tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Elburs

Elburs vai Alborz om mägestik Iraani põh'aosan Kaspia mere lõunõveeren. Timä pikkus om 900 km ja kõgõ korgõmb mägi om Damavand (5604 m). Elbursi moodustasõq mito rööbitist lubja- ja liivakivimäki ahilat. Timä põh'apoolitsidõ mäki külgi pääl kasus lajalehelist mõtsa. Lõunõjaon pääl om kuivõmb ja sääl kasusõq puhmoq. Üle mägestigu lätt Transiraani raudtii. Sääl löüdüs naftat ja vasõmaaki. 
Talvõl satas Elbursin küländ pall'o lummõ ja tuuperäst om sääl mitmit mäesuusakeskuisi.
Gaseel

Gaseel vai gazal om lüüriline luulõtus hummogumaiõ kirändüsen. Gaseel sais hariligult kuun 5-12 beitist (katsikvärsist) ja perämädsen beidin om ärq nimmat autori var'onimi. Gaseel om üteriimiline, timä riimiskeem om: "aa, ba, ca, da, ...".
Gaseele ommaq kirotanuq pärsiä müstiguq ja luultajaq Jalal al-Din Muhammad Rumi (13. aastagasada) ja Hafez (14. a.s.), asõri luulõtaja Fuzuli (16. a.s.), nink Mirza Ghalib (1797–1869) ja Muhammad Iqbal (1877–1938), kiä kirotiq gaseele pärsiä ja urdu keelen. Teno Goethe (1749–1832) mõolõ, saiq gaseeliq 19. aastagasaal S'aksamaal väega populaarsõs ja noid kirotiq pall'o nt. Rückerti Friedrich (1788–1866) ja Plateni August (1796–1835).
Hafez

Hafez vai Šamsuddin Muhammad vai Hodža Hafez Širazi (u. 1325 - 1389) oll' Iraani luulõtaja. Tä elli Širazin. Tedä peetäs kõgõ parõmbas pärsiäkeelitside lüüriliidsi luulõtuisi gaseele kirotajas. 
Suurõmbal jaol iraanlaisist ommaq koton Hafezi kokkokor'at teossõq. Timä luulõtuisi opitas päähä ja timä ütlemiisi pruugitas ku vanasõnno. Timä ello ja loomingut om pall'o uurit, kommõnteerit ja tõlgõndõt. Ütski tõõnõ kiränik olõ-iq 14. aastagasaast illatsõmpa pärsiä kirändüst mõotanuq niipall'o ku timä.
Iraani kiltmaa

Iraani kiltmaa om kiltmaa Iin-Aasian, Iraani, Afganistani ja Pakistani alal. Timä suurus om 2,7 mill'onat km², hummogust õdaguhe om 2500 km, põh'ast lõunahe 1500 km. Põh'aõdagun putus tä kokko Armeeniä mägismaaga, põh'ahummogun (Hindukuši kaudu) Pamiiri mägismaaga. Muial ommaq tä veeren mägestiguq (hariligult 2000-4000 miitret korgõq), miä lääväq üle madalikõs vai ommaq mere veeren. Nuuq veeremägestiguq ommaq Elburs (kõgõ korgõmb mägi sääl om Damavand, 5604 m), Kopetdag, Zagros, Makran ja Suleiman. Kiltmaa siseosan ommaq mäkiahilaq ja näide vaihhõl, 500-2000 m korgutsõl oroq, kost vesi vällä joosõ-iq ja kon om hulka soolajärvi. 
Iraani kiltmaal om väega kuiv sisemaa ilm. Hainakuun om lämmind keskmädselt 40 kraati, vahtsõaastakuun külmä kooni 30 kraati. Siseosan satas 50-100 mm aastagan. 
Iraani kiltmaal ommaq päämädselt puulkõrbõq ja kõrbõq. Kõgõ suurõmbaq kõrbõq ommaq Dašte Kavir, Dašte Lut ja Dašti Margo. Jõki om veidüq: Helmand, Safidrud, Harirud jt. Maiõ pääl, midä noidõ viiga nessütedäs, kasutõdas tsitruisi, datlipalmõ, puuvillapuhmõ, maisi ja muud. 
Zagrosõ ja Elbursi veeren löüdüs maa sisen naftat.
Saadi

Saadi (Muslih ad-Din Abu Muhammad Abdullah ibn Mušrif ad-Din (1184-1283/1291) oll' Iraani luulõtaja. Tä rännäs' inämb ku 20 aastakka Lähkol-Hummogumaal. Aastagast 1257 elli sünnüliinan Širazin. Tä kirot' pall'o sufismist mõotuisi saanut luulõt, opõtliku filosoofilidsõ poeemi "Viläaid" (vai "Bustan" ja "Saadi-name", 1257) nink suurõmbalt jaolt proosan kirja pantu, sufismi eetikat tõlgõndava "Roosiaia" (1258, tunnõt ka nime all "Gulistan"; eesti keelen ilmunuq 1974). Hää keele ja väärt siso peräst peetäs tuud iraani kirändüse ütes välläpaistvambas teossõs. Õuruupa kiilihe panti "Roosiaida" ümbre joba 17. aastagasaal.
Zagros

Zagros om mägestik Iraani kiltmaa lõunõõdagujaon. Timä pikkus om umbõs 1600 km, lakjus 200-300 km. Kõgõ korgõmb mägi om Zardkuh (4548 m). Zagrosõ moodustasõq 15-20 rööbitist mäkiahilat, miä juuskvaq põh'aõdagust lõunõhummoguhe. Mäeq ommaq päämädselt lubjakivist ja jõõq (Karun jt.) ommaq näide sisse uuratanuq hulka põikikuristikkõ ja kanjonnõ. Zagrosõn om suuri (läbimõõt kooni 20 km) soolakuplit. 
Ilmastu om kuiv ja lähistroopilinõ. Suurõmbalt jaolt om sääl mägikõrbõ. Orõn om järvi ja oaasõ, kon kasusõq datlipalmiq, tsitrosõq ja viinapuuq. Lõunõõdagujaon, kon satas inämb, kasus igihal'as võso ja hõrrõ mõts (tamm, vaher, akaatsia). Korgõmban ommaq mäginiidüq ja väikoq ijäkeeleq. 
Zagrosõst lõunõõdagu puul löüdüs pall'o naftat. 
Zagrosõn ommaq Bamou rahvuspark (suurus 474,4 km², luud 1962) ja Arjani rahvuspark (657,6 km² luud 1972).
Umar Hajjam

Umar Hajjam, täüsnimega Gijasuddin Abu'l-Fath Umar ibn Ibrahim al-Hajjami an-Nišaburi (1048-1131), oll' pärsiä-tadžiki opõtlanõ ja luulõtaja. Tä tüüt' Buhhaaran, Samarkandin ja Mervin. 
Umar Hajjam juhat' Nišaburi tähetorni ehitämist ja 1079. aastaga Iraani kallendrereformi. Tä kirot' teossit matõmaatigast, tähetiidüsest ja filosoofiast nink tälle olliq umatsõq araabia aristotelismi põhimõttõq. 
Timä luulõn tulõ vällä timä ilmakaemisõ pessimistlikkus ja vain islami hariligu usooppusõ vasta.
Lviv

Lviv om liin Õdagu-Ukrainan. Tedä peetäs täämbädse päävä Ukraina ütes tähtsämbäs kultuurikeskusõs. Aoluulinõ liinasüä ummi vanno majjo ja munakiviuulitsidõga om üle elänüq Tõõsõ ilmasõa ja nõvvokogo ao. Lvivin om pall'o tüüstüsettevõttit ja korgõmpi kuulõ, noidõ hulgan Lvivi Ülikuul ja Lvivi Polüteknikum. Sääl om ka mitmit maailmaklassist kultuuriinstituts'uunõ, niguq näütüses filharmooniaorkestri ja Lvivi Oopõri- ja Balletititatri. Lvivi vanaliin om UNESCO maailmaperändi nimekirän. 2006. a. tähüstediq Lvivin liina 750. juubõlit. 
Liina põh'and' 1256. a. Galiitsia-Volõõnia vürst Daniil Romanovitš ja tä pand' liinalõ nime uma puja Levi (võro keelen 'lõvi') perrä. 1349 vallut' Lvivi Poola, midä valits' toona Kazimierz III Suur. Lviv kuulu Poola ala 1349-1569, Poola-Leedu riigi ala 1569–1772, Austria ala 1772–1918 ja Tõõsõ Poola Vabariigi ala 1918–1939. Ku läts' vallalõ Tõõnõ ilmasõda, annõktiirsõ Nõvvokogo Liit Lvivi ja maaq tuu ümbre. 1939–1941 olliq nuuq maaq Ukraina NSV osa. 1941. a. hainakuust 1944. a. hainakuuni okupiirsõq Lvivi s'akslasõq. 1944 vallut' Lvivi jälq Nõvvokogo Liit ja Jalta konverentsi tulõmusõl arvati tä jälq osas Ukraina NSV-st. 
Täämbädsel pääväl om Lvivi liin Lvivi oblasti keskus ja tä om üts tuu oblasti rajoonõst. 
Kultuur.
Matõmaatiga.
Lvivin oll' Šoti kohvik, kon 1930.-ndil ja 1940.-ndide alostusõn saiq kokko Poola matõmaatiguq Lwowi Matõmaatigakoolist ja istiq sääl pääle lõunaht matõmaatiliidsi probleeme arotadõn. Noidõ hulgan olliq funktsionaalanalüüsi luuja Banachi Stefan, Steinhausi Hugo, Borsuki Karol, Kuratowski Kazimierz, Kaci Mark, Ulami Stanislaw ja tõõsõq kuulsusõq. S'oo ilma aigo om kohviku nimi "Desertni Bar" ja timä aadrõss om Tarass Sevtšenko Prospekt (inne sõta oll' tuu poolaperäne nimi "ulica Akademicka").
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2011. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2011. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne tõnõ aastagakäük.
Vihmakõnõ

"Vihmakõnõ" om Kalkuni Mari tõnõ albom, kon om 4 võrokeelist ja 6 eestikeelist laulu nink 1 pillilugu. S'oo albomi om Mari pühendänüq ummilõ vanavanõmbilõ. 
Albom ilmu 2010. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om plaadifirma Õunaviks. 2011. a. 18. lehekuu pääväl ilmu Jaapanin taasama albomi spets'aalsõlt Aasia turu jaos toodõt vers'uun (muuhulgan ommaq nt. kõik laulusõnaq pantuq jaapani kiilde). Aasia vers'ooni and' vällä plaadifirma Nature Bliss.
Kikas

Kikas om kodotsirk. Tä om esäne tsirk, kana paarilinõ. 
Kikka helü om "kikerikii" ja tuu helü tegemist kutsutas kirgmises.
Kikka perrä om nime saanuq lill, midä kutsutas kikkakaadsos vai kikkapökses, kikkamari ja kikkasiin.
Suurõ' pilvõ'

"Suurõ' pilvõ'" om albom, kon Roose Celia, Kanni Tuule, Jürjendali Robert ja Urbi Arvo laulvaq-mängväq umasäetüisi rahvalaulõ ja rahvamuusikidõ tettüisi lukõ. Albom om ilmunuq 2010. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om ncb. Plaadi laulõst üts ("Siili silmä'") om perit Hargla kihlkunnast Võromaalt.
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X

"Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X" om lõunõeesti keskusõ aastagaraamadu ütsäs välläannõq, miä käü 2009. ja 2010. aastaga kotsilõ. Tä om vällä annõt 2011. aastagal Tarton. Toimõndajaq ommaq Jüvä Triin ja Jüvä Sullõv. Umbõs poolõq jutuq ommaq lõunõeesti keelen ja poolõq eesti keelen.
Aastagaraamadu kaejatsiq üten lõunõeesti keskusõ 10 tegotsõmisaastaga täüssaamisõgaq olliq 18. radokuu pääväl 2011 lõunõeesti keskusõn Tarton. 
Aastagaraamadu algusõh või löüdäq ülekaehtuisi lõunõeesti uurmiisist viimädse 10 aastaga seeh mitmõ ala päält. Säält edesi om kimbukõnõ keskusõ seminääre ettekandidõ perrä tettüisi kirätöid ja 2009.-2010. aastagal jututarõh kõnõldut. Lõpon om juttu tuust, miä 10 aastaga joosul keskusõn tett om. 
Kirotajis ommaq: Hao Paul, Valgu Heiki, Johansoni Kristiina, Tvauri Andres, Pajusalu Karl, Allasõ Tiia, Riitsaarõ Evar, Läänelaiu Alar, Niinemetsa Eve, Pärsiku Liisi, Hõrna Aare, Sarvõ Õiõ, Kalla Urmas, Liivago Imre, Rangøy Øyvind, Halliku-Konnula Airi, Laande Alli, Tammiste Riin, Raudoja Ahto ja Jüvä Triin.
Ma pühäpääväpõllõ mõsi

"Ma pühäpääväpõllõ mõsi" om Häniläse kirotõt võrokeeline luulõtuisiraamat. Sääl om luulõtuisi aastagist 1989, 2005-2009. Raamat om ilmunuq 2010. aastagal ja timä om vällä andnuq Võro Instituut Võrovara raamatidõ rian. 
Raamadu lõpon om Allasõ Tiia märgotus Häniläse luulõtuisi kotsilõ ja lühko ülekaehus Häniläse elokäügist.
Võrovara

Võrovara om võrokeeline raamatidõsari. Sääl ommaq ilmunuq Kangro Bernardi näütemäng "Susi" (võro kiilde pandnuq Kauksi Ülle), Bulgakovi Mihhaili jutt "Saadanajant" (võro kiilde pandnuq Jüvä Sullõv) ja Häniläse luulõkogo "Ma pühäpääväpõllõ mõsi".
Paat

"Paat" om Kauksi Ülle 1998. a. ilmunu romaan. Tuu om ülepää üts edimäidsi võrokeelitsit romaanõ.
Põimaja kuu all

"Põimaja kuu all" om Holdsi Leila edimäne luulõtuisi kogo, miä om ilmunuq 2005. aastagal. Raamadu mano käü lasõrtsõõr, kon om pääl 9 laulu, minkast suurõmbat jako võtt iist Leila esiq, lauldaq avitasõq viil Kuninga Jana, Kuuste Elo, Kõmmusõ Helen, Kärneri Ülle ja Põdersalu Kadi.
Gauguini Paul

Gauguini Eugène Henri Paul (Eugène Henri Paul Gauguin) (1848-1903) oll' Prantsusmaa kunstnik.
Prantsusõ Polüneesiä

Prantsusõ Polüneesiä om maa Okõaanian, tä om Prantsusmaa meretagonõ territoorium. Prantsusõ Polüneesiä pääliin om Papeete.
Ameeriga Samoa

Ameeriga Samoa om umavalitsuslinõ ala Okõaanian, midä haldasõq Ameeriga Ütisriigiq. Ameeriga Samoa pääliin om Pago Pago.
Cooki saarõq

Cooki saarõq om saaristu Okõaanian, midä valitsõs Vahtsõnõ Meremaa. Cooki saari pääliin om Avarua.
Guam

Guam om saar Vaiksõ Suurõmere õdaguajaon, midä haldasõq Ameeriga Ütisriigiq. Guami pääliin om Hagåtña.
Niue

Niue om saar Okõaanian. Tä om autonuumnõ Vahtsõ Meremaaga assotsiirünü ala. Niue pääliin om Alofi.
Norfolki saar

Norfolk om saar Okõaanian Vaiksõn suurõnmeren, miä kuulus Austraalia valitsõmisõ ala. Norfolki pääliin om Kingston.
Põh'a-Mariaaniq

Põh'a-Mariaaniq ommaq saarõq Vaiksõ suurõmere põh'aosan, miä ommaq assotsiirünüq Ameeriga Ütisriikega. Põh'a-Mariaanõ pääliin om Saipan.
Tokelau

Tokelau om Vahtsõ Meremaa territoorium Vaiksõn suurõnmeren, miä sais kuun kolmõst atollist. Tokelau pääliin om Nukunonu.
Vahtsõnõ Kalõdoonia

Vahtsõnõ Kalõdoonia om Prantsusmaa meretagonõ ala Okõaanian. Vahtsõ Kalõdoonia pääliin om Nouméa.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2010. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2010. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne edimäne aastagakäük.
Lindora laat

Lindora laat om laat, midä om sügüside peet Lindoran joba üle saa aastaga. Tuud peetäs 
simunapääväl, 28. rehekuu pääväl, ütskõik määntse nädälipäävä pääle tuu ka juhtus. Sinnäq tulõ kokko rahvast nii Võro- ku Setomaalt, muialt eestist ja piiri takastki. Lindora laat om ummamuudu tuu poolõst, et tä kõrraldus piaaigo esihindäst ja tälle olõ-iq vaja reklaami tetäq. Laaduplats om Võro-Obinitsa ja Vahtsõliina-Lepässaarõ tii ristin mõtsa veeren.
Aoluust.
Olõ-iq teedäq, ku kavva om Lindoran laatu peet. Edimäst kõrda om tuud laatu kirän nimmat 1893. a. Toona peeti laatu Lindora kõrdsi man. 1914. aastagani oll' laadupäiv 20. rehekuu päiv, 1921-1926 ja 1930 peeti tedä 3. rehekuu pääväl, 1927-1929 oll' laat 28. rehekuu pääväl ja 1931. aastagast omgi 
tuu kuupäiv paika jäänüq.
Alostusõn kaubõldi laadul õnnõ kodoeläjidega, kõgõ inämb lambidõga ja tuust omgi rahva 
sekkä lännüq "lambalaadu" nimi. Ildampa tulliq mano muuq kaubaq, umatettüq as'aq, käsitüü ja 
aiakraam, saiaq võisõ ka paigapäälist kangõmpa kraami. Tõnõkõrd ollõv laadu pääl eski tsirkust 
näüdät (kahruq, ahviq jm.). 
1980. aastagidõ keskpaigan tekkü tunnõq, et laadukommõq nakkas ärq häädümä, a 1990. aastagist 
om laat jälq vahtsõ huu sisse saanuq. Müüjit om pall'o ja ostjit viil inämp. Umatettü vai -kasutõduq kraami müüjilõ andas parõmpaq müügiplatsiq ja välämaa- vai vabrikukraami müüjäq piät tõõsõl puul tiid 
olõma. Ega kõrd om ka kultuuriprogramm.
Lindora laat kirändüsen ja muusikan.
Lindora laadust ommaq kirotanuq mitmõq võro kirämiheq ja -naasõq. Rahmani Jan om laadust 
kirotanuq pall'o luulõtuisi (kaeq nt. "Lindora laaduh", Võro-Seto tähtraamat 2010). Juttõ ommaq kirotanuq Otsa Hannes ("Esäga Lindora laaduh", Võro-Seto tähtraamat 1996) ja Puhalaisõ Mikk ("Lindora laadal iks juhtus", Võro-Seto tähtraamat 2006). Kauksi Ülle luulõtusõ "Lindora 1997" (kaeq Võro-Seto tähtraamat 2010) perrä om tett laul, minka või löüdäq Lõkõridõ albomi "Süä kisk" päält.
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat III

"Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat III" om lõunõeesti keskusõ aastagaraamadu kolmas välläannõq, miä käü 2003. aastaga kotsilõ. Tä om vällä annõt 2004. aastagal Tarton. Toimõndajaq ommaq Koksi Helen ja Fastrõ Mariko. Umbõs poolõq jutuq ommaq lõunõeesti keelen ja poolõq eesti keelen.
Aastagaraamadu edimädsen jaon ommaq artikliq, miä ommaq kirotõt lõunõeesti keskusõ keväjädse konverendsi "Lõuna-Eesti eri vaatepunktidest" ettekandidõ põh'al. Edesi tulõvaq jutuq andmõbaasõst, midä tutvustõdiq sügüsedsel seminäril "Lõuna-Eesti andmebaasid". Lõpon om juttu tuust, midä kõnõldi 2003. aastagal keskusõ jututarõn ja midä tuu aastaga joosul keskusõn tetti. 
Kirotajis ommaq: Hao Paul, Saarõ Evar, Fastrõ Mariko, Kauksi Ülle, Kärneri Ülle, Grichini Kadi, Lindströmi Liina, Jüvä Sullõv, Simmermanni Edakai, Remmeli Mari-Ann, Valgu Heiki, Harju Ülle, Karro Silvia, Jaaksoo Asta ja Kärneri Siim.
2004

2004. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10217. aastak sirvikallendri perrä.
Riike pääliino nimekiri

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;161305&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2020-11-07T19:21:25Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Rotondus&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Nur-Sultan&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;170687&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Riike pääliino nimekiri lugõ üles hindäperi riike pääliinaq.
 A B C D F G H I J K L M N O P Q R S Z T U V W Y 
A.
Abu Dhabi - Abuja - Accra - Ad-Dawḩah - Addis Abeba - Al-Kuwayt - Al-Manāmah - Alžiir - ‘Ammān - Amsterdam - Andorra la Vella - Ankara - Antananarivo - Apia - Ar-Riyād - Asmara - Asunción - Aşgabat - Ateena 
B.
Bagdad - Bakuu - Bamako - Bandar Seri Begawan - Bangkok - Bangui - Banjul - Basseterre - Beirut - Belgrad - Belmopan - Berliin - Bern - Bissau - Biškek - Bogotá - Brasília - Brazzaville - Bratislava - Bridgetown - Brüssel - Budapest - Buenos Aires - Bujumbura - Bukarest
C.
Canberra - Caracas - Castries - Chişinău - Conakry - Cotonou 
D.
Dakar - Damaskus - Dhaka - Dili - Djibouti - Dodoma - Dublin - Dušanbe
F.
Freetown 
G.
Gaborone - Georgetown - Guatemala
H.
Hanoi - Harare - Hartum - Helsingi - Honiara
I.
Islamabad 
J.
Jakarta - Jerevan 
K.
Kabul - Kairo - Kampala - Katmandu - Kigali - Kiiova - Kingston - Kingstown - Kinshasa - Kopenhaagen - Kuala Lumpur
L.
La Habana - La Paz - Libreville - Lilongwe - Lima - Lissabon - Ljubljana - Lobamba - Lomé - London - Luanda - Lusaka - Luxembourg 
M.
Madrid - Malabo - Malé - Managua - Manila - Maputo - Maseru - Masqaţ - Mbabane - Melekeok - México - Minsk - Monaco - Monrovia - Montevideo - Moroni - Moskva - Muqdisho
N.
Nairobi - Nassau - Naypyidaw - N'Djamena - New Delhi - Niamey - Nikosia - Nouakchott - Nuku‘alofa - Nur-Sultan
O.
Oslo - Ottawa - Ouagadougou 
P.
Palikir - Panamá - Paramaribo - Pariis - Peking - Phnom Penh - Podgorica - Port Louis - Port Moresby - Port of Spain - Port Vila - Port-au-Prince - Porto-Novo - Praha - Praia - Pretoria - Priština - P'yŏngyang
Q.
Quito 
R.
Rabat - Reykjavík - Riia - Rooma - Roseau 
S.
Saint George's - Saint John's - San José - San Marino - San Salvador - Şan‘ā' - Santiago - Santo Domingo - São Tomé - Sarajevo - Seoul - Singapur - Sri Jayewardenepura Kotte - Skopje - Sofia - Stockholm - Sucre - Suva
Z.
Zagreb 
T.
Taibei - Talliin - Tarawa South - Tegucigalpa - Teheran - Tel Aviv - Thbilisi - Thimphu - Tirana - Tōkyō - Toshkent - Tripoli - Tunis
U.
Ulaanbaatar - Uliga / Majuro 
V.
Vaduz - Vaiaku / Funafuti - Valletta - Varssavi - Viangchan - Victoria - Viin - Vilnius
W.
Washington - Wellington - Windhoek 
Y.
Yamoussoukro - Yaoundé - Yareni ringkond
Concepción (Tsiili)

Concepción om liin Tsiili keskosan, tä om Bío-Bío piirkunna ja Concepcióni provintsi keskus.
2011. aastagal elli sääl umbõs 340 000 inemist.
Concepción

Concepción on mitmõ liina nimi. Noist kõgõ suurõmb om Concepcióni liin Tsiilin. Concepción om ka hispaania naasõnimi.
Liino ja valitsõmisütsüisi nimeq:
Muu.
La Concepcióni-nimelidseq paigaq ommaq 
Boliivian om olõman Concepcióni järv.
2003

2003. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10216. aastak sirvikallendri perrä.
2002

2002. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10215. aastak sirvikallendri perrä.
2001

2001. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10214. aastak sirvikallendri perrä.
2000

2000. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10213. aastak sirvikallendri perrä.
1999

1999. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10212. aastak sirvikallendri perrä.
1998

1998. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10211. aastak sirvikallendri perrä.
1997

1997. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10210. aastak sirvikallendri perrä.
1996

1996. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10209. aastak sirvikallendri perrä.
1995

1995. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10208. aastak sirvikallendri perrä.
1994

1994. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10207. aastak sirvikallendri perrä.
1993

1993. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10206. aastak sirvikallendri perrä.
1992

1992. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10205. aastak sirvikallendri perrä.
1991

1991. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10204. aastak sirvikallendri perrä.
1990

1990. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10203. aastak sirvikallendri perrä.
1989

1989. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10202. aastak sirvikallendri perrä.
1988

1988. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10201. aastak sirvikallendri perrä.
1987

1987. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10200. aastak sirvikallendri perrä.
1986

1986. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10199. aastak sirvikallendri perrä.
1985

1985. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10198. aastak sirvikallendri perrä.
1984

1984. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10197. aastak sirvikallendri perrä.
1983

1983. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10196. aastak sirvikallendri perrä.
1982

1982. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10195. aastak sirvikallendri perrä.
1981

1981. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10194. aastak sirvikallendri perrä.
1980

1980. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10193. aastak sirvikallendri perrä.
1979

1979. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10192. aastak sirvikallendri perrä.
1978

1978. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10191. aastak sirvikallendri perrä.
1977

1977. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10190. aastak sirvikallendri perrä.
1976

1976. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10189. aastak sirvikallendri perrä.
1975

1975. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10188. aastak sirvikallendri perrä.
1974

1974. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10187. aastak sirvikallendri perrä.
1973

1973. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10186. aastak sirvikallendri perrä.
1972

1972. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10185. aastak sirvikallendri perrä.
1971

1971. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10184. aastak sirvikallendri perrä.
1970

1970. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10183. aastak sirvikallendri perrä.
1969

1969. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10182. aastak sirvikallendri perrä.
1968

1968. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10181. aastak sirvikallendri perrä.
1967

1967. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10180. aastak sirvikallendri perrä.
1966

1966. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10179. aastak sirvikallendri perrä.
1965

1965. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10178. aastak sirvikallendri perrä.
1964

1964. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10177. aastak sirvikallendri perrä.
1963

1963. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10176. aastak sirvikallendri perrä.
1962

1962. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10175. aastak sirvikallendri perrä.
1961

1961. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10174. aastak sirvikallendri perrä.
1960

1960. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10173. aastak sirvikallendri perrä.
1959

1959. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10172. aastak sirvikallendri perrä.
1958

1958. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10171. aastak sirvikallendri perrä.
1957

1957. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10170. aastak sirvikallendri perrä.
1956

1956. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10169. aastak sirvikallendri perrä.
1955

1955. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10168. aastak sirvikallendri perrä.
1954

1954. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10167. aastak sirvikallendri perrä.
1953

1953. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10166. aastak sirvikallendri perrä.
1952

1952. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10165. aastak sirvikallendri perrä.
1951

1951. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10164. aastak sirvikallendri perrä.
1950

1950. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10163. aastak sirvikallendri perrä.
1949

1949. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10162. aastak sirvikallendri perrä.
1948

1948. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10161. aastak sirvikallendri perrä.
1947

1947. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10160. aastak sirvikallendri perrä.
1946

1946. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10159. aastak sirvikallendri perrä.
1945

1945. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10158. aastak sirvikallendri perrä.
1944

1944. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10157. aastak sirvikallendri perrä.
1943

1943. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10156. aastak sirvikallendri perrä.
1942

1942. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10155. aastak sirvikallendri perrä.
1941

1941. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10154. aastak sirvikallendri perrä.
1940

1940. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10153. aastak sirvikallendri perrä.
1939

1939. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10152. aastak sirvikallendri perrä.
1938

1938. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10151. aastak sirvikallendri perrä.
1937

1937. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10150. aastak sirvikallendri perrä.
1936

1936. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10149. aastak sirvikallendri perrä.
1935

1935. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10148. aastak sirvikallendri perrä.
1934

1934. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10147. aastak sirvikallendri perrä.
1933

1933. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10146. aastak sirvikallendri perrä.
1932

1932. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10145. aastak sirvikallendri perrä.
1931

1931. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10144. aastak sirvikallendri perrä.
1930

1930. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10143. aastak sirvikallendri perrä.
1929

1929. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10142. aastak sirvikallendri perrä.
1928

1928. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10141. aastak sirvikallendri perrä.
1927

1927. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10140. aastak sirvikallendri perrä.
1926

1926. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10139. aastak sirvikallendri perrä.
1925

1925. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10138. aastak sirvikallendri perrä.
1924

1924. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10137. aastak sirvikallendri perrä.
1923

1923. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10136. aastak sirvikallendri perrä.
1922

1922. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10135. aastak sirvikallendri perrä.
1921

1921. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10134. aastak sirvikallendri perrä.
1920

1920. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10133. aastak sirvikallendri perrä.
1919

1919. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10132. aastak sirvikallendri perrä.
1918

1918. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10131. aastak sirvikallendri perrä.
1917

1917. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10130. aastak sirvikallendri perrä.
1916

1916. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10129. aastak sirvikallendri perrä.
1915

1915. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10128. aastak sirvikallendri perrä.
1914

1914. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10127. aastak sirvikallendri perrä.
1913

1913. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10126. aastak sirvikallendri perrä.
1912

1912. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10125. aastak sirvikallendri perrä.
1911

1911. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10124. aastak sirvikallendri perrä.
1910

1910. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10123. aastak sirvikallendri perrä.
1909

1909. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10122. aastak sirvikallendri perrä.
1908

1908. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10121. aastak sirvikallendri perrä.
1907

1907. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10120. aastak sirvikallendri perrä.
1906

1906. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10119. aastak sirvikallendri perrä.
1905

1905. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10118. aastak sirvikallendri perrä.
1904

1904. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10117. aastak sirvikallendri perrä.
1903

1903. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10116. aastak sirvikallendri perrä.
1902

1902. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10115. aastak sirvikallendri perrä.
1901

1901. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10114. aastak sirvikallendri perrä.
1899

1899. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10112. aastak sirvikallendri perrä.
1898

1898. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10111. aastak sirvikallendri perrä.
1897

1897. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10110. aastak sirvikallendri perrä.
1896

1896. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10109. aastak sirvikallendri perrä.
1895

1895. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10108. aastak sirvikallendri perrä.
1894

1894. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10107. aastak sirvikallendri perrä.
1893

1893. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10106. aastak sirvikallendri perrä.
1892

1892. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10105. aastak sirvikallendri perrä.
1891

1891. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10104. aastak sirvikallendri perrä.
1890

1890. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10103. aastak sirvikallendri perrä.
1889

1889. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10102. aastak sirvikallendri perrä.
1888

1888. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10101. aastak sirvikallendri perrä.
1887

1887. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10100. aastak sirvikallendri perrä.
1886

1886. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10099. aastak sirvikallendri perrä.
1885

1885. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10098. aastak sirvikallendri perrä.
1884

1884. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10097. aastak sirvikallendri perrä.
1883

1883. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10096. aastak sirvikallendri perrä.
1882

1882. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10095. aastak sirvikallendri perrä.
1881

1881. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10094. aastak sirvikallendri perrä.
1880

1880. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10093. aastak sirvikallendri perrä.
1879

1879. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10092. aastak sirvikallendri perrä.
1878

1878. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10091. aastak sirvikallendri perrä.
1877

1877. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10090. aastak sirvikallendri perrä.
1876

1876. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10089. aastak sirvikallendri perrä.
1875

1875. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10088. aastak sirvikallendri perrä.
1874

1874. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10087. aastak sirvikallendri perrä.
1873

1873. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10086. aastak sirvikallendri perrä.
1872

1872. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10085. aastak sirvikallendri perrä.
1871

1871. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10084. aastak sirvikallendri perrä.
1870

1870. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10083. aastak sirvikallendri perrä.
1869

1869. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10082. aastak sirvikallendri perrä.
1868

1868. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10081. aastak sirvikallendri perrä.
1867

1867. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10080. aastak sirvikallendri perrä.
1866

1866. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10079. aastak sirvikallendri perrä.
1865

1865. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10078. aastak sirvikallendri perrä.
1864

1864. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10077. aastak sirvikallendri perrä.
1863

1863. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10076. aastak sirvikallendri perrä.
1862

1862. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10075. aastak sirvikallendri perrä.
1861

1861. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10074. aastak sirvikallendri perrä.
1860

1860. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10073. aastak sirvikallendri perrä.
1859

1859. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10072. aastak sirvikallendri perrä.
1858

1858. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10071. aastak sirvikallendri perrä.
1857

1857. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10070. aastak sirvikallendri perrä.
1856

1856. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10069. aastak sirvikallendri perrä.
1855

1855. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10068. aastak sirvikallendri perrä.
1854

1854. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10067. aastak sirvikallendri perrä.
1853

1853. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10066. aastak sirvikallendri perrä.
1852

1852. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10065. aastak sirvikallendri perrä.
1851

1851. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10064. aastak sirvikallendri perrä.
1850

1850. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10063. aastak sirvikallendri perrä.
1849

1849. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10062. aastak sirvikallendri perrä.
1848

1848. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10061. aastak sirvikallendri perrä.
1847

1847. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10060. aastak sirvikallendri perrä.
1846

1846. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10059. aastak sirvikallendri perrä.
1845

1845. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10058. aastak sirvikallendri perrä.
1844

1844. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10057. aastak sirvikallendri perrä.
1843

1843. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10056. aastak sirvikallendri perrä.
1842

1842. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10055. aastak sirvikallendri perrä.
1841

1841. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10054. aastak sirvikallendri perrä.
1840

1840. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10053. aastak sirvikallendri perrä.
1839

1839. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10052. aastak sirvikallendri perrä.
1838

1838. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10051. aastak sirvikallendri perrä.
1837

1837. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10050. aastak sirvikallendri perrä.
1836

1836. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10049. aastak sirvikallendri perrä.
1835

1835. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10048. aastak sirvikallendri perrä.
1834

1834. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10047. aastak sirvikallendri perrä.
1833

1833. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10046. aastak sirvikallendri perrä.
1832

1832. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10045. aastak sirvikallendri perrä.
Koolnuq.
Muu ilma inemiseq.
1831

1831. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10044. aastak sirvikallendri perrä.
1830

1830. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10043. aastak sirvikallendri perrä.
1829

1829. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10042. aastak sirvikallendri perrä.
1828

1828. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10041. aastak sirvikallendri perrä.
1827

1827. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10040. aastak sirvikallendri perrä.
1826

1826. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10039. aastak sirvikallendri perrä.
1825

1825. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10038. aastak sirvikallendri perrä.
1824

1824. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10037. aastak sirvikallendri perrä.
1823

1823. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10036. aastak sirvikallendri perrä.
1822

1822. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10035. aastak sirvikallendri perrä.
1821

1821. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10034. aastak sirvikallendri perrä.
1820

1820. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10033. aastak sirvikallendri perrä.
1819

1819. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10032. aastak sirvikallendri perrä.
1818

1818. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10031. aastak sirvikallendri perrä.
1817

1817. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10030. aastak sirvikallendri perrä.
1816

1816. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10029. aastak sirvikallendri perrä.
1815

1815. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10028. aastak sirvikallendri perrä.
1814

1814. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10027. aastak sirvikallendri perrä.
1813

1813. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10026. aastak sirvikallendri perrä.
1812

1812. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10025. aastak sirvikallendri perrä.
1811

1811. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10024. aastak sirvikallendri perrä.
1810

1810. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10023. aastak sirvikallendri perrä.
1809

1809. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10022. aastak sirvikallendri perrä.
1808

1808. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10021. aastak sirvikallendri perrä.
1807

1807. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10020. aastak sirvikallendri perrä.
1806

1806. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10019. aastak sirvikallendri perrä.
1805

1805. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10018. aastak sirvikallendri perrä.
1804

1804. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10017. aastak sirvikallendri perrä.
1803

1803. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10016. aastak sirvikallendri perrä.
1802

1802. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10015. aastak sirvikallendri perrä.
1801

1801. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10014. aastak sirvikallendri perrä.
Latgali kiil

Latgali kiil (latgali "latgalīšu volūda") om Hummogu-Läti katoliguusolidsõn Latgale piirkunnan kõnõldav piirkundlinõ kiil, miä kuulus indoõuruupa kiili balti rühmä. Latgali keele kõnõlõjit arvatas ollõv 150 000 ümbre. Latgali keelel om uma kiräkiil, minkan om jo 20. aastagasaa alostusõn ja varrampagi vällä ant suur hulk opikirändüst (aabidsaq ja lugõmiguq), a ka katoligu uso kirändüst. Läti riik olõ-õi siski siiäqmaaniq latgali kiilt umaette keeles tunnistanuq ega taalõ piirkunna- vai vähämbüskeele õiguisi andnuq.
Läti ja latgali keele vaihit.
Latgalikeelitsel ja lätikeelitsel tekstil um kõgõ kergemb vaiht tetäq tuu perrä, et läti keelen olõ-õi "õ"-hellü, a latgali 
keelen om tuu olõman ja tuud kirotõdas y-tähega, midä läti keele õigõkirotusõn olõ-õi. 
Latgali keele näüdüs.
Tik skrytuļam ruodīs: iz vītys jis grīžās,&lt;br&gt;
A brauciejam breinums, kai tuoli ceļš aizvess,&lt;br&gt;
Tai vuorpsteite cīši pret sprāduoju paušās,&lt;br&gt;
Jei naatteik - vacei gi dzejis gols zvaigznēs.
Pruots naguorbej ramu, juos lepneibu grūžoj,&lt;br&gt;
Vys jamās pa sovam ļauds pasauli puormeit,&lt;br&gt;
Bet nak jau sevkuram vīns kuorsynoj myužu&lt;br&gt;
I ramaņu jumtus līk īguodu kuormim.
Na vysim tai sadar kai kuošam ar speini,&lt;br&gt;
Sirds narymst i nabeidz par sātmalim tēmēt,&lt;br&gt;
A pruots rauga skaitejs pa rokstaudža zeimem,&lt;br&gt;
Kai riedeits, kod saulei vēļ vaiņuku jēme.
Ladina kiil

Ladina kiil ("lingua Latina") om indoõuruupa kiili itali rühmä kiil. Taast ommaq arõnuq romaani keeleq.
Ladina kiil ku Rooma ammõtlinõ kiil oll' üts kõgõ tähtsämbit vanaao kiili. Keskaol püssü taa ku kerigu- ja tiidüskiil, a ildampa taad nain valdkunnõn inämb pruugita-as. Seo ilma aigo pruugitas ladinakeelitsit nimitüisi ja terminiid viil näütüses arstitiidüse ja bioloogia vallan.
Vatikanin um ladina kiil ammõtlinõ kiil.
Saapidõga kass

"Saapidõga kass" om üts prantsusõ jutus (prantsusõ keelen "Le Maître chat ou le Chat botté"), minka pand' 17. aastasaa lõpul kirjä Perrault' Charles.
Sisu.
Ütel möldrel oll' kolm poiga. Möldre kuuli ärq ja jätt' uma vara poelõ: vanõmb sai veski, keskmäne iisliq ja noorõmb õnnõ kassi. Noorõmb poig oll' tuu pääle väega kurb, a sõs selgü, et tuu kass' olõ-õs määnegiq harilik kass' — tä küsse umalõ paari saapit ja ku nuuq kätte sai, läts' ja püüd' mõtsan üte jänesse kotti. Sõs vei tä tuu jänesse kuningalõ ja ütel', et seo om kingitüs tä esändält, markii de Karabaalt. Mõnõ järgmädse kuu joosul vei kass' kuningalõ viil umma jahisaaki kingitüses.
Ütskõrd sai kass' teedäq, et kuning üten uma tütregaq sõit uman tõllan müüdä jõõ viirt. Tä ütel' umalõ esändäle, et tuu hindä pall'as võtassiq ja jõkkõ tsuklõma lääsiq. Sõs käkke kass' timä rõivaq ärq ja ku kuninga tõld lähküle joud', nakas' kõvva appi hõikama. Ku kuning tõlla kinniq piät' ja küsse, miä hädä om, ütel' kass', et timä esänd, markii de Karabaa tsukõl' jõõn, ku timä rõivaq ärq varastõdi. Kuning lask' noorõlõmehele uhkõq rõivaq andaq, kuts' tä umma tõlda ja pand' uma tütre kõrvalõ istma. Tütär muidokiq õkva armu möldrepoiga ärq.
Kass' vilbas' sõs tükk maad tõlla iin ja käsk' tii veeren haina tennül talorahval kuninga küsümise pääle üteldäq, et neoq maaq ommaq markii de Karabaa umaq, vai muido tsäbähäs kass' nääq ärq. A sõs joud' kass' üte lossi mano, kon elli üts suur kolask' võhl, kiä mõist' hinnäst määntses taht eläjäs muutaq. Kass' moogat', et tä usu-ui tedä, ja võhl sõs näüdäs' ette: kõgõpäält tekk' hindä lõvis (miä kassi väega hirmut') ja sõs viil mõnõs suurõs eläjäs. Kass' ütel', et mõnõs väikeses eläjäkeses tä joht muutudaq saa-ai, ja võhl sõs muut' hindä hiires. Kõrrapäält oll' kass' tä man ja vääräs' hiire ärq. Ku kuning sinnäq joud', küsse tä, kinka loss tuu om, ja kass' muidokiq vastas', et markii uma. Kuning imehteli väega markiid ja timä lossi ja and' uma tütre tälle naasõs. A kass' elli edespiten ku suur esänd ja ai hiiri takan õnnõ uma lusti peräst.
Luu lõpun om viil kats moraali kah: üts ütles, et om tähtsä, et sa olõs ettevõtja ja löüdlik, a tõõnõ ülendäs rõividõ, vällänägemise ja nuurusõ tähtsüst kuningatütre süäme võitmisõl.
Kirästämine.
"Le Maistre Chat, ou le Chat Botté" kirästedi Pariisin 1697. aastaga kaarnakuun üten kogomigun ("Histoires ou contes du temps passé"), kon olliq viil näütüses luuq "Mõtsan uinuv ilodus" ("La Belle au bois dormant"), "Verrevmütsükene" ("Le petit chaperon rouge"), "Sinihabõnik" ("La Barbe bleue") ja "Tuhatriinu" ("Cendrillon, ou la petite pantoufle de verre"). Raamat sai kõrraga väega kuulsas ja taad panti ümbre ka võõrihe kiilihe.
Hiir

Hiir ("Mus") om näriliisi seltsi ("Rodentia") hiirlaisi sugukunda ("Muridae") kuuluv eläjide pereh.
Peren ommaq 30 liiki, kõgõ levinümb om kodohiir ("Mus musculus").
Perrault' Charles

Perrault' Charles (Charles Perrault [šarl pɛˈroo], 12. kaarnakuud 1628 Pariisin – 16. lehekuud 1703 Pariisin) oll' prantsusõ kiränik, kiä pand' alosõ jutusõlõ ku kirändüssanrilõ. Timä jutusõq, miä tä pand' kirjä jo innemb olõman olnuidõ rahvajuttõ perrä, ommaq näütüses "Le Petit Chaperon rouge" ("Verrevmütsükene"), "La Belle au bois dormant" ("(Mõtsan) uinuv ilodus"), "Le Maître chat ou le Chat botté" ("Saapidõga kass"), "Cendrillon ou la petite pantoufle de verre" ("Tuhatriinu") ja "La Barbe bleue" ("Sinihabõnik").
Perrault' lukõ trükütäs ka seo ilma aigo ja naist om tett oopõrit, ballette (näütüses Tšaikovski "Uinuv ilodus"), tiatritükke ja filme.
Kunstmõistus

Kunstmõistus vai kunstmudsu om sääne suund tiidüsen ja teknoloogian, minka tahetas joudaq inemise mõistusõ muudu süstemi luumisõni. Tuu jaos tetäs tarka tüüd väega pall'osin harõn - puutriteknikan, loogikan, aiu uurmisõn, semiootikan jne.
Kunstmõistusõ häädüst edendedäs umbõs kümnen tsihin. Häste ommaq edenüq nuuq tsihiq, mink alos om formaalnõ loogiga ja matõmaatiga. Massina jaos peenemb tarkus om sotsiaalnõ tarkus ja luumisvõimõq. Kõgõ suurõmbat api taa edendämises saias inemise loomuligu kõnnõ vai jutu uurmisõst. Loomuligu kõnnõ all mõistõtas säänest juttu, miä om kiräkeele formaalloogilidsõst mõotusõst võimaligult prii.
Parlatsõl aol om sändse jutuga inemiisi väega veidüq, õnnõ latsõq vai väega väikuq rahvaq saavaq parlatsõl aol kõnõldaq kiräkeelest mõotamaldaq kiilt. 
Üts maailma parõmbit loomuligu jutu (kõnõlõmisõ) uurjit om semiootigadoktor Valdur Mikita, kiä om sündünüq Mulgimaal.
Kihnu

Kihnu saar' jääs Pärno maakunda ni moodustas Kihnu valla. Kihnu om kõgõ suurõmb saar' Liivi lahen ni suurusõlt säitsmes Eesti saar'. Kihnu ala om 16,4 km² (saarõkõisigaq üten 16,9 km²). Saar' om 7 km pikk ni kooniq 3,3 km lagja. Mereviirt om 36,2 km. Maa om tasanõ, kygõ korgõmb kotus om 8,5 miitret üle mere.
Pehme ni mereline ilm om lämmämb ku Eesti keskmäne: aastaganõ keskmäne õhukraat' om +5,5º C, hainakuu keskmäne kraat' om inämb ku +17º C. Saopäivi om aastakah veidemb ku 160, aastaga keskmäne tuulõkibõhus om inämb ku 6 m/s. Saarõ ni maisõmaa vaihõlõ jääs Kihnu väin. Kihnulõ kõgõ lähkümb kotus maisõmaal om Tõstamaa puul'saarõ Lao maanõna, miä om 10,2 km kavvusõl. 
Saarõl om neli küllä: Lemsi külä, Rootsiküla, Linaküla ni Sääre külä. Hummogu poolõ jääs Lemsi, koh om satam, mink kaolt sünnüs päämäne liikmine saarõ ni maisõmaa vaihõl. Linakülan om haigõmaja, kuul', kodoluumuusõum', kerik ni vahtsõnõ rahvamaja, kohe jääseq ka raamadukogo ni vallavalitsus. Saarõ põh'anukan ni kesken om Sääre külä, kohe jääseq sidõjaoskund, poodiq ni Kurase keskus. Põh'anukan om ka linnoväli. Rootsiküla om Lõuna-Kihnun ni sinnäq jääseq mälehtüskivi Kihnu Jõnnilõ, ilmajaam ni majakas.
Vabahelle kokkokõla

Vabahelle kokkokõla (ka vabahelükokkokõla) vai vokaalharmoonia om keele helüoppusõ (kavvõassimilatsiooni) säädüs, mink perrä sõna lõpupoolõ vabahelüq piät olõma samma sorti ku sõna alostusõ vabahelüq. Nii saavaq vabahelükokkokõlaga keelin üten sõnan ollaq õnnõ ütte sorti vabahelüq, hariligult kas õnnõ edepoolidsõq vai õnnõ tagapoolidsõq. 
Vabahelle kokkokõla võro keelen ja muial.
Vabahelle kokkokõla om üts võro, seto ja terve lõunõeesti keele põhiliidsi helüsäädüisi. Niisama om taa üts edimäidsi asjo, mink perrä saa võro ja eesti keelel vaiht tetäq, selle et eesti kiräkeelen vabahelle kokkokõlla olõ-õiq. Külh om taasama säädüs olõman pall'odõn tõisin soomõ-ugri keelin, nigu näütüses soomõ, kar'ala ja ungari kiil, a ka näütüses turgi keelin, nigu türgü, tatari ja tõva kiil. 
Võro keele vabahelle kokkokõla perrä saavaq üten sõnan ollaq õnnõ kas edepoolidsõq ("ä, ü, e, ö") vai tagapoolidsõq ("a, u, õ, o") vabahelüq. Edepoolinõ vabahelü "i" sünnüs vabahelle kokkokõla poolõst kokko nii edepoolitsidõ (nt "piimä") ku tagapoolitsidõ vabahellega (nt "viina"). Tävvelidse vabahelle kokkokõlaga ommaq näütüses võro keele sõnaq: "hällütämä", "hõbõhõnõ", "küsümüs", "esäkene", "pujakõnõ", "häniläne" ja "varblanõ"; soomõ keele sõnaq "käyttäjä" ('pruukja') ja "tyytyväinen" ('rahulõ') ni ungari keele sõnaq "köszönöm" ('aiteh') ja "vörös" ('verrev'). Viimädseq ungari keele sõnaq ommaq lisas ede- ja tagapoolisusõlõ kokkokõlan ka helle ümärdedüse poolõst - kõik naidõ sõnno helüq ommaq ümärdedüq (ümärdedüisi huuliga vällä üteldüq). Sääne ümärdümis-vabahelükokkokõla omgi üts ungari keele esiqeräliidsi juuni.
Võro ja seto keele vabahelükokkokõla om esiqmuudu "õ"-kokkokõla poolõst (nt "panõ", "kõnõlõsõq"), midä olõ-õi ei, soomõ, kar'ala ei ungari keelen. Lõunõeesti keelist olõ-õi säänest kokkokõlla ka mulgi ja tarto keelen, kon om kõrraligult alalõ õnnõ "ä"-harmoonia (nt "külä, Elvä"). Külh om võro keelega ütesugumadsõ kõrraligu "õ"-, "ä-" ja "ü"-harmooniaga vabahelle kokkokõla olõman kihnu ja vad'a keelen.
Vabahelle kokkokõla eränguq.
Vabahelükokkokõla olõ-õi hariligult siski peris tävveline. Esiq keelin ommaq esiqsugumadsõq vabahelükokkokõla eränguq. Võro keelen käü-üi hariligult vabahelükokkokõla ala sääntseq sõnalõpuq nigu "-o, -he, -ga(q), -ku(q)/-gu(q)", nt "nägo, ilosahe, imäga, elägu, tütrigu". Niisama küünü-üi vabahelle kokkokõla üle liitsõna piiri, nt "süküskuu", "elotüü".
Prantsusõ kiil

Prantsusõ kiil ("français" [fʁɑ̃sɛ], "la langue française") om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil.
Taa om maailman umbõs 110 mill'onal inemisõl imäkiil. Ku tõist kiilt mõist taad viil 190 mill'onat ni 200 mill'onat opvaq taad ku võõrkiilt.
Pääle Prantsusmaa om taa riigikeeles viil Haitin ja om üts riigikeelist Belgiän, Sveidsin, Luksõmburgin, Kanadan ja mitmõn Afriga riigin. Prantsuse kiil om tüükiil ka mõnõn rahvusvaihlidsõn organisatsioonin, näütüses ROK-in, WTO-n, FIFA-n, ÜRO-n, Aafriga Liidon, EBU-n ja muial.
Aolugu.
Prantsusõ kiil sai algusõ ladina keele murdõst, midä 4. aastagasaal Gallian kõnõldi. 12. aastagasaas oll' inämb-vähämb vällä kujonuq vanaprantsusõ keelekujo, minkan om kirjä pant ka prantsusõ eepos, "Rolandi laul". Umbõs 15. aastagasaal kujosi vällä parhillanõ prantsusõ kiil.
17. ja 18. aastagasaal oll' prantsusõ kiil mitmin Õuruupa riigen korgklassi kiil.
Lihavõttõq

Lihavõttõq ommaq ristiuson liikuvaq pühäq, miä nakkasõq edimädse täüskuu pühäpääväga peräst keväjäst käänüpäivä. Taa päävä värv’ om valgõ.
Eesti keelen om lihavõttil mitmit rahvaperäliidsi nimitüisi nigu keväjäpühäq, munapühäq, hällüpühäq. Katoligu ja vinneusukerigu kombõ perrä lõppi lihavõttidõga paast, võidsõ jälleq süvväq lihha. 
Inemiseq teiq pühhisöögi vanastõ munnõst ja piimäst. Lõuna-Eestin oll’ kombõs noidõ pühhi aigu ehitäq häll.
Põraaigu inemiseq käüväq kabõliaian ja toovaq tarrõ paiu ossõ. Seoilmaaolinõ kommõq om viil munnõ värvmine, noidõ tikkõlõminõ ja sõbrolõ ja sugulaisilõ kinkmine. Mõnõn paigan inemiseq veeväq noid ka matusõ pääle. Latsil võidsõ kävvüq ka lihavõttõjänes ja tuvvaq magahuisi. 
Lihavõttõq näütäseq ka keväjä algust ja taa pühä tunnismärgiq ommaq tsiigupujaq, jäneseq ja värvilidseq munaq.
Nätäl inne lihavõttit peetäs urbõpäivä. Suurõmbat tüüd es tetäq. Urbõossõga pesti latsi, et nä olõsi suvõl virgaq. Noorõqmeheq tahtsõq kirivit munnõ saiaq. Muna om märk tuust, et egä kevväi sünnüs kõik elläv vahtsõst. Munnõ süüdi pall'o. Mängiti viil munaveerütämise mängõ.
Nelikümmend päivä peräst lihavõttit (neläpääväl) om Taivaminemispühä ehk Suur Ristipäiv. 
Lihavõttõq ommaq vinneusu kerigo kõgõ suurõmb pühä, samal aol ku jouluq ommaq kõgõ suurõmb pühä Katoligu kerikon.
Metalmuusiga

"Heavy metal" muusiga, metalmuusiga vai ka lihtsält metal om rokkmuusiga liik, minkalõ om loomulik rassõ kõla ja kõvva moonutõduq kitraq, pikäq kitrasooloq, kõvahus ja sagõhe tummõq laulusõnaq. 
Metalansambliin ommaq hariligult eelektrikitramängjä(q), basskitramängjä, trummilüüjä ja laulja, kuigiq sagõhe om pundin viil klahvpillimängjä ja näütüses folkmetali ansambliin ka viioli-, lõõtspilli- vai muu pilli mängjä.
Aolugu.
Metalmuusiga sai algusõ 1960. aastagidõ lõpun Ütiskuningriigin ja Ameeriga Ütisriigen. Edimädseq ansambliq ollivaq Inglüsmaalt peri Led Zeppelin, Black Sabbath ja Deep Purple; stiili jovvudiq '70. aastagil viil niisamatõ inglüse ansambliq Judas Priest, Motörhead ja Iron Maiden.
'80. aastagil sai populaarsõs stiilis "glam metal" (Mötley Crüe ja Poison USAst). "Underground"-ringkunnõn tekküq ka ekstriimsembäq ja agrõssiivsõmbaq stiiliq: "thrash metal" murd' päävuulu (Metallica, Megadeth, Slayer ja Anthrax; kõik USAst), a "death" ja "black metal" jäiväq subkultuurilidsõs nätüsses.
'90. aastagidõ keskpaigan saivaq populaarsõs stiiliq niguq "nu metal" (kon om pall'o grunge ja hiphopi juuni) ja "metalcore" (miä segäsi ekstreemmetalli "hardcore"-pungiga).
Alamsanriq.
Aastagidõ joosul om metalmuusiga ütsiotsõ arõnuq ja laembas lännüq ni seo ilma aigo nimetedäs metalis väega mitmõviisiliidsi alambstiile, miä võivaq üts'tõõsõst peris tõistsugudsõq ollaq. Alambsanrõ om pall'o ja ansambliq sagõhe mülläväq naid umavaihõl kokko.