tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Nõglapuuq

Nõglapuuq ("Coniferae") om pal'assiimnekasvõ ala kuuluv kasvorühm. 
Nõglapuil ommaq lehti asõmõl kõvaq ahtaq teräväq nõglaq vai väikuq lajaq soomusõq. Nõglapuiõ siimneq ommaq kukkõ seen.
Eestin kasus 4 liiki uma maa nõglapuid – harilik petäi, harilik kuus, harilik katai ja harilik jugapuu. Naist jugapuu um sääne, midä Võromaa mõtsost lövvä-äi. Tuu kasus luudusõn õnnõ Õdagu-Eestin, põhilidsõlt saari pääl.
Lehepuuq

Lehepuuq ommaq sadavidõ lehtiga vai igihall'aq puuq kattõsiimnekasvõ hõimkunnast. Eesti umamaidsõq puuq jaetasõq lehti perrä ahta- ja lajaleheliidsis. 
Ahtalehelidseq puuq.
Meil luudusõn kasuvaq ahtalehelidseq puuq ommaq: kõiv, haav, must lepp, valgõ lepp, tuum ja mitmõq paiuliigiq ni sissetuuduist liigest kõgõ hariligumb papli. Naaq kõik kannahtasõq häste külmä ja ommaq miiq kliiman väega vastapidäväq. 
Lajalehelidseq puuq.
Miiq uma maa põhilidsõq lajalehelidseq puuq ommaq: tamm, vaher, pähn, saarna, jallai ja künnäpuu. Nailõ lisas om pall'o sissetuuduid lajaleheliidsi puuliikõ, miä kasusõq põhilidsõlt majjo man ja pargõn. Naist kõgõ hariligumb om kastan, a küländ häste teedäs ka püüki, miä siski meil väega külmä pelgäs ja tuuperäst pargõh ja maio man väega haroldanõ om. Lajalehelidseq umamaidsõq puuq ommaq ka pähkmäpuu ja mõtsuibu, minkast edimäne um inämbüisi puhmakujolinõ ja tõõnõ Võromaa luudusõn väega harv. Lajalehelidseq puuq pelgäseq ahtaleheliidsist inämb külmä ni väega külmäq talvõq, miä meil mõnikõrd ette tulõvaq, võivaq nailõ hätä tetäq.
Merilai Arne

Merilai Arne (Arne Merilai, sündinud 27. mahlakuu pääväl 1961 Kohtla-Järven) om eesti kirändüstiidläne ja kiränik, Tarto Ülikooli rahvustiidüisi prohvõsri.
Looming.
Merilai Arne om käsitelnüq kirjändüst, filosoofiat ja tiatrit. Timä päämädseq uurmisteemaq ommaq olnuq eesti luulõq, poeetiga ja pragmapoeetiga ni kirändüsfilosoofia.
2015

2015. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10228. aastak sirvikallendri perrä.
2016

2016. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10229. aastak sirvikallendri perrä.
Galiitsia

Galiitsia om autonuumnõ piirkund Põh'ahummogu-Hispaanian Atlandi suurmeri veeren. Piirkunna suurus om 29 574 kruutkilomiitret ja sääl eläs umbõs 2,7 mill'onat inemist.
Galiitsia põlisrahvas ommaq galiitslasõq ja põliskiil Galiitsia kiil.
Mango

Mango om mangopuu ("Mangifera") vili. 
Seletüs.
Kasvotiidüse perrä om mango luuvili. Kujo poolõst või tä ollaq ümärik, muna- vai tsillendrikujolinõ, rauha vai tsitroni muudu. Vilä seen om suur kivvulinõ, rasõhõhe kättesaadav seemeq.
Vilä pikkus om 6–25 cm ja taa kaald mõnõstkümnest grammist 1,8–2,3 kiloni. 
Levik.
Mangopuuq ommaq peri Lõunõ-Aasiast, innekõgõ India hummogujaost, Birmast ja Andamani saari päält. Mangosit kasvatõdas arvadaq jo päält 4000 aastaga. 
Parhilla kasvatõdas india mangopuu sortõ üle terve ilma, a kõgõ inämb iks Indian. 
Õuruupan kasvatõdas mangosit päämädselt Andaluusian, esiqeränis Málaga provindsin. Hispaanian kasvatõdas mangosit viil Kanaari saari pääl.
Niamey

Niamey om Nigeri pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Riigikiil

Riigikiil om kiil, miä om riigi, osariigi vai muu territooriumi põhisäädüsen riigikeeles tunnistõt. 
Poolil maailma riigel om riigikiil. Mõnõl riigil, näütüses Eestil ja Albaanial, om õnnõ üts riigikiil. Mõnõl riigil om mitu riigikiilt, näütüses Belgiäl, Soomõl, Afganistanil, Paraguayl, Boliivial, Indial, Šveidsil ja Lõunõ-Aafriga Vabariigil.
Mõnõl riigil, näütüses Iraagil, Itaalial ja Hispaanial, om üts üleriiklinõ riigikiil, a mõnõq keeleq ommaq lisariigikeeleq mõnõn tähtsän piirkunnan. Mõnõl riigil ei olõki riigikiilt, näütüses Austraalial, Eritreal, Luksõmburgil, Roodsil, Tuvalul ja Suurbritannial.
Eesti riigikiil om eesti kiil.
Bildtsi kiil

Bildtsi kiil om Hollandi piirkunnakiil, midä kõnõldas Hollandi Friisimaa provindsi Bildtsi piirkunnan. Kuigi egälpuul ümbre bildtsi keeleala om põlinõ õdagufriisi keele ala, ommaq bildtsi keele põh'as hollandi keele lõunõmurdõq, miä ummaq aastagasato joosul saanuq suuri mõotuisi friisi keelest. Sääne sais om saanuq tegüdäq tuuperäst, et Bildtsi piirkunda om 16. aastagasaal asostõt hulga rahvast Lõunõ-Hollandist. 
Traditsioonilidsõlt om bildtsi kiilt peet hollandi murdõs, a täämbädsel pääväl peetäs taad ka hollandi ja friisi hübriidkeeles vai kõrrast inämb ka umaette piirkunnakeeles. Keelele loodõtas saiaq ammõtlikku tunnustust.
Bildtsi keelel om (2006. aastaga hinnangu perrä) umbõs 6000 kõnõlõjat põhilidsõlt väikun piirkunnan Friisimaa provindsi põh'aõdagujaon Põh'amere Waddenzee jao veeren.
Vaida

Vaida om alõvik Harjo maakunnan Rae vallan Talliina-Tarto maantii veeren. Elänikke arv om 827 (saisoga 1.01.2020).
Vaidan om põhikuul, raamadukogo ja postitarõ.
Ristipuu

Ristipuu om eesti rahvauson puu, mink tüve pääle matusõlisõq ristimärgi ommaq ragonuq. Ristipuu jääs tii viirde kaonukõsõ viimätsel tiil kotost vai kabõli mant kalmuaida.
Ristipuu om inämbüisi petäi vai kuus, harvõmb kõiv. Mõnõ põlidsõ pedäjä tüve pääl või riste ollaq päält saa. Puiõts'auka, kon om hulk ristipuid, kutsutas ristimõtsas.
Risti ragomisõ põhjus.
Risti ragomisõ tsihis om olnuq kaitsõnõidus: rist raotas tuuperäst, et koolnu nakkasi-iq koton käümä. Ristist saa-as koolnu heng edesi. Muistitsõl aol usuti, et kuulnuisi inemiisi hengeq eläseq ristipuiõ seen edesi.
Ragomisõ kombõq.
Risti ragojas pidät olõma ristipoig vai mõni tõõnõ suguladsõmb meesterahvas, naanõ tohe-iq risti rakoq. Üte perre ristiq raodiq samma puuhtõ.
Mõnõl puul juvvas päält risti ragomist ärq ka pits viina ni süvväs määnestki makõt söögipalakõist. Mõnikõrd jätetäs ristipuu mano ohvriannõq, näütüses rõivariba, must leinälint vai mõni puuossakõnõ.
Kombõ levinemine.
Risti puuhtõ lõikamisõ kommõq om olnuq osa Võromaa Harglõ, Karula, Kanepi, Urvastõ, Põlva, Rõugõ ja Räpinä nink Tartomaa Sangastõ, Kambja ja Võnnu kihlkunna matidsõkombist. 
Ristilõikamisõ kommõq om olnuq jovvulinõ ka Saarõmaal, kon tõõnõkõrd puu sisse ristile lisas perremärk lõigati.
Täämbädsel pääväl raotas riste puuhtõ koolnu mälehtüses viil mõnõl puul Lõunõ-Eestin.
Kõgõ vanõmb ristipuu.
Eesti kõgõ vanõmb ristipuu oll' Laatrõ ristipetäi vana Tartomaa Sangastõ kihlkunnan (Valga maakunnan), mink vannusõs arvatas olõvat umbõs 300 aastakka. 2014. aastagal võeti tuu vana puu maaha, konserveeriti ärq nink veeti Eesti Rahva Muusõummi vällänäütüste.
Kaeq viil.
Ristipetäi
Pruugit kirändüs.
Kõivupuu, Marju 2009. Hinged puhkavad puudes. Tallinn: Huma.
Ristimõts

Ristimõtsas kutsutas puiõts'auka, kon om hulk ristipuid.
Üts tunnõtumpi ristimõtso om Võromaal Põlva kihlkunnan Rosmal, õkva Võro-Põlva tii veeren vähä inne Põlvat.
Kiltsi

Kiltsi om külä Õdagu-Viro maakunnan, Väiku-Maarja vallan.
Elänikke arv om 204 (saisoga 1.01.2019).
Kiltsin om Kiltsi mõisa ja Kiltsi põhikuul.
Läbi külä lätt Talliin-Tartu tsihin raudtii.
Simuna

Simuna om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Väiku-Maarja vallan.
Elänikke arv om 419 (saisoga 1.01.2021).
Simuna oll' aastagil 1992–2005 Avanduse valla keskus.
Pajusti

Pajusti om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Vinni valla keskus. Elänikke arv om 645 (saisoga 1.01.2019).
Vinni

Vinni om alõvik Õdagu-Viro maakunnan Vinni vallan. Elänikke arv om 862 (saisoga 1.01.2019).
Vinnin om Vinni-Pajusti Gümnaasium.
Bondi James

Bondi James (James Bond) ehk agent 007 om ilokirändüsline tegeläskujo, Ütiskuningriigi Timä Kuninglidsõ Korgusõ luurõ "Secret Intelligence Service"'i agent, kink luuja om inneskine Tõõsõ ilmasõa aignõ Suurbritannia sõalaivastigu Admiraliteedi Luurõosakunna tüütäjä ja illatsõmb kiränik Flemingi Ian 1952. aastagal. 
Lisas Flemingi romaanõlõ ja lühüjutõlõ sai Bond populaarsõs ka filmisar'an. Trüküsõnan jakkusõq Bondi seiklusõq tõisi autoridõ romaanõn.
James Bondi näütlejäq.
Bondi filmen om aastidõ joosul Bondi Jamesi mängnüq kokko kuus näütlejät:
Laat

Laat om kimmäh kotussõh perioodilidsõlt peetäv suur turg, koh hariligult tetäs päält ostmisõ-müümise ka mitmõsugutsit lõbustuisi. 
Maalaaduq ommavaq väikoettevõtjilõ hää võimalus müvväq üte kõrraga suurõmbalõ hulgalõ ostjilõ ku näil muul aol võimalik olõsi. Ostjaq jälki löüdväq laadust pall'o kaupo ütest kotussõst. Väega tähtsäq ollivaq laaduq maamajandusõlõ inne väikeisi puutõ võrgo arõngut. 
Liinoh, koh om egapääväne suur kaubandus, peetäs laatõ rohkõmb inemiisile aoviidüse pakmisõs, a tähtsä om ka suur käsitüü ja põlluviljo valik.
Hariliguq laadulõbustusõq ommavaq õnnõluus, püürdhäll, osavusmängoq ja jovvukatsmisõq.
Eesti suurõmbaq ja vanõmbaq laaduq.
Eestih om kõgõ kavvamba egä aastaga kõrraldõt laat Anslah peetäv Hauka laat, miä sai algusõ joba 1960. aastil. 1994. aastagast peetäs Hauka Laatu Antsla keskliinah. Tõõnõ suurõmb laat, midä peetäs niisama Võromaal, om Vahtsõliina Maarahva Laat. Üts vanõmbit laatõ, midä um kõrdagi vaihõlõ jätmäldä egä aastak peet jo päält saa aastaga, om Võromaa Vahtsõliina kihlkunnah Setomaa piiri lähküh egä sügüse peetäv Lindora laat, koh muist laadõst inämb om nätäq ka võro ja seto umma kiilt ja kultuuri.
Vahtsõliina Maarahva Laat

Vahtsõliina Maarahva Laat om laat, miä om Vahtsõliina vallah ütes suurõmbas üritüses. Laatu peetäs egä aastaga piimäkuul. Taa laat om Vahtsõliina kandi kõgõ tähtsämb kauplõmisõ kotus ja hää kotus egäle ettevõtjalõ ummi tetüssit tõisilõ näüdädäq. 
Väega tähtsä osa om Vahtsõliina Maarahva Laaduh käsitüül. Mitmidõ maiõ käsitüümeistreq saavaq tah müvväq ummitettüid asjo vai tegeväq noid laaduliisi silmi iih. 
Kauplõmisõlõ om hää vaeldus päälava kultuurikava, koh mitmidõ maiõ rahvakultuurirühmäq tandsvaq ja laulvaq. Rahvamajah om vallalõ kunstinäütüs. Laadu aol om vallarahval hää võimalus lisarahha tiiniq piletide müügiga ni söögi ja üümaja pakmisõga. 
Edimäne Vahtsõliina Maarahva Laat peeti 1995. aastagal 16.-18. piimäkuu pääväl.
Vahtsõliina

Vahtsõliina om alõvik Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Vahtsõliina om Vahtsõliina kihlkunna keskus. 
1. vahtsõaastakuu pääväl 2020 elli Vahtsõliinan 592 inemist. 
Vahtsõliina oll' aastagil 1950–1959 Vahtsõliina rajooni keskus.
Reinu katai

Reinu katai om Eesti kõgõ korõmb katai, miä kasus Põlva kihlkunnan Tsolgo lähkül Reinu talon. Ku Reinu katai luuduskaitsõ ala võeti (1959), oll' puu katõssa miitret korgõ ja miitre jago jämme. 1966. aastagal vällä pant silt om talo pernaasõl Orassoni Rael-Adiinal iks viil koton alalõ. Ku Reinu kadajat mõõdõti aastal 1998, saadi korgusõs 13,5 m. Ku korgõ katai parhilla om, olõ-i teedäq. 2008. aasta talvõl murdu Reinu kadaja kolmõst suurõmbast ossast üts ärq, a tuu kõgõ korgõmb oss es olõq. 
Reinu katai om Eesti kõgõ korgõmb joba tõist vuuri. Vaihõpääl kuulutõdi rekordihoitjas Ahunapalu katai Tartomaal, a tuu murdu nelä aasta iist ärq.
Reinu kadaja vannusõs hindasõq as'atundjaq 100-150 aastakka. Pernaanõ arvas', et kadaja võisõ mulda pandaq vai kasuma jättäq timä vanavanaesä Pille Rein. Vanaperremehe avvos om pant nii talo ku kadaja nimi tsaariao lõpun, ku Rein suurõ talo sugulaisi vaihõl ärq jagi.
Pererahvas om korgõ kadaja üle väega uhkõ ja nä hoitvaq taad lambidõ ja kitsõ iist. Poig Elmet tege aig-aolt puust mõnõ plõksi. Kunstiopilasõq ommaq kadajat maal'man käünüq ja suvõl kääväq huvilisõq tuud kaeman. Pernaanõ om jätnüq väikese pindrekese, midä pite nä tullaq saava ni lupas näil värteni kah sõitaq. 1
Katai

Katai (kasvotiidüse perrä "harilik katai", selle et kadajit um väega mitund sorti) om küpressiliidsi sugukunda kadaja perrekunda kuuluv nõglapuu. Edimäne, kiä harilikku kadajat tiidüsligult selet', oll' Linneus 1753. aastagal. Kadajamõtsa nimetedäs kadastigus vai kadastus. 
Botaanilidsõq tunnusõq.
Inämbält kasus harilik katai puhmakujolidsõlt, harvõmb puukujulidsõlt. Puu korgus om hariligult kooniq 10 miitret, harvõmb kooniq 15 miitret. Kõgõ suurõmb korgus om registreerit 18,5 miitret Roodsin. Eesti kõgõ korgõmb katai om Reinu katai, miä kasus Võromaal Põlva kihlkunnan. 
Katai kasus hariligult kooniq 860 aastakka vanas. Kadaja tüvi om sagõhõhe mitmõharolinõ ja mõnikõrd kiirdü kasunuq. Nuuri puiõ kuur om kitsin lastõn kestendäv, vanõmbil puiõl madalidõ vakõ ja pehmide kiudõga.
Levik.
Harilik katai kasus sagõhõhe lakõ pääl mere veeren, luupäälsil, palo pääl, suus minevide maiõ pääl jm. Hariligu kadaja suur levinemisala om Euraasia kesk- ja põh'aosan, kooniq stepeni vällä, hummogumaal kooniq Jaapani saarini, Põh'a-Afrikan, Põh'a-Ameerikan, Gröönimaal ja Islandil. Lõunõhummogu poolõ küünüs levinemisala Pakistani ja Nepalini, a Põh'a-Ameerikan 30° põhjalakk'usõni. 
Eestin om levinüq kadaja harilik alambliik Juniperus communis communis. 
Tarvitaminõ.
Kadaja puu om ilosa tekstuuriga, tihehide aastagarõngidõga ja hää hõnguga puu. 
Makõ maiguga viljo seen om tsukõrd 40%, õllõ, happit, lipiidõ, vitamiinõ, kasvovahha jne. Nõglost ja viljoga võrsist saa tetäq eederlikku õlli, midä om pruugit antibakteriaalsõs abinõvvos meditsiinin ja veterinaarian. Kadajamarjo pruugitas vürdsis. Naid pandas nii mõtseläjä ku tsia- ni lambalihalõ. 
Kadajat pruugitas ka ku ilopuud pargõn ja aion, a naid om küländ rassõ ümbre istutaq. Tuu jaos tulõ kaiaq, et nii inne ku peräst ümbreistutamist olõssi puu lõunõ poolõ sama küleg.
Tammõ-Lauri tamm

Tammõ-Lauri tamm om Eesti kõgõ jämmemb puu. Tamm kasus Urvastõ kihlkunnan Urvastõ külän Tammõ-Lauri talo maa pääl. Uurmiisi perrä nakas' puu kasuma 1326. aastagal. Tamm om 17 miitret korgõ. Tä ümbermõõt om rinnakorgusõlt 8 miitret. 
Tammõ-Lauri tamm om kujotõt Eesti 10-kroonilidse paprõraha pääl. Tammõ-Lauri tamm võeti luuduskaidsõ alaq piimäkuu 30. pääval 1939. aastagal. Sõs oll' taa Urvastõ valla Tammõ-Jüri nr. 30 talo krundi pääl ja timä umanik oll' Abeli Reinhold. 
Tammõ-Lauri tamm om kavva olnuq ka teedäqolõvalt Eesti kõgõ vanõmb puu. 1998. aastagal mõõdõti timä vannusõs 680 aastakka. 2004. aastaga andmidõ perrä om sõski olõman viil vanõmb puu Puhtulaiul Läänemaal. Tuu vannus piässi olõma 800. aasta ringin. 
2016. aastaga võtt' Tammõ-Lauri tamm ossa Euruupa aasta puu võistlusõst.
Burj Khalifa

Burj Khalifa om Araabia Ütisemiraatõ pääliinan Dubain ollõv pilvelahkja, miä tetti valla 4. vahtsõaastakuu pääväl 2010.
Burj Khalifa om maailma kõgõ korgõmb hoonõq läbi ao. Taa om 828 miitret korgõ.
Taa om tõisist innemb ehitedüist korgõist ehitüisist tõistõ tuu poolõst, et sääl om ka eloruumõ. Huunõ alomadsõn jaon olevidõ 39 kõrra pääl om hotell. Huunõn ommaq ka bürooruumiq.
Burj Khalifa om päämädse ärihuulidsa Šeik Zayedi veeren. Hoonõq pidi olõma 818 miitret korgõ ja 160-kõrralinõ. Taa suurus pidi olõma 33,4 hektääri ja pidi masma 4,1 mill'ardit USA dollarit, miä tege üte ruutmiitre hinnas 12 300 dollarit.
Ehitüs.
Huunõ pääehitüskunstnik oll' Adrian Smith, teljä ja umanik Emaar Properties.
Ehitüstüüga alostõdi 21. süküskuu pääväl 2004. Joba 21. hainakuu pääväl 2007, ku olliq valmiq 141 kõrda, oll' taa maailma kõgõ korgõmb hoonõq. Sõs taa olli 512,1 miitret korgõ. Inne taad oll' kõgõ korgõmb hoonõq Taipei 101.
17. vahtsõaastakuu pääväl 2009 sai hoonõq uma lõpligu korgusõ 818 miitret.
Lisas toolõ, et Burj Khalifa om kõgõ korgõmb ehitüs aoluun, om taa ka läbi ao kõgõ suurõmba kõrdo arvoga hoonõq. Mineväne kõrdo arvo rekordiumanik oll' Maailma Kaubakeskus.
Huunõn om ka kõgõ korgõmb ja kipõmb lift, mink kibõhus om kuooniq 64 km/h.
Burj Khalifat ehitiväq päämidselt vaesõq sisserändäjäq Lõunõ-Aasiast. Nääq saivaq väega veidüq palka.
Korgusõ muutminõ.
Burj Khalifa korgust om mitu kõrda ümbre tett. Algusõn pidi taa olõma üttemuudu Melbourne'in olõva Grollo Tower'iga, mia om 560 miitret korgõ.
2006. aastagal andsõ ehitüskunstnik Marshall Strabala, kiä tüüt' huunõga kooniq 2006. aastagani, teedäq, et hoonõq pidi tulõma 808 miitret korgõ.
17.juunil 2008 andsõ huunõ umanik teedaq, et tä ei tiiq avaligus huunõ perämäst kõrda inne 2009. aastakka, ku hoonõq valmis om.
Huunõ pääehitüskunstnigulõ Adrian Smithile tundu, et huunõ ülemäne jago es näeq väega piinü vällä. Tä tahtsõ hoonõt tetäq korgõmbas. Tä küsümise pääle otsustõdi hoonõq korgõmbas ehitäq. Tuuga es kasuq huunõ kõrdo arv, a õnnõ ots muutu peenembäs. Taad tippu saasiq viil korgõmbas ehitäq ku vajja olõssi.
Viipurskussüstiim.
Huunõ ümbre om ehitet viipurskussüstiim, miä läts' masma 217 mill'onit USA dollarit. Viipurskussüsteemi projektiirse Califronian ollõv ettevõtõq WET Design. 
Viipurskussüstiim om 250 miitret pikk ja purskas 150 miitre korgulõ. Taad süstiimi valgustas 6600 lampi ja 50 värviprojektorit.
Kaaratsori

Kaaratsori (tiidüskeelen "Gryllotalpa Gryllotalpa") om väegadõ huvitava vällänägemisega maa all elläv mutik. Tä eläs üte-katõ tsentimiitri lakjutsin käügen, midä tä kaib kooniq paari miitri süvvüste. Esiki seo mutigu nime lõpp ladina keelen – talpa - tähendäs mükrä. Eestin või kaarasorri trehvädäq õnnõ lõunõ puul Imäjõkõ.
Kaaratsori om kõgõsüüjä. Tä või süvväq tõisi mutikit, marjo ja köögiviljo. Tuuperäst olõ-õiq aidniguq õnnõliguq, kui tedä umsn aian nägeväq. Suvõõdagidõ või kuuldaq, kuis kaaratsori tsiristäs. Tuud tege tä tagomaidsi jalgo kokko hõõrdõn. Kaaratsori om küländ hainaritsigu muudu, õnnõ suurõmb, pruun ja edimädseq jalaq omma laembaq. Täl ommaq ka tundlaq nii iin kui ka takan, et saasiq maa all oosõ seen parõmbalõ liikuq.
Kõrõ

Kõrõ vai tõisisõnno juttsälg kobikunn (tiiduskeelen "Bufo calamita") om edimädse kaitsõkatõgooria katõpaigaelläi, miä tähendäs, et tä om umbõlõ haruldanõ ja timä segäminõ luudusõn om keelet. Edimäste katõgooriahe om varrampa nimetet viil hal’as-kobikunn, kiä om täämbadses joba miiq piirkunnan vällä koolnuq. Eestin ummaq kõrõq hädäohon päämädselt elopaiko häömise peräst. Näil om elmises vaia lagõhit liivatsit kotussit. A kuna Nõvvokogoliido aol kõik rannamaaq ja liivaguq mõtsa täüs istutõdiq, sõs kõrõq jäieq umist elopaigost ilma. Parhilla om näid viil perrä jäänüq õnnõ mõnda ütsikuhe liivahauda ja mõtsalda randa. 
Kõrõ elotiieq.
Kõrõ om kobilidsõ naha ja hellerohilidsõ sälätriibuga kunn. Tä om väegadõ var'olidsõ eloviiega. Päävätsel aol tä ist lehti, liiva vai mõtsaprahi all, a üüse muutus aktiivsõs. Kõrõq sööväq kõgõsugumaidsi mutukit, kedä näil kõrda lätt liiva päält kinniq püüdäq. Sigimise aig om näil keväjäst suvõ algusõni. Sõs kogonõsõq esädseq kunnaq madalihe aotliidsihe lumpõhe, miä liiva vaihõlõ teküseq ni nakkasõq kõvva laulma. Laulu pääle tulõvaq sinnäq imädseq. Kõrõ kudu om katõrialinõ lint, kost paari nädäliga arõnõsõq välla kunnapojaq.
Kraasna

Kraasna (vinne keelen Krasnogorodsk) om allõv Vinnemaal Pihkva oblastin, Krasnogorodski rajooni keskus. Kraasna om Sinjaja jõõ veeren. Elänikke arv om 3721 (saisoga 1.01.2016).
Külä tekkü 1464. aastagal ehitedü kandsi mano. 1967. aastagal sai külä alõvis. 1995. aastagani oll' alõvi ammõtlinõ nimi Krasnogorodskoje.
Kraasna ümbre, kunagidsõn Vitebski kubermangun, parhilladsõ Läti, Valgõvinne ja Vinnemaa piiri lähkün elli sinnäq vällärännanüisi setodõ rühm Kraasna maarahvas. Kraasna maarahvas kõnõl' Kraasna murrakun, miä oll' väega täämbädseni Setomaal kõnõldava seto keele muudu.
Kõmrimaa

Kõmrimaa (ka Wales, kõmri keelen "Cymru" [kõmri], inglüse keelen "Wales" [ueilz], Kõmrimaa inglüse keele murdõn [ueels]) om maa Suurbritannia saarõ õdagujaon ja Ütiskuningriigi üts neläst osast. Kõmrimaal eläs ligi kolm mill'onit inemist. Ammõtlidsõq keeleq ommaq kõmri ja inglüse kiil, mil om võrdnõ staatus.
Kõmrimaal om uma parlament (rahvusassamblee), mil ommaq piiredüq säädüseandja õigusõq. Kõmrimaa kõgõ suurõmb liin om pääliin Caerdydd (ingl. k Cardiff), kon eläs 317 500 inemist. 
Kõmrimaast hummogu poolõ jääs Inglüsmaa, põh'a ja õdagu poolõ Iiri meri ja lõunõ poolõ Keldi meri ja Bristoli laht. Kõmrimaa hummogujago om mägine. Kõgõ korgõmb mägi om Yr Wyddfa (ingl. k. Snowdon).
Kõmri kiil.
Kõmri keelel um Kõmrimaal inglüse keele kõrval ammõtlidsõ keele staatus. Uma keele elojovvu suurõndamisõs ja pruukmisõ edendämises tetäs Kõmrimaal väega pall'o tüüd.
Sport.
Kõmrimaal om uma jalgpalli rahvusmiiskund, miä võtt ossa rahvusvaihõliidsist meistrevõistluisist nigu Õuruupa ja maailmameistrevõistlusõq.
Tõstamaa

Tõstamaa om alõvik Pärno maakunnan Pärno liinan. Elänikke arv om 466 (saisoga 1.01.2020).
Tõstamaa oll' aastagil 1992–2017 Tõstamaa valla keskus.
Saadjärv

Saadjärv om järv Hummogu-Eestin Tartost 15 km põh'a puul Tabivere ja Äksi alõvigu lähkün. Saadjärv om kõgõ suurõmb Voorõmaa järv ja jääs Voorõmaa maastigukaitsõala piire sisse. Pindala om 723 ha, kõgõ suurõmb süvähüs 25 m. Saadjärv om ainugõnõ järv, mis kuulus nii Eesti 10 kõgõ suurõmba ku ka 10 kõgõ süvembä järve hulka. Järve veeren ommaq ujomisrannaq ja pur'oloodsigusadamaq.
Murõlipuu

Murõlipuu, ka morõlipuu vai makõkirsipuu ("Prunus avium") om ruushäitsmeliidsi sugukunda vislapuu alambperrekunda kuuluv viläpuu.
Murõlipuu viläs om murõl (morõl, makõkirss).
Kasvotiidüslist.
Vällänägemine, mõõduq ja eloigä.
Murõlipuu om kipõ kasumisõga, koonilidsõ krooniga ja inämbüisi sirgõ tüvega puu. Häitses keväjä küländ varra, häitsmeq ummaq lumivalgõq. Puu saa täüskasunus 60–80 aastaga vannudsõn ja om sis keskmädselt 20–25 m korgõ. Tüve läbimõõt om sis 50–70 cm. Harva või murõlipuu kassuq kooniq 35 m kõrgudsõs ja tüve läbimõõt küündüdäq kooniq 120 cm. Puu eloigä on hariligult 70–100 aastakka.
Edesiminemine.
Murõlipuu om mutiktolmlõja. Häitsemä või naadaq jo nelä aastaga vannudsõlt. Süüdäväq viläq ommaq väikuq ja kõlladsõq kooniq verevät vai musta värmi. Naid sööväq hää meelega tsirguq ja eläjäq, kink abiga puu ka siimnidega edesi lätt. Siimneq võivaq kasuma minnäq paari aastaga joosul. Puuq ajavaq sagõhõhe ka juurõvõssu, minkast või ümbretsõõri kassuq  murõlivõsu. Ku tüvi maaha lõigadaq, sis aja tuu ka kannuvõssu.
Kasumiskotus.
Murõlipuulõ miildüseq kergeq, süväq, vilälidseq ja parra niiskusõga, kõgõ parõmbahe kergehe happalidsõq maaq. Tä kasu-ui häste pall'o likõ vai üleujotõdava maa pääl. Eesti talvõq ommaq murõlipuulõ sagõhõhe pall'o külmäq ja keväjäidsi külmiga võivaq häitsmeq ärq külmädäq, tuuperäst kasusõq Eestih murõlipuuq nii luudusligult ku aiah parõmbahe mere lähküh, a sisemaal tüküseq aig-aol ärq külmämä. Luudusõh om murõlipuu valgusõnõudlik ja küländ lühkü iäga puuliik, kiä kasus sagõhõhe mõtsaveerih ja lakõ pääl. Uma olõmisõ poolõst om tä pioniirliik, kiä aja hinnäst tühjü kotussidõ pääle kibõhõhe edesi siimnide ja juurõvõssõga, a perähpoolõ jääs suurõmbidõ puiõ ala ja lätt vällä. Murõlipuud või sagõhõhe löüdäq siist-säält suurõmba mõtsa alt tõõsõst puurindõst üteh tammi, saari vai kõivõga. 
Levik.
Murõlipuu luuduslinõ leviala om Kesk-, Õdagu- ja Lõunõ-Õuruupan, Skandinaavia lõunõjaon, Briti saari pääl, Ukrainan, Taga-Kaukaasian, Väiku-Aasia põh'ajaon, Afriga põh'aranna lähkün.
Tarvitaminõ.
Murõliq.
Aiasortõ om pall'o, nuuq ommaq makõq ja mahladsõq. Mõtsikidõ puiõ mar'aq ommaq vähämbäq ja olõ-õi nii makõq ja mahladsõq. Murõliid süvväs inämbüisi värskist pääst, a naid tetäs ka sisse mahlas, kompotis, sahvtis, likööris jne.
Puu.
Murõlipuu puu om väega illos, sirgõ ja ütelidse tekstuuriga, roosakaspruuni kooniq kahvadu kõllakadsõ tooniga. Taa om väega hinnat puutüümatõrjaal.
Kasvataminõ.
Murõlipuud istutõdas Õuruupan pall'o ineskiidsi nurmõmaiõ pääle ja tedä hinnatas väega ku viläpuud, mõtsapuud ku ka ilopuud. Mõtsikut murõlipuud pruugitas puukmisalossõs kultuursordõlõ.
Audru

Audru om alõvik Pärno maakunnan Pärno liinan. Audru om Audru jõõ veeren. Elänikke arv om 1497 (saisoga 1.01.2019)
Audrun om põhikuul ja kerik.
Audru oll' aastagil 1992–2017 Audru valla keskus.
Kähr

Kähr ("Meles meles") om lasidsaliisi sugukunda kuuluv murdja mõtselläi.
Kährile miildüs elläq kuivan var'olidsõn mõtsan, kohe tä kaib umaq oosõq. Timä kaibõtuist oosist või löüdäq elämäst ka tõisi eläjit, näütüses kährikit ja rebäsit.
Kährik

Kährik ehk kährikpini ("Nyctereutes procyonoides") om piniläisi sugukunda kährigu perrekunda kuuluv väiku murdja mõtselläi.
Eloviis.
Hariligult eläs kährik oosõn. Tä või tuu esiq kaibaq, a või üle võttaq ka kähri vai rebäse tühä oosõ. Võib elläq ka kivimäki lahkin, puiõ juuri all jm. Kährik liigus hariligult hämärän ja üüse. Kährik on ainugõnõ piniläne, kiä tege talvõuinakut. Siski võivaq kähriq ka talvõuinagu aigo sulailmaga välän kävvüq.
Karvnahk.
Kähri kask um karmi karvaga ja ilosas taad ei peetäq. Siski kuigivõrd näid naha peräst kasvatõdas, nt Hiina nahaeläjäfarmõn.
Õ

Õ (õ) om ladina kirä täht, miä om saad o-tähest diakriitilidse lainõmärgi (tilde) abil. 
HTML-märgendüsen andas Õ-tähte edesi &amp;Otilde; ja õ-tähte &amp;otilde;. 
Võro, seto ja eesti kiil.
Võro, seto ja eesti keelen märk seo täht "õ"-hellü ehk ümärdämäldä puulkorgõt keskvabahellü. 
Eesti keelen eräle õ-tähe pruukmisõ mõttõ käve vällä ja alost' ka taa pruukmist 19. aastagasaa algusõn Otto Wilhelm Masing. Inne tuud pruugiti "õ"-helü märkmises päämidselt ö-tähte, mõnõn sõnan ka a-tähte.
Võro ja eesti tähistün om õ-täht w- ja ä-tähe vaihõl. Võro ja seto keelen, a niisama ka vad'a keelen ja eesti keele kihnu pruugin om õ-tähte pall'o inämb ku eesti keelen. Taa põhjusõs om tävveline vabahelle kokkokõla, miä nain keelin om ja midä eesti keelen olõ-õi. Vabahelükokkokõla om külh olõman ka soomõ keelen, a kuna sääl olõ-õi "õ"-hellügi, sis olõ-õi ka taadsamma "õ"-kokkokõlla, miä tegegi võro, seto, vad'a ja kihnu keele nii õ-rikkas.
Võro ja seto keelen om tegeligult kolmõ esiq sorti "õ"-hellü, midä kõiki märgitäs täämbädsel pääväl õ-tähega. Nuuq kolm "õ"-helü varianti ommaq harilik (puulkorgõ ja tagapuulnõ) ehk eesti "õ" (nt "mõts", "kõrd"), korgõ "õ" ehk ümärdämäldä korgõ keskvabahelü, nt "sõna, sõs, kõik "(om märgit ka "y"-tähega, nt "syna, sys") ja taga-"e" ehk tagapuulnõ "e"-helü variant, miä kõlas väega "õ" muudu ja "õ"-ga taad ka kirotõdas nt "tarõ, panõ, kurõkõnõ".
Puutrin vai telefonin pruugitas õ-tähe asõmal tõõnõkõrd märki 6.
Koltasaami kiil.
Koltasaami keelen märk õ eesti õ-lõ lähküt keskvabahellü [ɘ]. Nt: "kõõččmoš" 'küsümüs'.
Liivi kiil.
Liivi keelen märk õ edimädsen silbin võro ja eesti õ-lõ lähküt ümärdämäldä puulkorgõt keskvokaali.
Portugali kiil.
Portugali keelen märk õ läbinõna (nasaliseeritüt) o-hellü [õ].
Vietnami kiil.
Vietnami keelen märk õ nõsõva kakkõtooniga o-hellü.
Kaljulaiu Kersti

Kaljulaiu Kersti (Kersti Kaljulaid; sündünüq 30. joulukuu pääväl 1969 Tarton) om Eesti poliitik, inneskine ärijuht ja ammõtnik, 2016–2021 Eesti Vabariigi president.
Kaljulaid om olnuq ärijuht ni Eesti ja Õuruupa Liido ammõtnik. Aastil 2004–2016 oll' tä Õuruupa Kontrollikua liigõq.  
Elolugu.
Kaljulaid lõpõt' aastagal 1987 Talliina 44. Keskkooli Aastagal 1992 lõpõt' tä "cum laude" Tarto Ülikooli bioloogia ala pääl. Aastagal 2001 sai tä Tarto Ülikoolist kutsõmagistri kraadi (MBA) ärijuhtmisõn.
Aastil 1996–1999 tekk' tä müügijuhi ja projektijuhi tüüd ni tüüt' pangan.
1999–2002 oll' Kaljulaid Eesti pääministri majandusnõvvoandja.
Tä om ilmutanuq arvamislukõ aokirändüsen ni om Kuku raadio saatõ "Eurominutid" autor ja saatõ "Keskpäevatund" üts tegijit.
Aastil 2001–2004 kuulu tä Esämaaliito, a valimiisist ossa es võtaq.
2002–2004 oll' Eesti Energia AS-i Iru eelektrijaama direktri.
2004–2016 oll' Kaljulaid Õuruupa Kontrollikua liigõq. 
Kaljulaid om 2011. aastagast Tarto Ülikooli nõvvokogo edemiis.
2015. valiti tä Poliitigauurmiisi Keskusõ PRAXIS juhis, a asõndaja puudumisõ tõttu Õuruupa Kontrollikuan saa-as tä Praxise juhi ammõtihe astuq.
2016 süküskuun valõ Riigikogo Kandsalei mano luud arõngu perräkaemisõ nõvvokoda Kaljulaiu umas edemehes.
2016. aastaga Eesti presidendivalimiisil tekk' Riigikogo vanõmbidõkogo 27. süküskuu pääväl päält presidendi valimalda jäämist valimiskogon Kaljulaiu Kerstile ettepanõgi kandidiiriq Vabariigi Presidendis ja Riigikogo liikmilõ ettepanõgi säädäq Kaljulaid presidendikandidaadis. 30. süküskuu pääväl 2016 säiki 90 Riigikogo liigõnd Kaljulaiu Kersti üles Vabariigi Presidendi kandidaadis ja 3. rehekuu pääväl 2016 valiti Kaljulaiu Kersti Riigikogon 81 puulthelüga Eesti Vabariigi presidendis. 2021. aastaga presidendivalimiisil Kaljulaidu tõõsõs ammõdiaos es valitaq.
11. rehekuu pääväl 2021 ütel' Kaljulaid uman lahkumiskõnnõn, et täl om hää miil, et Eesti om jäänüq truus 92. aastagal Põhisäädüiste kirotuilõ Lääne väärtüisile, sest õnnõ säändsen väärtüsruumin ommaq noorõq peri Eestin elämä. 
Eräelo.
Edimädsest abielust om Kaljulaiul tütär ja poig. Kaljulaid om ka vanaimä. 
Timä tõõnõ kaasa om aastagal 1991 Tallinna Polütehnilise Instituudi raadioinseneri ala pääl lõpõtanuq Georgi-Rene Maksimovski, näil om kats poiga.
Kersti puulveli om Kaljulaiu Raimond.
Ilvese Toomas Hendrik

Ilvese Toomas Hendrik (Toomas Hendrik Ilves; sündünüq 26. joulukuu pääväl 1953 Stockholmin) om Eesti poliitik ja diplomaat, inneskine aokiränik, 2006–2016 Eesti Vabariigi president.
Inne Ilvest oll' president Rüütli Arnold, päält Ilvest oll' ammõtin Kaljulaiu Kersti.
Õuruupa Kontrollikoda

Õuruupa Kontrollikoda kontroll Õuruupa Liidu raha pruukmist. Kontrollõ tulõmusõq esitedäs aastagaruandih Õuruupa Parlamendilõ, kiä või eelarve täütmise tuuperrä hääst kittä vai hääst kitmäldä jättä. Õuruupa Kontrollikoda om üts säitsmest Õuruupa Liidu institutsioonist. 
Õuruupa Kontrollikoda om Luxembourgin. 
Õuruupa Kontrollikua tüüd juht kolleegium, kohe kuulus õgast Õuruupa Liidu riigist üts liigõq. Õuruupa Kontrollikua liikmõq nimetäs kuvvõst aastagast ammõtihe Õuruupa Liidu Nõvvokogo, koh õka Õuruupa Liidu riiki esindäs ministri. 
2004.–2016. aastagal oll' Eestist nimetedü Õuruupa Kontrollikua liigõq Kaljulaiu Kersti. Päält tuud, ku Riigikogo oll' Kaljulaiu Kersti presidendist valinu, pakk' Eesti valitsus 2016. aastaga rehekuu 10. pääväl Õuruupa Kontrollikua vahtsõ liikmõ kandidaadist Pardsi Juhani.
Õuruupa Keskpank

Õuruupa Keskpank om Õuruupa Liidu institutsioon, miä vastutas rahapoliitiga iist riigeh, miä ommava võtnu tarvitusõlõ ütise raha õuro (Austria, Belgiä, Eesti, Hispaania, Holland, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küprüs, Leedu, Luksõmburk, Läti, Malta, Portugal, Prantsusmaa, S'aksamaa, Slovakkia, Sloveeniä ja Soomõ). 
Üteh noide 19 riigi keskpanguga moodustas Õuruupa Keskpank Õurosüsteemi. 
Eesti Panga president esindäs Eestit Õuruupa Keskpanga nõvvokogoh, miä määräs, ku korgõ vai madala omma õurot pruukvih maiõh baasintressimäärä, minkäga panga saava keskpangast laina võtta vai umma rahha keskpangah hoita. Baasintressimäärä mõotasõ intressimääru, midä panga umilõ klientele masva raha hoitmise iist pangah ni võtva ummilt klientel pangast võetuisi lainu iist. 
Õuruupa Keskpank piät intressimääru säädmise ja muiõ rahapoliitiga riistuga hoitma hinna õurot pruukvih maiõh kimmä, niimoodu õt hinna pallo kipõst es kasunu. Õuruupa Keskpanga siht om hoita inflatsiooni keskpika ao joosul 2 protsendi lähküh. 
Õuruupa Keskpank om üts säidsmest Õuruupa Liidu institutsioonist. 
Õuruupa Keskpank om Frankfurdin S'aksamaal.
Õuruupa Kommisjon

Õuruupa Kommisjon om Õuruupa Liidu tähtsa kogo. Kommisjon esindäs ja kaitses kogo Õuruupa Liidu huvve.
Õuruupa Kommisjon om Brüsselin, kommisjoni tarõ kutstas mustidsõ paikliku kotusõnime perrä Berlaymontiks. 
Õuruupa Kommisjoni tüüd juht kolleegium, kohe kuulus õgast Õuruupa Liidu riigist üts volinik. 
Õuruupa Kommisjon om üts säidsmest Õuruupa Liidu institutsioonist.
Hao Paul

Hao Paul (seto keelen ka Hao Paali, eesti keelen Paul Hagu, sündünüq 2. räüsäkuu pääväl 1946 Setomaal Meremäe vallan Koolina nulga Ostruva külän) om seto sootska, rahvus- ja kultuuritegeläne, folklorist, etnoloog ja keelemiis.
Hao Paul oll´ Setomaa ülembsootśka aastagast 1995 kooni aastagani 1998. Inne Hao Pauli oll ülembsootśka Anipai Vello ja 1998. aastaga suvõl valiti ülembsootśkas Kera Volli.
Hao Paul om pikkä aigo olnuq Tarto Ülikooli oppaja, kirändüse ja rahvaluulõ osakunna eräkõrralinõ dotsent ni Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ juhataja, niisama Võro Instituudi tiidüsnõvvokogo edemiis. Tä om kõgõ inämb uurnuq seto rahvaluulõt ni kombit. 
Hao Paul om seto rahva iistvitäi, Seto Kuningriigi mõttõ edimäne välläkäüjä ja kuningriigipäivi kombõ alostaja ni seto keele ja kiräviie edendäjä. Hao Paul  om Vabarna Anne luudu seto rahva eeposõ "Peko" ja pall'odõ tõisi setokeelitside raamatidõ toimõndaja ja välläandja. Muuhulgan oll' tä ka edimäne, kiä naas' seto ja võro keele kiräviien korgõ "õ" märkmises pruukma y-tähte ja kakkõhelü kirotamisõs ülesnõstõtut q-tähte.
Hao Paul om seto leelo ja laembalt vana rahvalaulu hää tundja, laulja ja tutvustaja ni leelokuurõ Hellero ni Liinatśuraq liigõq.
Setoq

Setoq ehk setokõsõq om õdagumeresoomõ rahvas, kink põlinõ elokotus om Lõunõhummogu-Eestin Setomaal. Setosit arvatas kokko ollõv päält 10 000.
Täämbädsel pääväl eläs suur osa setosit Tarton ja Talliinan. Perän 1991. aastakka jäi osa setosit Vinnemaa poolõ pääle Pihkva oblasti Petseri rajuuni.
Setoq ommaq õigõuskliguq, a näil om alalõ ka vanno maauso uskmiisi. Nä kõnõlõsõq võro keelele lähküt seto kiilt (üts lõunõeesti keelist).
2010. aastagal tunnist' Vinnemaa valitsus setosit ku väikut põlisrahvast. Eestin peetäs setosit ammõtligult eestläisis ja nii eestläisi ku setodõ hindä hulgan om mitund muudu arvamiisi: mõnõq pidäväq setosit umaette rahvas, mõnõq ütes osas eestläisist. Pall'oq setoq pidäväq hinnäst samal aol nii setos ku eestläses. Soomõ-ugri hõimuliikmisõn peetäs setosit viimätsil aastakümnil umaette rahvas, näil ommaq Soomõ-ugri maailmakongressil umaq saadiguq uma seto lipu all. Setodõ hindämäärämise võimalusõs om parhilla Seto Kuningriik, miä ei vastandaq hinnäst Eesti Vabariigilõ, a mil om olõman uma kroonikogo ja pää - sootska (seto jumala ja kuninga Peko asõmik maa pääl) -, kiä valitas egä aastaga põimukuu algusõsõn peetäväl suurõl festvalilaadsõl ettevõtmisõl Seto Kuningriigi pääväl.
Hingipäiv

Hingipäivä peetäs 2. märtekuu pääväl.
Katoligu kerigukallõndrihe võeti 1006. aastagal 2. märtekuu päiv ku hingipäiv ehk usklikkõ koolnuidõ mälehtüspäiv. 
Eestläisil jääs hingipäiv hingiao sisse. Hingipäivä om nimmat jo 14. aastagasaa lättin, a timä tähüstämine om jäänüq umauso hingiao varjo. 
1990. aastil levisi kommõq pandaq hingipääväl kodoaknidõ ja matusaian sugulaisi haudo pääle koolnuidõ mälehtüses kündleq palama.
Hingiaig

Hingiaig om sügüsene aig rahvakallõndrin, ku avvostõdas ja oodõtas kodo koolnuidõ umatsidõ hingi. 
Hingiaigo om peet rehekuun-märtekuun, esiqeränis inne märdipäivä, a mõnikõrd ka jo päält mihklipäivä.  Hingiao sisse jääs ka hingipäiv.
Hingiaol (neläpäävä õdagidõ) om oodõt hingi kodo. Näile om katõt tarrõ vai sanna laud. Hingiao lõpun om hingi tennät ja nä jälq ärq saadõduq.
Hingiaol tohe-ei tetäq mürrä, nall'a, kõvva naardaq, rüükiq, ka mitte kärärikkit töid, nigu puid lahkuq.
Nahtsipäiv

Nahtsipäiv om seto rahvakallendri tähtpäiv, 11. märtekuu päiv, Suurkannahtaja Anastasia mälehtüspäiv.
Kanõp (hoimaruuh)

Kanõp, tõisi nimmi siän tunnõt ka ku marihuaana, om kanõbi perrehe käüvä kasvo miä taht osõst tett miä taht narkootik, vällä arvat kanebivaik. Marihuaanas üldäseq kuivaduq kanebihäitsmeq, midä tarvitõdas suidsutõn vai süvväs (mano pandõn kanebivõidu kas kuuki vai jogurtihe).
Mitmõn riigin om seo ilma aigo kanebi ariminõ ja timä viljo edesi andminõ, kauplõminõ ja pruukminõ keelet, agaq mitmõl puul om lubat meditsiiniline pruukminõ.
Levinüid kanebiviljo.
• hašiš
• hašišiõli 
• marihuaana 
• sinsemilla
Kanõbi lühkü mõjo.
• kerge hõisk
• söögihimo nõsõk
• uninõ olõk
• mälehtämise kaominõ
• paranoia
• väsümüs
• elläv mõtlõminõ
Rõugõ mõisa

Rõugõ mõisa (s'aksa keelen "Rauge") oll' rüütlimõisa Rõugõ kihlkunnan Võromaal. Mõisa päähoonõq om täämbädses pääväs häönüq.
Üts varratsõmpi tiidüisi Rõugõ mõisa kotsilõ om peri 16. aastasaast, 1544. aastagast, ku taa oll' Georg Kursi uma kuun Nursi, Sõmmõrpalo ja Kärgula mõisidõgaq. Tääd peetäs ka Rõugõ kerigu finantsiirjäs 16. aastasaa keskkotsil. Taad aigu peetäs ka kerigukihlkunna sündümiseaos.
Rõugõ mõisal oll' pall'o perremiihi. Perämäne mõisa umanik oll' C. H. Samson von Himmelstiern. Pääle tää surma pere mõisa tää latsõq.
19. aastasaa perämädsel aastakümnel oll’ Rõugõ mõisast saanuq põllumajanduslik kogo, nigu pall'odõst mõisist. Sääl tüüt’ ollõküük, villatüüstüs, saeveskiq, jahuveski, meier, savikivilüüv, tõrva- ja hüdseahoq. 20. aastasaa edeotsan tull' nailõ mano aiakraamitüüstüs. Rõugõ uma oll' ka Muhkamõtsa kar'amõisa.
Päält 1920. aasta maareformi sai Friedrich Samson von Himmelstiern hindäle mõisakeskusõn ollõtüüstüse, juuriguhoitusõ ja põllumaa, kokko 35 hektääri. Elokotussõs ost' tää Jaani-Peebu koolitarõ kuun 58 hektääri maagaq. Sääl elli Samsonidõ pereh 1939. aastaniq.
Caergybi

Caergybi (inglüse keelen "Holyhead") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Aberteifi

Aberteifi (inglüse keelen "Cardigan") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Y Drenewydd

Y Drenewydd (inglüse keelen "Newtown") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Y Trallwng

Y Trallwng (inglüse keelen "Welshpool") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Y Rhyl

Y Rhyl (inglüse keelen "Rhyl") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Y Fflint

Y Fflint (inglüse keelen "Flint") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Ynys Môn

Ynys Môn (inglüse keelen "Anglesey") om saar Suurbritannian, Kõmrimaal. Saarõ pindala om 714 km².
2017. aastagal elli sääl 70 043 inemist.
Ynys Gybi

Ynys Gybi (inglüse keelen "Holy Island") om saar Suurbritannian, Kõmrimaal. Saarõ pindala om 39,4 km² ja 2011. aastagal elli sääl 13 659 inemist.
Ynys yr Adar

Ynys yr Adar (kõmri keelen 'tsirkõ saar') om saar Suurbritannian Kõmrimaal Ynys Llanddwyni saarõ lähkün.
Ynys Llanddwyn

Ynys Llanddwyn om saar Suurbritannian, Kõmrimaal. Saarõ pindala om 0,3 km².
Jacksoni Michael

Jacksoni Michael (Michael Jackson, 29. põimukuu päiv 1958 - 25. piimäkuu päiv 2009) oll' ameeriga laulja.
Õigemeele Birgit

Õigemeele Birgit (Birgit Õigemeel, sündünüq 24. süküskuu pääväl 1988) om eesti laulja.
Bhumibol Adulyadej

Bhumibol Adulyadej (ภูมิพลอดุลยเดช, 1927– 2016) oll' Tai riigi keisri aastagil 1946-2016.
Eestläseq

Eestläseq (varahadsõmb umanimitüs "maarahvas") om õdagumeresoomõ rahvas, Eesti põlisrahvas. Inämbüse eestläisi imäkiil om eesti kiil. 
Eestläisi etnilidseq alambrühmäq ommaq näütüses võrokõsõq, setoq, mulgiq, saarlasõq ja hiidlasõq.
Rahvusõ tõlgõndamisõs pruugitas Eestin nn "Kulturnation"'i põhimõttit: ütist kiilt ja kultuuriruumi. Taa om tõistmuudu, ku mitmin suurriigõn, nigu S'aksamaa ja Prantsusmaa, kon rahvusõ liikmõs loetas kõiki riigin elävit inemiisi.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' eestläisi Eestin 903 000 inemist (69,7%).
Välänpuul Eestit eläs umbõs 160 000 väliseestläst vai eesti päritologa inemist. Päält Eesti eläs eestläisi rohkõmb viil Vinnemaal, Soomõn, Roodsin, USAn ja Kanadan.
Afon Dyfi

Afon Dyfi (inglüse keelen "River Dovey") om jõgi Kõmrimaal.
Valparaiso

Valparaiso om liin Tsiili keskosan.
2017. aastagal elli sääl 296 655 inemist.
Santiago

Santiago om Tsiili pääliin nink kõgõ suurõmb liin. 
2017. aastagal elli sääl 6 269 384 inemist.
Rahvidõvaihõlinõ imäkeelepäiv

Rahvidõvaihõlinõ imäkeelepäiv om 21. radokuu päiv, miä määräti 1999. aastagal UNESCO puult imäkeelepääväs ehk keele- ja kultuurikirivüse edendämise pääväs.
Tähtpäiv sai algusõ Bangladeshist, kon 21. radokuu pääväl 1952. aastagal saiq surma pääliinan Dhakan mitmõq tudõngiist meeleavaldajaq, kiä nõvviq bengali keele ütes Pakistani riigikeeles kuulutamist.
Imäkeelepäiv

Imäkeelepäiv om Eesti riigi tähtpäiv, midä tähüstedäs 1996. aastagast luulõtaja Petersoni Kristjan Jaagu sünnüpääväl, 14. urbõkuu pääväl.
Imäkeelepäeva puhul kõrraldõdas mitmõsugutsit ettevõtmiisi nii eesti ku võro keele avvos. Näütüses tetäs taal pääväl Vikerraadion 2008. aastagast e-etteütelüst ja andas vällä aastaga keeleteo avvohind. Imäkeelepääväl vai lähkün peetäs pall'odõn koolõn ja latsiaion keelepäivi, kon kõnõldas eesti vai võro keelest.
Vikerraadio

Vikerraadio om Eesti riigiraadio (Eesti Raadio) raadioprogramm. Vikerraadio om uurmiisi perrä Eesti kõgõ suurõmba kullõjidõ arvoga raadiojaam.
Täüspeethelü

Täüspeethelü ehk klusiil om peethelü, midä teten peetäs kurgust tullõv õhk tävveste kinniq. Tuud tetäs huuli (nt [p], [b]), keele (keeletipuga [t], [d], keelelabaga [k], [ɡ]) vai kurguga ([q]).
Kõigin maailma loomuligõn keelin lövvüs täüspeethelle  ja inämbüsen ommaq olõman vähämbält helüldä täüspeethelüq [p], [t] ja [k]. Huulhelü [p] om naist sääne, miä kõgõ kergembähe tüküs keele arõnõmisõga ärq kaoma ([p] → [f] → [h] → Ø). Võro keele kõgõ esiqerälidsemb täüspeethelü om kurgupeethelü ehk kakkõhelü.
Kogõr

Kogõr ehk harilik kogõr ehk kuldkogõr ("Carassius carassius") on karpkalaliisi seltsi kuuluv kala.
Hariligult om kogõr 10–40 cm pikk, mõnikõrd siski kooniq 64 cm, ja kooniq 3 kg rassõ. Kogõr om  karpkala muudu, a täl olõ-õi suunukkõ man "vuntsõ", nigu om karpkalal. Kogrõ värv olõnõs väega pall'o keskkunnast ja või ollaq kuldkõllakadsõst kooniq hallikasrohikadsõni.
Kogõr om inämbüisi makõviikala, a teda löüd ka merest. Sagõhõmpa löüd kokri lumbõst ja karjäärest, veidemb järvist ja jõkist. Kogõr süü viihaino ni egäsugumaidsi mutikit ja limukit. Talvõl om tä unõtaolidsõn olõkin viikogo põh'an mua seen. Tä kannahtas häste elläq viin, kon om veidüq hapasnikku. 
Kokri om Õuruupan Kõmrimaast kooniq Hummogu-Aasia Leena jõõni, a tedä om ka muialõ sisse tuud. Eestin om kogõr harilik kala.
Valgõ lepp

Valgõ lepp ehk esälepp ("Alnus incana") om kõoliidsi sugukunna lepä perrekunda kuuluv lehepuu. 
Vällänägemine.
Valgõ lepä leheq ommaq hallikasrohilidsõq ja läükeldä, lehe ots om terräv. Puu tüvi om valkjashallikat värvi ja sille. Hall lepp kasus kooniq 15 miitret korgõs.
Elokotusõq.
Kasus nii Õuruupan, Aasian ku ka Põh'a-Ameerikan. Eestin om harilik puuliik, a veidemb om tedä saari pääl. Valgõt leppä või löüdäq näütüses segämõtsost, viikokõ veerest ja mõtsaveerist.
Must lepp

Must lepp ehk imälepp ("Alnus glutinosa") om kõoliidsi sugukunna lepä perrekunda kuuluv lehepuu. 
Must lepp om Eestin harilik puu. Puu korgus om kooniq 30 (35) miitret ja eloigä küünüs 100–130 aastagani. Puu tüvi om krobõlidsõ koorõga ja mustjat värmi, leheq läükväq ja ilma terävä otsalda.
Star Trek

"Star Trek" om vällämõtõld ulmõmaailm, minkast om tett 6 telesarja (kokko 716 jako), 12 mängofilmi ni hulk raamatit ja puutrimängõ. "Star Treki" maailma näüdädi edimäst kõrda 1966. aastagal samanimelidsen telesar'an, minkalõ pand' alosõ Roddenberry Gene.
Star Treki üte kesksembäq tegeläskujoq ommaq näütüses kaptõn Picardi Jean-Luc ja android Data.
Telesar'aq.
Kokko om tett 6 "Star Treki" teemalist telesarja. Plaaniti viil ütte telesarja, a tuu jäi tegemäldä.
Murrõq

Murrõq vai dialekt om määntsegi maanuka esiqmuudu keelekujo. Murrõq om tõistsugunõ kiräkeelest ja tõisist murdist sõnno helüsisu, sõnno muutmisõ, sõnavara ja lausõstusõ poolõst. Murdit uur'vat tiidüsharro nimitedäs murdõtiidüses vai dialektoloogias.
Mitmõq ütitside tunnismärkega murdõq loovaq murdõrühmä. Murdõq jagonõsõq maanukkõ, Eestin päämidselt kihlkundõ esiqmuudu tunnusjuuniga murrakis.
Hariligult mõtõldas murdidõ all innekõkkõ maamurdeid (territoriaalsit murdit). Viimätsel aol om vällä tulnuq pall'o uur'miisi liinamurdidõ kotsilõ, säälhulgan näütüses ka USA liinon elävide afroameeriklaisi inglüse kiil, miä om väega pall’o tõistsugunõ ku tõõsõq ameeriga inglüse keele variandiq.
Funktsionaalnõ arvosaaminõ.
Sotsiolingvistikan ja egäpäävätasandil säetäseq tõõnõtõsõ vasta murdõq ja standard vai kiräkiil. Seo kandi päält kaiaq ommaq murdõlõ umadsõq järgmädseq umaperäq:
• sotsiaalnõ, vannusõlinõ ja osalt suulinõ murdõkandjidõ tsõõri ahtus (vanõmbaq inemiseq);
• pruukmisala om piiret perre- ni egäpääveloga;
• puulmurdidõ tegünemine murdidõ kokkoputmisõst ja katõpoolitsõst mõjost;
• kiräkeele mõotusõst ärq tasahunu murdõkeele ja vaihõvormõ, näütüses murdõlidsõ tooniga kirändüskeele tegünemine.
Keeletiidüslik arvosaaminõ.
Keeletiidüsen või murrõt kaiaq ku ütskõik määnest keeletõõsõndit, miä om tõistmuudu tõisist tõõsõndiist. Tuu või tähendäq ka tuud, et inemine kõnõlõs määnestki murrõt, miä om standardsõ literatuursõ murdõ variant.
Võidas tetäq vaiht standardsil murdil (ehk kiräkeelil) ja traditsiooniliidsil murdil. Päämine vaih om, et edimäidsi pruugitas kirän, toetas spetsiaalsin institutsioonõn, opatas koolõn ni näid peetäs "kõrraperälidsembis" ("päämäidsis") keelevormõs. Mõnõl keelel om mitu standardsõt murrõt (sis kõnõldas polütsentrilidsest keelest vai diasüsteemist).
Kiil vai murrõq.
Olõ-õi ütist arvosaamist vai ütitsit tunnismärke keele ja murdõ vaihõl vaihõ tegemises. Tuuperäst, ku kõnõldaq, et määnegi kiil om kiil vai murrõq, piät selges tegemä, midä kummagi termini all mõtõldas. Kuq om vaia ärq hoitaq valikut, pruukvaq lingvistiq hariligult terminit idiuum, miä tähendäs veidüq tõistsugust keeletõõsõndit.
Idiuum om murrõq näütüses olokõrran, kon:
• tä olõ-õi standardiseerit kiräkiil;
• noil, kiä kõnõlõsõq idiuumi, olõ-õi umma riiki vai autonoomiat;
• tä olõ-õi prestiisne kõnõlõmisõ vorm.
Kiräkiil

Kiräkiil om määntsegi keele, kirälik, standardiseerit muud. 
Lisas põh'aeestilidsele eesti kiräkeelele om Eestin pruukmisõn ka lõunõeestiline kiräkiil - võro kiräkiil, midä pruugitas põhilidsõlt Võromaal, a ka muial Eestin, kon eläs võrokeelist rahvast.
Pyongyang

Pyongyang om Põh'a-Korea pääliin nink kõgõ suurõmb liin.
Onomastiga

Onomastiga ehk nimeoppus vai nimetiidüs om osa sõnavaraoppusõst, miä uur inemise- ja kotusõnimmi. Taa uur nimmi edimäst tähendüst, periolõkit ja muutumist.
Egäl inemisel om edenimi ja perrenimi. Edenime saa lats sündümisel ja perrenimi tulõ esä ja imä perrenimest. Perrenimi om suurõmban jaon keelist edenime perän, nii ka eesti keelen. Võro keelen om hariligult innemb perrenimi, mis om umakäänüsen ja sõs tulõ edenimi. Varrampa oll' sääne pruukminõ harilik ka eesti keelen, a noq olõ-õi tuu inämb nii harilik egaq ka mitte ammõtlinõ pruuk. 
Lisas edenimele ja perrenimele om viil esänimi vai patronüüm. Tuu om peri esä nimest. Tüübilidseq esänime jakuq ommaq vinne keele -"ович", -"евич", -"овна", "-евна" ja skandinaavia -"sen" ja -"son". Vinne keelen om esänimi edenime ja perrenime vaihõl ("Иван Александрович Кузнецов"), skandinaavia keelin om esänimest saanuq perrenimi nigu "Jensen". Om ka perrenimmi, mis ommaq peri imä nimest, nuuq ommaq matronüümiq.
Eestläisi perrenimeq ommaq inämbjaolt peri eesti keelest, vinne keelest, śaksa keelest vai ommaq segäkiilseq ("Rebasson, Võsuberg").
2017

2017. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10230. aastak sirvikallendri perrä.
Kuul (opmisõ kotus)

Kuul om kotus, kon opitas. 
Võro keelen tähendäs "kuul" ütteviisi nii koolimajja ku laembat asotust, ülepää opmisõ kotust.
Sõna.
"Kuul" tulõ vanakreeka keele sõnast σχολή ("scholē"), säält võeti taa sõna ladina kiilde, ld "scholē" 'puhkus'. Võro kiilde om taa sõna saanuq alambs'aksa keelest ("schole").
Sinine kuslapuu

Sinine kuslapuu ("Lonicera caerulea") om kuslapuuliidsi sugukunna puhm, mil ommaq sinidseq mar'aq. Puhm kasus 1,5–2 miitret korgõs. Mar'aq ommaq süüdäväq, makõhapukadsõ ja õrnalt mõrkjadsõ maiguga, sinidseq ja umbõs 1 cm pikkudsõq, hariligult pikligadsõq, a võivaq ollaq väega mitmõsugumadsõ kujoga.
Sinidse kuslapuu kultuurvormi süüdävät kuslapuud kasvatõdas aian ku mar'a- vai ilopuhma. Tuu mar'aq ommaq põh'apuulkerä parravüü aioh kõgõ edimädseq, miä suvõ algusõn vai esiki jo keväjä lõpun (piimäkuu algusõn vai lehekuu lõpun) valmis saavaq.
Wundti Wilhelm

Wundti Wilhelm (Wilhelm Wundt; 16. põimukuu 1832 - 31. põimukuu 1920) oll' S'aksamaa füsioluug, mõttõtiidläne ja psükoluug.
Tä om eksperimentaalsepsükoloogia asotaja. Tä asot' 1879. aastagal Leipzigi ülikooli mano edimädse eksperimentaalpsükoloogia labori. Sääl tä sai uuriq mudsu­häti ja tekk kimmäs ajokaho piirkundõ.
Elolugu.
Wilhelm Wundt sündü 16. põimukuu pääval 1832. Saksamaal. Ta oll' neläs lats perren. Timä isä oll' keriguopõtaja Maximillian Wundt ja imä oll' Marie Frederike. &lt;br&gt;
1851. aastagal astõ Wilhelm Wundt Heidelbergi ülikuuli, tohtritiidust opma. Joba 1853. aastagal kirot' tä edimädse tiidüsligu tüü. Ülikooli lõpõt' tä 1855. aastagal ja 1856. aastagal läts' tä edesi opma Berliini ülikuuli Johannes Mülleri ja Du Bois- Reymondi mano.&lt;br&gt;
Wundt oll' 1857–1874 aastagal erädotsent ja 1864. aastagal eräkõrralinõ profesri Heidelbergi ülikoolin.&lt;br&gt;
Ku Helmholtz 1858. aastagal Füsioloogia Instituudi direktris panti, sai Wundt’st timä abimiis. &lt;br&gt;
1865. aastagal kirot' tä opiraamadu inemise psükoloogiast.&lt;br&gt;
1871. aastagal tüüt' tä Berliini Ülikoolin.&lt;br&gt;
1873/1874 sai valmis raamat „Grundzüge der physiologischen Psychologie“, tuun raamatun tä kirotas vahtsõst tiidüse alast.&lt;br&gt;
1874–1875 tüüt' Wundt Zürichi Ülikoolin mõttõtiidläsen. 1876. aastaga tull' tä tagasi Leipzigi Ülikuuli, kon tä 1879. aastal asot' edimädse eksperimentaalpsükoloogia labori&lt;br&gt;
1881. aastagal asot' tä edimädse psükoloogiaaladsõ aokirä Philosophische Studien, kon oll' seen pallo uurmistüüd.&lt;br&gt;
1889. aastagal sai timäst Leipzigi Ülikooli rektri.
Anna Netrebko

Anna Netrebko om vinne oopõrilaulja.
Dalí Salvador

Dalí Salvador (Salvador Domingo Felipe Jacinto Dalí i Domènech, Marquis of Dalí de Púbol, 1904-1989) oll' hispaania maalikunstnik, tsehkendäjä ja kujoragoja.
Mustuja maastigukaitsõala

Mustuja maastigukaitsõala om maastigukaitsõala Setomaal Verska lähkün. Kaitsõala pindala om 3488,2 ha.
Poogandi järve veeren kaitsõala hummogujaon om RMK laagriplats.
Houstoni Whitney

Houstoni Whitney Elizabeth (9. põimukuu päiv 1963 – 11. radokuu päiv 2012) oll' ameeriga rütmi ja bluusi ni poplaulja, filminäütlejä ja modell.
Klavvõr

Klavvõr om klahvpill. Klavõriga tetäs hellü vildiga katõtuisi vasaragõisiga, miä klahvõ alla vaotõn lööväq vasta metallist kiili ni pandvaq nuuq võnkma.