tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
27. märtekuu päiv

27. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 331. päiv (liigaastagal 332. päiv).
28. märtekuu päiv

28. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 332. päiv (liigaastagal 333. päiv).
29. märtekuu päiv

29. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 333. päiv (liigaastagal 334. päiv).
30. märtekuu päiv

30. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 334. päiv (liigaastagal 335. päiv).
1. joulukuu päiv

1. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 335. päiv (liigaastagal 336. päiv).
2. joulukuu päiv

2. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 336. päiv (liigaastagal 337. päiv).
3. joulukuu päiv

3. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 337. päiv (liigaastagal 338. päiv).
4. joulukuu päiv

4. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 338. päiv (liigaastagal 339. päiv).
5. joulukuu päiv

5. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 338. päiv (liigaastagal 339. päiv).
6. joulukuu päiv

6. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 340. päiv (liigaastagal 341. päiv).
7. joulukuu päiv

7. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 341. päiv (liigaastagal 342. päiv).
8. joulukuu päiv

8. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 342. päiv (liigaastagal 343. päiv).
9. joulukuu päiv

9. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 343. päiv (liigaastagal 344. päiv).
10. joulukuu päiv

10. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 344. päiv (liigaastagal 345. päiv).
11. joulukuu päiv

11. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 345. päiv (liigaastagal 346. päiv).
12. joulukuu päiv

12. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 346. päiv (liigaastagal 347. päiv).
13. joulukuu päiv

13. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 347. päiv (liigaastagal 348. päiv).
14. joulukuu päiv

14. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 348. päiv (liigaastagal 349. päiv).
15. joulukuu päiv

15. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 349. päiv (liigaastagal 350. päiv).
16. joulukuu päiv

16. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 350. päiv (liigaastagal 351. päiv).
17. joulukuu päiv

17. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 351. päiv (liigaastagal 352. päiv).
18. joulukuu päiv

18. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 352. päiv (liigaastagal 353. päiv).
19. joulukuu päiv

19. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 353. päiv (liigaastagal 354. päiv).
20. joulukuu päiv

20. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 354. päiv (liigaastagal 355. päiv).
22. joulukuu päiv

22. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 356. päiv (liigaastagal 357. päiv).
23. joulukuu päiv

23. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 357. päiv (liigaastagal 358. päiv).
24. joulukuu päiv

24. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 358. päiv (liigaastagal 359. päiv).
25. joulukuu päiv

25. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 359. päiv (liigaastagal 360. päiv).
26. joulukuu päiv

26. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 360. päiv (liigaastagal 361. päiv).
27. joulukuu päiv

27. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 361. päiv (liigaastagal 362. päiv).
28. joulukuu päiv

28. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 362. päiv (liigaastagal 363. päiv).
29. joulukuu päiv

29. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 363. päiv (liigaastagal 364. päiv).
30. joulukuu päiv

30. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 364. päiv (liigaastagal 365. päiv).
31. joulukuu päiv

31. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga perämäne, 365. päiv (liigaastagal 366. päiv).
2005

2005. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10218. aastak sirvikallendri perrä.
Müürsepä Martin

Müürsepä Martin (Martin Müürsepp) om inneskine eesti korvpallur, kiä om sündünüq 26. süküskuu pääväl 1974. aastagal Talliinan. Müürsepp om siiäqmaaniq edimäne ja viimäne eesti korvpallur, kiä om mängnüq NBAn. 
Müürsepä Martin oll' uma mängoposits'ooni poolõst suur viir. Tä om kats miitret säidse tsendimiitret pikk ja kaald 103 killo.
Elolugu.
1996. aastagal valõ NBA drafti edimädsen tsõõrin Müürsepä Martini katõkümne viiendän valikun hindäle Utah Jazz, kiä Martini Miami Headile edesi kaubõl'. Müürsepp om platsi pääl käünüq 83 NBA mängon Dallasõ Mavericksi iist keskmäidsi näütäjidega 4,7 punkti, 2,2 lavvapalli ja 11,5 minotit. Uman kõgõ parõmban NBAn mängitün mängon visas' Martin 24 silmä ja võtt' 14 lavvapalli. 
Peräst NBAd läts' Martin Kreekahe, kon mänge BC Arisõ ja Ateena AEK iist. 2000. aastagal võit’ Martin Ateena AEKga ka Saporta Kariga ja Kreeka Meistrevõigõlusõq.
2001-2005 mänge Müürsepp Vinnemaal Kaasani Unicsin ja Moskva CSKAn. 
Müürsepp om mängnüq ka Eesti rahvuskuundisõn, minkast ütel' ärq 2005. aastagal. 
2006. aastagast mänge ta Tarton paigapäälidse korvpalliklubi TÜ/Rocki iist.
Wrangelli mägi

Wrangelli mägi om suur tulõmägi Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspargin lõunahummogu Alaskal Ameeriga Ütisriigen. Mägi kuulus Wrangelli tulõmäevüühü ja om 4317 miitrit korgõ. 
Wrangelli mägi om saanuq uma nime Võromaalt perit maiõuurja Wrangelli Ferdinandi perrä.
Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspark

Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspark om rahvuspark lõunahummogu Alaskal Ameeriga Ütisriigen, miä om luud 1980. aastagal. Timä pindala om nink tuuga om tä Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb rahvuspark. 
Rahvuspark om saanuq uma nime Wrangelli mäki perrä.
Kuupäiv

Kuupäiv om nimi, miä andas pääväle tuu kallendrisüstemi perrä. Kuupäävä perrä om võimalik üttemuudu arvo saiaq, määnest aastaga päivä mõtõldas. Kattõ kuupäivä saa võrrõldaq: üteldäq, kumb näist ja kupall'o om inne tõist. Näütüses Gregoriusõ kallendri perrä om määntsegi aastaga 13. lehekuu päiv kümme päivä peräst 3. lehekuu päivä. 
Inämbüsen kallendriin om kuupääväl kolm ossa: päävä järekõrranummõr kuun, kuu ja aastak. Noilõ kolmõlõ osalõ võidas viil mano pandaq tõisigi, nt. nädälipäiv. Aastakkõ loetas hariligult määntsestki kokkolepütüst sündmüsest pääle. Näütüses sirvikallendrin om tuus võet Billingeni katastruuf.
Tõnõkõrd mõtõldas kuupäävä all päävä nimme ilma aastagaarvolda. Tuuga saa päävä pandaq paika ütel viiel kallendriaastaga piiren. Näütüses 24. piimäkuu päiv om egäl aastagal jaanipäiv. 
Kuupäivi kirotamisõst.
Kuupäivi kirotamisõs pruugitas päävä järekõrranumbrõ ja aastagaarvo jaos inämbüisi arvõ. Kuu võidas kirotaq nii sõnno kui arvõga. Hariligumbaq kuupäivi kirotamisõ võimalusõq ommaq järgmädseq:
Rahvakallendri

Rahvakallendri vai rahvakalendre om määntsegi rahva perimüslik aoarvamisõ süstem, minka mano käüväq uskmisõq, kumbõq, rahvalauluq jms. Rahvakallendri muutus aoluun ja saa mitmõlt puult mõotuisi.
Eesti rahvakallendri

Eesti rahvakallendri om rahvakallendri, miä om tarvitusõl Eestin. Sagõhõhe peetäs võro ja seto rahvakallendrit kah eesti rahvakallendri osas. 
Hariligult, ku kõnõldas eesti rahvakallendrist, mõtõldas tedä sääntsel kujol, niguq tä oll' vällä kujonuq 19. aastagasaa keskpaigas.
Võro rahvakallendri

Võro rahvakallendri om rahvakallendri, miä om tarvitusõl Võromaal.
Seto rahvakallendri

Seto rahvakallendri om rahvakallendri, miä om tarvitusõl Setomaal.
Sirvikallendri

Sirvikallendri (Maavalla kallendri, sirvilavvaq, sirviq) om kallendri, midä tarvitasõq eesti maausolidsõq. Aoarvamisõ alostusõs om võet nn. Billingeni katastruuf, mink toimumisõ aig om Roodsin viirsavi meetodi perrä aastagalidsõ täpsüsega kimmäs tett. Kallendri kuunimeq, pühäq ja tähtpääväq nink kuusaisõ kõrd om perit õnnõ maarahva perimüsest. Pühhi–tähtpäivi valigu puhul om põhilidsõlt jääd noidõ mano, mink maausolinõ tähendüs ja kumbõq ommaq teedäq. Erändis ommaq tõnnipäiv (7. joulukuu päiv) ja kollõtamispäiv (14. rehekuu päiv), mink kotsilõ olõ-i määntsitki kumbit teedäq. 
Aastaga jagamisõl om alossõs võet harilik kallendri 12 kuu ja 7–päävälidse nädäliga. Kuiõ nimeq ommaq võeduq maakiili murdist. Maakeelitsit kuunimmi om pall'o ja esiq paigon ommaq nääq esiqsugudsõq. Näütüses süäkuus om nimitet nii aastaga edimäst ku tõist kuud. Sirvikallendrin om vällä pakut õnnõ üts võimalik valik maakeelitsit kuunimmi.
Sirve vällä annõdiq edimäle vällä päämidselt käsitrükün (linuul- ja siiditrükk, ildampa viil valguskoopiaq). Perämäidsil aastagil ommaq sirviq ilmunuq trükün.
Sirvikallendrit and parhilla vällä Maavalla Koda.
Billingeni katastruuf

Billingeni katastroofis nimitedäs tuud, ku illadsõ iäaigsõ Balti iäpaisjärve vesi murd' hindäle välläpääso ilmamerde põrõhõlladsõ Mälari järvistü kotsilt Roodsin. Üte aastaga seen alasi vesi mitokümmend miitrit, vii alt sai vabas suur jago Eestimaad, subarktilidsõ kliima asõmõlõ tull' preboreaalnõ, naksiq arõnõma suuq ja mõtsaq. Umbõs 500 aastakka pääle katastruufi elliq Pärno jõõ veeren Pulli asulan joba inemiseq. 
Kama Kaido arvatõn võsiq taad sündmüst poeetilidselt kutsuq maasündümises. Katastroofi aig om Roodsin aastagadsõ täpsüsega kimmäs tett nink tuust naatas sirvikallendri perrä aastakkõ lugõma.
Aastagasada

Aastagasada om 100 tõnõtõsõ perän tulõvat aastakka. 
Näütüses Gregoriusõ kallendrin moodustasõq aoarvamisõ alguspunktist lukõn 100 edimäst aastakka (1.-100. aastak) 1. aastagasaa, 100 järgmäst aastakka (101.-200. aastak) 2. aastagasaa ja nii edesi.
21. aastagasada

21. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 2001 ja lõpõs 31. joulukuu pääväga 2100.
20. aastagasada

20. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1901 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 2000.
19. aastagasada

19. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1801 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1900.
18. aastagasada

18. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1701 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1800.
17. aastagasada

17. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1601 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1700.
16. aastagasada

16. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1501 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1600.
15. aastagasada

15. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1401 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1500.
14. aastagasada

14. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1301 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1400.
13. aastagasada

13. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1201 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1300.
12. aastagasada

12. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1101 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1200.
11. aastagasada

11. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1001 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1100.
10. aastagasada

10. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 901 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 1000.
Jordaania

Jordaania om Aasia riik Lähkül-Hummogumaal. Jordaania pääliin om Amman ("‘Ammān"). 
Luudus.
Suurõmb jago Jordaaniast om kõrbõ. Kliima om kuiv ja pallav. Jordaania ja Iisraeli piiris om Jordani jõgi.
Araabia Ütisemiraadiq

Araabia Ütisemiraadiq (araabia keelen دولة الإمارات العربيّة المتّحدة‎, "Daulat al-Imārāt al-‘arabiyya al-muttaḥida") om Aasia Lähkü-Hummogumaa riik, mink pääliin om Abu Dhabi. Maa sais kuun säitsmest emiraadist, naidõ pindala kokko om nii 83 600 km2. Araabia Ütisemiraadõn eläs nii 10 mill'onat inemist, suurõmb jago noist ei olõq Ütisemiraatõ kuakundlasõq, a muialt sisse tuudu tüüliseq.
Araabia Ütisemiraatõ nafta- ja maagaasivaruq ommaq maailma suurõmpi. Inemiisi õiguisi hindajaq kommisjoniq ommaq ütelnü, et Araabia Ütisemiraadõn om inemiisi õiguisiga kehväste, valitsusõ vastaliidsi piinatas ja pandas vangi jpm.
Araabia Ütisemiraatõ riigiusk om islam ja riigikiil om araabia kiil. As'aaamisõ man ja ärin kõnõldas inglüse kiilt kah.
Amman

Amman ("‘Ammān") om Jordaania pääliin.
Abu Dhabi

Abu Dhabi ("Abū Z̧aby") om Araabia Ütisemiraatõ pääliin.
Sabbe Rudolf

Sabbe Rudolf (Rudolf Sabbe, 1894-1934) oll' sõamiis, vabahusristi saaja. Tä oll' Sabbe Augusti veli.
Elokäük.
Sabbe Rudolf sündü 1894. a. Rõugõ kihlkunnan Pindi vallan Paidra külän Palo (Paidra-Palo) talon. Tä oll' ummi vanõmbidõ, talopidäjä Jaani ja timä naasõ Katri edimäne lats. Pääle paiklikku kuuli lõpõt' tä Võro liinakooli ja Petrogradi lipnikkõkooli. Võtt' ossa Edimädsest ilmasõast ja Vabahussõast. Joud' kaptõni avvoastmõniq, oll' kompanii ja pataljoniülemb. Sõan sai kats kõrda haavatus. Vabahussõan üles näüdät vaprusõ iist sai vabahusristi. Pääle sõta läts' reservi ja tüüt' Valga maakunnan politseinigun. Kuuli 1934. a. Valga maakunnan tubõrkuloosi kätte.
Alambhulk

Hulk "A" om hulga "B" alambhulk vai osahulk (kirotõdas formula_1), ku "A" ega elonik om "B" elonik kah. Sama as'a kotsilõ võidas viil üteldäq, et ""B om A ülembhulk", "A sisaldus hulgan B", "B sisaldas hulka A" vai "hulk A om hulga B sisen"". Mõnikõrd kirotõdas viil formula_2. Nii tekküs köüdüs formula_3 hulkõ vaihhõl, midä kutsutas sisaldumisköüdüs. 
Ku hulk "A" olõ-iq hulga "B" alambhulk, kirotõdas formula_4.
Kui "X" om määnegi hulk, sõs või kaiaq "X" kõiki alambhulkõ hulka, tuud tähüstedäs formula_5.
formula_8.
formula_9.
Perisalambhulk

Hulga "B" alambhulk "A" om hulga "B" perisalambhulk (kirotõdas formula_1), ku "A" olõ-iq "B" (formula_2). Tõisi sõnnoga, hulga "B" alambhulk "A" om hulga "B" perisalambhulk, ku löüdüs vähämbält üts hulga "B" elonik, miä olõ-iq hulgan "A".
Ku hulk "A" olõ-iq hulga "B" perisalambhulk, kirotõdas formula_3.
Lugõmisõ raamat

"Lugõmisõ raamat" (originaalpäälkiräga "Lugemisse Ramat laste kolitamisse tarwis") om Gehewe Carli kirotõt ja 1841. aastagal ilmunu lõunaeestikeeline kooliraamat. 
Raamat oll' Opadu Eesti Seldsi plaanit ja välläant nink trüküt Laakmanni H. man Tarton. Raamatun ommaq sisen aabidsa, lugõmigu ja katõkismusõ jago, juhatus arvõ lugõmisõs nink kiränäütüseq kirotama opmisõs. Üle pikä ao joud' rahvakuuli raamat, kon pääle aabidsa katõkismusõ tekste oll' latsiperätsit luulõtuisi-jutukõisi elost hindäst. 
Üten 1843. aastaga trüküga trüküti taad raamatut 7000 tükkü. Tedä pruugiti pall'odõn Võro- ja Tartomaa koolõn. Koolival'tsus kohust' kõiki praavuskiid hankma naid raamatit egalõ koolilõ 10 tükkü. Sjoo raamat om edimäne puulõikõpiltega (11 tükkü) maakeeline aabits-lugõmik.
2004. a. and' Eesti Kirändüsmuusõum vällä raamadu faksiimiletrükü.
Ramato-tähe 3 
Tähte kokko-säädminne 4
Märgide selletaminne 10
(Ma olle lats ...) 11
Kikkas 14
Kalla 15
Penni 16
Sussi 16
Kihholane 17
Wähk 18
Kalkun 19
Liblik 20
Parm 20
Perdik (Saksa kelen: Affe) 21
Päsokenne 22
Essa nink poig 22
Könne nink moistatus 24
Lats, kes Jummalat pallep 30
Luterusse Katekismus 34
Arwo-tähte ehk numre 51
Se üts-körd üts 56
Kirjotusse lehhe
Gehewe Carl

Gehewe Carl Heinrich Constantin (Carl Heinrich Constantin Gehewe) (sündü 1796, kuuli 1856) oll' Tartomaa kerkoopõtaja nink lõunaeestikeelidse kooliraamadu "Lugõmisõ raamat" kirotaja. Tä tüüt' kerkoopõtaja amõtin Rõngun ja ildampa Tarto Maarja kogohusõn. Oll' Opat Eesti Seldsi president.
Aabits

Aabits vai aavits om kooliraamat, mink perrä opitas lugõma.
Kooliraamat

Kooliraamat vai opik om raamat, midä tarvitõdas koolitamisõs. Inämbüste opvaq näist koolilatsõq.
Võromaa koolõn pruugiti 19. aastagasaal päämädselt lõunaeestikeelitsit (tartokeelitsit) kooliraamatit, 20. aastagasaal eestikeelitsit kooliraamatit. 1990. aastagist pääle ommaq osaq Võromaa koolilatsõq saanuq oppiq mõnda ainõt (võro kiil, kodolugu) jälq lõunaeestikeelitsist (võrokeelitsist) raamatist.
Kirävaihõmärgiq

Kiävaihõmärke nimekiri lugõ üles kirävaihõmärke.
Kirävaihõmärgiq Gehewe perrä.
Gehewe Carl seletäs uman "Lugõmisõ raamatun" kirävaihõmärke niimuudu.
Hulgateooria

Hulgateooria om matõmaatiga haro, miä uur hulkõ. 
Hulga (päämidselt külh arvohulga) mõistõt tarvitõdi joba innembki, a teooria luudi 19. aastagasaa lõpun Cantori Georgi töiega. 20. aastagasaal luudi aksiomaatilinõ hulgateooria, miä om sjooilmaaigsõ matõmaatiga alossõs.
Tühi hulk

Tühi hulk om matõmaatikan hulk, kon olõ-iq üttegi elonikku. Tühjä hulka tähüstedäs sümboliga formula_1.
formula_2.
Hulga elonik

Hulga eloniguq vai elemendiq ommaq matõmaatikan nuuq as'aq (objektiq), minkast hulk kuun sais. Üten hulgan või-iq ollaq kattõ ütesugust elonikku. Tuud, ku "a" om hulga "A" elonik, märgitäs sümbolidõga formula_1.
Alambhulkõ hulk

Hulga "X" alambhulkõ hulgas kutustas matõmaatikan säänest hulka, mink elonigõs ommaq kõik hulga "X" alambhulgaq. Hulga "X" alambhulkõ hulka tähüstedäs formula_1 vai 2"X". 
Hulga formula_1 eka alambhulka "K" kutustas hulga "X" alambhulkõ perres.
Näütüs.
Kui "X" = {"a, b, c"}, sõs hulga "X" alambhulgaq ommaq 
ja nii või üteldäq, et hulga "X" alambhulkõ hulk om 
formula_4
Hulkõ kogo

Hulkõ kogo vai hulkõ summa om matõmaatikan sääne hulk, kon ommaq kõik as'aq (eloniguq), miä ommaq noin hulgõn ja ei midägi muud.
Välläseletüs.
Hulkõ "A" ja "B" kogo om hulk formula_1, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä ommaq kas hulga "A" eloniguq vai hulga "B" eloniguq. Tuu tähendäs, et 
formula_2.
Ületsembält, hulkõ formula_3, kon "I" om määnegi hulk, kogo om hulk formula_4, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä kuulusõq vähämbält ütte hulgõst 
formula_3. Tuu tähendäs, et 
formula_6.
Hulkõ kogo löüdmist nimitedäs näide kokkoarvamisõs. Katõ hulga kokkoarvamisõ arvang formula_1 üte kimmä hulga "X" alamhulkõ hulga formula_8 pääl om tuu hulga formula_8 katõhaardja umaarvang.
Ütine osa

Hulkõ ütine osa vai hulkõ lõigõq om matõmaatikan sääne hulk, kon ommaq kõik as'aq (eloniguq), miä ommaq kõigin noin hulgõn, ja ei midägi muud.
Välläseletüs.
Hulkõ "A" ja "B" ütine osa om hulk formula_1, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä ommaq nii hulga "A" eloniguq kui ka hulga "B" eloniguq. Tuu tähendäs, et 
formula_2.
Ületsembält, hulkõ formula_3, kon "I" om määnegi hulk, ütine osa om hulk formula_4, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä kuulusõq kõikihe hulkõhe 
formula_3. Tuu tähendäs, et 
formula_6.
Katõ hulga ütidse osa löüdmise arvang formula_7 üte kimmä hulga "X" alamhulkõ hulga formula_8 pääl om tuu hulga formula_8 katõhaardja umaarvang.
Ütidse osalda hulgaq

Ütidse osalda hulgaq ommaq matõmaatikan sääntseq hulgaq, mink ütine osa om tühi hulk.
Ütidse osaga hulgaq

Ütidse osaga hulgaq vai lõikujaq hulgaq ommaq matõmaatikan sääntseq hulgaq, mink ütine osa olõ-iq tühi hulk.
Mittetühi hulk

Mittetühi hulk om matõmaatigan sääne hulk, kon om vähämbält üts elonik. Tuud, et hulk "A" om mittetühi, või sümbolidõn kirotaq niimuudu: formula_1.
Hulga tükeldüs

Hulga tükeldüs om matõmaatigan tuu hulga jagaminõ mittetühjos ütidse osalda tükes, miä "katvaq" terve hulga ärq. 
Välläseletüs.
hulga "X" tükeldüs om timä mittetühjo alambhulkõ sääne hulk, et "X" ega elonik "x" om täpselt üten noist alambhulgõst. 
Samaväärselt või üteldäq, et "X" alamhulkõ hulk "P" om "X" tükeldüs, kui
Paarikaupa ütidse osalda hulgaq

Määntsegiq hulgaq ommaq paarikaupa ütidse osalda, ku ütskõik määntseq kats mittevõrdsõt hulka noist ommaq ütidse osalda.
Pini

Pini () om kodoelläi. Tedä peetäs soe alamblihis ("Canis lupus familiaris") vai ütes pinne perrekunna lihis ("Canis familiaris"). 
Piniq ommaq hääq inemise sõbraq. Pini päämäne tüü om maja valvminõ. Viil om näist api jahipidämise, inemiisi pästmise (nt. viist, lumõst), narkootikidõ otsmisõ ja muu man. 
Pini tiinüs kest keskmädselt 65 päivä.
Pinne nimeq.
Vanast panti Võromaal pinnele sääntsit nimmi: Muri, Mudi, Muki, Tuks, Taks, Kaaru, Karu, Pati, Kudi, Kuti, Krants, Lond'o, Pond'o, Pun'u, Assu, Reks, Sapi. 
Vahtsõmbist pini- ja kassinimist või lukõq Võro-Seto tähtraamatust 2008. aastaga pääle.
Härmävitäi

Härmävitäi vai härm um mutik. Täl um katõsa jalga.
Pudsunudsija

Pudsunudsija om puhastusmassin, minka nudsitas põrmandidõ, põrmandurõividõ ja müübli päält, autist jm. purrõ, putsõ, tolmu jm. mustust ja peenembät prahti. Tüütämise aigu tege pudsunudsija kõvva hellü, miä sekäs muid tegemiisi, näütüses televiisori kaemist.
Kass

Kass ("Felis catus") om kodoelläi. Tä või ollaq väega karvanõ, a tä või ollaq ka ilma karvulda. 
Kassi tiinüs kest keskmädselt 62 päivä.
Võromaal võidas kassi kotsilõ üteldäq viil tiide, tiids'u, tsiids'o vai tsiidsi.
Kassõ nimeq.
Vanast panti Võromaal kassõlõ sääntsit nimmi: Ants, Ints, Miisu, Kati, Kiti. Vahtsõmbist kassi- ja pininimist või lukõq Võro-Seto tähtraamatust 2008. aastaga pääle.
Kassiq ilokirändüsen.
Üts kuulsampi kassist kirotõt jutuisi om prantsusõ kiränigu Perrault' Charlesi kirotõt jutus "Saapidõga tiide".
Hopõn

Hopõn om kodoelläi, kinka saa ratsutaq ja tüüd tetäq.
Nuur hopõn om vars, täüskasunu esäne hopõn om täkk, kohitsõt esäne om ruun ja täüskasunu imäne om märä. 
Märä tiinüs kest keskmädselt 336 päivä.
Hobõsidõ nimeq.
Vanast panti Võromaal hobõsilõ sääntsit nimmi: Miira, Miku, Lauk (ku valgõ lauk otsa iin), Kella, Kulla, Loki, Malli, Heeli, Teesi.
Hobõsõq karva perrä.
Karva perrä või hobõsit jakaq niimuudu.
Moodor

Moodor (vai motor) om mekanism miä pand massina liikma.
V 50M moodori (käsikäükega) maahavõtminõ.
Kõgõpäält tulnuq võttaq valla kõik trossiq. Gaasitrossi ei võetaq ärq, a tross jääs karburaatori külge, võetas ärq õnnõ karburaator. Sõs tulnuq õli vällä laskõq, tuujaos tulnuq kuralt puult võttaq ärq õli sissevalamisõ kork ja sõs moodori põh'ast valla käändäq polt, ala pandaq kauss vai mõni annom, kohe õli juusk. Sõs saa joba käändäq valla 3 moodori kinnitüspolti ja moodori maaha võttaq. Moodor omgi maan.
2007

2007. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10220. aastak sirvikallendri perrä.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2007. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2007. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katsõstõiskümnes aastagakäük.
Väikene murdõsõnastik

"Väikene murdõsõnastik" ("Väike murdesõnastik") om sõnaraamat, kon ommaq sisen eesti ja lõunaeesti kiili pruukõ sõnaq. Muuhulgan om sääl pall'o võro ja seto keele sõnno. Ega sõna man ommaq ärq näüdätüq kihlkunnaq, kon tuud sõnna pruugitas vai om pruugit.
Susirattaq

Susirattaq (vai Susivankri vai Soevankri vai Taivarattaq) om tähtkujo, miä suurõmbal jaol põh'apuulkeräst om aastak läbi nätäq. Susirattin om säidse tähte.
Lodi (kala)

Lodi (vai lod'akala vai imändäkala) om kala, kiä eläs makõ vii sisen. Timä ladinakeeline nimi om "Cottus gobio". Tä eläs kivve vaihõl.
Võromaal löüdüs näid näütüses Tamula järven ja Ah'a jõõn.
Jõõkaasik

Jõõkaasik (vai järvekaasik vai kaasik) om lill, miä kasus jõõn vai järven. Elotiidüsen kutsutas niimuudu luumõ perekunda (ladinakeelidse nimega "Nymphaea"). Jõõkaasigu lehti kutsutas lõmmulehtis.
Käisi Johannes

Käisi Johannes (Johannes Käis; 1885–1950) oll' koolimiis ja luudusopõtusõ oppaja. Tä sündü Põlva kihlkunnan Timo vallan Rosma külän nink kuuli Põlva vallan Trompsi külän.
Looming.
Avald' kogomigu "Loengit ja kokkovõttit" I–II nink aastagaraamatit "Tiil tüükoolilõ" I–VI. Toimõnd' metoodiliidsi raamatidõ rita "Vahtsit teid algoppusõn", bülletääni "Koolivahtsõndaja" nink "Eesti entsüklopeediä" artiklit luudustiidüse, maatiidüse, põllumajandusõ nink pedagoogiga alalt. Põh'and' luudusopõtusõ metoodiga ja koolifenoloogia nink kuts' üles kooliaido tegemä. Kirot' hariduspoliitiga- ja metoodigaartiklit. 1946. avald' inne sõta kirotõt koolivahtsõnduskirätüüq kogomigun "Valit tüüq", mink iist tedä süüdüstediq kodanlik-natsionalistligun kihotustüün nink sunniti tüült ärq minemä. Timä teossõq olliq 1960. aastagidõ keskpaigani ärq keeledüq.
Käisi Anette

Käisi Anette (Anette Käis, 1891–1942) oll' Leevi vallast perit oppaja ja koolijuhataja.
Ütiskundlinõ tegevüs.
Oll' Naiskodokaitsõ Võromaa ringkunna päänaanõ (sai tuu iist mitmit avvotassa). Võtt' ossa koolivahtsõndusliikmisest nink tekk' ettekandit oppajidõ tävvendüskursuisil. 
Looming.
Üten uma mihe Johannesega kirot' metoodiga- nink opikirändüst. Kirot' Võro Oppajidõ Seminäri aastagaraamadulõ "Tii tüükoolilõ".
Eesti murdidõ sõnaraamat

"Eesti murdidõ sõnaraamat" ("Eesti murrete sõnaraamat") om sõnaraamat, kon ommaq sisen eesti ja lõunaeesti kiili pruukõ sõnaq. Muuhulgan om sääl pall'o võro ja seto keele sõnno. Ega sõna man ommaq ärq näüdätüq kihlkunnaq, kon tuud sõnna pruugitas vai om pruugit, nink näütüslausõq.
Pang

Pang om annom, midä kõgõ inämb tarvitõdas vii kandmisõs ja hoitmisõs. Pääle vii või pangin hoitaq viil tõisi vedelüisi vai näütüses liiva, siini vai muud. 
Pangõ om tarvitõt joba vanast ja vanast aost. Edimält tettiväq nääq puust. Ildampa tullivaq metalist pangiq (tsinkplekk- ja maliirpangiq), perämädsel aol tetäs pall'o plastmasspangõ. 
Pang piät olõma nii suur, et ku tä vett täüs pandaq, sõs suur inemine joud tedä üte käe otsan nõstaq. Harilikult mahotas pang 3-20 liitrit. Vanast oll' pang mahomõõdus kah -- tuu pidi olõma 10 tuupi. 
Pangil om põhi, külg, küle ülemädse veere külen kats vangukõrva, mink külge poosõ vang. Puust pangi hoitvaq kuun ravvast vai puust vitsaq. Puust vitso peetäs parõmbas -- nuuq rostu-i ärq.
Etnograafia

Etnograafia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo, miä uur rahvidõ materiaalsõt kultuuri, kombit jms. Mõnikõrd pruugitas etnograafia kotsilõ mõistõt "kultuuriantropoloogia", kohe ala käü ka vaimlinõ kultuur (rahvaluulõq, mütoloogia jne).
Eesti ja tõisi soomõ-ugri rahvidõ entograafilidsõ matõrjaali korjamisõ ja uurmisõga tegeles Eesti Rahva Muuseum.
Etnoloogia

Etnoloogia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo. 
Traditsioonilidselt peetäs etnoloogia uurmisalas rahvidõ kultuurõ. Seo ilma aigo pruugitas etnoloogia kotsilõ ka mõistõt "kultuuriantropoloogia".
Kultuuriantropoloogia

Kultuuriantropoloogia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo, miä uur inemist ku kultuuriluujat. Kultuuriantropoloogia loetas hariligult antropoloogia, inemist uurva tiidüse haros.
Antropoloogia

Antropoloogia om inemist ja kultuurõ uurvidõ ütiskunna- ja humanitaartiidüisi ütisnimitüs. Nii olõ-i taa esiq periselt umaette tiidüs taa sõna hariligun mõttõn. Sõna antropoloogia tulõ kreeka keele sõnost "anthropos" (inemine) ja "logos" (mudsu, tiidmine, uurminõ).
Filosoofia

Filosoofia (kreeka "φιλοσοφία") om vanan Kreekan sündünüq mõtlõmisviis ja tiidüs, miä uur sääntsit filosoofiliidsi küsümüisi, nigu tõõ, hüä ja ilo loomus, arvosaamisõ võimalikkus vai välisilma olõmanolõminõ. Sõna 'filosoofia' om peri kreeka keele sõnost "φιλία" ja "σοφία", minkast edimäne tähendäs armastamist vai sõbralikkust ja tõõnõ tarkust.
Rahvaluulõtiidüs

Rahvaluulõtiidüs vai folkloristiga om tiidüs rahvaluulõst vai folkloorist. Rahvaluulõtiidüse ala käü rahvaluulõ korjaminõ, hoitminõ, kõrraldaminõ, uurminõ ja välläandminõ. 
Rahvaluulõga tegelejä tiidläne om rahvaluulõtiidläne vai folklorist.
Rahvaluulõtiidläne

Rahvaluulõtiidläne vai folklorist om rahvaluulõtiidüsega tegelejä tiidläne.
Rahvaluulõq

Rahvaluulõq vai vanavara vai folkluur om lajan, traditsioonilidsõn tähendüsen kõik luuq ja lauluq, ütelüseq ja salmiq, mängoq ja tandsuq, uskmisõq ja kombõq, miä ommaq peridüq innembäidsilt põlvilt ilma kiräsõna abildaq. Rahvaluulõq om sis vaimlinõ perändüs- vai tradits'oonilinõ looming (as'alinõ perändüslooming kuulus etnograafia ala). Inämbüisi peetäs rahvaluulõs siski õnnõ rahva poeetilist sõnaloomingut: rahvalaulõ, rahvajuttõ, jutussit, nal'ajuttõ, mõistatuisi, vannosõnno ja ütlemiisi. Rahvaluulõt uur rahvaluulõtiidüs vai folkloristiga.
Psükoloogia

Psükoloogia om tiidüsharo, miä uur psüühiga olõmust, avaldumisvormõ, säädüsperäsüisi ja taa ossa ütiskunnan.
Nigeeriä

Nigeeriä Liitvabariik om Afriga riik, mink pääliin om Abuja. Nigeeriäl ommaq piiriq Benini, Nigeri, Tšaadi ja Kamõruniga.
Nigeeriä om rahvaarvo poolõst Afriga kõgõ suurõmb riik ja maailman ütsändä kotusõ pääl.
Ghana

Ghana Vabariik om Õdagu-Afriga riik, mink pääliin om Accra.
Pitcairn

Pitcairn om Briti valitsusalonõ viie saarõga saarõrühm Okõaanian. Pitcairni pääliin om Adamstown.
Abuja

Abuja om Nigeeriä pääliin. Abuja om Nigeeriä pääliin 1991. aastaga joulukuust pääle. Inne tuud oll' pääliin Lagos.
2022. aastaga saisoga om Abujan 1,6 mill'onit elonikku ja timä liinastun kokko 6 mill'onit elonikku.
Accra

Accra om Ghana pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Pääliin

Pääliin om liin, kon ommaq maa (näütüses S'aksamaa vai timä liidumaa, Šveidsi vai timä kantoni, USA vai timä osariigi) korgõmbaq riigivõimu- ja valitsusasotusõq – parlament, valitsus, riigipää (presidendi, kuninga) residents.
Luksõmburk

Luksõmburk om Õuruupa riik, mink pääliin om Luxembourg.
Międzyrzec Podlaski

Międzyrzec Podlaski om liin Poolan, Biała Podlaski ja Lublini vaihõl, Krzna jõõ veeren.
Mesindüs

Mesindüs om mehiläisi pidämine. Inemiseq pidäväq mehiläisi taron vai mesipuun. Mehiläisi peetäs tuujaos, et mett saiaq. Pääle tuu saa näilt kärevahha, taropiki nink nääq tolmõldasõq viljo.
Saviritsik

Saviritsik (ladina keeli "Acheta domestica") om mutik. Vanast elli saviritsikit pia egan talomajan.
Põllumajandus

Põllumajandus om eläjide ja luumõ kasutaminõ söögi, söödä, kivvu, kütte vai muu saamisõs.
Kodoelläi

Kodoelläi om inemise puult kodostõt eläjide liht. Kodoeläjäq ommaq näütüses hopõn, lehm, tsiga, lammas, pini, kass, kodojänes.
Välläseletüs

Välläseletüs vai ärqseletüs vai definits'uun om lausõq (vai mito lausõt), miä pand täpsehe paika vai piiritles vai seletäs vällä määntsegi mõistõ tähendüse. Säänest paikapandmist kutsutas välläseletämises vai ärqseletämises. 
Hariligult seletedäs asi vällä nii, et üteldäs, määntsehe suurõmbahe kokko ("sukku") tä kuulus ja miä om tuu as'a man tõisildõ ku muil sammasuku as'ol ("muud"). 
hopõn - sugu
imäne ja täüskasunu - muud
nelinukk - sugu
lähisküleq ommaq risti - muud
Joosu kuul

Joosu kuul oll' algkuul Põlva kihlkunnan Joosu mõisan (ildampa Aleksandri vallan). Täämbädses om kuul kinniq pant. Koolimaja Suurkülän om alalõ. 
Aolugu.
Joosu küläkuul oll' olõman 1813. aastagal.
Põlva köstrikuul

Põlva köstrikuul oll' Põlva kihlkunna edimäne talorahvakuul, miä tüüt' vaihhidõgaq aastagil 1688-1833 Põlva lähkedsen Mamastõ külän. Kooliao pikkus oll' kolm talvõ nink opati lugõmist ja katõkismust.
Aolugu.
Põlva köstrikuul alost' umma tüüd 1688. a. Mamastõn Köstremäel. Üten Urvastõ köstrikooliga oll' tä edimäne talorahvakuul Võromaal. 
Kooli edimädseq pidäjäq olliq kolm põlvkunda Salitzit/Salitsit, kiä peiväq kõrraga nii köstri ku kuulmeistri amõtit.
Põh'asõa aigo jäi koolitüü kats'ki. 1730. aastagast om teedäq, et Põlva köstrikoolil oll' kuulmeistri ja koolimaja. 1731. a. ollõv Põlva kihlkunna kuulmeistri tagandõt liidõrlikkusõ peräst. 1735/36 oppõ Põlva köstrikoolin 19 last, 1775/76 umbõs 30 last. 
18. aastagasaa keskpaigan oll' kuulmeistris Matsoni Jürgen, kinka tüüd jakas' poig Jürgensohni Johann. 1766. a. sai köstrikuul vahtsõ maja.
19. aastagasaa alostusõn (1832. aastaganiq) oll' kuulmeistris Mattissoni Johann. 1833. a. kõrraldõdiq kooli tüü ümbre nink tuust sai Põlva poissõ kihlkunnakuul.
Põlva kihlkunnakuul

Põlva kihlkunnakuul oll' korgõmba astmõ talorahvakuul Põlva kihlkunnan. Kihlkunnakuul oll' Põlva köstrikooli perrätulõja nink Põlva Ütisgümnaasiumi iinkäüjä. Koolin käüdi kolm aastakka. Pall'odõst kihlkunnakooli lõpõtajist saiq küläkuulmeistriq. 
Aolugu.
Kooli alostusõs või lukõq 1833. aastakka nink edimäne kuulmeistri oll' Donneri David, kiä opas' 1863. aastaganiq. Edimält oll' koolin 22 last. Kuul' naas' tüüle Mamastõ külän Köstrimäel köstrikooli majan. 
Et koolioppus oll' massulinõ, sõs jäi opjidõ arv edimält väikos, agaq tuu nõssi tuntavalt, ku naati s'aksa kiilt oppama, tuuperäst et pall'oq vanõmbaq tahiq et näide latsõq s'aksos saasiq. 
1843. aastagast opas' koolin Mattissoni Otto Georg.
Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul

Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul oll' tütärlatsilõ mõtõld kihlkunnakuul Põlvan, miä tüüt' 1857-1865 ja 1872-1893. 
Aolugu.
Kooli lõi kuulmeistre Donneri David. 1857. a. oppõ koolin 8 tütärlast, kinkast 4 iist mass' kihlkund ja 4 iist vanõmbaq.
Põlva õigõusu kihlkunnakuul

Põlva õigõusu kihlkunnakuul oll' Põlva kihlkunnan tüütänü kihlkunnakuul. Kuul' naas' tüüle Kähri õigõusu kerko man 1851. a. nink pia saivaq sinnäq op'ma tütärlatsõq kah. Oppi saivaq nuuqki, kiä olõ-s õigõuskliguq.
Patrasoni Ilmar

Patrasoni Ilmar (Ilmar Patrason, 1917-1982) oll' muusigaoppaja, koori- ja orkestrijuht. 
Elokäük.
Patrasoni Ilmar sündü 14. vahtsõaastakuu pääväl 1917 Petrogradin, kuuli 27. urbõkuu pääväl 1982 Tarton nink om matõt Põlva kalmuaida. 
Ütiskundlinõ tegevüs.
Juhat' inämb ku 20 segäkuuri, miiskuuri, ansamblit, estraadi- ja puhkpilliorkestrit (1961-1982 "Koidu" kolhoosi puhkpilliorkestrit), juhõnd' solistõ Tilsin, Vanan-Koiolan, Lahel ja Põlvan. Sai ummi kuurõ ja orkestridega laulupita ülekaehuisil, olümpiaadel ja "Põlva koolikeväjä" ettevõtmiisil avvohindo. Juhat' Põlva laulupäivil latsi ja suuri ütiskuurõ ja -orkestrit. Kuulu Viiemeistride Liido Tarto osakunna nuuri viiemeistride sektsiuuni.
Looming.
Patrasoni Ilmar om loonuq umbõs 30 orkestripalla nink soolo-, ansambli- ja koorilaulõ.
Miti Paul

Miti Paul (Paul Mitt, 1896-1969) oll' vinne keele oppaja, ütiskunnategeläne ja kirämiis. 
Elokäük.
Miti Paul sündü 31. põimukuu pääväl 1896 Aleksandri vallan, kuuli 10. vahtsõaastakuu pääväl 1969 Talliinan nink om matõt Räpinä kalmuaida. 
Ütiskundlinõ tegevüs.
Lugi loengit oppajidõ kursuisil, juhat' näütemängotsõõrõ ja kuurõ, toet' karskusliikmist, juhõnd' nuurikodassit. Kõrrald' 1925 Räpinäl laulupeo ja kihlkunna kongressi. Oll' Räpinäle Vabahussõa mälehtüssamba pandmisõ komitee päämiis. Miti Pauli iistvõtmisõl ehitediq Sika külän vahtsõnõ koolimaja nink kujondõdiq aid ja park. Asot' ja vei hää järe pääle Räpinä keskkooli.
Looming.
Om kirotanuq leheartiklit ja juttõ, sh. "Eedi. Jutukõsõq noorilõ" ("Eedi. Jutukesed noortele", Võro, 1921).
Alakülä

Alakülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Andsumäe

Andsumäe om mitmõ Võromaa külä nimi:
Haava

Haava om mitmõ Võromaa külä nimi:
Haavistu

Haavistu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Hallimäe

Hallimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hansi

Hansi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hino

Hino om mitmõ Võromaa külä nimi:
Hirmu

Hirmu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Horma

Horma om mitmõ Võromaa külä nimi:
Hurda

Hurda om mitmõ Võromaa külä nimi:
Härmä

Härmä om mitmõ külä nimi. 
Võromaal ommaq 
Setomaal om
Jaama

Jaama om mitmõ Võromaa külä nimi:
Jugu

Jugu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kaagu

Kaagu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kaku

Kaku om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kallastõ

Kallastõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Pääle tuu om olõman Kallastõ liin Tartomaal.
Kaloga

Kaloga om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kanariku

Kanariku om mitmõ Võromaa külä nimi:
Karaski

Karaski om mitmõ Võromaa külä nimi:
Süüt

Süüt om süük, midä eläjile söödetäs.
Saudi Araabia

Saudi Araabia om Aasia Lähkü-Hummogumaa riik, mink pääliin om Riad.
Riad

Riad ("Ar-Riyāḑ") om Saudi Araabia pääliin.
Karilatsi

Karilatsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kassilaanõ

Kassilaanõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kaugu

Kaugu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Külä veeren Pärlijõõ veeren oll' Kaugu veski. 
Külä põh'aosan maantii veeren ommaq Kunnasilla kuupaq.
Kauksi

Kauksi om mitmõ Võromaa kotusõ nimi:
Keema

Keema om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kirbu

Kirbu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kivikülä

Kivikülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kolga

Kolga om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viil om olõman Kolga alõvik Harjomaal.
Kol'o

Kol'o om mitmõ külä nimi. 
Võromaal ommaq 
Setomaal om
Kuklasõ

Kuklasõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kurõ

Kurõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viil om olõman
Kõrvõ

Kõrvõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Kähri

Kähri om mitmõ Võromaa külä nimi:
Laanõ

Laanõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Laho

Laho om mitmõ Võromaa külä nimi:
Lalli

Lalli om mitmõ Võromaa külä nimi:
Lauri

Lauri om mitmõ Võromaa külä nimi:
Liinamäe

Liinamäe om mitmõ Võromaa külä nimi:
Listaku

Listaku om mitmõ Võromaa külä nimi:
Lutsu

Lutsu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Lüütsepä

Lüütsepä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Matsi

Matsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Mikita

Mikita om mitmõ Võromaa külä nimi:
Mustahamba

Mustahamba om mitmõ Võromaa külä nimi:
Mõrgi

Mõrgi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Naha

Naha om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viil om olõman Nahakülä Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Orava

Orava om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viil om olõman Orava mõisa Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Palukülä

Palukülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viil om olõman Palu külä Karula kihlkunnan Karula vallan.
Peebu

Peebu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Peräjärve

Peräjärve om mitmõ Võromaa külä nimi:
Peräkülä

Peräkülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Perämõtsa

Perämõtsa om mitmõ Võromaa külä nimi:
Pille

Pille om mitmõ Võromaa külä nimi:
Pindi

Pindi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Pulli

Pulli om mitmõ Võromaa külä nimi:
Puustusõ

Puustusõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Päkä

Päkä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Raudsepä (Rõugõ)

Raudsepä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Rebäse

Rebäse om mitmõ Võromaa külä nimi:
Roodsi külä

Roodsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Saika

Saika om mitmõ Võromaa külä nimi:
Savioja külä

Savioja om mitmõ Võromaa külä nimi:
Sika

Sika om mitmõ Võromaa külä nimi:
Soe

Soe om mitmõ külä nimi.
Võromaal ommaq: 
Viländimaal om
Soessaarõ

Soessaarõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Suukülä

Suukülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Suurkülä

Suurkülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Suurõmõtsa

Suurõmõtsa om mitmõ Võromaa külä nimi:
Tammistu

Tammistu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Tammõ

Tammõ om mitmõ Võromaa külä nimi:
Viil om olõman Tammõkülä Hargla kihlkunnan Taheva vallan.
Tiidu

Tiidu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Tilsi

Tilsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Toku

Toku om mitmõ Võromaa külä nimi:
Toodsi

Toodsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Tsiamäe

Tsiamäe om mitmõ Võromaa külä nimi:
Udsali

Udsali om mitmõ Võromaa külä nimi:
Vaarkali

Vaarkali om mitmõ Võromaa külä nimi:
Vadsa

Vadsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viira

Viira om mitmõ Võromaa külä nimi:
Võrosuu külä

Võrosuu om mitmõ Võromaa külä nimi:
Ungari kiil

Ungari kiil om soomõ-ugri kiilkunna kiil, midä kõnõlõs umbõs 14.5 mill'onat inemist. Ungari kiilt kõnõldas päält Ungari viil Romaanian, Slovakkian, Serbiän, Ukrainan, Sloveeniän, Horvaatian ja Austrian. 
Ungari kiil ja võro kiil.
Ungari ja võro keelen om mitmit üttemuudu sõnno.
Adistõ

Adistõ vai At'stõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Aditsin oll' 2009. aastaganiq Põlva maakunna ainukõnõ prügümägi, kohe uma asu sai ammõtligult ärq viiäq. 
1965. aastaganiq oll' külän Adistõ Algkuul. 
Aditsist juusk läbi Kooskora. 
Aditsin om sündünüq majandustiidläne Soe Heidi.
2020. aastaga alostusõn elli Aditsin 100 inemist.
Alakülä (Põlva)

Alakülä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Ala-Häätarõ

Ala-Häätarõ vai Ala-Häätaro om külä Põlva kihlkunnan Kanepi vallan.
Andre

Andre vai Andremõisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Edimält elliq säält Möldre Andre perrätulõjaq. 1757. aastagast om kirjä pant nimi "Moller Andre Joh.," 1795. aastagast "Molre Andre Peder." 1805. aastagal oll' joba neli "Andri" lisanimega tallo, 1839. aastaga om kirjä pant "Andre" (külä).
Andre külä hummogujaon, tuu tii veeren, miä Tromsi külä pääle lätt, om ohvrikivi Tennüskivi.
1977. aastaga panti Andre küläle mano Sika külä.
2020. aastaga alostusõn elli Andre külän 64 inemist.
Eostõ

Eostõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Eostõ külä nimi tulõ sõnast "ido", vanõmbast "Idostõ" kujost om ao joosul saanuq "Eostõ". Viil 1798. aastaga om külä nimes kirjä pant "Iddust." Eostõ küläosaq ommaq Kahuots, Lepäkurm ja Plakiots, Eostõ põh'ahummogujako kutstas Kitsõruusuu, midä om vaihõpääl ka hindäperi küläs peet.
Eostõst õdagu poolõ jääs Valgõsuu ja Taivaskua külä, lõunõõdagun om Mamastõ, lõunõn Himmastõ, hummogun Adistõ ja põh'an Säässaarõ. Eostõ külä õdagupiir om vasta Orajõkõ ja Ah'a jõkõ. 
Eostõ küläst lätväq läbi Himmastõ–Rasina tii (18162) ja Kärsä–Eostõ tii (18181). 
2020. aastaga alostusõn elli Eostõn 65 inemist. 
Ah'a jõõ veeren om Eostõ hoitala.
Eostõn ommaq Ristimägi ja Keldrimägi. Eostõn ommaq Eostõ ristipuuq ja Porgandi ristipetäi.
Haigri

Haigri oll' külä Põlva kihlkunnan. 
Seo ilma aigu jääs Haigri Raistõ küllä.
Hatiku

Hatiku om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Seo ilma aigo om Hatiku Aarna külä põh'ajago. 
1498. aastaga om külä nimme kirjä pant "Hattikas", tuu om märknüq tallo vai väikut küllä. Peris küläs sai Hatiku 1920. aastil, ildampa panti kokko Aarna külägaq.
Himmastõ

Himmastõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Himmastõ külä rahva ede­esäs om peet kedägi Himmat, timä perrätulõjaq ommaq "himmadsõq" ja näide külä om sis Himmastõ. Küländ selge muinasaignõ inemisenimi sõnatüvest "himo", levinüq lajalt, om tunnõt liivlaisi man ja Soomõn. Liivlaisi käest om tuu lainat ka baltlaisi edenimes: läti "Imants" om tuusama nimi.
2020. aastaga alostusõn elli Himmastõn 501 inemist. 
Kuulsambaq inemiseq.
Himmastõst om peri rahvaluulõ- ja keeletiidläne nink ütiskunnategeläne Hurda Jakob.
Himmiste

Himmiste om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan.
Hirmu (Moostõ)

Hirmu om inneskine külä Põlva kihlkunnan. 
1977. aastaga panti Hirmu ammõtligult Kauksi külä alaq.
Holvandi

Holvandi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Holvandist lätväq läbi Miiastõ–Kanassaarõ tii ja Visseoja. Holvandist põh'a poolõ jääs Kiisakülä, miä oll' ammõtligult 1977–2017 Holvandi külge pant. Holvandi õdagupoolitsit tallõ kutstas Pukastõ. Hummogu poolõ jääs Kanassaarõ. Holvandi õdagupiiris om Tarto–Koidula raudtii. 
Holvandin om Holvandi raudtiipiätüs, tuust nii 570 miitret Petseri poolõ minnäq om raudtii 50. kilomiitre post ja õkva tuu kõrvalõ jäteti Eesti Vabariigi president Pätsi Konstantinilõ raudtii ehitämise aigu 1931. aastaga hainakuun sisse lüvväq viimäne nagõl. Järgmäne hummok oll' tuu nagõl ärq varastõt. 
2020. aastaga alostusõn elli Holvandin 46 inemist. 
Kuulsambaq inemiseq.
Holvandi külän om elänüq kunstnik Vahtra Jaan.
Härmä (Põlva)

Härmä om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Jaanimõisa (külä)

Jaanimõisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mooste valda. 
2020. aastaga elli Jaanimõisan 85 inemist. 
Tsiaoro taloq ommaq vanastõ Ahja mõisa alaq käünü.
Juuriku

Juuriku om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Jõeveere

Jõeveere om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan. Taa külä om Võhandu jõõ veeren.
Jõõlaanõ

Jõõlaanõ om inneskine külä, seo ilma aigo S'akna külä all Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Järve

Järve om inneskine külä Põlva kihlkunnan. Seo ilma aigo om külä üts jago Kanasaarõ küllä.
Kaarukülä

Kaarukülä vai Kaaru om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mooste valda. 
Kaarukülä põh'ahummogupiiris om Tarto–Räpinä tii, minkas põh'a poolõ jääs Jaanimõisa. Hummogu poolõ jääs Suurõmõtsa, lõunõ poolõ Kauksi ja Miiastõ, õdagu poolõ Noorits-Mõtskülä. 
Kaaru külä põh'ajaon ommaq Vennekurmu taloq, miä käveq vanast Ah'a mõisa alaq. 
Kuulsambaq inemiseq.
Kaarukülän om sündünü kunstnik Vahtra Jaan.
Kanamõtsa

Kanamõtsa oll' külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Seo ilma aigu jääs Kanamõtsa Tagakülä maiõ pääle.
Kanariku (Põlva)

Kanariku külä om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kanariku (Võro)

Kanariku om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Kannu

Kannu om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Karilatsi (Kanepi)

Karilatsi om külä Põlva kihlkunnan Kanepi vallan. 
Karilatsi om vana külä, miä kuustus mitmist vanost vähämbist külist vai talorühmist, näist Juuriku ja Põrstõ olliq 1977. aastaganiq eräle küläq. 
Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq oll' külä Kõllõstõ vallan. 
Huvitavat kaemist.
Karilatsin om Põlva Talorahvamuusõum.
Karilatsi (Põlva)

Karilatsi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Seo külä om vana Karilatsi külä põh'ajago, miä 1938. aasaga valdo ümbrekõrralduisi aigo eräle küläs tetti. Seon jaon ommaq Joro, Kelmikülä, Lobona, Tanska, Tros'a jt talorühmäq vai väikuqküläq. Aastil 1990–2017 oll' külä Vahtsõ-Kuustõ vallan. 
Küläst juusk läbi Karilatsi jõgi.
Kauksi (Põlva)

Kauksi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist oll' külä Mooste vallan. 
Kauksi küläosaq ommaq Kärsnäots, Kükänukk ja Popsikülä. 1977. aastaga panti Kauksi külä alaq Hirmu külä (sh Märdiots) ja Kivikülä. 
Kauksist lätt läbi Kanepi–Leevaku tii ja Kauksist nakkas pääle Kauksi–Terepi tii. 
Kauksin om pikk ja kõvvõr Kauksi järv, kost nakkas pääle Lutsu jõgi.
Kelmikülä (Põlva)

Kelmikülä om kotus Põlva kihlkunnan Põlva vallan, miä om üts jago Karilatsi küllä. 
Kelmikülä jääs Haudumaasuust põh'a poolõ, ku Voorõkülä–Puskaru tiid müüdä Tarto poolõq lähät, jääs hääd kätt.
Kiimariigi

Kiimariigi külä vai Kiimariik oll' külä Põlva kihlkunnan. 
Seo ilma aigu jääs Kiimariigi külä Tagakülä maiõ pääle.
Kiisakülä

Kiisakülä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Kiisakülä panti 70. aastidõ lõpun kokko Holvandi külägaq, 2017. aastaga Eesti umavalituisi tallituspüürdmiisi aigo sai Kiisaküläst jälq eräle külä. Kiisakülä põh'ahummogu jako kutstas Jõngoranukas, põh'ajaon om Kusõkurm. 
Kiisa külä kesken om Kiisa järv, kohe juusk ja kosk vällä juusk Visseoja. 
Külä lõunõpiiris om Tarto–Koidula raudtii, õdagupiiris lõunõ puul Lutsu jõgi nika ku Vanaküläniq, edesi lätt õdagupiir nurmi vaihõlt, põh'apiir om vasta Kauksi küllä, põh'aõdagunukan om Nahksilla suu, hummogupiir om Visseoja vai taa lähikesen. 
2020. aastaga alostusõn elli Kiisakülän 74 inemist.
Kindsi

Kindsi om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Kiräpää

Kiräpää vai Kirumpää om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Kiräpääl Kandsimäel ommaq varõmõq. Sääl oll' vanast tähtsä kants.
Kiräpäält juusk läbi Võhandu jõgi.
Aolugu.
Edimäne tiidmine Kiräpääst ("Kyrgenpae", "Kyrrempe") om peri 1322. aastagast. Tarto piiskop' lask' tetäq Pihkva piiri lähkühe kats' kõvva kantsi – Kiräpää ja Vahtsõliina. Kiräpääl oll' Tarto piiskop'kunna suurõmbit ja arvadaq, et ka vanõmbit lossõ. Kandsi taadõ Võhandu viirde jäiq maarahva elämiseq. Egä tapõlusõ aigo olliq nuuq edimädseq, miä maaha palotõdiq. Tuul aol käveq Kiräpää all mitu kõrda kõvaq tapõlusõq. Ku vindläseq tulliq, saat' ordu siiäq 400 miist võõra väe vasta appi. Mõni aastak ildamba tulliq ordu väeq Kiräpääle kokko, et esiq Vinnemaalõ minnäq. Ku Tarto piiskop' ja ordu tüllü pööriq, sai Kiräpää jälkiq kõvva kannahtaq. Päält tuud tetti sõakäük' Pihkvahe ja säält tulti ummakõrda kätte masma. Nii käve jo inne Liivi sõta tan kõgõ tülü ja tapõlus.
Liivi sõa aigo 1558. aastagal tõi ordu sinnäq umaq meheq. A sis tuudi sõnna, et vindläseq ommaq Vahtsõliina ärq võtnuq. Tuud kuuldnuq, panniq ordumeheq esiq Kiräpää palama ja pagõsiq Valga poolõ. Liivi sõan palodiq üte jao Kiräpää kandsist maaha Poola väeq. Ku Lõuna-Eesti Poola kätte läts', tetti umaette Kiräpää staarost'kund. Ruutslaisi ja vindläisi tapõlusõq häödiq taa kandsi periselt. A viil Põh'asõa aigo kogosiq päält tapõluisi hinnäst Kiräpääle kokko Roodsi väeq. Parhillaq om kimmäst ja kuulsast Kiräpääst inne väiku müürükands perrä jäänüq.
Kitsõruusuu külä

Kitsõruusuu külä om ineskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
19. aastagasaa kesken oll' aridu maa nimi, a tuu aasagasaa lõpus kujusi sääl popsikülä. Kitsõruusuu põh'ajako üteldäs Kellä, lõunõjako Tagamõtsa. 
Seo ilma aigo om Kitsõruusuu Eostõ külä põh'ahummogujago.
Kiuma

Kiuma vai Kioma om külä Põlva kihlkunnan Põlva valla õdaguosan. Kiuma om põh'a puul kõrvu Aarnaga, hummogun Tännässilmä ja Kähri küläga, lõunõn Puskaruga, õdagun Kanepi valla Ihamaru küläga ja Kanepi valla Varbusõ küläga. Kiuma külä õdagupiir lätt suurõman osan müüdä Ahja jõkõ. Maakunna ja valla keskustõ Põlvahe om 6 kilometrit maad.
2020. aastaga alostusõn elli Kiuman 79 inemist.
Aolugu.
Kiuma külä aolugu om köüdet Kiuma mõisaga, midä om edimäst kõrda nimmat 1495. aastagal (Küemahe). Inneskidse Kiuma mõisa süä om sõskiq täämbädsen Aarna külän. Perän valdo tegemist 1866. aastagal oll' külä Kioma valla kuunsaison 1939. aastagani, a pääle 1939. aastaga valdo ümbremuutmist oll' Põlva valla kuunsaison. 1939. aastagani oll' külä ammõtlinõ nimi Kioma. Päält külänõvvukogo tegemist oll' Kiuma 1945. aastagast pääle Kioma külänõvvukogo keskus. 1950. aastaga säädüsega kaotõdi ärq Põlva vald ja Kioma külänõvvukogo maa arvati Põlva rajooni ala. 1954. aastaga kaotõdi Kioma kulänõvvukogo ärq ja tuu maa pandi ammõtlidsõlt kokko Põlva külänõvvukogoga. Sinnäq jäi seo 1991. aastagani. Säält pääle om Kiuma Põlva valla jago.
Kultuur.
Külä põh'aõdaguosan om mitu kääbäst, miä ommaq ku arkeoloogia mälehtüseq kaitsmisõ all. Külän om Kiuma rahvamaja ja Kiuma raamadukogo. Kah om Kiuma külän sündünüq keeletiidläne Liiva Heino.
Kiumamõisa (külä)

Kiumamõisa om kotus Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Varrampa oll' taa eräle külä, a seo ilma aigu om Kiumamõisa üts jago Aarna küllä. Sõski üteldäs viil Aarnalõ minemise kotsilõ, et mindäs Kiumamõisahe. 
1495. aastaga om kirjä pant nimekujo "Küemahe", 1498. aastaga "Kimo", 1543. aastaga "Kyuma", 1627. aastaga "Kyvimoisa oder Kyhama", "Koehamahoff", 1638. aastaga "Kioma".