tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Assisi Franciscus

Assisi Franciscus vai Franciscus Assisist (Giovanni Francesco Bernardone, 1181 vai 1182 - 1226) oll' itaalia usumiis, katoliikligu Frantsiskaani ordo luuja. 
Franciscus om eläjide, tsirkõ, luudusõ ja Itaalia kaitsõpühälik.
Goethe Johann Wolfgang

Goethe Johann Wolfgang (Johann Wolfgang von Goethe, 1749-1832) oll' s'aksa kiränik. Tä om kirotanuq luulõt, näütemänge, romaanõ, teoloogiliidsi, humanistliidsi ja tiidüsliidsi töid. Timä kõgõ tähtsämb teos om katõjaolinõ näütemäng "Faust". 
Elokäük.
Goethe oll' säädüseoppusõ doktori poig ja sai koton egäsugumadsõ koolitusõ. Aastil 1765-1768 oppõ tä Leipzigi korgõnkoolin ja 1770-1771 Strasbourgi korgõkoolin õigustiidüst. Vaihõpääl oll' tä Frankfurdin, kon parasi tõbõst. Päält opmist naas' tä tüüle ahukaadi ammõtin Frankfurdin.
Ku Goethe oppõ Strasbourgin, sai tä tutvas Herderi Johann Gottfriediga, liitü tormi ja tungi nimelidse liikmisõga ja sai pia taa juhis.
Aastagal 1775 kuts' Saksi-Weimari hertsok Augusti Karl Goethe Weimari huuv'kunda, kon tuu tiinse korgidõ ammõdikotussidõ pääl pikkä aigo. Aastagal 1782 nõst' hertsok Goethe ülembärahva saisustõ. 
Aastgil 1786-1788 sõit' Goethe ringi Itaalian. Aastagal 1794 sai Goethe tutvas Schilleri Friedrichiga, kiä naas' elämä Weimarin. Weimarist sai tähtsä s'aksa kultuurielo keskus, selle et Schiller tõmmas' liina mitmit s'aksa kirämiihi, luulõtajit ja mõttõtiidläisi. 
Aastagal 1806 lät's Goethe paari Vupliusõ Christianega, kinka elli kuun jo aastagast 1788 ja kinka täl oll' poig. Christiane kuuli aastagal 1816 ja poig 1830 aastagal. 
Goethe elo viimäsist aastist om kõnõlnuq timä sekretär Eckermanni Johann Peter uman raamatun "Jutuajamisõq Goethega".
Kanti Immanuel

Kanti Immanuel (Immanuel Kant, 1724–1804) oll' s'aksa filosuuf, kiä elli preisi liinan Königsbergin (s'oo ilma aigu Vinnemaa liin Kaliningrad). Tedä peetäs muudsa Õuruupa ja illadsõ valgustusao ütes mõokambas mõtlõjas.
Marxi Karl

Marxi Karl (Karl Marx, 1818–1883) oll' juudi peritollo S'aksa filosuuf, majandustiidläne, sotsioluug, revoluts'onäär ja kommunist. Üten Engelsi Friedrichiga mõtõl' tä vällä marksismi.
Lutheri Martin

Lutheri Martin (Martin Luther, 1483-1546) oll' s'aksa muuk, teoluug ja ülikooliprohvõsri. Timä saisukotussist sai alostusõ protõstantlinõ reformats'uun.
Muuk

Muuk vain munk om miis, kiä eläs religioossõn askeetlusõn, kas sõs ütsindä vai tõisi samameelitside inemiisiga, ollõn füüsilidselt kuigivõrra lahon inemiisist, kinkal olõ-iq samma tsihti. Muugaq ommaq olnuq joba väega vanast aost mitmin kultuurõn.
Russelli Bertrand

Russelli Bertrand (Bertrand Arthur William Russell, 1872-1970) oll' Briti filosuuf, aoluulanõ, loogik ja matõmaatik. Tä sündü ja kasvi üles Walesin, a elli suurõmba jao umast elost Inglüsmaal. 
Tä oll' üts kõvõmbit säsüpommi ja Vietnami sõa vastatsit kõgõn ilman. 
1950. aastagal sai Russell Nobeli kirändüspreemiä.
Smithi Adam

Smithi Adam (Adam Smith, 1723-1790) oll' soti filosuuf ja majandustiidläne. Tä oll' soti valgustusao üts tähtsämb tegeläne ja pand' alossõ s'ooilmaaigsõlõ majandustiidüsele.
Queen

Queen oll' inglüse rokkansambli, miä luudi 1970. aastagal Londonin.
Vindläseq

Vindläseq om hummoguslaavi rahvus, kiä eläs inämbähe Vinnemaal ja naabririigen. Vindläseq kõnõlõsõq vinne kiilt.
Vindläseq kujosiq umaette rahvas 14.-15. aastagasaal vanavinne põh'apoolitsõst harost ni tsipa ildampa segähüq soomõ-ugrilaisiga.
Vindläisi om ilmamaal 137 mill'onat, Vinnemaal eläs 115 889 000 vindläst (2002). 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eestin vindläisi 326 235 inemist (25,2%).
Ateena

Ateena om Kreeka pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Tä om ka maailma üts vanõmbit liino, mink kirjapant aolugu om üle 3000 aastaga pikk.
Aolugu.
Ateena liina edimäne säädüseandja oll´ Drakon 7. aastagasaal inne mi aigu. Ildamba tei Drakoni kõvaq säädüseq ümbre Solon, kink vahtsõndusõ avitiq kehvembät rahvast. Soloni ümbrekõrralduisi peetäs demokraatia algusõs Õdagu-Õuruupan.
Bagdad

Bagdad om Iraagi pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Peking

Peking (hiina keelen "北京," pinyin: "Běijīng") om Hiina Rahvavabariigi pääliin. Peking om Põh'a-Hiinan.
Berliin

Berliin om S'aksamaa pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin. Sääl eläs 3,5 milľonit inemist. Berliin om suurusõ poolõst kõgõ suurõmb liin Õuruupa Liidon päält tuu, ku Ütiskuningriik ÕL-st vällä astõ. Berliin om Hummogu-S'aksamaal, Kesk-Õuruupa tasamaal, umbõs 70 kilomiitret Poola piirist õdagu poolõ. Berliin om jaet 12 liinajaos. Liina suurus om 892 km².
Liinast lätt läbi Spree jõgi, miä juusk Havelihe. Liina piire sisse jääseq ka järveq õdagun ja lõunõhummogun, kõgõ suurõmb om Müggelsee. Nii kolmasjago liina ommaki järveq, jõõq, pargiq ja mõtsaq. 
Aolugu.
Nimi ja vanõmb aolugu.
Põh'ahummogu-S'aksamaal, kon Berliin om, ommaq aoluulidsõlt elänü slaavi rahvaq ja slaaviperätsit nimmi om sääl nätäq seoniq aoniq. Õdaguslaavi tüvi "berl-/birl-" om tähendänüq suud.
Katõsttõistkümnest Berliini liinajaost viiel om slaavi keelest saad nimi: Pankow, Steglitz-Zehlendorf, Marzahn-Hellersdorf, Treptow-Köpenick ja Spandau.
20. aastagasada.
Päält tõist ilmasõta oll' Berliin jaet katõs poolõs, Hummogu-Berliin oll' Nõvvokogoliido käen, Õdagu-Berliin Õdagu poolõ käen. Õdagu-Berliini ümbre ehitedi 1961. aastaga Berliini müür. 9. märtekuu pääväl 1989 läts katõ poolõ piir jälq vallalõ ja 1990. lõppi katõs poolõs jagaminõ ärq.
Kairo

Kairo om Egüptüse pääliin nink kõgõ suurõmb liin Põh'a-Afrikan ja araabiamaiõn.
Istanbul

Istanbul (innembide viil Byzantion ja Konstantinopolis) om Türgü kõgõ suurõmb liin ja majandus-, kultuuri- ni aoluulinõ pääliin. 
Türgü keelen kirotõdas liina nimi täpiga "i-"gaq: "İstanbul." Võro keelen kõnõldõn pandas rasõhus hariligult edetsilbi pääle, a türgü keelen om rasõhus tõõsõ tsilbi pääl: "İs-TAN-bul" . 
Istanbul oll' 2010. aastaga Õuruupa kultuuripääliin. 2023. aastaga sai Istanbulist liin, kohe turistiq kõgõ inämb maailman rändäseq – päält 20 mill'ona aastagan. Istanbuli aoluulinõ keskus om UNESCO Maailmaperimüse nimekirän.
Istanbulin om Õuruupa üts kõgõ suurõmba liikmisõgaq linnujaamo.
Madrid

Madriid om Hispaania pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Manila

Manila om Filipiine pääliin.
2020. aastaga saisoga om Manilan 1 846 513 elonikku ja timä liinastun kokko 24,9 mill'onit elonikku.
Meka

Meka om liin Saudi Araabian. Meka om muslimidõ jaos pühä liin.
Melbourne

Melbourne om Austraalia suurusõ poolõst tõnõ liin.
Mumbai

Mumbai (marathi keelen मुंबई, "Muṃbaī"; innembide Bombay) om India osariigi Maharashtra pääliin. 2011. aastaga elli sääl päält 12 mill'ona inemise, miä tege tuust liinast India kõgõ suurõmba liina elänike arvu perrä. 
Mumbai om India rahanduspääliin, mitmidõ suuri rahandusettevõttidõ pääkontoriq ommaq Mumbain.
Liina filmitüüstüst kutstas Bollywoodis.
Mumbain om piirkund Dharavi, miä om olnuq maailma kõgõ suurõmb slumm.
México

México om Mehhigo pääliin.
2020. aastaga saisoga om Méxicon 9 209 944 elonikku ja timä liinastun kokko 21,8 mill'onit elonikku.
Puiga Põhikuul

Puiga Põhikuul om kuul Võromaa Rõugõ kihlkunnah. Puiga Põhikuul om Puiga külän Võro vallan. 2008/2009 opiaastal opp 137 opilast.
Vilustõ Põhikuul

Vilustõ Põhikuul um kuul Võromaal Räpinä kihlkunnah Veriora vallah Vilustõ küläh. 2008. a. opis 132 last ja tüütäs 18 oppajat.
Vahtsõliina Gümnaasium

Vahtsõliina Gümnaasium om kuul Võromaa Vahtsõliina kihlkunnah Vahtsõliina alõvih.
Kapõra

Kapõra om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda, 1991–1997 Meremäe valda.
Vahtsõliina om Kapõrast 6 km. 
Kapõran om illos koolimaja, vanastõ oll' puut ja kängsepp.
Pariis

Pariis () om Prantsusmaa pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Pariis om Seine'i jõõ veeren Põh'a-Prantsusmaal.
2023. aastaga alostusõn elli sääl rehkendüisi perrä 2 102 650 inemist ja tuuga om Pariis Õuruupa Liido neläs liin. Ku võttaq rehkendüste ka kõik Pariisi veereliinaq, eläs Pariisi liinastun päält 10 mill'ona inemise ja om tuuga Õuruupa Liidon kõgõ suurõmb.
Aastaniq 310 oll' liina nimes "Lutetia" (pr k Lutèce).
17. aastagasaast pääle om Pariis olnuq maailma tähtsämpi kultuuri- ja majandusliino. 19. aastagasaast pääle om Pariisi kutsut ka Valgusõ liinas.
Liin om jaet 20-s liinaosas ("arrondissement"), minkal olõ-õi nimmi, õnnõ numbrõq.
Rooma

Rooma om Itaalia pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Taa om Apenniini puulsaarõ pääl Tevere (Tiberi) jõõ veeren.
Rooma om Lazio maakunna ja Città metropolitana di Roma Capitale valitsõmiskeskus.
Aolugu.
Rooma nimi tulõ etruskidõ ruma sugukunna vai Tevere inne etruskiid olnuq nime Rumon perrä.
São Paulo

São Paulo om Brasiilia kõgõ suurõmb liin.
2024. aastaga saisoga om São Paulon 11 895 578 elonikku ja timä liinastun kokko 21,5 mill'onit elonikku.
Sŏul

Sŏul om Lõunõ-Korea pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
2023. aastaga saisoga om Sŏulin 9 659 322 elonikku ja timä liinastun kokko 26 mill'onit elonikku.
Shanghai

Shanghai om Hiina liin. Elänikke arvo poolõst om tä Hiinan tõnõ pääle Pekingit.
&lt;br&gt;
Peterburk

Peterburk (vinne keeli Sankt Peterburg) om Vinnemaa liin, suurusõ poolõst tõnõ liin riigin. Tä om Neeva jõõ ja Soomõ lahe veeren. Innembide om tä kandnu viil nimmi Petrograd (1914–1924) ja Leningrad (1924–1991). Aastagil 1713–1728 ja 1732–1918 oll' Peterburi Vinne impeeriumi pääliin.
Liina lask' 1703. a. ehitäq vinne keisri Piitre I. Timä perrä om liinalõ nimi kah saanuq.
Sydney

Sydney om Austraalia kõgõ suurõmb liin.
Teheran

Teheran om Iraani pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Tokio

Tokio (ka: Tokyo; jaapani keelen 東京 'hummogupääliin', vana nimega Edo (江戸)) om Jaapani pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Üten ummi naabriprefektuurõga om taa kõgõ suurõmb liinastu maailman. 
Formaalsõlt olõ-õi Tokio liin. Tokio liin (東京市, "Tōkyō-shi") oll' taa aastatil 1889–1943. Sis panti taa kokko Tokio prefektuuriga. Inneskidse Tokio liina ala pääl om parhilla 23 eräpiirkunda (特別区), minkast egälütel om uma liinapää ja liinaga samaq õigusõq.
23 eräpiirkunnan eläs kokko päält 9 mill'oni inemise. Pindala om kokko 622 km². Tokio nime all võidas silmän pitäq ka Suur-Tokiot, kon eläs päält 30 mill'oni inemise.
Viin

Viin om Austria pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
&lt;br&gt;
Ilmameri

Ilmameri vai maailmameri om suurimerri vii kogo, miä üten kihin katt 70,8% Maa pinnast. 
Ilmamere hulka ei kuuluq järveq. Näütüses Kaspia meri, nimest huulmada, olõ-iq ilmamere osa. Küll aga om ilmamere osas Õdagumeri.
Ilmamerd jaotõdas kokkoleppelidselt neläs (harvõmb viies) suurõsmeres. Kinmähe ommaq suurõqmereq Atlandi, India, Vaiknõ suurmeri ja Põh'a-Iämeri, mõnikõrd loetas suurõsmeres viil ka Lõunõ-Iämerd.
Suurmeri

Suurmeri vai ookõan om suur sooladsõ vii kogo, miä jääs maisõmaiõ vaihhõlõ. Suurõqmereq kokko moodustasõq ilmamere. Suurõqmereq katva maakerä pinnast üle 70%. 
Hariligult jaetas ilmameri neläs suurõsmeres:
Viiendäs suurõsmeres või lukõq Lõunõ-Iämere - Atlandi, India ja Vaiksõ suurõmere ossi, miä jääväq Antarktisõ lähkohe.
Atlandi suurmeri

Atlandi suurmeri om suurusõ poolõst tõnõ suurmeri peräst Vaiksõt suurtmerd. 
Atlandi suurmeri om Õuruupa, Ameeriga ja Aafriga vaihõl.
Vaiknõ suurmeri

Vaiknõ suurmeri vai Tasalik suurmeri om kõgõ suurõmb suurmeri. 
Vaiknõ suurmeri om Aasia, Ameeriga ni Austraalia vaihõl.
India suurmeri

India suurmeri om suurusõ poolõst kolmas suurmeri peräst Vaiksõt suurtmerd ja Atlandi suurtmerd. 
India suurmeri om Aafriga, Aasia ni Austraalia vaihõl.
Põh'a-Iämeri

Põh'a-Iämeri om kõgõ vähämb suurmeri. Tä om põh'anaba ümbre. 
Põh'a-Iämeri jääs Õuraasia ja Põh'a-Ameeriga vaihõlõ.
Lõunõ-Iämeri

Lõunõ-Iämeri om suurmeri, kohe kuulussõq ilmamere kõgõ lõunõpoolidsõmbaq viiq - nuuq, miä jääväq 60. lõunõlakjuskraadist lõunõpoolõ. Mitte kõik ei piäq Lõunõ-Iämerd umaette suurõsmeres.
Meri

Meri om suur sooladsõ vii kogo, miä putus kokko ilmamerega. Mõnikõrd kutsutas meres mõnd suurõmbat järve (nt. Araali meri).
Õdagumeri

Õdagumeri om Atlandi suurõmere sisemeri, miä piiras Eestit põh'a ja õdagu puult. Tõsõq riigiq Õdagumere ümbre ommaq Läti, Leedu, Poola, S'aksamaa, Taani, Roodsi, Soomõ nink Vinnemaa.
Vaihõmeri

Vaihõmeri om meri Õuruupa (Vaihõmerest põh'a puul), Aasia (hummogu puul) ja Afriga (lõunõ puul) vaihõl. Läbi Gibraltari väinä putus tä kokko Atlandi suurõmerega.
Põh'ameri

Põh'ameri om meri Õuruupa maisõmaa ja Suurbritannia saarõ vaihhõl. Tä kuulus Atlandi suurõmere veeremerri hulka.
Jaanipäiv

Jaanipäiv om 24. piimäkuu (jaanikuu) pääväl. 
Jaanipäiv om kõgõ suurõmb suvinõ pühä. Ilma tulõ tegemiseldä ei saaq jaanipäivä pitäq. Tuli kaits kur'a silmä iist, and rammu ja puhastas halvast.
Jaanituld om õks tettü kongi korgõmba kotussõ pääl. Tuu om tuuperäst nii olnuq, et tulõ kuma kaits põllu- ja kar'amaid. Kõik tulliq tulõ mano. Ku kiäki es tulõq, sõs toolõ arvati õnnõtus tulõvat.
Inemiseq ja ka eläjäq saivaq Jaanipäävä krandsi päähä. Taa kommõq om lätläisilt üle võet. Muialpuul Eestin säänest kommõt ei teedäq.
Jaanipääväl tüüd es tetäq - käüti kerikun, surnuaian ja kaüti külän sugulaisi kaeman. Esiki laatu om peetü.
Rahmani Jan

Rahmani Jan (Jan Rahman) om sündünüq 30.07.1975 Võrol. Opnu Loosi 8-klassilidsõn koolin (1982-1990), Võro I keskkoolin (1990-1993) ja vähä aigu ka Tarto Ülikoolin aokirändüst (aastil 1993-2004). Tä om olnuq Tarto Nuuri Autoridõ Kuundisõn ja Võro Seldsin VKKF. Kõrraldanuq egäsugutsit võro keele ja kultuuri üritüisi (Kaika suvõülikooliq jm).
Kirotanuq (inämbüisi võrokeelitsit) luulõtuisi, näütemänge, arvustuisi ja niisama aolehejutukõisi. Võro kiilde pandnuq luulõtuisi (Laaksoneni Heli, Krulli Hasso) ja draamat (Shakespeare'i "Suvõüü unõnäo" käsitüüliisi stseene). Kirotanuq laulõ ja laulusõnno ansamblilõ Ummamuudu ("Kõnõtraat", "A mille", "Kloostrivein", "Mis uudist", "Ummamuudu liin"), Tuksami Jaagulõ ("Uni") ja ansamblilõ Viie pääle ("Uni", "Kuionu puu", "Puu palas", "Üü" jt). 
Maailma edimädsel võrokeelitsel laulupidol "Uma Pido" lauliq kooriq mitund Jani tekste pääle kirotõdut laulu: "Kõnõtraat", "Kuionu puu", "Puupää rock'n'roll", "Perräjäänüq" (teksti autor ka Ilvese Aapo).
Raamaduq.
Luulõtuisi, juttõ, arvustuisi jms avaldanuq aolehin Töörahva Elu, Võrumaa Teataja, Koit, Viruskundra, Uma Leht, Sirp, Postimees, Eesti Päevaleht, aokir'on Vikerkaar, Tuli &amp; Savu, Täheke, Teater. Muusika. Kino. Juttõ ja luulõtuisi om ilmunu ka kogomigõn "Hea raamat" (NAK, Tarto 1998), "Emajõe kondor" (NAK, Tarto 2002), "Sano, tuuli" (Helsinki 2002). Luulõtuisi om avaldõt Võro-Seto tähtraamatin. Laulu "Kõnõtraat" sõnno ommaq avaldanuq pall’oq lauluraamaduq.
Niilus

Niilus om jõgi Afrikan. Tä om pikkusõ poolõst tõõnõ jõgi maailmah (päält Amazonast). Innembide peeti kavva aigo Niilust maailma kõgõ pikembäs jõõs.
Tai

Tai Kuningriik vai Taimaa (tai keelen "Ratcha Anachak Thai") om riik Lõunahummogu-Aasian, Indo-Hiina puulsaarõl. Taist lõunahe jääseq Tai laht ja Malaisia, hummoguhe Kambodža ja Laos ni õdaguhe Andamani laht ja Myanmar.
Kooniq 11. lehekuu pääväni 1949. kand' maa nimme "Siiam". Sõna "thai" (ไทย) tähendäs tai keelen 'vaba'. Sama sõna tähendäs ka tai rahvast. Tuuperäst pruuk osa elänigest, innekõgõ suur hiina veidembüs, inneskist nimme "Siiam". 
King : Rama X
Tai olõ-i kunagi olnuq ütegi Õuruupa maa valitsõmisõ alonõ.
Tai om populaarnõ turismimaa.
Aolugu.
Parhilladsõ Tai riigi juurõq küünüseq aastagal 1238 luudu Sukhothai kuningriigini ja päält tuu nõrgõmbasjäämist sündünü Ayutthaya riigini. Tai om ainugõnõ Lõunahummogu-Aasia maa, miä mõist' hindä ärq hoitaq õdagumaiõ valitsusõ ala sadamast. Tuu läts' õnnõs teno katõ Tai, tuul aol Siiami kuninga Mongkuti (1851–1868) ja Chulalongkorni (1868–1910) ettenägeligulõ ja targalõ välispoliitikalõ 19. aastagasaa lõpun ja 20. aastagasaa alostusõn, kuiki Tai kaot' sis osa ummi maid Prantsusõ Indohiinalõ ja Suurbritannialõ. 
Poliitiga.
Tai om põhisäädüsline kuningriik. Kuiki poliitiline võim om pääministri käen, om kuning rahva siän väega korgõhe hinnat ja avvostõt ni om mitmit kõrdo lahendanuq tõsitsit poliitiliidsi häti ja kriise.
Luudus.
Tai om troopilinõ maa. Lõunajago om kõgõ kuum ja rõssõ, a põh'apoolitsidõ korgõmbidõ mäki pääl või talvõl mõnikõrd esiki külmäkraatõ ollaq.
Valitsõmisjaotus.
Tai om jaet 76 maakunnas ("changwat") ja viies maakunnarühmäs. Egä maakunna nimi tulõ timä pääliinast.
Majandus.
Tai om arõnõja tüüstüsega maa. Tai majandus om Indoneesiä perän Lõunahummogu-Aasian suurusõ poolõst tõõnõ. Umbõs 60% tailaisist tüütäs põllomajandusõn. Tähtsäq tüüstüsharoq ommaq elektrooniga, puutriosaq ja autoq. Tai raha om baat. 
Rahvastik.
Kolm neländikku Tai rahvast ommaq taiq. Umbõs 12% tailaisist ommaq hiina juuriga, a suur jago naist ommaq sulanuq kokko taidõga. Kolmas suurõmb rahvarühm ommaq malailasõq, umbõs 2,3% rahvast, kiä eläseq inämbüisi maa lõunajaon.
Kultuur.
Täämbädse päävä meediäkultuurist läbiimbunun Tain avvostõdas iks edesi vanno kombit, kuningat, munkõ ja riigiusko theravada-budismi, midä peetäs ütiskunna tugisambis.
Ecser

Ecser [ätšär] om vald ja allõv Ungarin Pesti maakunnan Budapestist lõunahummogu puul.
Ontario

Ontario om Kanada provints. Tä luudi 1867. a. nink timä keskus om Toronto.
Ontario provints om Suurist Järvist nelä (Ülembjärv, Huroni, Erie ja Ontario järv) vaihhõl, timä nimi tulõ noist kõgõ vähämbä (Ontario järve) nimest. Ontarios kutsiq tuud järve sääl veeren elänüq hurooniq. Näide keelen tähendäs "ontare" järve ja "ontario" või tähendäq suurt järve. 
1851. a. panti ütele väikolõ vallalõ põrõhõlladsõ Stoney Creeki lähkoh kah nimes Ontario. Ku 16 aastakka ildampa valiti provindsilõ ammõtlinõ nimi, pidiväq vallainemiseq vahtsõ nime löüdmä. Nääq võtiq tuus Winona, tuu om nimi, midä paigapäälidseq siuuq sagõhõhe panniq ummilõ edimäidsile tütrile.
Quebec

Quebec om Kanada provints. 
Quebeci nimest.
Ku Cartier' Jacques rännäs' 1535. a. St. Lawrence'i jõkõ pite allapoolõ jousõ tä ütte paika, kon jõgi lätt ahtambas. Säält löüd' tä külä, midä irokeesiq kutsiq Stadaconas. Ao minnen kattõ tuu külä ärq ja kotust naati kutsma "Quebecqkis". Algonkini, krii ja mikmaki keelin tähendäs "kepek" jõõkitsust vai kotust, kon jõgi lätt kitsambas. 
1603. a. kästi tõsõl prantsusõ maiõuurjal Champlaini Samuelil luvvaq mõnõq asundusõq Põh'a-Ameerikan. 1608. a. lõi tä üten 28 mihega külä tuu paiga lähkon, kon Stadacona oll' olnuq. Champlain pand' küläle nimes Quebeci asundus. Tuust sai edimäne Prantsusõ asundus Põh'a-Ameerikan, miä jäi püsümä. Tuud nimme tarvitõdi külä kotsilõ inämb ku 150 aastakka. Peräst 7-aastagast sõta (1756-1763) and' Prantsusmaa umaq kolooniaq Ütiskuningriigilõ. 1774. a. Briti statuut suurõnd' asundusõ piire. Õigõq pia pagõsiq sinnäq Ameeriga revoluts'ooni iist tuhandõq lojalistiq. 1791. a. otsust' Briti val'tsus jälq piiriq ümbre tetäq ja lõi Alamb-Kanada (miä oll' päämädselt prantsuskiilne) ja Ülemb-Kanada (miä oll' päämädselt inglüskiilne). 1841. a. pantiq nuuq maaq kokko Kanada provindsis. 1867. a., ku luudi Kanada Dominjon, luudi ka vahtsõnõ Quebeci provints.
Manitoba

Manitoba om Kanada provints. 
Manitoba nimest.
Winnipegist põh'aõdagu poolõ om järv, miä lätt keskpaigan kitsambas (lakjust vähämb ku kilomiitri). Ku järve lainõq joudvaq randa, tegeväq nääq vasta vallaliidsi kivve lüvven ummamuudu hellü. Põlisrahvaq usõvaq, et tuu om suurõ trummi helü, midä lööse Suur Vaim Manitou. Tuuperäst kutsiq kriiq järve Manito-Wapow nink odžibvaq Manito-Ba. Mõlõmbaq tähendäseq "Suurõ Vaimu kitsuisi". Ku Õuruupa kolonistiq jousõvaq sinnäqkanti, naksivaq nääq järve kutsma Manitoba järves. 1870. a. luud provints sai uma nime järve perrä.
Yukon

Yukon om ala Kanadan. 
Yukoni nimest.
Yukon om nime saanuq tuu piirkunna kõgõ suurõmba jõõ perrä. Jõgi om nime saanuq gvitšinikeelidse sõna "juko" perrä, miä tähendäs "suurt jõkõ".
Nunavut

Nunavut om ala Kanadan. Tuu luudi 1. mahlakuu pääväl 1999. a. Inne tuud oll' tuu maa Põh'aõdagu territooriummõ osa. 
Ku vahtsõnõ territoorium luudi, oll' pall'o vaiõlust, kost piiriq minemä pidänüq. Kanada inukkõ kogo pallõl' keskval'tsusõl jakaq Põh'aõdagu territooriumiq hummogu ja õdagujaos. Õdagupoolidsõ jao nimes jäi Põh'aõdagu territooriumiq. Hummogupoolinõ jago om inukkõ maa (80% elänikest inukiq) ja tuu nimes sai Nunavut, miä tähendäs "miiq maad" inuktitutin.
Põh'aõdagu alaq

Põh'aõdagu alaq vai Põh'aõdagu territooriumiq om ala Kanadan. 
Põh'aõdagu allo nimest.
Kuigi Põh'aõdagu allo piiriq ja inglüskeeline nimi om mito kõrda muutunuq, ommaq inukiq tuud maad kõikaig kutsnuq Nunassiaq ("illos' maa") nink deneq ommaq tuud kutsnuq Denedeh ("inemiisi maa"). Suur jago Põh'aõdagu allost oll' innembide suurõ piirkunna osa, midä kutsuti karusnahakauplõmiskompanii Hudson's Bay Company edimädse juhi prints Ruperti perrä Ruperti maas. Ruperti maa küündü Põh'a-Quebecist ja Ontariost Lõuna-Albertani. Tuu oll' Kanada karusnahakaubandusõ keskus. 1870. a. sai Ruperti maa Kanada osas ja tedä naati kutsma Põh'aõdagu allos. Järgmäidsil aastakümnil jaeti tuust suurõq tüküq ärq, et luvvaq Manitoba, Saskatchewan, Alberta ja Yukon, nink 1905. a. nimitediq perräjäänüq maa Põh'aõdagu allos. Allo piire perämäne muutminõ oll' 1999, ku hummogujaost sai Nunavut.
Alberta

Alberta om provints Kanadan. 
Alberta nimest.
Alberta nimi tulõ umaaigsõ Kanada ülembvalitsõja Campbelli Johni naasõ printsess Louise Caroline Alberta (Ütiskuningriigi kuninganna Victoria neländä tütre) nimest.
Briti Columbia

Briti Columbia om provints Kanadan. 
Briti Columbia nimest.
Provints, midä s'oo ilma aigu tunnõtas Briti Columbia nimega, oll' umal aol osa maast, midä inglüse meresõitja Drake'i Francis kuts' Vahtsõs Albionis (Albion om Inglüsmaa tõnõ nimi). Ku kaptõn Vancouveri George jousõ Põh'a-Ameeriga õdaguranda üle 200 aastaga ildampa, 1790. a., jagi tä piirkunna kolmõs osas ja and' egalõütele vahtsõ nime.
Suurõ saarõ, midä täämpä tunnõtas ku Vancouveri saart, nimit' tä Quadra ja Vancouveri saarõs, hindä ja umast hispaania maiõuurjast sõbra Don Juan Francisco de la Bodega y Quadra perrä. Ranna lõunapoolidsõ jao, kohe kuuluvaq ka Washingtoni ja Oregoni osariigi osaq, nimit' tä Vahtsõs Georgias tuuaigsõ Inglüse kuninga George II perrä. Lõpus nimit' tä ranna põh'a- ja keskosa Hanoveris, Hannoveri huuvkunna avvus.
Ku Vancouveri saar vällä jättä, es kestäq Vancouveri annõt nimeq kavva. Nuuq muudõtivaq ärq 19. aastagasaa alostusõn. Maiõuurjalõ Fraseri Simonilõ anti käsk luvvaq säälkandin edimädseq õuruuplaisi asundusõq. Ranna põh'ajaolõ and' tä nimes Vahtsõnõ Kalõdoonia (Caledonia om Skotimaa ladina keelen), s'ollõ et tuu kandi maastik oll' tä jaos Skotimaa mäki muudu. Lõunapoolidsõmba jao nimit' tä Columbias Columbia jõõ perrä, miä sääl om. Ku piir Ameeriga Ütisriike ja Kanada vaihhõl paika panti ja suurõmb jago lõunapoolidsõst maast läts' Ameerigalõ, nimitediq Kanadalõ jäänüq maa ümbre Briti Columbias, s'ollõ et tuu jäi Briti kontrolli ala. Ku 1871. a. luudi provints, sai ka tuu nimes Briti Columbia.
Saskatchewan

Saskatchewan om provints Kanadan. 
Saskatchewani nimest.
Saskatchewani provints om uma nime saanuq Saskatchewani jõõ perrä. Tollõ nimi tulõ ummakõrda kriikeelidsest sõnast "kisiskatševan", miä tähendäs "kipõt vuulu".
Saarõ Evar

Saarõ Evar (Evar Saar, sünd. 1969) om keeletiidläne, aokiränik ja talopidäjä. Tä om perit Urvastõ kihlkunnast Horma küläst Vahtsõ-Horma talost. Evar om Võromaa inemiisi käest kor'anu kümnit tuhandit kotussõnimmi, noid uurnuq nink noist loonuq Aoluulidsõ Võromaa Kotussõnimmi Andmõbaasi (AVKA). Kotussõnimeq omma kantuq avaligult Eesti põhikaardi ja erälde kihina Maa-ammõdi kaardiserveri kotussõnimmi rakõndusõ pääleq. Tä om olnuq võro aabidsakogo ja sõnaraamadu tüürühmä liigõq, om kirotanuq võrokeelitsit juttõ ja luulõtuisi Umalõ Lehele, Võro-Seto tähtraamatuhe ja muialõ, tennüq võrokeelitsit raadiosaatit nink mitmit kõrdo üles astnuq Kaika suvõülikoolõn. Evar om opanu Tarto Ülikoolin võro kiilt ja juhtnuq tudõngidõ keelekorjust. 2014. a tull´ vällä Saarõ Evari luulõtuisi kogo.
Laanõmägi

Laanõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tornimägi

Tornimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Laanõmägi (Valgjärve)

Laanõmägi om Kanepi kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 211,9 miitret.
Suur Munamägi

Suur Munamägi om mägi Võromaal Haani korgõstigun Haani külän. Timä korgus merepinnast om 317,4 m, vaihõkorgus om 60 m ringin. Sjoo om Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korõmb kotus. Kiräligult nimitedi taad edimäst kõrda 1790. aastaga ku Munna Mäggi. Suurõ Munamäe nimi om saad pinnakujo võrdõlõmisõst munagaq. 
Suurõ Munamäe otsan om 1939. aastagal valmis saanuq Suurõ Munamäe torn. Torni korgus om 29,1 m. Torni ehitämises kullu 36 000 ehitüstellüst, 120 m³ põllokivve, 265 m³ ruusa, 75 m³ kivikruupõ, midä tetti paigapääl, 80 tonni tsimmendit ja 110 m³ vett, miä tull’ ka mäkke vitäq. Mäe otsan om olnuq viis kaemistorni. Torni tipust saa nätäq kooniq 50 km kavvustõ.
Tornimägi (Rebäsemõisa)

Rebäsemõisa Tornimägi om Karula kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 137,8 miitret.
Mäe pääl om küländki korgõ puust torn.
Kungusõ mägi

Kungusõ mägi om Urvastõ kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 162 miitret.
Kungusõ mägi om Pokumaa lähkon mõtsa sisen.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2009. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2009. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" ütsästõiskümnes aastagakäük.
Jaanimägi

Jaanimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Aeniidü mägi

Aeniidü mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Aidamägi

Aidamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Aidaperämägi

Aidaperämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Andsumägi

Andsumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Aromägi

Aromägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Arumägi

Arumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Esändämägi

Esändämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haabumägi

Haabumägi om mitmõ mäe nimi:
Haavamägi

Haavamägi om mitmõ mäe nimi:
Haavistmägi

Haavistmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haavistumägi

Haavistumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haljamägi

Haljamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hallimägi

Hallimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hanimägi

Hanimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Harakmägi

Harakmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Haudumägi

Haudumägi om mitmõ mäe nimi:
Haugastõmägi

Haugastõmägi om mitmõ mäe nimi:
Haukamägi

Haukamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hiiremägi

Hiiremägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hobõsõsällämägi

Hobõsõsällämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hurdamägi

Hurdamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Huumägi

Huumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hõpõmägi

Hõpõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hällümägi

Hällümägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Härmä mägi

Härmä mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Härmämägi

Härmämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Härämägi

Härämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hüdsemägi

Hüdsemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Immismägi

Immismägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jaanitarõmägi

Jaanitarõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jahumägi

Jahumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Juudamägi

Juudamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Juulamägi

Juulamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jänesmägi

Jänesmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jänessemägi

Jänessemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Järvemägi

Järvemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Järvmägi

Järvmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jürimägi

Jürimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Jõõmägi

Jõõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kaaramägi

Kaaramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kadajamägi

Kadajamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kadastmägi

Kadastmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kahrumägi

Kahrumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kakumägi

Kakumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kakõlusmägi

Kakõlusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalmamägi

Kalmamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalmõmägi

Kalmõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalmõtmägi

Kalmõtmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalmõtu

Kalmõtu om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalmõtumägi

Kalmõtumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kalmõtõmägi

Kalmõtõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kanarigumägi

Kanarigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kanarikumägi

Kanarikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kandsimägi

Kandsimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kanepmägi

Kanepmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kannu mägi

Kannu mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kar'amägi

Kar'amägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kassimägi

Kassimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kasvandumägi

Kasvandumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Keldremägi

Keldremägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Keldrimägi

Keldrimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kerigumägi

Kerigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kerikmägi

Kerikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kerikumägi

Kerikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kerkomägi

Kerkomägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kikkakunt

Kikkakunt om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kikkamägi

Kikkamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kitsõmägi

Kitsõmägi om mitmõ mäe nimi:
Kivestmägi

Kivestmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kivestümägi

Kivestümägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kivimägi

Kivimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kiviniidü mägi

Kiviniidü mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Koobamägi

Koobamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Korgõmägi

Korgõmägi om mitmõ mäe nimi:
Mäe-Puspuri Mäenurm

Mäe-Puspuri Mäenurm om Vahtsõliina kihlkunna kõgõ korgõmb mägi. Taa om merepinnast 242 miitre korgunõ lakõ ja küländ laugõ mägi Puspuri külän Mäe-Puspuri talo maa pääl. Mäe otsan om lakõ nurm, miä küünüs kooniq Rõugõ kihlkunna piirini mäest mõnisada miitret õdagu puul.
Mäe-Puspuri Mäenurm om tuulinõ kotus, kost om selge ilmaga kavvõndahe nätäq. Innemb, ku ümbretsõõri olliq maaq lakõmbaq, oll' Mäenurmõlt nätäq esiki Võro-Vahtsõliina suurtii, kohe om mäelt pia 15 km maad. Rahva siän kõnõldas, et Petseri palamisõ aigo kand' tuul Mäenurmõlõ palanuisi viiriga paprit.
Kunnimägi

Kunnimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kuugõmägi

Kuuugõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kuupõmägi

Kuupõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kährimägi

Kährimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Leerimägi

Leerimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Liinamägi

Liinamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Moorimägi

Moorimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Munamägi

Munamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mustimägi

Mustimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pihlõmägi

Pihlõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rebäsemägi

Rebäsemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rebäsmägi

Rebäsmägi om mitmõ mäe nimi:
Rebästemägi

Rebästemägi om mitmõ mäe nimi:
Rebästmägi

Rebästmägi om mitmõ mäe nimi:
Ristimägi

Ristimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Savikukont

Savikukont om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Soemägi

Soemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Trepimägi

Trepimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Puspuri

Puspuri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda. 
Puspuri om Vahtsõliina kihlkunna üts kõgõ õdagupoolitsõmpi külli ja sääl om ka kihlkunna kõgõ korgõmb kotus - Mäe-Puspuri Mäenurm.
Kihlkunna perrä om Puspurilt kerikuhe ja matusaida käüt Vahtsõliina, a kuuli ja puuti ni muiõ as'atoimõnduisiga rohkõmb Rõugõ kihlkunna ala jääväle Haanimaalõ, Plaanilõ.
Keeletiidläne Keema Hella om Puspuril üles võtnuq hulga sääl elänü Vahtsõliina kihlkunna üte parõmba keelejuhi Otsa Pauli juttõ, midä või löüdäq ka Keema Hella ja Käsi Inge raamatust "Võru murde tekstid" (Tallinn, Eesti Keele Instituut 2002, Eesti murded VI).
Jõgi

Jõgi om luuduslinõ viikogo, kon vesi juusk. Jõõvesi juusk jõõsängün tõsõ jõõ, järve vai mere poolõ. 
Jõgi või pääle naata järvest, lättest vai suust. Paika, kon jõgi juusk merde, järve vai tõistõ jõkkõ, kutsutas jõõ suus. 
Jõgi om suurõmb ku uja. 
Jõõ korgusvaih näütäs tuud, mito miitret om jõõ läteq korgõmban ku suu. Jõõ sadaminõ näütäs mito miitret jõgi satas pikkusõkilomiitre kotsilõ.
Viikogo

Viikogo om vii kogo luudusõn Maa vai mõnõ tõsõ hod'otähe pinna pääl, vai mõnikõrd ka all. 
Viikogo või ollaq sooladsõ (meri, mõnõq järveq) vai makõ (jõgi, järv jt.) viiga. 
Vesi või viikogon juuskõq (nt. jõgi, uja) vai paigal ollaq (nt. järv, lump). 
Viikogoq võivaq ollaq luuduslidsõq (mereq, järveq, jõõq) vai inemise tettüq (kraaviq, kanaliq, viihoitlaq, mõnõq järveq vai lumbiq).
Järv

Järv om saisja viiga viikogo, miä olõ-iq osa ütestki merest. 
Järve vesi om harilikult makõ, mõnõ järve vesi om sõski soolanõ kah.
Amazonas

Amazonas om jõgi Lõunõ-Ameerikan. Tä om maailma kõgõ viirikkamb jõgi, timän om inämb vett ku tõisin kümnen suurõmban jõõn kokko, miä suurdõmerde juuskvaq. Amazonas om kõgõ suurõmba valgalaga jõgi maailman nink timän juusk üts viiesosa maailma kõiki jõki viist. Üle Amazonasõ lää-i üttegi silda. Tuu om nii ütest külest tuuperäst, et tä nii lõpmada suur om - suur jago jõõst om nii lag'a, et sinnäq saaki-i miiqaigsõ teknikaga silda ehitäq - ja tõsõst külest tuuperäst, et suurõmbalt jaolt juusk tä troopilidsõn vihmamõtsan, kon om veidüq teid ja viil veidemb liino. 
Kuigi Amazonasõ jõgi om pall'odõ näütäjide poolõst kõgõ suurõmb maailman, om sõski kokko lepüt, et pikkusõ poolõst om tä tõnõ pääle Niilust. Mõnõq maatiidläseq (innekõkkõ Brasiiliast ja Peruust) sõski vaiõlõsõq toolõ vasta.
Mississippi jõgi

Mississippi om jõgi Põh'a-Ameerikan. Tä om 3770 km pikk ja tuuga pikkusõ poolõst tõnõ jõgi Ameeriga Ütisriigen. Ameeriga Ütisriike kõgõ pikemb jõgi om Mississippi harojõgi Missouri, miä om 4090 km pikk.
Mississippi nakkas pääle Itasca järvest Minnesota osariigin nink juusk Mehhiko lahtõ.
Jõõ läteq

Jõõ läteq om kotus, kost jõgi pääle nakkas. Jõõ lättes või ollaq läteq, suu, järv vai viihoitla, liustik vms.
Harojõgi

Määntsegi jõõ harojõgi vai haro om jõgi, miä sinnäq jõkkõ juusk. Tõisil viikokõl harojõki ei olõq. 
Hääpoolidsõq harojõõq juuskvaq jõkkõ lätte puult kaiõn häält puult, kur'apoolidsõq harojõõq kur'alt puult.
Läteq

Läteq om kotus, kon põh'avesi maa sisest vällä tulõ, kas sõs maa pääle vai mõnõ viikogo põhja. 
Mõnõst lättest tulõ kõikaig vett, mõni kuios vaihõpääl ärq. Lättest või pääle naata uja vai jõgi.
Viki

Viki (vai wiki) om kogo umavaihõl linkega köüdetüid võrgolehti, midä saa egäl aol kaiaq ja esiq toimõndaq. Saat toimõndaq esiki seod artiklit, midä parhilla loet. Tuu jaos tulõ õnnõ klõpsadaq nuppi "Toimõndaq"! 
Termin viki või tähüstäq ka viki-lehe luumisõs pruugitavat tarkvarra vai viki-moodorit. Edimädse vikitarkvara WikiWikiWeb-i luumist alost' Cunninghami Ward 1994. aastagal ni edimädse vikilehe tekk' tä vallalõ ta 25. urbõkuu pääväl 1995. 
Sõna "wiki wiki" om peri havai keelest ni tähendäs 'kipõ'. 
Vikipeediä om viki, mink sisus om entsüklopeediä vai tuu ülesehitämine.
2009

2009. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10222. aastak sirvikallendri perrä.
Suur järvistü

Suur järvistü om viie suurõ järve kogo Ameeriga Ütisriike ja Kanada piiri pääl. Säält juusk Saint Lawrence'i jõgi Atlandi suurdõmerde. 
Suurdõ järvistühe kuulussõq:
Ontario järv

Ontario järv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest. Järve perrä om nime saanuq Ontario provints Kanadan nink timä veeren om Toronto liin.
Huroni järv

Huroni järv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest.
Erie järv

Erie järv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest.
Ülembjärv

Ülembjärv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest.
Michigani järv

Michigani järv om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest nink ainugõnõ noist, miä om tävveniste Ameeriga Ütisriigen.
Baikali järv

Baikali järv (vinne keeli: о́зеро Байка́л, burjaadi keeli: Байгал нуур) om järv Lõuna-Tsiberin Vinnemaal, Irkutski oblasti (põh'aõdagu puul) ja Burjaadi vabariigi (lõunahummogu puul) vaihõl, Irkutski liina lähkon. Baikal om vii hulga poolõst maailma kõgõ suurõmb makõ viiga järv, timän om üts viiesosa maailma makõst viist. Tä om ka maailma kõgõ süvemb järv.
Tanganjika järv

Tanganjika järv om suur järv Kesk-Afrikan. Vii hulga poolõst om tä maailman kolmas makõ viiga järv, süvvüse poolõst om tä Baikali järve perän tõnõ.
Viisadang

Viisadang om kotus jõõn vai ujan, kon vesi vabalt alla satas.
Alpiq

Alpiq om Õuruupa kõgõ korgõmb mägestik. Alpõ kõgõ korgõmb mägi om Mont Blanc: 4808 m.
Andiq

Andiq om Lõunõ-Ameeriga mägestik. Tä om ilmamaa kõgõ pikemb mäki ahhil - 7000 km pikk.
Sahara

Sahara om suur kõrbõ, miä võtt hindä ala suurõmba osa Põh'a-Afrikast. Tä om 9 000 000 kruutkilomiitret suur, tuuga om tä pia sama suur ku terveh Õuruupa.
Suur kanjon

Suur Kanjon om Colorado jõõ uuratõt sükäv kanjon Ameeriga Ütisriigen Arizona osariigin. Suurõmb jago timäst om Suurõ Kanjoni Rahvuspargin, miä oll' üts edimäidsi Ameeriga Ütisriike rahvusparkõ.
Kultuur

Kultuur om asi, mink kotsilõ om rassõ üteldäq, miä tä om; egal juhul om tä köüdet inemiisi olõmisõ ja tegemiisiga. Tuu all võidas mõtõldaq kunsti ja humanitaariat; inemiisi tiidmiisi, uskmiisi ja ülevänpidämise viise, miä sõltusõq sümbuulsõ mõtlõmisõ ja sotsiaalsõ opmisõ võimõst; vai hoobis määntsegi institutsiooni, organisatsiooni vai inemiisi rühmä ütitsit väärtüisi, tsihte ja kumbit.
Kunst

Kunst om tuu, ku inemine loomingulidsõlt tege midägi, miä mõotas miili vai tundit, vai luu kunstilidsõ kujondi. 
Kunsti ala kuulusõq muuhulgan kujotaja kunst, tarbõkunst, ehitüskunst, muusiga, ilokirändüs, tandsukunst ja näütekunst (tiatri).
Skulptuur

Skulptuur om kolmõmõõtmõlinõ kunstiteos, miä om tett kõvast vai plastilidsõst matõrjalist, harilikult kas kivist, metalist, puust vai klaasist. Skulptuurõ tegeväq kujoragojaq (skulptoriq).
Film

Film om filmikunsti teos, miä om üles võet teedüskandja pääle nink midä saa näüdädäq kaadrõviisi, hariligult 24 kaadrõt sekondin. Filme võetas hariligult üles filmikaamõraga ja noid näüdätäs kinon vai televiisorin.
Raadio

Raadio om signaalõ saatminõ raadiolainidõ (elektromagnõtlainidõ) abil, miä ommaq sagõhussõga mõnõst kiloherdsist kooni 3 THz. 
Raadiolainidõga saadõtas lakja raadiosaatit, midä inemiseq saavaq kullõldaq raadioaparaatõga.
Rahvamuusiga

Rahvamuusiga om määntsegi rahva muusiga, midä andas edesi suulidsõlt. Rahvamuusiga hulka kuulusõq rahvalauluq ja pilliluuq, midä hariligult om mängit tandsus.
Klassikalinõ muusiga

Klassikalidsõ muusiga all mõtõldas hariligult muusikat, midä kirotivaq Õuruupa viiesepäq umbõs aastagil 1550-1900, vai sõs tuu muusiga muudu muusikat. Kuulsambaq klassikalidsõ muusiga luujaq ommaq olnuq Bachi Johann Sebastian, Haydni Joseph, Mozarti Wolfgang Amadeus, Van Beethoveni Ludwig.
Tsäss

Tsäss vai tsässmuusiga (Inglüse keelen "jazz") om muusigastiil, minka lõivaq 20. aastagasaa alostusõn USA lõunaosariike niigreq. Tä kasvi vällä tüülaulõst, bluusist ja spirituaalõst. 
Tsässin om väega tähtsä improvisiirmine.
Popmuusiga

Popmuusiga om 20. aastagasaal tekkünü muusigasanr. Tüüpiline popmuusiga teos om kooni viie minodi pikkunõ laul, midä kand ette ansambli, kon pääle laulja om viil kitramängjä, basskitra mängjä, trummilüüjä (vai trummimassin) ja klahvpillimängjä. Popmuusikat tetäs hariligult nii, et tuu võimaligult pall'odõlõ miildüsiq. Suur jago muusikast, midä s'oo ilma aigo mängitäs raadion vai televis'oonin, om popmuusiga. Popmuusiga om sagõhõhe üles võet ärilidse tsihiga ja tsihit noorilõ. Hariligult sais popmuusiga kuuh küländ lühkeisi ja lihtsist laulõst, miä pruukvaq tehniliidsi vahtsõnduisi, et luvvaq vahtsit variatsiuunõ innembäidsi teemadõ pääle. Popmuusiga om võtnuq vasta mõotuisi inämbjaolt levimuusiga stiilelt, taad ku stiili köüdetäs hariligult rokõnrolli ja toolõ perrä tulnuisi rokistiilega.
Termin ja võrrõlus tõisi stiilega.
Terminit "popmuusiga" tarvitõdi edimäst kõrda 1926. a., tuu all mõtõldi populaarsõt muusikat. 1950. aastagist pääle mõtõldas popmuusikast sakõstõ ku muusigasanrist, miä om rokkmuusikast kergemb. 1950 aastidõ keskkotusõ Suurbritannian kireldedi taa mõistõga rokõnrolli ja tuust mõotõdvid vahtsõmbit nuuri muusigastiile. 
Umbõs 1967 aastast naati popmuusikat rokkmuusikalõ vastandamaq, piten tuud roki „pehmembäs alternatiivis.“ Parhillaq süüdistedäs tuud sagõhõhe kommõrtsialiseeritüseh ja tuu olulidsõs tunnussõs peetäs professionaalsõt produstsiirmist ja pakõndit. 
Sagõhõhe vastandõdas popmuusikat klassikalidsõlõ muusikalõ. 
Popmuusiga tunnusõq.
Musikoloogiq pidäväq olulidsõs järgnäidsi tunnussit:
Popmuusiga harmooniat om nätt kuq klassikalist õuruupalikku tonaalsust, õnnõ hariligust lihtsämiilsembät. Instrumendest dominiirväq elektrikitra, basskitra, lüükpilliq ni elektroonilidsõq klahvpilliq.
Popmuusiga alambstiile hulka kuulusõq näütüses elektropopp, sündipopp, disko, poprokk ja J-pop.
Popmuusigapala.
Popmuusigapala om laul, mink pikkus jääs katõ ja poolõ ja kolmõ ja poolõ minodi vaihõlõ. Toolõ om umanõ püssüv ja tähelepantav rütmikas element, päävoolustiil ja lihtsä traditsioonilinõ struktuur. Levinü om salmõ ja refrääni vaelduminõ kolmõkümnekatõ taktilinõ vorm, koh keskmen om meloodia, miildejääväq muusikalidsõq fraasiq ni refrään, miä om salmiosaga meloodilidsõn, rütmilidsen ja harmoonilidsõn kontrastin. Rütm ja meloodia tüküsõ olõma lihtsaq ni ommaq piiredüq harmoonilidsõ saatõga. Täämbätside poplaulõ sõnaq pututasõq lihtsit teemasit, innekõkkõ armastust ja romantiliidsi suhtit, kuiki om ka erändit. 
Kuulsambaq popmuusiguq.
Kuulsambidõ popmuusiga ansamblidõ hulgan om The Beatles, The Rolling Stones, ABBA. Ütsiketteastjidõ hulgan Johni Elton, Jacksoni Michael ja Madonna. 
Võrokeelist popmuusikat ommaq tennüq ansambliq Ummamuudu, Lõkõriq, Neiokõsõ ja Poisikõsõ.
Rokkmuusiga

Rokkmuusiga vai lihtsält rokk (inglüse keelen "rock music") om muusigasanr, miä tekkü 1960. aastagil. Timä juurõq ommaq 1950. aastagidõ rock'n'rollin ja rockabillyn, miä ummakõrda kasviq vällä rütmibluusist, kantrimuusikast ja tõisist mõotuisist. 
Rokkmuusikat mängväq rokkansambliq, kon tähtsä kotussõ pääl om(maq) (eelektri)kitra(q) ja tukõv rütm, midä andvaq trummiq ja basskitra. Pääle noidõ või ollaq viil tõisi pille, kõgõ sakõmbast mõnõq klahvpilliq.
Ütsikit võrokeelitsit rokklaulõ om tennüq ansambli Winny Puhh. Võro rahvalalulõ rokivõtmõn ommaq mängnüq Oort, Raud-Ants ja Nikns Suns.
Kaar (ehitüskunst)

Kaar om kiviehitüse osa, miä om tett tuu jaos, et kattaq mulku (nt. ussõ- vai aknõmulku) müürün ja kandaq müürü, miä om timä pääl. Kaari naati kõgõ inne tegemä 2. aastagatuhandõl i.m.a. Mesopotaamian. Lajalt võeti nääq tarvitusõlõ Vana-Rooma ehitüskunstin.
Sild

Sild om ehitüs, miä om tett tuu jaos, et tii saanuq minnäq üle luuduslidsõ (uja, jõgi, org jne.) vai tettü (nt. raudtii) takistusõ. Sildo tetäs hariligult kivist, ravvast vai puust.
Hiina müür

Hiina müür (hiina keelen: 萬里長城 (Wànlǐ Chángchéng) - '10 000 lii müür') om pikk müür Hiinan, miä om ehitet 3. aastagasaast i.m.a. kooni 17. aastagasaa alostusõni, et kaitsaq valitsõvit dünastijit võõrvõimõ (mongoliq, türkläseq jt.) sissetungi iist.
Müürü pikkusõs loetas 6352 km nink täämbädsel pääväl küünüs müür mere veerest Pekingist hummogu puul Gobi kõrbõni Gansu provindsin keset Hiinat.
Müür om 9 miitret korgõ, pääl 5,5 miitret lagja nink müürü pääl om tii, vahitorniq, värehtiq ja kandsiq, minkast ütsindä vahitornõ om kokko loet umbõs 20 000 (hiina aoluulasõq arvasõq, et kunagi võisõ noidõ arv ollaq 60 000).
Albri järv

Albri järv vai Mihklijärv om tsill'okõnõ järvesilmäkene Navi külä lõunahummoguveeren õkva suurõtii veeren. Albri järve juusk sisse Albri uja, miä nakkas Loosu järvest ja juusk edesi Võhandu jõkkõ. 
Ujja piten päseseq Albrijärve vabalt tulõma kalaq Võhandu jõõst. Tuuperäst või Albrijärvest saiaq noidsammo kallo, midä Võhandu jõõ ülembjoosult, Võro liina lähküst.
Põrmujärv

Põrmujärv vai Tsopa järv om luuduslinõ järv Põlva kihlkunnan Võro vallan. Järv om õkvalt kesk muido tasast ja lakõt Navi küllä, küländ süvän, pikän ja äkiliidsi perviga oron. Põrmujärvest lõunõ poolõ juusk uja hulga vähämbähe Kogõrijärve ja säält edesi Võhandu jõkkõ. 
Põrmujärve nimes om vanno kaartõ pääle kirotõt Tsopa-Koroli (Zoppa-Korroli) järv.
Kõik Navi järveq ommaq väega muadsõq ja kinniqkasunuisi viiriga, tuuperäst alostõdi 2006. aastagal Põrmujärve puhastamisõ ja vii nõstmisõga, et saiaq küläle kõrralik avalik ujomisjärv. Ujjoq sai Põrmujärveh siski õnnõ mõni aastak päält puhastamist. Päält tuud lei järve sisse sinivetik ni vesi lätt tuust egä keväjä rohilidsõs, haisvas ja läbipaistmatus. 
Põrmujärvest õkva kümmekund miitrit põh'a poolõ, tõõsõlõ poolõ tiid, om tett kõrralik ja süvä paisjärv, koh vesi um puhas ja saa ka ujjoq. Et tuu om Padari Ivari maiõ pääl, sis kutsutas tedä Padarijärves. Umanik esiq um tedä kutsnuq ka Vahtsõ-Laadoga järves.
Põrmujärve õdaguperve pääl om hää viiga muistinõ ohvriläteq Silmäläteq, miä om riigi kaitsõ all. 
Parhilla jääs järve sügävüs keskeltläbi 2-2,5 miitre kanti. Kalaq, kiä järven eläseq: haug, ahhun, linnas, ruusärg, särg, ogalik, kogõr, hõpõkogõr, karp, muamaim ja viidik. 
Legend kerigukelläst.
Rahvasuu kõnõlõs, et Põrmujärve om sõto aigo vana kerigukell käkit, miä tege järve pühäs, nii et ütski elolinõ sinnäq ärq ei upuq. Ni tuuperäst, kuigi mõlõmbal puul järve hulga inemiisi eläs, olõ-õi teedäq, et kiäki kunagi järve ärq uppunuq olõsiq (kaeq alt lättist).
Kogõrijärv

Kogõrijärv (vai ka Kogõrjärv) om ümbretsõõri kinniqkasunuisi suumõtsatsidõ hõds'operviga häste muanõ väiku järv Navi külä lõunõveeren. Kogõrijärve juusk sisse uja põh'a puult, Navi külä kõgõ suurõmbast järvest - Põrmujärvest. Kogõrijärvest lõunõ poolõ juusk uja edesi Võhandu jõkkõ. 
Kogõrijärve korgõst ja äkilidsest hummogukaldõst üles jääs Navi külä kõgõ korgõmb kotus Treimägi, kost (Ilomäe talost) ommaq peri kunstnik Navitroll'a ja tähetiidläne Kasagu Enn.
Järve kõge süvembäq kotusõq jääseq 1,5-1,7 miitre kanti. Kõgõ suurõmb haug, miä saad, om 4 kg. Põhilidsõq kalaq, kiä järven eläseq, omma linnas, ruusärg, ahhun, särg, haug ja hõpõkogõr.
Pürämiid

"S'oo artikli kõnõlõs pürämiidikujolidsõst ehitüsest. Geomeetrilidse mõistõ kotsilõ kaeq pürämiid (geomeetriä)."
Pürämiid om ehitüs, mink välimädseq pinnaq ommaq üte ütidse tipuga kolmnukaq. Pürämiidi põhi om hariligult nelinukk vai kolmnukk (a või ollaq määne taht hulknukk).
Säidse ilmaimeht

Säidse ilmaimeht (täpsämbähe vanaao säidse ilmaimeht) olliq antiikaol (3. aastagasaast i.m.a.) vällä validuq säidse maailma ehitüskunsti ja skulptuuri suurt kõrdaminekit.
Ilmaimmide nimekirjo om olnuq mitmit. Edimädse säitsme ilmaimme nimekirä tekk' vanakreeka opõtlanõ Kallimachos Aleksandria Museionin. Kah'os olõ-iq tuu alalõ püsünü, tuuperäst olõ-iq teedäq, kas tuu om säänesamanõ, niguq miiq tunnõ. Kõgõ vanõmb alalõ püsünü säitsme ilmaimme nimekiri om alalõ hoitunu üten raotun kirän, miä om perit 2. aastagasaast i.m.a.. Tuu om üles tähendänüq kreeklanõ Antipatros Sidonist:
"Näi su müüre, suur Babülon, lakjo, et vankriga sõidaq, nännüq olõ ka Zeusi Olümpia külän, kaenuq Babüloni ripjit aido ja Heliose perätüt kolossi, ja pürämiidi, mink loonuq rassõ vaiv, tunnõ Mausolosõ hiiglasuurt havvakambrõt. (...) Ent ku ma näi Artemisele pühendedüt pühhäkota, mink katus pilvi putus, sõs jäiväq kõik tõsõq tä kõrval varjo, selle et välänpuul Olümpost trehvä-i päiv kongi säänest illo."
Tuu perrä om kõgõ sakõmbast vanaao säitsme ilmaime hulka arvat: 
Naist om täämbätseni pääväni alalõ õnnõ Cheopsi pürämiid.
Mäng

Mäng om tegemine, midä tetäs määntsidegi riiglide perrä hariligult lõbo peräst. Ku tüüd tetäs sakõstõ tulo saamisõ peräst ja kunsti ummi ideie näütämise peräst, sõs mängmisel hariligult säänest tsihti olõ-iq. Nuuq piiriq olõ-iq sõski väega selgeq, selle et mõnda mängo või kaiaq ku tüüd (nt. jalgpall elokutsõlidsõlõ jalgpallurilõ) vai kunsti (nt. mõni kildamäng). 
Mängo mano kuulusõq sakõstõ tsihiq, riigliq, hindä proovilõ pandminõ ja tõisiga läbikäümine. Mäng või pandaq proovilõ mängjide kihälidseq ja vaimsõq võimõq ja mängiq või võido pääle. Mõnõq mängoq avitasõq midägi har'otaq vai oppiq.
Korvpall

Korvpall om sääne pallimäng, kon kats võistkunda püüdväq visadaq palli tõsõ võistkunna korvi, miä om 3 miitre korgusõn. Tuud mängitäs neläkandilidsõ platsi pääl, hariligult saalin nink kõrraga om kummasti võistkunnast platsi pääl viis mängjät.
Korvpall om üts populaarsõmpi ja inämp kaetuisi sportõ maailman.
Pallimäng

Pallimäng om mäng, midä mängitäs palliga. Tuud hariligult kas lüvväs vai visatas. 
Pallimängoq ommaq näütüses:
Pall

Pall om (hariligult) keräkujolinõ asi, minga mängitäs: visatas-püvvetäs vai lüvväs (käe, jala, rekedi vai muuga).
Jalgpall

Jalgpall om pallimäng, kon kats võistkunda püüdväq lüvväq palli tõsõ värehtihe. Tuud mängitäs neläkandilidsõ moroplatsi pääl, kõrraga om kummastki võistkunnast platsi pääl kooni 11 mängjät. Platsi pääl või palli käega puttuq õnnõ värehtivaht, tõsõq piät tuud lüümä jala, pää vai mõnõ muu kotussõga.
Tennis

Tennis om pallimäng, midä mängitäs neläkandelidse platsi pääl, miä om poolõs jaet umbõs miitrekorgutsõ võrgoga. Tuud mängitäs üts üte vai kats katõ vasta. Mängon om vaja väikene pall lüvväq reketiga tõsõlõ poolõ võrko nii, et vasta mängjä(q) tuud kätte ei saaq.
Ujominõ

Ujominõ om inemise vai eläjä liikminõ vii sisen ilma kõrvalidsõ abilda. Tuud tetäs nii aoviidüsses ku spordis. 
Ujominõ om tervüsele hää.