikakoolist
- laulõtas rahvalaula ja Podekrati Ülle kõnõlõs Moisekatsi Elohelüst
- üles astus uma kandi ansambli Julgur
Pühäpäiv, 12. põimukuu päiv.
8.00 Hummogusüük koolimajan.
9.30 – 11.00 Loenguq koolimajan. 
9.30 Lõbu Ragner. Uma (öko)maja
10.00 Saava Astrid. Vesi - elo alos
10.30 Paalmani Kalju. Lina tähendüs Esti aoluun
11.00 Tal'na võrokõisi näütemängopargiga Tungõl opitu tükü ettekandminõ Veskitiatrin
12.00 Suvõülikooli lõpõtaminõ härbäni iin
12.30 Lõunasüük
Latsikoolitus loengidõ aigo.
Bukan

Bukan (pärsiä keelen بۆکان) om liin Iraanin Õdagu-Asõrbaidžani provintsin. Tä om Bukani maakunna pääliin. 2012. aastagal elli sääl umbõs 14 000 inemist, päämädselt kurdiq.
Fermat' väikene teorem

Arvoteoorian Fermat' väikene teorem on matõmaatlinõ teorem, miä ütles, et ku algarv "p" ei jagaq terveht arvo "a", sõs 
formula_1
Pelli võrrand

Pelli võrrand arvoteoorian om diofantilinõ võrrand:
"x"2 - "dy"2 = 1.
Algarvoteorem

Arvoteoorian algarvoteorem om teorem, miä ütles, et 
formula_1
Teoremi ommaq tõõstanuq Jacques Hadamard ja Charles de la Vallée Poussin.
Analüütiline arvoteooria

Analüütiline arvoteooria om matõmaatiga haro, miä uur arvõ (innekõkkõ tervidearvõ) umahuisi analüüsi metodeil. 
Kaeq viil.
Algarv
Tävvelidseq arvoq

Tävveline arv om naturaalarv "n", mink kõrral σ("n") = 2"n".
Edimädseq tävvelidseq arvoq ommaq 6, 28, 496, 8128...
Supertävvelidseq arvoq

Supertävveline arv om naturaalarv, mink kõrral σ(σ("n")) = 2"n".
Edimädseq supertävvelidseq arvoq ommaq 2, 4, 16, 64, 4096, 65536, 262144 (OEIS A019279).
Kvasitävveliseq arvoq

Kvasitävveline arv om naturaalarv "n", mink kõrral σ("n") = 2"n" + 1.
Baat

Baat (tai keelen บาท "baat", tunnismärk' ฿) om Tai raha.
Chi-ho Yun

Chi-ho Yun (Yun Chi-ho; korea: 윤치호;尹致昊, 26. joulukuu päiv 1864 Asan, Lõunõ-Korea – 9. joulukuu päiv 1945 Gaeseong, Lõunõ-Korea) oll' Korea poliitik ja vabahusvõitlõja.
Seo Jae-pil

Seo Jae-pil(Korea:서재필;徐載弼, 7. vahtsõaastakuu päiv 1864 Bosung, Lõunõ-Korea - 5. vahtsõaastakuu päiv 1951 Philadelphia, USA) oll' Korea poliitik, aokiränik ja arst. Tä oll' edimäne korealanõ, kiä sai naturalisats'ooni kõrran Ameeriga Ütisriike kodakundsusõ. Ameerikan tarvit' tä nimme Philip Jaisohn vai Philip Jason.
Sung Jae-ki

Sung Jae-ki (Korea: 성재기;成在基, 11. süküskuu päiv 1967 Daegu, Lõunõ-Korea - 26. hainakuu päiv 2013 Seoul, Lõunõ-Korea) oll' Korea ütiskunnategeläne, kiä saisõ miihi õiguisi iist ja oll' antifeminist. Tä oll' Korea Miihiseldsi (Association of Korean male/남성연대 男性連帶) alostaja. 
2013. aastagal tekk' tä hindätapmisõ protestis suulidsõ vaihõtegemise peräst.
Kataloonia

Kataloonia om autonuumnõ piirkund Põh'ahummogu-Hispaanian Vaihhõmere veeren. Piirkunna suurus om 32 114 kruutkilomiitret (veitse vähämb ku Eesti) ja sääl eläs umbõs 7,6 mill'onat inemist.
Kataloonia põlisrahvas ommaq katalaaniq.
Erdösi Paul

Erdösi Paul (ungari keelen: Erdős Pál [erdööš paal]; 1913 – 1996) oll' ungari matõmaatik.
Laxi Peter

Laxi Peter (Peter Lax, 1926 – ) om ungari matõmaatik.
Halmosi Paul

Halmosi Paul (Paul Halmos, 1916 – 2006) oll' matõmaatik, kiä sündü Ungarin, a suurõmba jao elost oll' USAn.
Rieszi Frigyes

Rieszi Frigyes (ungari keelen: Riesz Frigyes [riiss fridješ]) oll' ungari matõmaatik, kiä elli aastil 1880-1956. Tedä peetäs ütes funkts'onaalanalüüsi klassikus.
The Doors

The Doors oll' Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä luudi 1965. aastagal Los Angelesin.
Baskiiri kiil

Baskiiri kiil (baskiiri keelen "башҡорт теле") om turgi kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Hummogu-Õuruupan, Baskiirimaal ja tuu naabrimail Vinnemaa Föderatsioonin. Baskiiri keele kõgõ lähkümb sugulaskiil om tatari kiil. Baskiirimaal om baskiiri kiil vinne keele kõrval tõõsõs riigikeeles. 
Vinnemaal mõist' 2002. aastaga rahvalugõmisõ perrä baskiiri kiilt 1 379 700 inemist (noist Baskiirimaal 1 056 900). 
Huulmalda küländ suurõst kõnõlõjidõ arvost peetäs baskiiri kiilt ohostõdus keeles.
2012. aastagal ilmu Vinnemaal baskiiri keelen 168 nimetüst raamatit ja brosüüre kokko 777 300 tükkü.
Baskiiri kiilt kirotõdas 1940. aastagast kirillitsan, minkalõ ommaq mõnõq tähemärgiq mano pantuq. Kuooniq 1929. aastagani oll' pruugin araabia kiri, sis aastil 1929–1940 ladina kiri.
Afrikaani kiil

Afrikaani kiil (ka "buuri kiil", afrikaani keelen "Afrikaans") om hollandi keelest 17.–18. aastagasaal vällä arõnuq germaani kiil. 
Afrikaani kiil om üts Lõunõ-Afriga Vabariigi ammõtliidsist keelist. Tä sai sääl ammõtligus keeles 1925. aastagal.
Kiilt pruugitas Lõunõ-Afriga Vabariigin ja Namiibian. Lõunõ-Afriga Vabariigin om taa 6,2 mill'ona inemise imäkiil ni taad mõist sääl viil 4 mill'onat inemist. Afrikaani kiil om imäkeeles umbõs 60 protsendil Lõunõ-Afriga Vabariigi valgist inemiisist ja umbes 85 protsendil värmiliidsist. 2001. aastagal oll' afrikaanikeelitsit elänikkõ Lõunõ-Afriga Vabariigin umbõs 13,3%. Namiibian om kõnõlõjit 146 000. 
Afrikaani kiil kujosi päält 1652. aastakka vällä hollandi kolonistõ keelest, arvadaq innekõgõ Lõunõ-Hollandi provintsõ Zeelandi ja Utrechti provindsi murdidõ perrä. 
Afrikaani kiräkiil kujosi vällä 1870. aastil. Inne tuud oll' kiräkeeles olnuq hollandi kiil. Koolikeeles sai afrikaani kiil 1914. aastagal.
Albaania kiil

Albaania kiil ("gjuha shqipe", "shqip") kuulus indoõuruupa kiilkunda hulka ja om sääl umaette keelerühm. Lähäbmat sugulust tõisi indoõuruupa keelerühmiga olõ-õi lövvet. 
Albaanian (3,3 mill'onat kõnõlõjat) ja Kosovon (2 mill'onat kõnõlõjat) om albaania kiil riigikeelek. 
Suur hulk kõnõlõjit eläs ka Montõnegron ja Serbiän (kokko ligi 1 mill'on), Makõdoonian (700 000), Kreekan (140 000), Türgün (300 000) ja Itaalian (90 000). 
Kokko om kõnõlõjit umbõs 6-8 mill'onat inemist.
Maoori kiil

Maoori kiil om austroneesiä hummogu-polüneesiä kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõlõsõq maooriq Vahtsõl Meremaal.
2006. aastaga rahvalugõmisõ perrä kõnõli Vahtsõl Meremaal maoori kiilt ku egäpääväst kõnõlõmiskiilt 157 110 inemist (4,1% elänigõst).
Oulu

Oulu liin om liin Põh'a-Soomõn Oulu jõõ suun Perämere veeren. Tä om suurusõ poolõst viies liin Soomõn ja Põh'a-Pohjanmaa maakunna keskus. Oulun eläs umbõs 194 000 inemist. Oulu om Oulu lääni valitsõmiskeskus.
Aolugu.
Arvatas, et Oulu nimi om peri saami keele sõnast, miä tähendäs üle lahkavat vett.
Liina asot' 1605. a. Roodsi kuning Karl IX. Oulu oll' 18.–19. aastagasaal tiit tuuperäst, et sääl tetti rohkõhe tõrva. Oulu sai 1765. a. liinaõigusõq. 1822. a. häöt' suur tulõkah'o keskliina ärq. Aoluu joosul om Oulu palanu kokko kümme kõrda.
1982. a. asotõt "Technopolis" oll' Põh'amaiõ edimäne teknoloogiakülä. Täämbä om Oulu tiit ku teknoloogialiin.
Alaq.
Tugõvaq tüüstüsalaq ommaq puu-, paprõ- ja terästüüstüs. Näütüses om Nuottasaari liinaosan Stora Enso vabrik. Oulu ülikoolin nakaś pääle elektro- ja massinatekniga oppaminõ jo 1960. aastil. Oulun om ka ülikooli haigõmaja ja arstitiidüse tiidüskund. Kõgõ rohkõmb tüükotussit om teenindüse, tüüstüse ni kaubandusõ alal. 
Koolitus.
Oulu om tiit ku üliopilasliin. Oulu ülikuul om asotõt 1958. aastaga. Ülikoolin opp 17 000 üliopilast ja käü tüül 3000 tüütäjät. Tä um riikevaihõlinõ ülikuul, kon tetäs uurmistüüd päält 70 tiidüsalal.
Kultuur ja meediä.
Tugõvaq kultuurialaq ommaq näütüses filmi- ja fotokunst, tands ni latsikultuur. 1983. a. ehitedün Madetoja saalin toimõndas Oulu Sinfonia, miä om Õuruupa Liido ala kõgõ põh'apoolitsõmb elokutsõlinõ sümfooniaorkõstri.
Oulun ilmus aoleht "Kaleva". Tä om levigu poolõst Soomõ nelläs, säidse päivä nädälin ilmuv aoleht. Kalevat om loet 1899. aastagast saaniq.
Sõprusliinaq.
Oulu sõprusliinaq ommaq:
Mongoli kiil

Mongoli kiil (ka perismongoli kiil) om mongoli keelerühmä hummogurühmä kiil, mil om umbõs 5 mill'onia kõnõlõjat, säälhulgan 2 mill'onat Mongoolian, 3 mill'onat Põh'a-Hiinan ni veidemb Kõrgõstanin ni Burjaatian Vinnemaal. Mongoli kiil om Mongoolia riigikiil ni Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomilidsõ piirkunna ammõtlinõ kiil. Üts mongoli keele ligembit sugulaskiili om burjaadi kiil, miä om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ kiil Tsiberin.
Bohemian Rhapsody

""
"Bohemian Rhapsody" om ansambli Queen singli, mink kirot' Mercury Freddie ansambli 1975. aastaga albumi "A Night at the Opera" (võro keeli "Üü oopõrin") jaos. Laul om kuus minotit pikk ja esiqeräligult ei olõq sääl kõrdussalmi, a hoobis mitu esiqsugumast ossa: intro, ballaad, oopõriosa, "hard rock" ja tasalik lõpp. "Bohemian Rhapsody" om üts' vähätsit laulõ 70. aastidõ progrõssiivsõ roki aost, mink osas sai ilmadu suur kuulsus.
Säädüng.
"Bohemian Rhapsody" naas' pääle introga, mink perän tulõ klavõriballaad. Kitrasoolo juhatas sisse oopõriosa, päält tuud tulõ "hard rock," laulõ lõpp om tasalik. Laulun pruugitas mitund helürita: B♭duur, E♭duur, A duur ja F duur, taktimõõt om inämbüisi formula_1. Stiili-, tooni- ja tempomuutusõq olõ-õiq popp- ja rokkmuusigan nii hariliguq, a progrõsiivsõn rokin külq.
Kaaratsimm

Kaaratsimm (vai ka Kaarajaan) om lihtsä eihtüsega üte- vai katsatuurilinõ eesti rahvatands, midä tandsitas "Kaara-Tsimmi" viie perrä.
Tandsun om inämbält 4 inemist (2 paari). A-osa võtmõliikminõ om aiglaidsi ja kibõhidõ käärdkargamiisi vaihõlõminõ. Alostama piät kura jalagaq. B-osan om 2+3 pliksi ja 4 sammu puultiirun. Tuu om Ullo Toomi säedüs. Anna Raudkatsi säedüssen om 2 pliksi ja 6 sammu.
Säänestmuudu tandsõ tundas ka Lätin ja Leedun. Lõunõ-Tartomaalt rännäs taa tands 20. aastagasaal edesi üle terve Eesti.
1999. aastagast saaniq om Võnnu alõvin kõrraldõt „Kaaratsimmi“ võistlustandsmist rahvatandsurühmile.
Kaara-Tsimm

„Kaara-Tsimm“ om eesti rahvalaul, mink perrä tandsitas Kaaratsimmi.
Tuglasõ Friedebert om kirotanuq, et „Kaara-Tsimmilõ“ nime andnuq miis oll’ Lääniste külä sepp Jaan Matson (1858–1921), hellänimegaq Kaara-Tsimm. 1889. aastal johtunuq timäga Ah'a mõisan nal'akas lugu: tä oll’ tütrikit piilnuq, aq oll’ vaihõlõ jäänüq. Tuust tetti laul, miä alostas sõnnogaq "Ai Kaara-Jaan, Kaara-Jaan, ai kargaq vällä kaema". Täämbädses om alalõ jäänüq õnnõ paar salmi. 
,: Kaara-Jaan, oi Kaara-Jaan,
oi kargaq vällä kaema!:,: 
,: Kas ommaq kesväq keerolidsõq,
kaaraq katsa kandilidsõq! :,: 
,: Kaara-Jaan, oi Kaara-Jaan,
oi kargaq vällä kaema!:,:
,: Kas om kikas kaivo lännüq,
Kaara-Jaan tä vällä toonuq!:,:
,: Kaara-Jaan, oi Kaara-Jaan,
oi kargaq vällä kaema!:,: 
,: Mis om Kaiel vika saanuq,
et tä kõvva kiugahtanuq. :,:
Eesti Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund

Eesti Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund (eesti keeli "Eesti Konservatiivne Rahvaerakond", EKRE) om rahvuskonsõrvatiivnõ eräkund Eestin. 2013. a. valiti sinnäq juhis Helme Mart.
Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund om vasta Eesti-Vinne piirileppele, miä and Vinnemaale Petserimaa ja Iivaniliina ümbrüse.
Kreeka kiil

Kreeka kiil (Kreeka keelen: ) om indoõuruupa kiil.
Parhilladsõl vahtsõkreekakeelel oll’ kats kiräkeele tõsõndit: "katharevusa", miä om tiideline ja ammõt’linõ vanakreeka kiil ja "dimotiki", rahvakiil, midä tarvitatõdas ilokirändüsen. 1974. aastagast om ammõt’likult tarvitusõl "dimotiki".
Kreeka kiil om tähtsä, selle et Ilias ja Odüsseia, Platoni kõnõq ja Aristotelese tyyq ommaq kirotõduq tuun keelen.
Kriika kiilt kõnõlõs umbõs 13 mill’onat inemist Kreekan, Küprüsel ja mitmõl puul maailman. Taa om üts riigikeelist Albaanian, Armeeniän, Ungarin, Itaalian, Rumeeniän, Türgün ja Ukrainan. Taa om kah Õuruupa Liido üts ammõt’liidsist keelist.
Aolugu.
Kreeka kiilt om kynõld joba 3. aastatuhandõst eKr saaniq Balkani puulsaarõl. Kreeka kiil om kygõ vanõmb täämbätsel aol pruugit kiil. 
Lainsynaq.
Kreeka synno om lainat hulka kiilihe, esiqeränis pall'o om naid näütüses inglüse keelen. Näütüses või tuvvaq matõmaatiga, füüsiga, tähetiidüs (kreeka lain um siski astronoomia), demokraatia, filosoofia, atleetiga, tiatri, retooriga, baptism jne. Ka sõnaq lõpuga "-loogia", "-graaf" ja liit "tele-".
Kreeka tähistü.
Kreeka tähistü om kreeka keele kirotamisõs 9. aastasaast eKr pääle tarvitõdav tähistü. Kreeka tähistü näüdüsses oll’ foiniikia tähistü. Kreeka tähistü om olluq alossõs ladina, kürillilidsele ja kopti tähistüle.
Kreeka ladina tähistu.
Kreeka tähistu suur- ja tsillotäheq ommaq edimädsen ja tõõsõn rian. Kolmandan rian om tuud vahtsõkreeka nimmi kirotamisõs tarvitõdav 1987. aastagal luunuqd kreeka umaladina tähistü.
The Velvet Underground

The Velvet Underground oll' Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä luudi 1965. aastagal New Yorgin.
Ansambli läts' lakja 1970. aastagal, a tull' ildampa viil lühkos aos kokko 1990., 1992.–1994. ja viimäte 1996. aastagal.
John Cale

Cale'i John (John Davies Cale, 9. urbõkuu päiv 1942, Ütiskuningriik) om Briti laulja ja pillimiis. Tä oll' ´ansambli The Velvet Underground liigõq. 
Tä om mängnüq viiolit, vioola, kitrat, basskitrat, hõrilit, klavõrit, klavõssiini, klahvpillõ, suupilli, tšellot, kontrabassi, saksofoni ja mellotroni.
Saami keeleq

Saami keeleq ommaq rühm soomõ-ugri kiili, midä kõnõldas vai om kõnõld nelä seo ilma ao riigi piire seen: Soomõn, Roodsin, Norran ja Vinnemaal. Saami keeleq ommaq Õuruupa muistidsõq keeleq ja õdagumeresoomõ kiili kõgõ ligimbädseq sugulaskeeleq.
Kokko kõnõldas täämbä ütsät saami kiilt. Saami keeleq jaetas kattõ rühmä, hummogusaami kiili ni õdagusaami kiili. Hummogusaami keeleq ommaq lõunõsaami kiil, uumajasaami kiil, piitimesaami kiil, luulajasaami kiil ja põh'asaami kiil. Õdagusaami keeleq ommaq inarisaami kiil, koltasaami kiil, kildinisaami kiil ja tur'asaami kiil. 21. aastagasaal kõnõldi viil ütte õdagusaami kiilt, akkalasaami kiilt. Viimäne akkalasaami keele kõnõlõja Marja Sergina kuuli 2003. aastagal.
Saami kiili kõnõlõjit om kokko 60 000–100 000, säälhulgan 10 000 Soomõn. Kõnõlõjidõ arvo poolõst om kõgõ suurõmb saami kiil põh'asaami kiil, midä kõnõlõs 15 000–25 000 inemist.
Aolugu.
Saami keeleq ommaq arõnõnuq saami algkeelest, midä om arvatavaste kõnõld 2000–2500 aastakat tagasi kas Lõunõ-Soomõn või Karjalan. Säält om kiil ravvaaol levinüq hummogu ja põh'a tsihin. Saami kiilin om jälgi tundmatuist paleoõuruupa kiilist, midä Õuruupan muistõhavva kõnõldi.
Kiräkeeleq.
Kuvvõl saami keelel om uma kiräkiil olõman. Põh'amail kõnõldavaq saami keeleq pruukvaq ladina tähistüt, a kildinisaami kiilt kirotõdas kirillitsaga.
Ammõtlinõ staatus.
Norra.
Norra põhisäädüsen om kirän, et riik piät tugõma saami keele ja kultuuri hoitmist ja arõndamist. Saami keelel on ammõtlinõ staatus järgmädsin vallon: Kautokeino, Karasjok, Gáivuotna (Kåfjord), Nesseby, Porsanger, Tana, Tysfjord, Lavangen ja Snåsa.
Rootsi.
Saami kiil om üts Roodsi viiest ammõtlidsõst vähembüskeelest ja tuul om määrät staatus Arjeplogi, Gällivare, Jokkmokki ja Kiruna vallan.
Soomõ.
Soomõn tunnistõdas kolmõ saami kiilt: põh'asaami, inarisaami ni koltasaami kiilt. Saami kiil on ammõtlinõ kiil Enontekiö, Inari, Sodankylä ja Utsjoki vallan.
Vinnemaa.
Vinnemaal olõ-õi saami keelel ammõtlist staatust. 2012. aastagast saaniq om saami kiilt opat Murmanski ülikoolin.
Grünthali Riho

Grünthali Riho (Riho Grünthal, sündünüq 22. lehekuu pääväl 1964 Helsingin) om eesti suku soomõ fennougrist.
Haridus.
Riho Manivald Villem Grünthal oppõ 1983. aastagast Helsingi Ülikoolin fennougristikat ja õdagumeresoomõ kiili. Aastagal 1990 magistri, 1996 litsentsiaat ja aastagal 2003 filoloogia doktor. 2005. aastagast om Grünthal Helsingi ülikooli õdagumeresoomõ kiili profesri.
Grünthal om opnuq ka Budapesti Ülikoolin ja om reisnüq muuhulgan Marimaal ja Mordvamaal, tennüq välitüüd vepsläisi man. Timä tiidüsligu huvi keskpunktin ommaq väikumbaq õdagumeresoomõ rahvaq, innekõgõ vepsläseq, soomõ-ugri etümoloogia ja keeletüpoloogia.
Grünthali esäpuulnõ vanaesä oll' eesti luulõtaja ja keeletiidläne Grünthali Villem. Grünthale pereq om peri Muhumaalt.
Saar

Saar om maisõmaa, mink ümbre om egält puult vesi. 
Saarõ mõistõ ala mahu-ui kiviq ja maisõmaaq. Tuuperäst otsustas suurus, kas tegemist om saarõga vai ei. Kimmäst suurusõ alambmäärä saa-ai siski andaq. Ülembpiiris om kõgõ vähämb maisõmaa Austraalia.
Inämbüisi mõtõldas saari all meresaari, a ka jõõ- ja järvesaarõq ommaq saarõq.
Väikeisi saari kutsutas laiõs, saarõkõisis, ruiõs, liitis kives, kuivõs jne.
Ütsüte lähkün olõvaq saarõq ommaq saaristu.
Laid

"Seo artikli kõnõlõs saarõst; liputiidüse mõistõ kotsilõ kaeq artiklit Laid (liputiidüs)"
Laid (umakäänüs "laiu", vai ka saarõkõnõ, leedeq vai ruu) om välläkujonu kasvistuga väiku saar.
Pindala om hariligult paarist hektärist mõnõkümne (harvõmbahe mõnõsaa) hektärini.
Laiuq ommaq hariligult ilma inemiisildä.
Laiuq ommaq näütüses: Hobulaid, Kesselaid, Viirelaid. Eesti kõgõ suurõmb laid om Vohilaid, kõgõ vähämbät om rassõ paika pandaq.
Inämbüs Eesti laidõ om Õdagu-Eestin.
Kasvoq

Kasvoq ehk kasvistu om määntselegi kotussõlõ umanõ kasvoliikõ kogo.
Suvõaig

Suvõaig om vüüaost üte tunni jago illatsõmbas nihutõt kelläaig. Õuruupan mindäs üle suvõaolõ urbõkuu viimätsel pühäpääväl kellä 01:00 UTC aigo (Eestin 3:00) ja tagasi vüüaolõ mindäs rehekuu viimätsel pühapääväl kellä 01:00 UTC aigo (Eestin 4:00). Sis keerähtäseq kelläq tunni jago tagasi. Mitteammõtlidsõlt nimetedäs vüüaigo ka talvõaos. 
Suvõao tarvitust peetäs tarvilidsõs, selle et inemiseq toimõndasõq sis inämb aol, kuq paistus luuduslik valgus. Niimuudu hoitvaq inemiseq eelektrienergiät kokko. 
Suvõao mõttõ pakk' vällä Franklini Benjamin 1784. aastagal. Tä tahtsõ inemiisil kündlit kokko hoitaq.
Eesti läts' edimäst kõrda suvõaolõ 1917. aastagal hainakuu 14. pääväl (ildampa viil mõlõmba S'aksa okupatsiooni aigo ja lõpligult 1981. aastagal mahlakuu 1. pääväl. Täämbädsel pääväl tarvitõdas suvõaigo põh'apuulkeräl Kanadan, Ameeriga Ütisriigen ja Õuruupa riigen ni lõunõpuulkeräl Austraalian, Vahtsõl Meremaal, Paraguayn, Tsiilin ja Brasiilian. Vinnemaa olõ-õi lännüq inämb suvõao pääle aastagast 2011.
Suvõao pääle lääväq üle kõik Õuruupa Liido riigiq, selle et siseturu hääs om terven Õuruupa Liidon ütine kuupäiv ja suvõao alostusõ kelläaig.
Vüüaig

Vüüaig (inglüse k "zone time, standard time") om kelläaig kimmäs määrätün paigan vai riigin tuu kotusõ aovüü perrä. Vüüaig niguq ka maatiideline pikkus jaetas 24 aovüüs. Aovüü piiriq lääväq riike vai paikkundõ vaihõliidsi tallituspiire piten.
Vüüaoq ommaq ütstõõsõst tõistõ üte täüstunni jago. Tõistmuudu om mõnõn ütsikun riigin (näütüses Iraanin, Afganistanin, Indian, Myanmarin ja Nepalin) vai riigiosõn (Kanadan, Austraalian), kon aig lätt vüüaost lahko poolõ tunni jago rohkõmb vai vähämb.
UTC

UTC (inglüse k "Universal Time Coordinated") om üleilmalinõ aig aastagast 1972. Inne tuud oll' keskmäne pääväaig GMT ("Greenwich Mean Time"). UTC aigo andvaq raadiosaatjaq egä täüstunn.
Franklini Benjamin

Franklini Benjamin (Benjamin Franklin, 17. vahtsõaastakuu päiv 1706 – 17. mahlakuu päiv 1790) oll' poliitik, tiidläne, vällälöüdjä, aokiränik ja üts päälik Ameeriga Ütisriike kodosõan.
1743. aastagal lõi Benjamin Ameeriga Filosoofiaseldsi.
Franklini Benjamini näopilt om kujotõt Ameeriga Ütisriike 100-dollarilidse rahatähe pääl.
Pegasus

Pegasus (vanakreeka keelen Πήγασος) olľ Vana-Kreeka mütoloogian siivolinõ valgõ hopõn. Timä vanõmbaq olliq Poseidon ja Medusa. Hesiodose perrä karas' Pegasus vällä Medusa kaalast, ku Perseus tuu mahaq ragi. Tõõsõ variandi perrä juusk' Medusa veri merde ja Pegasus sündü verest, halust ja merekohost. Täl olľ ka üts veli, Chrysaor, kiä olõ-õs hopõn, a peris harilik nuurmiis.
Korinthosõ kangõlanõ Bellerophon har'ot' Pegasusõ Athena abiga käsile ni ütenkuun võitliq nääq Kimääri ja amatsuunõ vasta. Ildampa tahť Bellerophon Pegasusõga Olymposõlõ sõitaq, a kukõrdu ratsu sälläst alla, tagasi maa pääle. Esiq tõõsõndiin ommaq tuus esiq põhjusõq: kangõlanõ naas' pelgämä vai tull' täl pääpööritüs vai hiit' Pegasus tiä hindä sälläst maaha Zeusi tahtmisõ perrä. A Pegasus jakas' umma tiid ja Zeus võtť tiä lahkõhe vasta. Üte variandi perrä pand' Zeus tä taivahe ni tuudmuudu sündü Pegasusõ tähtkujo. Timä nõsõng märkse lämmide keväjäilmo ja tormõ tulõkit. Tuu köüdüs või tuust tullaq, et Pegasust Zeusi välginuuli kandjas peeti.
Pegasus ku tunnismärk tõõsõndõlõs ao joosul. Keskaost renessansini tähüsť Pegasus tarkust ja kuulsust, ildampa sai temäst luulõ ja inspiratsiooni tunnismärk. Tedä om joba antiikaost pääle ka kunstin pall'o kujotõt, a sis puudu tiäl köüdüs Muusadõga. Pegasust om ka vii, päävä ja šamanismiga köüdet.
Suidsu Gustav

Suidsu Gustav (Gustav Suits, 30. märdikuu 1883 Tartomaa – 23. lehekuu 1956 Stockholm) oll' Eesti luulõtaja ja kirändüstiidläne. 
Elolugu.
Suits sündü oppajidõ perrehe. Koolitiid alost' küläkoolin, perän tuud läts' Tarto Aleksandri gümnaasiummi. Jo gümnaasiumipäivil käve tä suvildõ Soomõn, kon opas' kodooppajan prantsusõ ja s'aksa kiilt. Gümnaasiumi lõpõt` Suitsu Gustav 1904. aastagal kuldmedäliga. Perän tuud ast' tä Tarto Ülikuuli, kon oppõ keeletiidüst. Aastagal 1905 jakas' opmist Helsingi Ülikoolin, kon oppõ täämbädse päävä kirändüst ja esteetikat. Tuu lõpõt' tää 1910. aastagal. 
Aastagal 1911 kosõ Suits naasõs ülikoolisõsara, suumlasõ Aino Thauvóni. Aastagil 1911–1913 tüüt' tää Helsingi Ülikooli raamadukogon ni sis kooniq 1917. aastagani Helsingi Vinne Gümnaasiumi soomõ keele oppajan. 
Suidsu Gustav oll` Nuur-Eesti liikmisõ üts mõokambit juhtõ.
Aastagil 1917–1919 oll' tä tekev poliitikan. Tääd peetäs Eesti esiqsaisumisõ idee ütes autoris.
1921–1944 tüüt' Suits Tarto Ülikooli eesti ja üledse kirändüsluu prohvõsrin ja oll' üliopilaisi siän ilmadu populaarnõ. 
1924 lõi Suits Akadeemilidse Kirändüsütistüse, mink esimehes jäi kooniq 1941. aastagani. 
1935. aastagast oll` tää Uppsala ülikooli avvodoktor. 
Aastagal 1944 pagõsi Suits Soomõ kaudu Ruutsi, kon tüüt` Nobeli instituudi raamadukogon.
Suidsu Gustav kuuli 1956. aastagal perän mitmõaastagast rassõt haigust. Tää om matõt Stockholmi Mõtsakalmuaialõ. 
Aastagast 2004 andvaq Tarto kultuurkapital ja Tarto liin vällä Gustav Suidsu abirahha.
Looming.
Suidsu edimäne luulõtus „Vesiroosit“ ilmu aastagal 1899 aokirän „Uus aeg“.
Suits oll' rühmä Nuur-Eesti vaimlinõ juht ni näide umanimelidse almanahhi ja aokirä toimõndaja. Nuur-Eesti edimädse almanahhi sissejuhatusõst om perit ka Suidsu pall'o perräüteld üleskutsõq „Olkõ iistläseq, a saagõq ka õuruuplaisis!“.
Edimäne kogo „Elo tuli“ (1905) näütäs aastagasaa algusõ revolutsioonimeeleollo. 1913. aastagal ilmunun kogon „Tuulõmaa“ kujotas Suits toolõ perrätulnut pettümüst ja vahtsit unistuisi. Edimäst ilmasõta näütäs 1922. aastagal ilmunuq kogo „Kõik om kokko unõnägo“. Kiränigu illast luulõt om ilmunuq kogon „Tuli ja tuul“ (1950). 
Lisas luulõlõ om tää avaldanuq kats esseekoko „Tsihiq ja kaehtusõq“ (1906) ja „Nuur-Eesti nõlvakult“ (1931) ni uurmiisi eesti kirändüsluust.
Nike

Nike (vanakreeka keelen Νίκη, "võit“) olľ Vana-Kreeka siivolinõ võidojumalanna, nii lahengun ku rahumiilsen võitlusõn. Timä Rooma vastus olľ Victoria. Mütoloogia perrä olľ Nike titaan Pallasõ ja jumalanna Styxi tütär ja Zeluse (Rivaalitsõmisõ), Kratosõ (Kimmüse) ja Bia (Jovvu) sõsar. Mõnõ lätte perrä om Nike imä Oileis, mitte Styx.
Ku pääjummal Zeus otsõ liitlaisi Titaanõ sõas vanõmbidõ jumaluisi vasta, tõi Styx umaq latsõq Zeusi teenistüste. Nike olľ syavankri juht ja kyik neli määräti jumala trooni vahis. Päält taa olõ-i Nikel umma mütoloogiat.
Niket om Vana-Kreeka vaasimaalõ pääl kujotõt pääle siibo mitmõ tunnismärgiga: võidokruun, karik veiniohvris (kreeka keelen οἰνοχόη), laadanapalotaja (kreeka keelen θυμιατήριον), altri ni lüür võidolaulus. Timä avvos om Ateena akropolilõ ehitet templi, miä om siiäqmaaniq häste alalõ hoitunuq. Nike om üts hariligumbit kujotuisi Kreeka münte pääl.
Nike om lähkene jumalanna Athenaga, ni om tõõnõkõrd kygõst Athena tunnismärgis vai lisanimes. Nike om Athenast siskiq tõistsugumanõ siibo poolõst. Mynikõrd nimitedäs kattõ jumalannat üttemuudu Nikaiks.
Tundsambaq nimeq, miä Nikest ommaq tulnuq: Nikolaos, Nicholas, Nicola, Nick, Nicolai, Nikolai, Nicolae, Nils, Klaas, Nicole, Ike, Niki, Nikita, Nika, Niketas, Nikki, Nico, Veronica, Veronika.
Hades

Hades (vanakreeka keelen Ἅιδης/ᾍδης) olľ Vana-Kreeka mütoloogian Allilma kuning ni surma ja kuulnuidõ jummal. Tiä vahtõ matussõriituisi ja kaitsõ kuulnuidõ õigust väärikäle matussõlõ. Hades olľ ka maa käkitüisi rikkuisi (vilälidse mulla, kulla, hõpõ ja tõisi metallõ) jummal. Tuuperäst teedäs tedä ku Ploutonit (πλοῦτος om kreeka keelen rikkus) ni tuust tulõ timä Rooma vastus Pluto. 
Hadese vanõmbaq olliq titaaniq Kronos ja Rhea ni tää olľ Poseidoni, Demeteri, Hera, Hestia, Zeusi ja Chironi veli. Kronos lõbahť Hadese õkva päält sündümist üten nellä sõsara-velega alla, a ku sündü kuvvõs lats, Zeus, aviť Rhea umal pujal pästäq, andõn Kronosõlõ latsõ asõmõl rõiva sisse mähidü kivi. Ildampa sundõ Zeus Kronost tõisi latsi ka vällä sülgämä ni ütenkuun võitliq nääq titaanõ vasta. Müüdi perrä võidiq Zeus, Poseidon ja Hades päält kümmet aastakka lõpus titaanõ ja panniq nääq vangi Tartarostõ. Zeusist sai taiva-, Poseidonist mere- ja Hadessest allilma valitsõja.
Hades küsse Zeusilt ütte timä tütrist naasõs, Zeus lubasigi tiäle uma ja Demeteri tütre Persephone. Hades tiidse, et Demeter om tuu vasta ja nii rüüvse tiä Persephone väega. Ku Demeter tuust teedäq sai, olľ tiä maruvihanõ ja saatsõ suurõ häöngi ja puudusõ maa pääle, kooniq timä tütär tagasi lastas. Zeus olľ sunnit alla andma ja tütrik tuudi Allilmast tagasi, a aastaga tulõ tä kolmõs kuus tagasi Hadesõ mano. Tuul aol – talvõl – om kõik maa täüs leinä ja kurbust.
Hadest kujotõdas ku tumõhidõ habõnidõga kuninglist jumalat ni sagõhõhe saat tedä kolmõ pääga põrgupini Kerberos. Kuigiq täämbädsel pääväl köütüs Hades kurja ja halvaga, om tiä Vana-Kreeka mütoloogian altruistlik kangõlanõ, kiä om innemb passiivnõ ku halb.
Kerberos

Kerberos (vanakreeka keelen Κέρβερος) olľ Vana-Kreeka mütoloogian mitmõ pääga põrgupini, kiä vahtsõ Allilma väräjät, et hoitaq kuulnuidõ vaimõ pagõmast. Tedä seletedäs inämbüste ku kolmõ pääga pinni sivvuhanna, sivvõst laka ja lõvi küüdsiga. Kuna tedä om ni antiik-kreeka ja antiik-rooma ku ka muudsan kirändüsen ja kunstin pall'o kujotõt, vari'iirüseq esiq autoridõ ettekujotusõn nii Kerberosõ vällänägemine ku tagaperä timä ümbre. Kõgõ suurõmb om lahkominek päie arvon: inämbüste kujotõdas tedä kolme pääga, vaihõl ka üte vai katõ vai esiki kooniq viiekümne pääga. Võimalik, et nii suurõ arvo puhul ommaq ka siugõ pääq sekkä rehkendedüq. 
Kerberosõ vanõmbaq olliq Echidna, kiä olľ poolõlistõ naanõ ja poolõlistõ siug, ni Typhon, saa maopääga tuld sülgäv hiiglanõ, kedäs esikiq Olümpose jumalaq pelgsiq. Kerberosel olľ kolm veljä. Edimält Orthros, kedä kujotõdi ku katõ pääga põrgupinni, tõõsõs Lerna hüdrä, pall'odõ päiega jälehüs, kink hingüs häöť kyik elävä, ni viimäte Kimäär, kiä olľ iistpuult lõvi, keskest kits ja takastpuult siug. 
Kreeka mütoloogian ja kunstin kujotõdas Kerberost inämbüste kolme pääga. Kõgõ levinümbä seletüse perrä näge üts pää minnevaigo, tõõnõ ollõvaigo ja kolmas tullõvaigo, a tõisin lättin tähendäseq pääq sündü, nuurust ja vanahust. Kyik Kerberose pääq sööväq, nigu kinnütedäs, kygõst elävide lihha ja tuuperäst lupasõq kuulnuidõ hingi allilma, a lupa-i kinkalgi säält ärq minnäq. Kerberos vahtõ Allilma väräjät ja olľ Hadese truu vahipini.
Kerberosõ eläväst pääst kinniq püüdmine olľ viimäne vägitego, midä kuning Eurystheus sundõ Heraklest tegemä, et hüäskelläq timä ja Megaira latsi tapminõ. Herakles sai tuuga nakkama ja vei pini Eurystheusõ mano. Kuning peläs' Kerberost nii pall'o, et karas' pithostõ, suurdõ hoiuvaasi, ja pallõl' Heraklesel Kerberos Allilma tagasi viiäq ni lask' tä vastatasos vabas vägitekõ tegemisest.
Umasõna

Umasõna om keele põlinõ uma sõna vai keelen kodotsõs saanuq lainsõna, mil olõ-õi võõras peetävit struktuurijuuni. 
Umaqsõnaq ommaq nt "käümä", "mahtuma".
Umasõna vastand om võõrassõna.
Ülene keeletiidüs

Ülene keeletiidüs om keeletiidüse valdkund, miä toimõndas kiili ületside säädüsperriga.
Ökolingvistiga

Ökolingvistiga om lähenemisviis keeletiidüsen, miä püürd tähelepanno mitte õnnõ kiili arõngu sotsiaalsõlõ keskkunnalõ, a ka ökoloogilidsõlõ kontekstile.
Ütiskiil

Ütiskiil om kiräkeelele lähkü kõgõ rahva kõnnõkiil.
Võõrassõna

Võõrassõna om lainsõna, miä olõ-õi tsihtkeelen tävveligult kodotsõs saanuq. Tä om umistsõnost ja kodotsõs saanuist lainsõnost tõistõ võõraperäliidsi helle vai muiõ võõridõ juuni poolõst.
Ütsüs

Ütsüs ehk singular om arvokatõgooria liigõq, miä eräldäs ütte asja vastandõdult katõlõ vai inämbäle (nt "naanõ, laud, vihk"). Ütsüsele vastandus mitmus ehk pluural.
Ütsüsel olõ-õi tunnust.
Võrdõq

Võrdõq ommaq umahussõna võrrõlusastmõq.
Eräldedäs kolmõ võrrõt: algvõrrõq, keskvõrrõq, ülivõrrõq (positiiv/komparatiiv/supõrlatiiv). Näütüses: "kerge, kergemb, kõgõ kergemb".
Svaa

Svaa ehk svarabhakti om peethelle vaihõlõ tegünüq välläütlemist kergendäv vabahelü. Näütüses ladõv ← latv, sõbõr ← sõpr).
Orwelli George

Orwelli George (George Orwell; kodanigunimi Blairi Eric Arthur (Eric Arthur Blair); 25. piimäkuu päiv 1903 – 21. vahtsõaastakuu päiv 1950) oll’ inglüse kiränik, esseist, aokiränik ja kriitik.
Tää oll' edimäne, kiä tarvit' ütelüst "külm sõda".
Elokäük.
Blairi Eric Arthur sündü 25. piimäkuu pääväl 1903 Indiahn Bihari provindsihn. Tä sai koolitusõ Etoni kollõdsihn (Eton College). Aastagast 1935 nakas’ Blairi Eric Arthur tarvitama kiränigunimme Orwelli George, mink võtt’ jyy perrä East Angliahn.
18. hainakuu pääväl 1936 läts' vallalõ Hispaania kodosõda. 15. joulukuu pääväl 1936 sõit’ Orwell umbõs 25-liikmõlidsõ inglüse rühmäga üten Katalooniahe ja ast’ 30. joulukuu pääväl Barcelonahn POUM-i (Ütine Marksistlik Tüülispartei) antifassistlikuhe miilitsähe. Ildampa Orwelli George var'as’ hinnäst Barcelonahn politsei iist ja 23. piimäkuu pääväl 1937 ynnahtu timäl üten tõõsõpoolõ O'Shaughnessy Eileeniga (Eileen O'Shaughnessy) üle piiri Prantsusmaalõ paedaq. Naist sündmüisist kirot’ tää uman dokumõntaaljutuhn "Kumardus Kataloonialõ" (inglüs. "Homage to Catalonia"; 1938).
Tõõsõ ilmasya aol tiinse tää Kodokaitsõhn ja tüüt’ BBC-hn. 1943 nakas’ tüühe aolehe "Tribune" toimõndusõhn, kirot’ poliitiga- ja kiränduskommõntaarõ.
Orwelli George kuuli tubõrkuluusi 1950. aastagal Londonin.
Oulu ülikuul

Oulu ülikuul (soomõ keeli "Oulun yliopisto") om soomõ ülikuul Oulu liinan, Soomõn. Tä om üts Soomõ suurõmbit ülikuulõ. 2010. a. oppõ sääl 15 800 üliopilast. Ülikoolin käü tüül umbõs 3000 tüütäjät ja sääl tetäs uurmistüüd päält 70 tiidüsalal. Ülikooli rektoris om 2015. aastagast saaniq olnuq Niinimäki Jouko.
Aolugu.
Ülikuul om asotõt 1958. aastaga, ku Soomõ toonanõ president' Kekkoneni Urho kinnüt' säädüse ülikooli asotamisõ kotsilõ. Edimädseq üliopilasõq tulliq järgmädse aastaga.
Kõgõpäält olliq ülikoolin õnnõ filosoofia ja tehniga tiidüskunnaq ni oppajakõrgkuul. Arstitiidüse tiidüskund nakaś toimõndama 1960. a. Elektri- ja masinatekniga oppaminõ nakaś pääle 1965. a. Edimäne infoteknoloogia prohvõsri alost' 1990. a. ni 2000. a. asotõti majandustiidüse tiidüskund.
Kampusõq.
Ülikoolin om kolm kampust. Pääkampus om Linnanmaa liinaosan, viis kilomiitrit keskliinast põh'apoolõ. Pääkampusõl ommaq näütüses pääraamatukogo, kasvotiide aid, eläjämuusõum ja geoloogia muusõum.
Arstitiidüse tiidüskund om Kontinkangasõ alal Oulu ülikooli haigõmaja kõrval.
Tõõsõq ütsüseq.
Oulu ülikoolin om kah Giellagas instituut (saami keeli "Giellagas-instituhtta"), kon uuritas saami kiili ja kultuuri. Instituut om asotõt 2001. a. Sääl om võimalik oppiq saami kiilt ja saami kultuuri ni põhiainõs ku kah kõrvalainõs.
Lana Del Rey

Woolridge Granti Elizabeth (Elizabeth Woolridge Grant) (21. piimäkuu päiv 1985), tunnõt ku Lana Del Rey, om Ameeriga Ütisriike laulja ni laulusõnno kirotaja. 18-aastagadsõlt nakas' Elizabeth laulõ kirotama ja sõlmsõ uma edimädse plaadilepingu 2007. aastagal. Timä edimäne plaat „Lana Del Rey“ ilmu 2010. aastagal Internetin.
Pääle tuud, ku Lana Del Rey and' 2011. aastaga piimäkuun vällä laulu „Video Games“, ilmu põimukuun YouTube’in timä puult tett muusigavideo. Timä tõnõ plaat' „Born To Die“ ilmu 2012. aastaga vahtsõaastakuun. Tuud plaati om müüd üle 5 mill'ona eksemplari kogo maailman.
Lana Del Rey muusikat om võrrõld filmimuusiga ja popkultuuriga, esiqeränis 1950.–1960. aastakkõ "Americana" muusigastiiliga. Laulja om kujotanuq hinnäst ku esiq luudut "gangsta" Sinatra Nancyt. ("self-styled gangsta" Nancy Sinatra). Umma muusikat om tä lasknuq mõotaq ni uma ala kõgõ parõmbil, näütüses Presley' Elvisel, Winehouse'i Amyl, Joplini Janisel, Nirvanal, Eminemil, Springsteeni Bruce'il ja Spearsi Britneyl, ku ka luulõl ja "film noir"’l.
4. vahtsõaastakuu pääväl 2012. aastagal ilmu uudis, et Lana Del Rey om sõlmnuq lepingu modelliagentuuri NEXT Model Managementiga. Lana oll' mitmõ H&amp;M-i moodukorjusõ reklaamnäos.
Lana Del Rey tüü om saanuq mitmit avvohindo. Tä om võitnuq muusigaavvohinna Q Award rubriigin kõgõ parõmb vahtsõnõ asi ja miihi aokirä GQ avvohinna rubriigin aastaga naanõ.
Murakami Haruki

Murakami Haruki (Haruki Murakami, sündünüq 12. vahtsõaastakuu pääväl 1949) om jaapani kiränik ja tõlk. Murakami Haruki sündü Kiotohn. Timä esä oll' klassigalidsõ filoloogia oppaja.
1971. aastagal kosõ tää umma klassisõsarõ Yoko; nääq ommaq siiäqmaaniq ütehn, a latsi olõ-i. Kiränik tüüt' plaadipoodihn ja pidi 1974-1981 Tokyohn jatsukohvikut. 
Murakami edüsromaan „Kullõq tuulõ laulu“ ilmu 1979. aastagal. Tundsas sai Murakami 1987. aastagal ilmunuq romaaniga „Norra mõts“.
Murakami Haruki reis pall'o. 1986. aastagal sõit' tää uma naasõga Itaaliahe, ildampa Kreekahe. 1987. aastagal läts' tä Inglüsmaalõ, Londonihe. 1991. aastagal läts' kiränik Ameeriga Ütisriikehe ja nakas' tüütämä sääl ülikoolihn Princetoni liinahn. 
Vahtsõaastakuul 2001. aastagal läts' kiränik tagasi Jaapanihe, kohn põraaigo eläs. Aastagal 2002 ilmu timä kümnes romaan „Kafka mereveerehn“. 2006. aastagal Murakami Haruki sai Franz Kafka nimelidse kirändüspreemia.
Murakami Haruki om pandnuq ümbre pall'o Fitzgeraldi Francis Scotti, Capote Trumani ja Salingeri Jerome’i teossit.
Kivirähä Andrus

Kivirähä Andrus (Andrus Kivirähk; sündünüq 1970. aastaga põimukuu 17. pääväl) om eesti kiränik.
Tä lõpõt’ 1993. aastaga Tarto ülikooli aokirändüse osakunna. Andrus Kivirähk tüütäs Eesti Päävälehen, kohn tä kirotas arvamisartikliid. Tä tege ka raadiosaadõt „Rahva uma kaidsõq“ üten sõbõr Juurõ Mardiga.
Andrusõ raamatut „Rehepapp vai Märdikuu“ om müüd inämb kuq 32 000 tükkü ja tuu tege täst parhailladsõ ao eesti kõgõ populaarsõmba kirämehe. Kivirähä Andrusõ raamaduq ommaq kirotõduq inämbäste iistläisist, eesti aoluust ja mütoloogiast, aq tä om kirotanuq ka pall'o latsiraamatit, filmistsenaariummõ ja näütemänge. Kivirähä Andrussõl om väegaq hää huumorimiil ja ettekujotus. Tä tarvitas sagõhe sõbralikku irooniat ja manopandmist.
Tä om saanuq pall'o kirändüsavvohindo nii Eestin kuq ka vällämaal, näütüses Lutsu huumoripreemiä (1993), Tammsaare romaanipreemiä (2000), Viromaa kirändüsavvohind (2001, 2007), Nukitsa avvohind (2006, 2008, 2010), Läti Jānis Baltvilksi preemiä (2011).
Trojany

Trojany om külä Hummogu-Poolan. Trojanyn elli 2014. aastagal 490 inemist.
Reagani Ronald

Reagani Ronald (Ronald Wilson Reagan, 1911-2004) oll' Ameeriga Ütisriike 40. president aastagil 1981-1989 ja California 33. kubõrnõr aastagil 1967-1975.
Tšuvašimaa

Tšuvašimaa vai Tšuvaššia (ammõtligult Tšuvaši Vabariik, tšuvaši k. "Чӑваш Республики", vinne k. "Чувашская Республика") om Vinnemaa 1. järgu valitsõmisütsüs (vabariik) Volga föderaalringkunnan. Tšuvašimaa päälinn om Tšeboksarõ.
Suurõmbaq liinaq ommaq Tšeboksarõ, Novotšeboksarsk, Kanaš ja Alatõr.
Tšuvašimaa suurus om 18 346 kilomiitret. Naabriq ommaq nii soomõ-ugri rahvaq kui ka slaavlaseq ja tatarlasõq. Tšuvašimaalt juusk läbi ka üts suurõmbit jõki – Volga. 
Valitsõmisjaotus.
Vabariigi kuunsaison ommaq järgmädseq rajooniq:
Koolitus.
Tšuvašimaal om 695 kuuli, 520 latsiaida ja 20 suurkuuli. Oppiq saa nii tšuvaši, vinne, mordva ku tatari kiilt. Riigin om egä 10 000 innemise kohta 460 suurkoolilist ja suurkoolõn opis 62 000 opilast.
Kaemist väärt as'aq.
Šoršelõ külan om kosmonautiga muusõum, selle, et kolmas inemine maailman, kiä läts' kosmossõhe, oll' tšuvašš Andrian Nikolajev.
Tšuvašimaal om ka rahvusmuusõum, kon ommaq raamaduq, dokumendiq, fotoq, reliikviaq ja pall'o muid asjo.
Baskimaa

Baskimaa om piirkund Pürenee mäki õdagujaon, miä küünüs Biskaia laheni katõl puul Pürenee mäki õdagujako Prantsusmaal ja Hispaanian. Baskimaa sais kuun säitsmest piirkunnast, nn aoluulidsõst alast. Neli piirkunda lõunan, Hispaania territooriumil ommaq kokko Hegoalde ehk Lõunõ-Baskimaa ni kolm piirkunda põh'ahummogun, Prantsusmaa territooriumil ommaq kokko Iparraide ehk Põh'a-Baskimaa.
Lõunõ-Baskimaa piirkunnaq: Araba (hispaania Álava), Gipuzkoa (hispaania Guipúzcoa), Navarra ehk Ülem-Navarra (baski Nafarroa) ja Biskaia (baski Bizkaia, hispaania Vizcaya).
Põh'a-Baskimaa piirkunnaq: Alamb-Navarra (baski Nafarroa Beherea), Labourd (baski Lapurdi) ja Soule (baski Zuberoa).
Tõõnõkõrd rehkendedäseq Navarra ja Alamb-Navarra ütes piirkunnas.
Aolugu.
Baskimaal ommaq inemiseq elänüq kõik aig illatsõst paleoliitikumist pääle.
3. aastagasaal sai Baskimaa hindäperi riigis ja pidi vasta hummoguguutõ rünnäkile. Baskimaal tegünüq hertsogkund oll' vaihõpääl frangõst ja Akvitaaniast vasallsõltuvusõn. Araablaisi vallutusõ aol vallut' hertsogkunna frankõ riigi valitsõja Karl Martell. Tuust aost om peri "Rolandi laul". Rolandi väesalga häödiki periselt ärq baskiq.
Tekkü Navarra kuningkund, miä liit' baskõ maid mõlõmbal puul Püreneid umbõs aastagil 805–1200. Suurõmba võimsuse sai taa Sancho III Suurõ aol 985–1035. Tuul aol olliq Aragón ja Kastiilia Navarra maakunnaq ni Sancho sai protektoraadi ka Leóni üle. Peräst Sancho surma jaeti riik timä poigõ vaihõl, kiä pästiq vallalõ veletaposõa. 1157. aastagal kuuli Navarra kuningadünastia vällä.
1512 võtt' Aragóni kuning Fernando II ärq Baskimaa lõunõjao. 1520 võtt' Prantsusmaa põh’ajao. Põh’ajago jäi Prantsusmaaga personaaluniuuni kooniq 1589. aastagani, ku Navarra kuning Henri IV perisi Prantsusmaa trooni.
U2

U2 om maailmakuulsa Iirimaa rokkansambli, miä luudi 1976. aastagal Dublinin. Alostusõst pääle mängväq-laulvaq ansmablin Bono (Hewsoni Paul David), The Edge (Evansi David Howell), Claytoni Adam ja Mulleni Larry.
Łobez

Łobez () om Õdagu-Poola liin, kon elli 2015. aastagal 10 409 inemist. 
Liin om Rega jõõ veeren, miä juusk Õdagumerre.
Elänikke.
Diagramm näütäs, kuis om Łobezi elänike arv ao joosul muutunuq.
Fibonacci arv

Matõmaatikan Fibonacci arvoq "Fn" ommaq arvoq
formula_1
kon
formula_2
Edimädseq Fibonacci arvoq ommaq 
formula_3
Nunarput utoqqarsuanngoravit

Nunarput utoqqarsuanngoravit om Gröönimaa riigihümn'.
Dievs, svētī Latviju

Dievs, svētī Latviju om Läti riigihümn'.
Dievs, svētī Latviju,
Mūs' dārgo tēviju,
Svētī jel Latviju,
Ak, svētī jel to! 
Kur latvju meitas zied,
Kur latvju dēli dzied,
Laid mums tur laimē diet,
Mūs' Latvijā!
Tautiška giesmė

Tautiška giesmė om Leedu riigihümn'.
Lietuva, Tėvyne mūsų,
Tu didvyrių žeme,
Iš praeities Tavo sūnūs
Te stiprybę semia.
Tegul Tavo vaikai eina
Vien takais dorybės,
Tegul dirba Tavo naudai
Ir žmonių gėrybei.
Tegul saulė Lietuvoj
Tamsumas prašalina,
Ir šviesa, ir tiesa
Mūs žingsnius telydi.
Tegul meilė Lietuvos
Dega mūsų širdyse,
Vardan tos, Lietuvos
Vienybė težydi!
Ja, vi elsker dette landet

Ja, vi elsker dette landet om Norra riigihümn'.
Lofsöngur

Lofsöngur om Islandi riigihümn'. Selle viie om kirotanuq Sveinbjörn Sveinbjörnsson ja sõnaq Matthías Jochumsson.
Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
Vér lofum þitt heilaga, heilaga nafn!
Úr sólkerfum himnanna hnýta þér krans
þínir herskarar, tímanna safn.
Fyrir þér er einn dagur sem þúsund ár
og þúsund ár dagur, ei meir:
eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
sem tilbiður guð sinn og deyr.
Íslands þúsund ár, 
Íslands þúsund ár,
eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
sem tilbiður guð sinn og deyr.
Ó, guð, ó, guð! Vér föllum fram
og fórnum þér brennandi, brennandi sál,
guð faðir, vor drottinn frá kyni til kyns,
og vér kvökum vort helgasta mál.
Vér kvökum og þökkum í þúsund ár,
því þú ert vort einasta skjól.
Vér kvökum og þökkum með titrandi tár,
því þú tilbjóst vort forlagahjól.
Íslands þúsund ár 
Íslands þúsund ár 
voru morgunsins húmköldu, hrynjandi tár,
sem hitna við skínandi sól.
Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
Vér lifum sem blaktandi, blaktandi strá.
Vér deyjum, ef þú ert ei ljós það og líf,
sem að lyftir oss duftinu frá.
Ó, vert þú hvern morgun vort ljúfasta líf,
vor leiðtogi í daganna þraut
og á kvöldin vor himneska hvíld og vor hlíf
og vor hertogi á þjóðlífsins braut.
Íslands þúsund ár 
Íslands þúsund ár
verði gróandi þjóðlíf með þverrandi tár,
sem þroskast á guðsríkis braut
Sisekado

Sisekado ehk sünkuup om keele aoluun toimunuq helü kaominõ sõna seest. 
Näütüses *laula+ma+hen &gt; laulma, kon om lõpukado toimunuq jo vanõmbal aol (mitusada aastakka tagasi), vai sis "mustigaq &gt; must'kaq", kon om sisekado peris illanõ, nii et mõnõl puul Võromaad üteldäs parhillaki iks viil "mustigaq", a mõnõl puul jo "must'kaq". 
Esiqeränis pall'o sisekato tulõ ette seto keelen, nt "oluq &gt; olq", "lepütämmä &gt; leptämmä, tänitäs &gt; tän'täs".
Apõlsiin

Apõlsiin (vai apõlsin) om apõlsiinipuu vili.
Õuruuplasõq näiq apõlsiinõ edimäst kõrda umbõs aastagal 100, ku Lõunõ-Indiast tuuduq eksootilidsõq viläq ilmuq rikkidõ ruumlaisi söögilavvalõ.
Aprikuus

Aprikuus vai karvapluum om aprikoosipuu vili. Taa om luuvili, miä om virsigu muudu, a hulga vähämb.
Virsik

Virsik ehk persik om virsigupuu vili. Taa om luuvili, miä om aprikoosi muudu, a hulga suurõmb. Virsik om 5–10 cm pikk ja kaald keskmädselt 70–75 g.