tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Islamabad

Islamabad om Pakistani pääliin. Tä asus Liidopääliina alal ja om tuu keskus.
Elänikke arvo poolõst om Islamabad Pakistanin kümnes liin. Liinaelänikke arv om kasunuq väega kipõstõ: ku 1951. aastagal elli sääl 100 000 inemist, sõs 2017. aastagal 2 mill'onat. Islamabadi-Rawalpindi liinastu om suurusõ poolõst kolmas liinastu Pakistanin ja sääl eläs 4,5 mill'onat inemist. 
Islamabad asus maa põh'aosan Pothohari platoo pääl Margalla mäkist lõunõ puul. Tä om Pandžabi ja Põh'aõdagu provintsi vaihõl. 1960. aastagil tuudi Pakistani pääliin Karatšist Islamabadi. Liin jagonõs viies tsoonis. 
Islamabadi peetäs Pakistani kõgõ arõnõnumbas liinas. Sääl om kõgõ suurõmb kirätundjidõ protsent Pakistanin ja mitmõq Pakistani tippülikooliq, niguq näütüses Quaid-i-Azami Ülikuul, Pakistani Inseneri- ja Rakõndustiidüisi Instituut ja Riiklik Luudustiidüisi ja Teknoloogiaülikuul. Allama Iqbali Ülikuul om üliopilaisi arvo poolõst maailman üts suurõmbit. 
Islamabadin om Feisali mošee, miä om kõgõ suurõmb mošee Lõunõ-Aasian ja suurusõ poolõst kuvvõs maailman.
Belgrad

Belgrad om Serbiä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Bern

Bern om Sveitsi pääliin.
2018. aasta 31. joulukuu saisoga om Bernin 133 883 kirjäpantut elänikku. Liina pindala om 51,62 km².
Brüssel

Brüssel om Belgiä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Bukarest

Bukarest om Rumeeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Chișinău

Chișinău om Moldova pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Dublin

Dublin om Iirimaa pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Jerevan

Jerevan (armeeniä kiil: Երևան) om Armeeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Kiiova

Kiiova vai Kiiov om Ukraina pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Tä om Dnepri jõõ veeren Ukraina põh'aosan.
Nimest.
Sõna "kii" tähend' vanavinne keelen suurt keppi. 
Seto laulõn kutsutas taad liina "Kiiova". Tuudmuudu kotussõnimi om ka parlatsõn Meremäe vallan - "Kiiova külä". Et küläl ja liinal vaiht tetäq, ommaq setoq liina kotsilõ ütelnüq ka "Oosõ-Kiiova". Om üteld ka "Kiiov".
Rahvas.
2001. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Kiiova elänikkonnast ukrainlaisi 82,2%, vindläisi 13,1%, juutõ 0,7%, valgõvindläisi 0,6% nink poolakõisi 0,3%.
Aolugu.
Kiiova om üts kõgõ vanõmbit liino Hummogu-Õuruupan. Täl om olnuq tähtsä kotus nii Vana-Vinne riigi aoluun ku ukraina rahvusõ kujonõmisõl. 
Legendi perrä lõiq liina aastagal 482 veleq Kii, Štšek ja Horiv nink näide sõsar Lõbed. Tuuperäst tähüstediq 1982. aastagal Kiiova 1500. sünnüpäiva. Liin sai nime kõgõ vanõmba vele perrä. Kiiovan ommaq olõman ka Štšekavitsa ja Horevitsa mägi nink Lõbedi jõgi.
Lissabon

Lissabon (portugali keelen "Lisboa" [loeq: lisˈboa]) om Portugali pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
&lt;br&gt;
Minsk

Minsk om Valgõvinne pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
2009. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Minski elänikkonnast valgõvindläisi 85,77%, vindläisi 10,84%, ukrainlaisi 1,61%, poolakõisi 0,79% nink juutõ 0,31%. A päämine kiil Minskin om vinne kiil.
Oslo

Oslo om Norra pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Praha

Praha om Tsehhi pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
&lt;br&gt;
Riia

Riia (läti "Rīga" [r'iiga], latgali "Reiga", liivi "Rīgõ", s'aksa "Riga") om Läti pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Riia om ka Baltimaiõ kõgõ suurõmb liin. Riian eläs üts kolmasjago lätläisist. Riia om Daugava jõõ alaotsan. Riia ala suurus om 307,17 km². Riia aoluulinõ keskliin om aastagast 1997 UNESCO maailmapärandüse nimistün. Riia luudi aastagal 1201 ja tä om inneskine Hansaliido riik. 
Luudus.
Riian om aastaga keskmäne taivavii hulk 633 mm. Kõgõ vihmasõmb kuu om hainakuu (85 mm) ja kõgõ kuivõmb kuu om radokuu (27 mm). 
Liinavalitsõminõ.
Riian om Läti presidendi, parlamendi, ülembkohtu ja ministeeriümide kotus. Liinavalitsusõ kotus om Riia raatus Riia vananliinan. Liinavolikogon om 60 liigõt ja vahtsõnõ volikogo valitas egä nelä aastaga takast. Volikogon om kolm fraktsiuuni. Volikogo vali liinapää, kiä aastagast 2020 om lätläne Mārtiņš Staķis..
Riia liinajaoq.
• Kurzeme rajuun (Kurzemes rajons)
• Zemgale liinaviir (Zemgales priekšpilsēta)
• Põharajuun (Ziemeļu rajons)
• Vidzeme liinaviir (Vidzemes priekšpilsēta)
• Keskrajuun (Centra rajons)
• Latgale liinaviir (Latgales priekšpilsēta)
Rahvastik.
1800. aastagal oll' Riian 29 663 miissuust elänikku, 12778 (43%) s'akslaisi, 7445 (25%) lätläisi ja 4055 (13,6%) vindläisi. Parhilla (2011 aastaga andmidõ perrä) om Riia rahvaarv 657 424 inemist, kinkast lätläisi om vähä alla poolõ.
Kultuur.
Riian ommavaq Läti Rahvusoopõr, Läti Rahvustiatri, Riia Vinne Tiatri, Daile Tiatri, Läti Riiklinõ Pupitiatri ja Vahtsõnõ Riia Tiatri. Muusõumõst ommavaq sääl Läti Rahvuslinõ Kunstimuusõum ja Läti Rahvatiidüsline Välämuusõum.
2003. aastagal oll' Riian 2003. aastaga Eurovisiooni lauluvõigõlus. 
Riian ja Lätin ommavaq populaarsõq spordialaq ijähokk, jalgpall ja korvpall. Riia liinan ommavaq suurõq spordikeskusõq: Skonto Arena ja spordiklubiq Skonto FC ja JFK Olimps. 
Aolugu.
Riia liina asot' aastagal 1201 piiskop Albert von Buxhoeveden. Aastagast 1282 om Riia olnuq Hansaliidon, liin om olnuq rikas kaubaliin ja taad om juhtnuq Riia raat. 
Roodsi aol oll' Riia kogo Roodsi kuningriigi kõgõ suurõmb liin.
Sarajevo

Sarajevo om Bosnia ja Hertsegoviina pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Zagreb

Zagreb om Horvaatia pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Thbilisi

Thbilisi om Gruusia pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Tirana

Tirana om Albaania pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Varssavi

Varssavi om Poola pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Varssavi om Visla jõõ veeren.
Vilnius

Vilnius om Leedu pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä Vilniuse elänikkonnast oll' leedulaisi 63,2%, poolakõisi 16,5%, vindläisi 12,0%, valgõvindläisi 3,5% nink ukrainlaisi 1,0%.
Andorra la Vella

Andorra la Vella om Andorra pääliin. Tä om ainugõnõ liin tollõn väikon riigin.
Ljubljana

Ljubljana om Sloveeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Podgorica

Podgorica om Montõnegro pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Aastagil 1946–1992 oll' liina nimi Titograd.
San Marino (liin)

San Marino liin om San Marino Vabariigi pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Ankara

Ankara om Türgü pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin pääle Istanbuli.
Al-Kuwayt

Al-Kuwayt om Kuveidi pääliin.
New Delhi

New Delhi om India pääliin.
2011. aastaga saisoga om New Delhin 249 998 elonikku. 2018. aastaga saisoga om timä liinastun kokko 28,5 mill'onit elonikku.
Kabul

Kabul om Afganistani pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Hanoi

Hanoi om Vietnami pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin.
2023. aastaga saisoga om Hanoin 8 587 100 elonikku ja timä liinastun kokko 19,8 mill'onit elonikku.
Kupała Janka

Kupała Janka (Janka Kupała, valgõvinne kirillitsan Янка Купала; kodanigunimega Ivan Daminikavič Łucevič, kirillitsan Іван Дамінікавіч Луцэвіч; sündünüq 7. hainakuu pääväl 1882 Viazynkan, Minski kubermangun, Vinnemaa keisririigin; koolnuq 28. piimäkuu pääväl 1942 Moskvan) oll' Valgõvinne kiränik, valgõvinne kirändüse suurkujo rahvuslidsõ heränemise aol 20. aastagasaa alostusõn.
Latgale

Latgale ehk Latgalimaa (latgali keelen "Latgola") om üts Läti neläst suurõst aoluulidsõst ja kultuuripiirkunnast. Tä om Hummogu-Lätin ja sääl ommaq mitmõq as'aq tõistmuudu ku muial Lätin. Muuhulgan kõnõldas sääl umma kiilt - latgali kiilt. 
2000. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli Latgalen 339 783 inemist. Latgale suurus om 14 547 km², tuu om 22% Läti pindalast.
Pääle 2009. aastaga Läti valitsõmisjaotusõ reformi om Latgalen 19 maakunda ("novads") ja 2 liina, miä kuulu-iq maakundõ ala (Daugavpils ja Rēzekne). Latgale kõgõ vanõmb ja suurõmb liin om Daugavpils. Tuul ommaq liinaõigusõ aastagast 1582, sääl eläs päält 100 000 inemise ja tä om Lätin suurusõ poolõst tõnõ liin. 35 000 elänikuga Rēzekne liina kutsutas sakõstõ "Latgale süämes", tuuperäst et tä om Latgale keskel. Pääle tuu võeti Rēzeknen 1917. a. vasta aoluulinõ otsus, et Latgale piät tõisi Läti piirkundõga kokko kuuluma. Lutsi ("Ludza") om kõgõ vanõmb Latgale kotus, midä om nimmat kirän (1177. a.).
Aolugu.
Latgale tekkü Daugava jõõst hummogu poolõ. Latgalest õdagu poolõ jäiq liivläisi maaq ja hummogu poolõ slaavlaisi umaq. Vana ao välläkaibmiisi perrä olliq kõgõ vanõmbaq inemiisi elopaigaq Latgalen Lubana, Dviete ja Suurõ-Lutsi ("Liela Ludza") järve veeren. Latgaliq tulliq tahtõ katõn lainõn. Edimäne tulõminõ oll' 6. ja 7. aastagasaa vaihtusõ ümbre, ku tulti läbi s'ooilma-aigsõ Leedu ala ja asotõdiq elämä Augšzeme kanti Lõunõhummogu-Vidzemen ja Õdagu-Latgalen. Säält liiguti aigopite edesi põh'a poolõ. Tõnõ lainõq latgalit tull' hummogu puult läbi s'ooilma-aigsõ Valgõvinne 7.-9. aastagasaal.
Aoluu joosul om maa, mink kotsilõ om üteld, et sääl elässeq latgaliq, jäänüq pall'o vähämbäs. Täämbädse päävä Latgale piiriq pantivaq ammõtlidsõlt paika Läti 1922. aastaga põhisäädüsen.
Luudus.
Latgalen om pall'o viikokõ ja sakõstõ kutsutas tedä "sinitside järvi maas". Kokko om sääl 972 järve, minkast suurõmb jago om mägitsel maal Dagda kandin.
Latgalen ommaq:
Läti kõgõ suurõmb jõgi Daugava om Latgale ja Sēlija piiris, piiris Vidzeme (innembide Liivimaaga) ommaq olnuq Aiviekste ja Pedejä jõõq. Kõgõ pikembäq jõõq Latgalen hindän ommaq Dubna jõgi (120 km), Rēzekne jõgi (116 km) ja Malta jõgi (115 km). 
Suurõmb jago Latgale jõkist juusk Daugava jõkkõ, Põh'ahummogu-Latgale jõõq juuskvaq Velikaja jõkkõ.
2007. aastagal luudi Rāzna järve ümbre Rāzna riigipark, et kaitsaq tuu paiga luudusõ rikkust.
Rafael Correa

Rafael Correa (Rafael Correa sünnünimega Rafael Vicente Correa Delgado; sündünüq 6. mahlakuu pääväl 1963 Guayaquilin) om Ecuadori hüäpoolinõ poliitik. Tä om olnuq Ecuadori siseministri ja eräkunna (AP) kandidaat Ecuadori 2007. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'.
Inarisaami kiil

Inarisaami kiil (Inarisaami keelen "anarâškielâ") om uurali kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs ligi 400 inemist Soomõn Inari järve ümbre.
Inarisaami kiilt opatas keelepesän, latsiaian ja algkoolin.
Inarisaami keelen ilmus aoleht Anarâš ja aokiri Kierâš.
Inari järv

Inari järv om suur järv Põh'a-Soomõn. Ümbre järve eläs saami põlisrahvas, kiä kõnõlõsõq inarisaami kiilt.
Saamiq

Saamiq (ka laplasõq; hindänimetüs "sabme", "saami") om põlisrahvas Õuruupa põh'ajaon Norran, Roodsin, Soomõn ja Vinnemaal (Murmanski oblastin). Saamiq kõnõlõsõq saami kiili. Kokko om ilman 80 000–100 000 saami. Ligi puul saamõst eläs Norran.
Peipsi järv

Peipsi järv om järv Eesti ja Vinnemaa piiri pääl. Peipsi om Peipsi-Pihkva järve kõgõ suurõmb jago (ülejäänüq jaoq ommaq Pihkva järv ja Lämmijärv). Piirissaarõ man küünüs Peipsi järve manoq vällä ka Võromaa kõgõ põh'apoolitsõmb ots.
Esiki ilma Pihkva järve ja Lämmijärveldä om Peipsi järv pindala poolõst Õuruupa neläs järv. Peipsist iinpuul ommaq Laadoga, Äänisjärv ja Vänern.
Pütsepä Eduard

Pütsepä Eduard (Eduard Pütsep, 1898-1960) oll' Vahtsõliina kandist peri maadlõja. Tä oll' edimäne võrokõsõst olümpiävõitja ja edimäne Eesti olümpiävõitja maadlusõn. 
Pütsepä Eduardi kotsilõ om üteld: «Uma ilosa kihäga, julgõ, võttõrikka ja taktikalidsõlt läbimõtõldu maadlusviiega oll’ tä uma ao päältkaejidõ lemmik». Tä mõist' kõnõldaq katsan keelen ja oll' karsklanõ.
Elokäük.
Pütsepä Eduard sündü 21. rehekuu pääväl 1898. Noorõn elli tä Peterburin. Tä käve vabatahtlikult Vabahussõan. 
Päält Edimäst ilmasõta oll' Eduard sportlanõ ja triinri Eestin, Lätin ja 1939. aastagast alatõn Soomõn Kuusamon, kon tä 1960. aastal ka kuuli. 
Saavutusõq.
Olümpiäl Antverpenin 1920. ja Amsterdamin 1928. aastagal oll’ Pütsepä Eduard kuvvõs. Pariisi suvõolümpiäl 1924. aastal võit' tä Kreeka-Rooma maadlusõn kärbläse kaalun kuldmedäli. Tuu oll' edimäne Võromaa inemise võidõt olümpiäkuld. 
1927. aastaga Õuruupa Meistrivõistluisil sai tä hõpõmedäli. 
1921. 1923. ja 1925. aastagal tull' tä Eesti meistris. Eesti miiskunna iist käve tä võistlõman 11 kõrda. 
Filmin mängmine.
Pütsepä Eduard om mängnü katõn Märska Konstantini filmin. 1924. aastal nal’afilmin «Õnnelik korterikriisi lahendus» oll’ Pütsepäl hulgus Shimmyna pääosa. Tuu film om är häönüq, a sisukokkovõtus ja pildiq päätegeläsest ommaq alalõ. Tuun filmin mängmise iist kutsuti tedä Eestimaa Chaplinis. 1925. aastagal filmin «Tšekaa komissar Miroštšenko» oll’ Eduardil Tšillikovi roll.
Galeegi kiil

Galeegi kiil om romaani kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Hispaania põh'a-õdagujaon Galicia piirkunnan ja mõnõl puul Portugalin.
Galeegi keele kõgõ lähkümbäs sugukeeles peetäs portugali kiilt.
Ilmaruumilaiv

Ilmaruumilaiv om säedüs, massin vai laiv miä om eihtet, ilmaruumin lindamisõs. Ilmaruumilaivo tarvitõdas pall'odõ asjo jaos: kõlistamisõs, maakerä kaemisõs, ilmatiidüses, maatiidüses, plannõtidõ uurisõs ja kaupo ni inemiisi vidämises.
Um kattõ sorti ilmaruumilaivo: inemiisi kandvaq ja robodiq. Inemiisi kandvaq ilmaruumilaivuq veeväq inemiisi maakerä päält ilmaruumi vai tagasi. Mynõq kandvaq inemiisi ynnõ orbiidil, näütüs ilmaruumijaamaq. Tõistmuudu laivaq ummaq robodilaivaq, miä sõitvaq ess' vai ummaq kavvõdalt juhitavaq.
=Aolugu=
Sputnik-1 oll' edimäne maakerä satelliit. Tuu saadõti taiva, lopõrdavalõ madalalõ orbiidilõ, Vinnemaalt neländäl rehekuul 1957.
Robot

Robot um massin vai programm, miä mõist tüüd tetäq, kas esiq vai kavvõstjuhtmisõga. Hariligult ummaq robodiq elektroonigagaq massinaq, midä juht puutri. Robodiq võivaq ollaq täütsä hindäperi, puulhindäperi vai inemiisi juhiduq. Robodiq võivaq ollaq inemise muudu, syameheq, till'oq vai suurõq tüüstüsmassinaq. Keerolinõ robot või vällä näüdädäq, niguq tä olõssiq eloh.
Umaette robotidõ rühm om internetirobodiq ehk botiq, miä ommaq internetin mitmõsugumaidsi automaatsidõ ülesandidõ täütmises luuduq puutriprogrammiq. Naid pruugitas peris pall'o ka näütüses Vikipeediä kõrranhoitmisõs ja teknilidsembät sorti tävvendämises.
Mustlasõq

Mustlasõq ommaq Põh'a-Indiast peri rahvas, kiä täämbädsel pääväl eläseq Euruupah, Aasiah, Ameerikah ja muial üle ilma lajah.
Periolõminõ ja aolugu.
Mustlasõq ommaq tulnuq Põh'a-Indiast umbõs 9. aastagasaa keskeh. Mille nääq õdagu poolõ liikma naksiq, olõ-õiq kimmähe tiidäq. Nääq joudsõq vällä Aasiahe ni Euroopahe. Mustlaisi om eiski Jaapanih.
Tuus aos, ku mustlasõq Õdagu-Euruupahe joudsõq, oll' kerik avvo sisse nõstnuq ligemisehoitmisõ ni tuu käve ka mustlaisi kotsilõ. Kõik läts' võlssi aastagal 1492, ku Hispaania kuning Ferdinand saat' kõik mustlasõq maalt vällä.
1940. aastil häödiq väega pall'o mustlaisi ärq natsiq. S'aksa võimu aol Eestih es tüküq talomeheq natsõ säädüst täütmä ni mustlaisi vällä andma. Siski tapõti Eestih repressiuunõgaq 743 mustlast, minka häötediq ärq piaaigu kõik Eesti mustlasõq. Üteh eesti mustlaisiga kattõ tävveste ärq ka miiq ummi Laiuse mustlaisi keelemurrõq.
Parhillaq om Eestih umbõs 1000 – 1500 mustlast.
Rahva nimest.
Sõna "gypsy" inglüse keeleh näütäs Egüptüse inemise pääle, a säält nääq peri olõ-õiq. Tõõsõq sõnaq nigu "cigány" ungari keeleh ja "Zigeuner" s'aksa keeleh tunnusõq ollõv inglüskeelidse iihkujo perrä tekkünüq.
Mustlaisi uma nimetüs om "Roma", miä tähendäs miist, abielomiist. Seo nimega om tuud rahvast õigõmb kutsuq.
Kiil.
Mustlaskiil om egäh riigih, koh mustlasõq eläseq, esiqmuudu. Mustlaskiil om mõotanuq paigapäälist kiilt ni võtnuq säält ka lainõ üle. Mustlaskiil esiq kuulus Indoeuruupa kiilkunda, alguperälidselt om tä hindi ja sanskriti juurigaq.
Mustlaskeeleh om 8 käänüst ni 2 suku.
Eesti mustlaisilõ om umanõ korgõ imäkeele mõistjidõ tasõq: 70 % - 80 %.
Muusiga.
Tuu, miä om mustlaisi man kõgõ avvo seeh olnuq, om näide muusiga: lauluq ni tandsuq. Muusikalidsõh ja ka üldidsembält kultuurilidsõh mõttõh või mustlasmuusikat jakaq neläs suurõmbas rühmäs: Vinne, Ungari, Hispaania ni Lähkü-Hummogumaa.
Vinne mustlasõq ommaq hääq lauljaq ni viioldajaq. Nimäq ommaq ka pääas'aligult mustlaisi stereotüübis nii muusikah ku rõiviidõ stiilih. Kuulsaq ommaq nii näide lauluq ku tandsuq.
Ungari mustlasõq ommaq tuntuq uma hää viiolimängu poolõst, värmi and manoq simbli ni ummamuudu lauluhelü. Meheq ni naasõq ommaq väega hääq tandsjaq.
Hispaania mustlaisi muusiga om köüdet flamenco’ga, minkalõ nääq ommaq alosõ pandnuq.
Lähkü-Hummogumaa mustlaisi muusiga om sarnanõ noidõ riike muusikalõ, koh nääq eläseq.
Soomõ mustlasõq tandsi-iq, lauluq ommaq suurõmbjago soomõkeelidseq.
Hädä om õnnõ tuuh, õt mustlaslaulõ tulõ-õiq inämb mano. Nuuq, miä olõmah ommaq, ommaq mitu kõrda maaha laultuq vai täämbädse ao perrä ärq säedüq. Muudupite laulu pääle tandsita-aiq, tandsitas refrääne pääle, koh sõnno olõ-õiq vai olõ-õiq mõttõga sõnno. Mustlaslauluq kõnõlõsõq pääas'aligult rändämisest, murrõst, rõõmust, armastusõst ni surmast. Hariligumbaq tegeläseq laulõh ommaq ts'uraq ni näioq, hiroq, tiiq ja leib. Eräle jaetas aigladsõq igätsüslauluq ni kipõmbaq tandsulauluq. Sagõhe hõigatas tandsjiilõ lausiid nigu: "Chaiori, khelesa!" ('Tütrik, tandsiq!').
Kuulsambaq mustlasmuusiguq ommaq:
Sunda kiil

Sunda kiil om õdagu-austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 34 mill'onat inemist Indoneesiän Jaava saarõ õdagujaon. Seo om umbõs 15% Indoneesiä elonikkunnast. Inämbüs sunda keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt. Lähkümbäq sugukeeleq ommaq madura ja malai kiil. Sunda murdõq jagonõsõq kuvvõs rühmäs: õdagu-, põh'a-, lõunõ-, keskhummogu-, põh'ahummogu- ja lõunahummogurühm. Kõgõ inämb kõnõldas lõunõ- ali Priangani murrõt. 
Kiilt kirotõdas parhilla ladina kirän, miä om sääl tarvitusõl 19. aastagasaa keskpaigast. Sunda keele kirotus käü tävveligult välläütlemise perrä. Aoluulidsõlt oll' 13. aastagasaani tarvitusõl araabia tähistü ni 14.-18. aastagasaal vana sunda kiräviis (Aksara Sunda Kuna). 1990. aastagail standardiseeriti ja moderniseeriti viimädse perrä kaq sunda kiräviisi (Aksara Sunda), midä kuikipall'o siskiq tarvitõdas. Ammõtlist keelekõrraldust sunda keelen lajalidsõmalt tetä-iq.
Kõgõ vanõmbaq keelemälehtüseq ommaq peri 14. aastagasaast. Sunda keele nimi tulõ sanskritikeelitsest sõnast su, tähendüsega hüä vai valgus. 1904. aastagal kuulutõdi, et sunda kiil koolõs globalisiirümise läbi 2000. aastagas ärq. Parhilla om löüt, et inämbüs sundiist umast keelest inämb hooli-iq, innemb tarvitas indoneesiä kiilt.
Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam

Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam (inglüse keelen "International Space Station", lühend ISS) om riikevaihõlinõ ilmaruumi uurmisõ jaam madalal Maa orbiidil. Taa um ütsäs ilmaruumijaam. Inne olliq viil jaamaq Saljut, Almaz, Skylab ja Mir. Ilmaruumijaam om tett pall'odõst tükest, edimäne tükk viidi üles aastagal 1998. Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam um kygõ suurõmb satelliit. Tuud saa Maa päält silmägaq nätäq.
Ilmaruumijaamah om vähene rasõhusjoud. Tuud tarvitõdas elotiide, keemiä, meditsiini, psükoloogia ja füüsiga uurmisõs ja säält kaias ilmaruumi ja ilma Maa pääl. Ilmaruumijaamah proovitas massinit, midä um vaia Kuu ja Marsi pääl.
Jaamah ommaq inemiseq elänüq 11 aastagat ja tah ommaq käünüq ilmaruumilindajaq viiesttõistkümmnest riigist.
Ilmaruumijaama tarvitasõq viis ilmaruumikeskust: NASA, Õuruupa Ilmaruumikeskus (ESA), Vinnemaa Ilmaruumikeskus (RKA), Jaapani Ilmaruumiuurmisõ keskus (JAXA) ja Kanada Ilmaruumikeskus (CSA). Jaam um tett katõst tüküst: Vinnemaa tüküst ja tõisi riike tüküst. Orbiidi korgus om 278 kooniq 460 kilomiitrit. Keskmäne kibõhus um 27 743,8 kilomiitrit tunnih. Üüpääväh tege tä 15,7 tsiiru ümbre maakerä. Täl um rahha kooniq 2020. aastagani, a tä saa üleväh ollaq 2028. aastagani.
Puutriprogramm

Puutriprogramm' um rida kirotõduid käske, midä arvudi täüt. Arvutil um programmõ vaia. Programm või ollaq kaümäpantav, nii saa arvudi naid õkva käümä pandaq. A või ollaq kah inemisele arvosaadavah keeleh. Inemisele arvosaadavast arvudikeelest saa tetäq arvudi õkva käümäpantavat kiilt.
Hall (värm)

Hall om värm, miä om hahast tummõmb, a mustast hellemb.
Roosa

Roosa om värm, miä om midägi valgõ ja verevä vaihõpäälist.
Jeruusalemmä templi

Jeruusalemmä templi oll' Jeruusalemmä liinan templimäel olnuq juutõ pühäkoda. Juudiuso jaos oll' templi kõgõ pühämb kotus. Aoluu joosul oll' tuu kotusõ pääl kats' templit - edimäne templi vai Saalomoni templi ehitedi kümnendäl aastagasaal inne miiq aoarvamist. Edimädse templi häödiq babüluunlasõq 587. aastagal i.m.a. Tõnõ templi ehitedi 516. aastal i.m.a. ja tuu häödiq ruumlasõq 70. aastagal miiq aoarvamisõ perrä. Parhillaq templit olõ-i ja templimäel om hoobis kats' muhamediuso mosseed.
Ku juudiq viil templin jumalateenistüisi kõrraldiq, sis oll' templi ka väegaq tähtsä ohvrikotus. Templin oll' kõgõ pühämb ruum, kon ülembpriistri õnnõ ütś kõrd aastagan andõ and' ja priistride iin muro, kon egäpäävätsit andit andaq.
Täämbädsel pääväl juudiq inämb templin ei käüq ja olõ-i ka vahtsõt templit ehitänüq. Vanast templist om alalõ jäänüq õnnõ üts müür, mink man pallõman kävvüq. Tuud müürü nimitedäs Ikumüürüs.
Babülon

Babülon (akkadi keelen "Bābilim") oll' akkadi liinriik, miä alostõdi 1867. aastal inne miiq aoarvamist. Babüloni liin oll' ehitet Eufrati jõõ perve pääle. 
Babülon oll' väikü liin tooni aoni, ku kuning Hammurabi pall'o maid ärq vallut' ja Babülonist uma riigi pääliina tekk'. Ku Hammurabi ärq kuuli, sis läts' timä riik lajalõ, a Babüloni liin jäi Babüloonia piirkunna kõgõ tähtsämbäs liinas. Pia jäi liin Assüüriä riigi võimu alaq ja oll' nii mitu aastagasata.
Kuvvõndal aastagasaal i.m.a. ehit' Vahtsõ-Babüloonia kuning Nebukadnetsar II liina uhkõ Ištari värehti ja üte säitsmest maailmaimmest, Babüloni ripvaq aiaq. 539. aastagal i.m.a. sai liinast Pärsiä riigi osa ja umbõs kats' aastagasata ildampa vallut' liina Makõdoonia Aleksandri ni sis pia jälkiq Pärsiä. Säitsmendäl aastagasaal miiq aoarvamisõ perrä valludiq Babüloni araablasõq ja piä jätiq inemiseq liina maaha.
Parhillaq ommaq Babüloni varõmõq Iraagin ja osa varõmit ommaq kõrda tettüq, turistiq saavaq noid kaiaq.
Akkadi kiil

Akkadi kiil (akkadi keelen "lišānum akkadītum") om välläkoolnuq semiidi kiil, midä kõnõldi muistitsõn Mesopotaamian. Akkadi kiil om kõgõ vanõmb teedäqollõv semiidi kiil. Taad kirotõdi kiilkirän. Akkadi keelel ommaq ka tugõvaq sumõri keele mõoq, selle et nuuq kats kiilt ommaq tõõnõtõõsõlt väega pall'o lainanuq. Akkadi keele kõgõ lähkümb sugukiil om eblaiidi kiil, miä om ka vällä koolnuq.
Üleskirotusõq.
Edimädseq akkadi keele üleskirotusõq ommavaq peri katõkümnest ütsändast aastagasaast inne miiq aoarvamist. Nuuq ommavaq löütüq sumõri tekstest, a mõni aastagasada ildambast aost ommaq löütüq joba tävveste akkadi keelen kirotõduq tekstiq.
Keeleoppus.
Akkadi keelen oll' kolm käänüst (nimekäänus, umakäänus ja osakäänus), kolm arvo (ütsüs, kats'us ja mitmus) ja kats suku (miissugu ja naissugu). 
Tõõsõndiq.
Tõsõ tuhataastaga alostusõs oll' tekkünüq kats akkadi keele tõõsõndit. Ütte naist kõnõldi Assüüriän ja tõist Babüloonian. Kuigi naid nimitedäs akkadi keele murdis, olõ-õs naaq väegaq sarnadsõq ja mõnikõrd om naid ka katõs umaette keeles arvat. 
Välläkuulminõ.
Vällä kuuli akkadi kiil edimädsel aastagasaal inne miiq aoarvamist.
Ingerikar'ala kiil

Ingerikar'ala kiil (vai isuri kiil, ingerikar'ala keelen "ižor(k)an keeli/kiili, maakeeli") om soomõ-ugri kiili hulka kuuluv õdagumeresoomõ kiil. Ingerikar'ala kiil om lähkü kar'ala keelele, taad kõnlõsõq (päämidselt õigõusko) Ingerimaa isuriq. Ingerikar'ala kiilt kõnõl' 2010. aastaga perrä 123 inemist, inämbüs noist vanõmban iän. Esiq kutsvaq hinnäst "inkeroin", "ižora", "karjalain" ja üldiselidselt "maaväci".
Piirissaar

Piirissaar om saar Tartomaal. Taa om Peipsi järve kõgõ suurõmb saar.
Saar käü 2017. aastagast pääle Tarto valla mano, innembä oll Piirissaarõ vallan.
Ritõrsahvt

Ritõrsahvt om olnuq määntsegi maa aadlimiihi selts. Ritõrsahvtõl olliq päämeheq ja kohtoq. 
Eestimaa ritõrsahvt kaotõdiq ärq 1920. aastagal, Liivimaa ritõrsahvt 1923. aastagal.
Hollandi kiil

Hollandi kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 22 mill'onat inemist. Hollandi kiilt kõnõldas päält Hollandi, Belgiän, Surinamen, Arubal, Hollandi Antillel, a peris pall'o ka Indoneesiän.
Coimbra

Coimbra (loeq: kuimbra) om liin Portugali keskosan Mondego jõõ veeren. Tä om Portugali katõ kõgõ suurõmba liina – Lissaboni ja Porto – vaihõl, 200 km Lissabonist põh'a puul ja 120 km Portost lõunõ puul.
Coimbral om nii mõndagi ütist Tarto liinaga: tä om ülikooliliin jõõ veeren ja sääl eläs umbõs 100 000 inemist. Mõlõmbaq liinaq ommaq uhkõq uma vana ülikooli poolõst, Coimbra ülikuul om sõski pall'o vanõmb – luud joba 1290. aastagal.
Klimti Gustav

Klimti Gustav (Gustav Klimt, 1862–1918) oll' Austria kunstnik.
Poola kiil

Poola kiil (poola keelen "język polski") om üts õdaguslaavi keelist. Taad kõnõlõs ku imäkiilt 50 mill'ona inemise ümbre päämädselt Poolan, a ka Leedun, Valgõvinnen jm.
Poola tähistü.
Poola tähistün om 32 tähte.
Aa Ąą Bb Cc Ćć Dd Ee Ęę Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Łł Mm Nn Ńń Oo Óó Pp Rr Ss
Śś Tt Uu Ww Yy Zz Źź Żż
Täheq ą, ę, ń ja y saa-ai kunagi ollaq sõna algusõn.
Poola keele pehmehüsmärgiga täheq "ń" ja "ś" ummaq täpsähe samaq ku võro keelen.
Mustik

Mustik vai must'kas om kanariguliidsi sugukunna mustiga perrehe kuuluv väiku puhm. Egäpääväkeelen mõtõldas mustiga all inämbüisi taa puhma musta, päält ohku sinidse kõrraga katõtut marja.
Chávezi Hugo

Chávezi Hugo (1954-2013) oll' Venezuela president aastil 1999-2013. 
Tä oll' eräkunna Viiendä Vabariigi Liikminõ juht tuu eräkunna luumisõst 1997. a. kooniq 2007. aastaganiq, ku tuust ja viil mitmõst tõõsõst eräkunnast panti kokko Venezuela Ütine Sotsialistik Partei (PSUV). Tuu partei juht oll' tä uma surmani. 
Timä puult oll' suur jago Venezuela vaesõst rahvast, rikkambaq inemiseq olliq hariligult timä vasta.
Malta kiil

Malta kiil om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 372 000 inemist põhilidsõlt Maltal. Kõnõlõjit om kuikivõrd ka vällärändäjide siäh Põh'a-Ameerikan ja Suurbritannian.
Kiri.
Malta kiil om ainugõnõ semiidi kiil, midä kirotõdas ladina kirän. 
Malta tähistü:
A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z.
Tähega q, nigu ka võro keelen, kirotõdas malta keelen kurgupeethellü, nt "qattus" 'kass'.
Nha Trang

Nha Trang om Vietnami Khanh Hoa provindsi pääliin. 2011. aastagal elli taan liinan 392 244 inemist.
Biên Hòa

Biên Hòa om liin Vietnamin Đồng Nai provindsin. 2011. aastagal elli taan liinan 800 000 inemist.
Palohk

Palohk vai palok om kanariguliidsi sugukunna mustiga perrehe kuuluv väiku puhm. Egäpääväkeelen mõtõldas palohka all inämbüisi taa puhma verevät marja. 
Palohka lähkoq sugulasõq ommaq mustigaq, kurõmar'aq ja joovigaq. 
Alambaqliigiq ja naidõ levik.
Palohkat jaetas katõs alambasliigis:
Vällänägemine.
Põhialambaliigi puhma varrõq kasusõq 5-25 cm korgõs, Põ'ha-Ameeriga alambliik hariligult 5–15 cm korgõs.
Palohka katõsuulidsõq häitsmeq ommaq katõli häitsmekattõgaq ja ommaq 3–12 kaupa otsmidsõn ts'augan. Häitsmetupp ja häitsmekruun omma liitlehidseq, tupp- ja kroonleheq ommaq kokko kasonuq. Häitsmetupp om väiko, rohilinõ vai rooskas, nail ommaq kolmõnukadsõq otsaq. Häitsmekruun om 4–6,5 mm pikk, kurõkatlõ muudu, 4–5 otsaga, vallalidsõ suugaq.
Leheq omma 8–20 mm pikäq ja 5–15 mm lag'aq, nahkjaq, puul'ümärigu kujogq, lühkü roodsugaq. Leheq ommaq päält läükväq, värvi poolõst rohilidseq ja tummõrohilidseq vaihõpääl, altpuult hellembäq, püsüseq varsi pääl 2–4 aastakka.
Palohka vili om ümärik mari, mink kotsilõ üteldäs kah "palohk" vai "palok." Palohk om inne valmis saamist valgõ vai roosakas, päält valmis saamist verrev vai tumõverrev. Mari om 7–12 mm lag'a. Siimneq ommaq pia 1 mm pikäq. 
Maa all ommaq kasvol juuristu ja juurvars (risuum). Joorõq ommaq maapinna lähkon, 5–28 cm sügävän. Juuristun või tekküq pääjuur. 
Palohk ja leehik.
Harinõmaldaq silm või segi aiaq palohka ja leehigä. Üttemuudu vällänägemist näütäs ka leehigä tõõnõ võrokiilne nimi "tsiapalohk". 
Leehik kasus sagõhõhe sääl, kon palohkkiq. Leehigä mari om palohkast vähämb, maik om jauhõnõ. Leehigä leheq ommaq palohkast kitsambaq, lehe alomadsõ poolõ pääl olõ-õiq sääntsit tummit laikõ nigu palohka lehti pääl.
Upin

Upin om puuvili, taa om uibu vili. 
Aolugu.
Inemiseq ommaq ubinit söönüq jo tuhandit aastit. Seeniq kõgõ vanõmbaq kivistünüq ubinaq ommaq lövvedüq Çatal Hüyükist Anatooliast ja nuuq ommaq peri aastagast 6500 i.m.a. Inne aiaubinit seiq inemiseq mõtsikit ubinit. Edimädseq tiidmiseq ubinidõ kasvatamisõst ommaq peri Anatooliast ja Mesopotaamiast 2. aastagatuhandõst i.m.a. Keskaol kasvatõdi ja arõtõdi ubinit põhilidsõlt kluustridõ aioh.
Ubinasordiq.
Maailman tundas päält 30 000 ubinasordi, a inämbüs maailma ubinasaagist tulõ veitüst arvost sordõst nigu näütüses: Põh'a-Ameerikast peri 'Red Delicious', 'Golden Delicious', 'McIntosh' ja 'Jonagold' vai Austraalian arõtõt 'Granny Smith'.
Ubinidõ tuutminõ.
Seo ilma aigo kasvatõdas ubinit pia terven parralämmävüün ni mõnõn troopigavüü mägipiirkunnan. Maailma kõigist puuvil'ost kasvatõdaski ubinit parhilla kõgõ inämb. 2007. aastagal läts' ubinidõ kogotoodang müüdä esiki apõlsiinist, miä oll' kavva aigo olnuq kõgõ kasvatõdumb puuvili. 2008. aastagal olliq kõgõ suurõmbaq ubinakasvatajaq maaq Hiina, USA ja Poola.
Ubinaq Eestin.
Ka Eestin süüdi algusõn mõtsikit ubinit. Aiaubinaq tulliq edimält kluustriaidohe 13. aastagasaal, mõisaaidohe 16. aastagasaal ja taloaidohe 18. aastagasaa lõpust. 
Kõgõ inämb kasvatõdi Eestin ubinit inne II ilmasõta. Viimätsel aol om ubinit naat kõrrast veidemb kasvatama. Ku 1993. aastagal kasvatõdi Eestin 40 037 tonni ubinit, sis 2009. aastagal õnnõ 5446 tonni. Vähänemise pääpõhjusõs ommaq arvadaq meile välämaalt sissetuuduq ubinaq. 
Upin ku sümbol.
Upin, esiqeränis verrev, sümbolisiir armastust ja viläkust ni om Venusõ võrdkujo. Kullatsit ubinit om Skandinaavia mütoloogian peet igävedse nuurusõ vil'os.
Kõivupuu Marju

Kõivupuu Marju (Marju Kõivupuu, sündünüq 14. märtekuu pääväl 1960 Mäepõru külän) om eesti filoluug ja rahvaluulõtiidläne nink võro as'a ajaja. Tä om Talliina Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudi maastigu ja kultuuri keskusõ vanõmbtiidrü.
Kõivupuu Marju om sündünüq Mäepõru külän Harglõ kihlkunnan. 8. klassi lõpõt' tä Valga 1. Keskkoolin 1976. aastagal, Tarto 5. Keskkooli bioloogia-geograafia süväoppõga klassi 1979. aastagal. 1986. aastagal lõpõt' tä Tarto Ülikooli eesti keele erialal. 2002. aastagal kaits' tä doktoritüü surmakultuuri suundumuisist Võromaa matussõkumbidõ näütel.
Marjul om kats poiga: Kõivupuu Kaarli (Kaarel Kõivupuu, sündünüq 1987, rahvamuusik) ja Torbi Martin (Martin Torp, sündünüq 2000).
Kõivupuu Marju om pall'o ärq tennüq võro as'a hääs. 1988. aastagast om tä Võro Seldsi VKKF liigõq, tä om kõrraldanuq 3 Kaika suvõülikuuli (1992 Kuudsin, 1998 Põlgastõn, 2012 Harglõn), kirotanuq võro rahvalaulõ raamadu "Tsirr-virr lõokõnõ" ja olnuq võro aabidsakogo ("ABC kiräoppus ja lugõmik") liigõq ja üts "Võrokiilse lugõmigu" kokkosäädjist.
Patareilamp

Patareilamp om väiku lamp, miä näütäs hariligult küländ valgõt valgust. Taa om hariligult mõtõld ütenkandmisõs, et saasiq näüdädäq valgust ka sääl, kon olõ-õi eelektrivalgustust.
Iheri Rihhard

Iheri Rihhard (Rihhard Iher) oll' Võromaalt Osolast peri kirämiis ja koolioppaja.
Elokäük.
Koolioppajas oppõ Iheri Rihhard Talliina Pedagoogiumin 1937. aastagal, tüüt' Võromaal algusõn Piitre ja 1939. aastaga sügüsest pääle Osola koolin kooniq 1944. aastaga radokuuni, ku naas' toimõndajas aolehe „Võrumaa Teataja” man. 
Nõvvokogo okupatsiooni aol tüüt' 1944. aastaga sügüsest Harjomaal edimält massina-traktorijaaman, sis paar aastakümmend põllumajandusõn kooniq 1967. aastagani, ku jäi süämerikkõ peräst pensionilõ.
Iheri Rihhard kuuli 31. põimukuu pääväl 1980 ja om matõt Osola matusaida.
Looming.
Loomingukatsõtusõq naksiq pääle gümnaasiumiaastil. Suurõmbat huvvi löüdse timä romaanivõistlusõ avvohinnatüü „Kaheksa kellalööki” Nõvvokogo edimädsest okupatsioonist. Tuu ilmu aolehen „Eesti Sõna” 1943. aastaga lõpukuil. Edimädsest kiudutamisõst kirotõdu romaani „Tagasi ellu” ilmut' aoleht „Võrumaa Teataja” joulukuust 1943 kooniq radokuuni 1944. 
Romaaniq ja aokirängutüü olliki põhjus, mille Iheri Rihhard tõõsõ Nõvvokogo okupatsiooni aol jäi tüüle põllumajandustõ, a samal aol kirot' edesi n-ü suhvlihe (luulõtusõq, latsijutuq, peränpoolõ poliitilis-aoluulidsõq kirotusõq ettelugõmisõs koolinoorilõ, käsikirän kogotult päälkirjo ala „Jassi juurviljaaed” ja „Mu isamaa”). 
Invaliidsuspensionärin sai süvembält keskendüdäq kirändüsloomingulõ. Tuul aol kirot' tä põhilidsõlt luulõtuisi. Noidõ hulgan om pia poolõs võrokeelitsit ja eestikeelitsit. Küländ hulga om ka vaimolikku ainõt. 
Viil autori eloaol, 1980. aastagal trüküti ärq Iheri Rihhardi võrokeeline luulõkogo „Kassimärss”. Päält surma om ilmunuq viil võrokeelist luulõt valikkogon „Havvakivi. Ikupilli ja loriluku" (1998) ja jutustus „Kaheksa kellalööki" autori 90. sünnüpääväs Osola kooli iistvõtmisõl.
FC Santos Tartu

FC Santos Tartu om Eesti jalgpalliklubi, miä um luud Tarton 2002. aastagal. Klubi tege latsilõ jalgpallitreeningit ja mäng põhilidsõlt Eesti latsiliigadõn. Tarto Anneliina kunstmuroplats om klubi kodoplats.
Kikkasiin

Kikkasiin (harilik kikkasiin, "Cantharellus cibarius") om kikkaseeneliidsi sugukunna kikkaseene perrehe kuuluv siin.
Kon kasus.
Kikkasiin kasus Põh'a-Õuruupan, Põh'a-Ameerikan (ka nt Mehhikon), Aasian (ka nt Himaalajan), ja Afrikan, nt Sambian.
Kikkasiin kasus sakõmbahe nõgla- ja segämõtson. Tä või üten elläq pall'odõ puiõga, sakõmbahe kuusõ, pedäjä, tammõ ja pöögiga. Kikkasiin kasus niiskõ samblõ seen, kest haina vai maahasadanuisi lehti.
Määne om.
Uma esiqerälidse kujo, värmi, hõngu ja maigu perrä om kikkasiint tõisi siini hulgast küländ kerge ärq tundaq. Kikkaseene lähkümbäq sugulasõq miiq mõtson ommaq kõllakas kikkasiin ja lehtre-kikkasiin.
Kikkaseene värm või ollaq kõllatsõst pihlõtsõni. Kikkasiin om lihakas ja sagõhõhe lehtrekujolinõ. Küpär ja jalg ommaq kokko kasunuq, näil olõ-õi selget üleminegikotust. Kübärä läbimõõt om 2–12 cm. Tuu om sagõhõhe lainõlidsõ veerega vai tävveste kõrraperäldä kujoga. Küpär om päält sille ja matt. Jalg om kübäräga samma värmi vai vähä hellemb, seest täüs, sille, alt ahtamb, 1–3 cm paks ja 4–7 cm pikk. 
Tooras siin om kipõ maigu ja esiqerälidse hõnguga, miä tege taast väega vaglakimmä seene: vaglutõduid kikkasiini näge väega harva. 
Kikkasiini või löüdäq piimäkuu lõpust kooniq sügüse edimäidsi kõvvo üükülmini vai esiki lumõ tulõkini. Seeneq kasusõq sagõhõhe hulgakaupa kuun ja võivaq kassuq tsõõrin. Piksevihmaq mõosõq kikkasiini kasumisõlõ esiqeränis häste.
Kikkaseene muudu näge vällä ka Eestin kasuja siin kuld-kikkaseenik. Naid eräldäs siski värm: kikkasiin om kõllatsõmb, kuld-kikkaseenik herksäpihlõnõ, ja kujo: kikkasiin olõ-õi kõrraperäne, a kuld-kikkaseenik om kõrrapärädse ümärigu kübäräga. Kuld-kikkaseenik om piso vähämb ja piinümbä jalaga.
Korjaminõ.
Inämbüisi korjasõq inemiseq kikkasiini hindäle söögis ja sissetegemises, a kikkasiini korjaminõ ja müümine om küländ pall'odõlõ inemiisile ka tähtsä suvinõ-sügüsene lisatüü ja -sissetulõk. Eestin kor'atas esiqeränis pall'o kikkasiini müügis Võro- ja Setomaal. Üte inemise, kiä tiid hüvvi kikkaseenekotussit, pääväsaak või mõnikõrd ollaq esiki mitukümmend killo.
Soomõn om opit kikkasiini mõtsast üles löüdmä ka pinne abiga.
Söögis pruukminõ.
Kuiki teedüssit kikkasiini süümisest om jo 1500ndist aastagist, saiq kikkaseeneq laembalt tunnistõdus delikatessis prantsusõ köögi mõo kasumisõga 1700ndil aastagil, ku naaq ilmuq korgõmba rahva küükehe. Seo ilma aigo om kikkasiini söögis pruukminõ harilik üle Õuruupa ja Põh'a-Ameeriga. 
Kikkasiini hariligult küdsetäs, naist tetäs koorõga hämmähüst vai suppi. Tuuralt naid süvvä-äiq, a naid võidas külh kuivadaq ja kuivatult jauhkõq jahus, midä pandas suppõ ja hämmähüisi sisse. Kikkasiini võidas ka külmetäq, kuiki vanõmbaq kikkaseeneq võivaq ollaq päält ülessulatamist vähä kipõ maigugaq.
Söögiainõq.
Kikkaseene seen om vett (91–93 % kaalust), valkõ (2,5 %; inimine siit noist ärq 70–80 %), hüdsivesäsnikke glükogiini ja trehhaluusi (paar protsenti), rasvo (0,4 %), kiudainit, beeta-karotiini, D- ja B-vitamiini (päämädselt B1, B3). Energiät om 100 g kikkaseenin 30 kcal.
Statistigaammõt

Statistigaammõt om riigiasotus Eestin, Rahandusministeeriümi man Talliinan, mis tegeles riikligu statistikaga. 
Statistigaammõti päädirektri om parhilla Mägi Mart.
Navitroll'a

Navitroll'a kodanigunimega Trolla Heiki (Heiki Trolla) om Võromaalt peri eesti maalikunstnik.
Latsõn elli Navitroll'a algusõn Haani lähkün Troll'a ja sis Võro küle all Navi külän. Naist külist ja kunstnigu kodanigunimest tulõ ka timä kunstnigunimi. Noorõn oppõ tä Võro graafigu Kuksi Viive man joonistamist ja maalmist. 
Aastagal 1993 alost' Navitroll'a elokutsõlidsõ kunstnigu tüüd. Tä sai uma naivistligu joonistamisstiiliga kibõhõhe kuulsas. 
Aastil 1997–2001 olliq Navitroll'al gallõriiq nii Talliinan ku Tarton. Päält tuud om ainugõnõ ammõtlinõ Navitroll'a gallõrii Talliina vanaliinan. Navitroll'a esiq eläs ja tüütäs Võromaal.
Looming.
Navitroll'a om tennüq maali, graafikat ja tegevüskunsti, hulk timä töid on ilmunuq postkaartõ pääl ja kallõndriin. Tä om kujondanuq ka Tallinki parvlaiva Galaxy.
Navitrolla kunsti om liigitõt külh naivismi, külh sürrealismi veere pääle. Timä pilte pääle ommaq sagõhõhe eläjäq imeligun keskkunnan ja unõnäoliidsi maastikkõ taustal (nt Aafriga eläjäq põh'amaa luudusõn). 
Navitroll'a om ütelnüq, et kõgõ suurõmb mõtõq, midä tä kaejilõ edesi andaq taht, om tuu, et ku tä maal, sis om tä õnnõlik ja tuuga om tä muutnuq maailma üte inemise jago õnnõligubmas.
Visuaalsõlt ja maalitekniga poolõst tulõtasõq Navitroll'a maaliq miilde uma ao Madalidõmaiõ talopujakunsti. Köüdüst või nätäq ka Zen-budistligu kunstikäsitlüsega. Toolõ vihjasõq timä pilte tukõv ja selge köüdüs päälkiräga ja pildele mõtõt andvaq stseeniq, miä ommaq hariligult kongi nukan vai edimädsel pilgul tähelepandmalda. Säälsaman tulõtas Navitroll'a looming miilde koomiksikunsti. Timä pildel om uma lühkü, nal'akas ja uutmalda puändiga lugu, õnnõgi et pildiria om kunstnik lühendänüq ütele pildile.
Näütüseq.
Navitroll'al om aastagast 1989 pääle olnuq hulga näütüisi nii Eestin ku välämaal (Talliin, Tarto, Tampere, Helsingi, London, Lissabon). 2008. aastaga vahtsõaastakuun kõrrald' tä Tate Modernin näütüse umist Londonin maalituist pildest. Teedäqolõvalt oll' tuu maailma edimäne pop-up näütüs.
Eräelost.
Navitroll'a uno om tiidüsfilosuuf Kasagu Enn.
Ahli

Ahli vai Ahelo oll' külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan. 
Päält 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist jääseq inneskidseq Ahelo külä maaq Rõugõ valla alaq. 
Külä panti 1977. aastaga kokko Singa külägaq.
Borodino külä

Borodino vai Porutina oll' külä Harglõ kihlkunnan. 
1969. aastaga elli Porutinal 21 inemist. 
1977. aastaga panti Porutina kokko Vahtsõ-Roosa külägaq.
Kallastõ (Mõnistõ)

Kallastõ om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan.
Konnukülä

Konnukülä om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Konnuvere

Konnuvere om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Lauavabriku

Lauavabriku külä om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Liivaku

Liivaku om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Luhtu

Luhtu om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Mehka

Mehka om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Mõnistõ

Mõnistõ vai Mõnistmõisa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastakka oll' külä Mõnistõ valla keskus.
Mõnistõ piirkunda om nimmat ka ku "Mehkamaa".
Mõnistõn ommaq Mõnistõ raamadukogo, postkontor, perearstikeskus ja hooldõkodo. Lähkün om ka Coobi puut.
Mõnistõ piire seen om ka Mõnistõ mõisa park ja Wulfõ suguvõsa kalmuaid. Mõnistõ mõisa pargin om Mõnistõ järv. Pargin ommaq aoluulidsõlt olnuq kaq Mõnistõ vasalllinnus ja Mõnistõ mõisa huunõq, miä ommaq häönüq.
Külä õdagupiir lätt müüdä Mustajõkõ.
Küläst lätt läbi Võro–Mõnistõ–Valga maantii ja säält saa algusõ Mõnistõ–Hopa maantii.
Parmupalu

Parmupalu om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Peebu (Mõnistõ)

Peebu om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Peräjärve (Mõnistõ)

Peräjärve om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Piili

Piili om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Pulli (Mõnistõ)

Pulli om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Põldõ

Põldõ om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Sakurgi

Sakurgi om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Saru

Saru om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Külän ommaq Saru ristupuuq.
Külän om hulgamatus tõsõn ilmasõan hukkasaanuilõ.
Alavesti talon om Alaveski eläjäpark.
Külän oll' Saru raudtiijaam (1896–1970).
Külä lõunõpiir juusk müüdä Mustajõkõ. Jõõviirne ala kuulus Koiva–Mustajõõ maastigukaitsõala kuunsaiso.
Külä hummogupiir juusk Ahelo jõõ veeren Jõõ pääl om Saru Alaveski järv ja jõgi juusk külä piire seen Mustajõkkõ.
Sarumõisa (külä)

Sarumõisa om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Singa

Singa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Tiidsa

Tiidsa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Tundu

Tundu om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Tursa

Tursa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda.
Tämbälse

Tämbälse om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan.
Harglõ

Harglõ om külä Harglõ kihlkunnan Valga vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Taheva valda.
Külä om Harglõ oja veeren. Arvada om tä tuu perrä ka uma nime saanuq. Saman om tä ka Võro-Valga suurõtii veeren.
Harglõn om kerik, kalmuaid, kuul, kultuurimaja, postkontor ja puut.
Juuta

Juuta oll' külä Harglõ kihlkunnan, miä jääs parhillaq Valga valda, inne 2017. aastakka Taheva valda. 
1977. aastaga panti külä kokko Lepä külägaq.
Kalli

Kalli om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Koikkülä

Koikkülä om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Koiva

Koiva külä vai Alakolk om külä Valga maakunnan Valga vallan, kihlkundlisõ jaotusõ perrä Harglõ kihlkunnan. 
Inne 1977. aastaga tallituspüürdmist es olõq Koiva eräle külä, a hoobis Koikkülä osa, kon olliq Koikkülä tallõ popsitarõq. Koiva külä põh'ahummogu nukk om Moosuperä. 
Inne 2017. aastaga umavalituisi ümbretegemist oll' Koiva külä Taheva vallan.
Korkuna

Korkuna om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Lannamõtsa

Lannamõtsa om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Lepä (Taheva)

Lepä vai Lepä mõisa om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Lutsu (Taheva)

Lutsu om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Matimäe

Matimäe om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Pügeri

Pügeri om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Suublasõ

Suublasõ om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Taheva

Taheva om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Tahevamõisa (külä)

Tahevamõisa om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Tammõkülä

Tammõkülä om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Tsirgumäe

Tsirgumäe om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Tõrvasõ

Tõrvasõ om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Vallikülä

Vallikülä om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan.
Hindsikä

Hindsikä om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Laurimäe

Laurimäe om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Palukülä (Varstu)

Palukülä om külä Varstu vallan Harglõ kihlkunnan.
Pundsa

Pundsa om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Varstu valda.
Puustusõ (Varstu)

Puustusõ om külä Varstu vallan Harglõ kihlkunnan.
Rebäse (Varstu)

Rebäse om külä Varstu vallan Harglõ kihlkunnan.
Hundilaanõ

Hundilaanõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Jaama (Räpinä)

Jaama külä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Jaamamõisa (külä)

Jaamamõisa külä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Jaanikõstõ

Jaanikõstõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Kassilaanõ (Räpinä)

Kassilaanõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Kurõkülä

Kurõkülä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Kuuksi

Kuuksi vai Kuukse om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Kõnnu

Kõnnu om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Kõrvõ (Räpinä)

Kõrvõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Köstremäe

Köstremäe külä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Kürsä

Kürsä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Laanõ (Räpinä)

Laanõ külä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Leevaku

Leevaku vai Leevako vai Leevaka om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lepikeste

Lepikeste om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Linte

Linte om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Lokuta

Lokuta om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Miilva

Miilva om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Mägiotsa

Mägiotsa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Naha (Räpinä)

Naha om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Nulga

Nulga om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Orava-Rõsna

Orava-Rõsna om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Palokülä

Palokülä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Palopää

Palopää om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Palo-Pääsnä

Palo-Pääsnä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Parma

Parma oll' külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Pindi (Räpinä)

Pindi om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Priitholmi

Priitholmi vai Rahumäe om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Punni

Punni om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Puusta

Puusta vai Puusta kar'amõisa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Raadama

Raadama om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Raigla

Raigla om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Ristipalo külä

Ristipalo om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Ruusa mõisa (külä)

Ruusa mõisa vai Ruusa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Sillapää

Sillapää om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Silminitsa

Silminitsa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Suurõ-Viirksu

Suurõ-Viirksu om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Suusaarõ

Suusaarõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Sülgäjä

Sülgäjä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium

"Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt" om Vahtsõ Tõstamendi nelä evangeeliumi tõlgõq seto kiilde. Raamat ilmu 1926. aastagal Tarton, timä and' vällä Akadeemiline Imäkeele Selts ummi toimõnduisi rian 14. välläandõna. 
Teksti om seto kiilde ümbre pandnuq Puusepä Ernst, kinkast ildampa sai keriguopõtaja. Keele poolõst om õiõnduisi tennüq Voolaine Paulopriit. Raamadun om 302 lehekülge.
Tammistu külä (Räpinä)

Tammistu om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Tobraotsa

Tobraotsa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Toolamaa mõisa (külä)

Toolamaa mõisa om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Toostõ

Toostõ om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Tsirksi

Tsirksi om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Vaadimäe

Vaadimäe om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Vaara

Vaara om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Võiardi

Võiardi om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Võukülä

Võukülä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Haavapää

Haavapää om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Jõõvaara

Jõõvaara om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Kikka

Kikka om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Kirmsi

Kirmsi vai Kirmse om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Kullamäe

Kullamäe om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Laho (Veriora)

Laho om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Lihtensteini

Lihtensteini om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Mõtsavaara

Mõtsavaara om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Männisalo

Männisalo vai Leeväti om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Nohipalo külä

Nohipalo külä om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Pahtpää

Pahtpää om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Sarvõmäe

Sarvõmäe om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Suuhara

Suuhara om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Süvähavva

Süvähavva om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Varõstõ

Varõstõ om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Verioramõisa (külä)

Verioramõisa om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Vilustõ

Vilustõ vai Virsskülä om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Vins'o

Vins'o om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Võika

Võika om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Väiko-Viirksu

Väiko-Viirksu om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.
Vändrä

Vändrä om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.