tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Rapuntsli

Rapuntsli (ATU 310) om s'aksa jutus, mink kirotajis olliq Jacob ja Wilhelm Grimm.
Edimäne tõsõnd.
Rapuntsli vanõmbaq olliq talopojaq, kiä elliq nõia maiõ kõrval. Tä imä oll' rassõjalalinõ ja täl tull' himo nõia aian kasuvidõ rapuntsli-nimelidsi aidviljo perrä. Esä läts' nõia aida vargilõ ja jäi vaihõlõ. Karistusõs käsk' nõid täl ääsäq sündünü latsõ hindä mano tuvvaq ja esä pidigi taad tegemä. 
Nõid võtt' rapuntsli hindä mano ja kasvat' timmä ku hindä last. Ku rapuntsli oll' 12-aastanõ, pand' nõid tä kinniq torni, minkast es saaq kõrvalidsõ abita üles egaq alla ronniq. Rapuntsli elli sääl vangistusõn.
Rapuntslil olliq väega pikäq hiussõq. Ku tä naaq aknõst vällä lask', küündüq naaq maani ja nõid rubõ hiussit müüdä üles. Õdagu, kui nõid kodo tagasi tull', hõigaś tä: „Rapuntsli, Rapuntsli, lasõq hindä hiussõq alla!“. Rapuntsli tekk' taad ja nõid rubõ lossi.
Ütskõrd kullõl' ja näkk' üts nuurmiis, kuis nõid hõik' Rapuntslit, tuu lask' hiussõq aknõst vällä ja nõid rubõ naid müüdä üles. Printsi naaś asi huvitama ni järgmädsel pääväl, ku nõid oll' ärq lännü, ast' prints torni mano ja hõigaś nõia lausõ. Rapuntsli lask' hiussõq aknõst vällä ja prints rubõ naid müüdä üles. Niimuudu trehvssiq nä peräst taad pall'o kõrdo ja astiq sagõhõlõ vaihõkõrda, kooniq Rapuntsli jäi rassõjalalidsõs.
Ütel pääväl küsse nõid Rapuntslilt, mille tä rõivaq ommaq nii tihhelt kõtu ümbre. Nõid sai arvo, et Rapuntsli om rassõjalalinõ ja neio tunnist' tälle prindsi külänkäügiq üles. Nõid sai vihatsõs, lõigaś Rapuntslil hiussõq pääst ja saat' neio lähkühe kõrbõ. Järgmädsel pääväl, ku prints hõigaś Rapuntslit, lask' nõid Rapuntsli hiussõq vällä. Prints rubõ naid müüdä üles. Ku tä näkk' ülevän nõida, sattõ tä jahmahtusõst alla nõglapuhma ja tsusaś silmäq pääst.
Nägemäldäq hulkõ prints müüdä ilma, kooniq tä trehväś Rapuntsli mano. Rapuntsli pisaraq sattõq prindsi silmile ja prints sai nägemise tagasi. Prints vei Rapuntsli hindäga üten. Miä sai näide latsist ja nõiast, ei tiiäq.
Illadsõq muudatusõq.
Peränpoolõ peeti halvas kynõldaq prindsi ja Rapuntsli vaihõkõrrast ja Rapuntsli rassõjalalidsõs jäämisest. Taa asõmõl sai nõid prindsist teedäq sis, ku Rapuntsli timält küsse, mille printsi om kergemb hiussitpiten üles sikutaq ku nõida.
Ildampa panti jutusõhe mano ka kotus, et nõial sattõq Rapuntsli hiussõq aknõst vällä ja tä es saaki tuuperäst inämb tornist vällä.
Daugavpils

Daugavpils (latgali keelen "Daugpiļs", s'aksa keelen "Dünaburg") om liin Lõunõhummogu-Lätin Daugava jõõ veeren. Tä om Latgale aoluulinõ keskus. Liina nimi "Daugavpils" tähendäs läti keelen Daugava liina (kandsi). Daugavpilsin eläs päält 74 000 inemise ja tä om suurusõ poolõst Läti tõnõ liin pääle Riiat. Daugavpilsist Leedu piirini om õnnõ 25 km ja Valgõvinne piirini 33 km. Vinne piirini om 120 km. 
Daugavpils om tähtsä raudtiisõlm ja tüüstüsliin. Sääl om ka ülikuul. Liina ümbre om mitmit järvi ja luudusparkõ.
Üle poolõ liina elänikest ommaq vindläseq. Lätläisi om umbõs 18%.
Imäjõgi

Imäjõgi (ka Suur Imäjõgi) om Eesti suurõmbit jõki. Imäjõgi om rahuligu vooluga, kuna jõõ sadaminõ om kõgõst 3,6 miitrit. Tuu tege jõõ keskmädses sadamisõs 3 cm/km. Imäjõõ alotus om Võrtsjärve põh'ahummogunukan Rannu-Jõesuun. Jõgi juusk läbi Tarto ni juusk Praagal sisse Peipsi järve. Jõõ pittus om 100 km.
Suurõmbaq harojõõq ommaq Pedja, Ah'a, Elvä ja Laeva jõgi. Jõõ ülemb- ni alambjoosul ommaq lajaq suuq ja luhaq, miä suurõvii aol ommaq vii all. Keskmädsel joosul juusk jõgi Imajõõ ürgoron. Imäjõgi om kogo pittusõn laivoga sõidõtav.
Imäjõõl ommaq suudsõq kaldõq, miä ommaq läbi aastagasato tennüq rassõs silla ehitämise ja aastak läbi jõõst üleminemise. Üts kotus, kon kõva maisõmaa om mõlõmbal puul õkva jõõ veeren, om Tarton Laia huulidsa otsan Vabadussilla kotus. Sääl om ka aoluulinõ jõõ üleminemise kotus, kohe tegüsi Tarto liin inämb kui 1000 aastakka tagasi. 
Imäjõõ aoluulinõ nimi s'aksa keelen om "Embach" ni läti keelen "Mētra". Imajõõs om manitsõt ka Pärnost üle Viländi ni Tarto Pihkvahe lännüt viitiid ja tuu ütsikit jakõ – Pärno Imäjõkõ (täämbätsel aol Pärno jõgi), (Suurt) Imäjõkõ ni Pihkva Imäjõkõ (parhilla Velikaja jõgi).
Pihkva Imäjõgi

Pihkva Imäjõgi vai Velikaja jõgi om jõgi Vinnemaal Pihkva oblastin. Tuu om kõgõ suurõmb Peipsi järve sissejuuskja jõgi. Nimi vinne keelen om Великая (Velikaja), läti keelen Mudava, võro keeln Pihkva Imäjõgi. Jõõ pikkus om 430 km. Jõõ alostus om Bežanitsõ kõrgõlmaal. Alambjoosul om jõgi umbõs 40 km pittudsõlt laivoga sidõtav. Inambüs osa Velikaja valglast jääs Pihkva alalõ. Velikaja veeren ommaq oblasti suurõmbaq liinaq Pihkva ni Ostrov.
Tabivere vald

Tabivere vald oll' 1991. aastaga luud vald vana Tartomaa põh'ajaon ja Jõgõva maakunna lõunõjaon Voorõmaal. Valda jäiq Saadjärve põh’aosa ni Elistvere, Kaiavere, Raigastvere ja Soitsjärv. Vallan oll' Elistvere eläjäpark ja Vudila mängomaa.
Vallan olliq kooliq, muusigakuul, vannokodo, latsiaid, pritsitallitus, rahvamajaq jne.
Tallituskeskus oll' Tabivere alõvik.
2017. aastaga kaotõdi Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega vald ärq ja panti kokko Tarto vallaga.
Sümboliq.
Tabivere valla lipus oll' kruudukujolinõ vapilipp. Lipu pääl olliq kujotõduq valla sümboliq kiräsulg ja mõõk. Lipu suurus om 105x105 cm.
Tabivere valla vapi pääl olliq sulg ja mõõk. Tabivere vald oll' Vooremaa ala pääl, taast ka valla maastikulinõ, kultuurilinõ ja rahvaperändüslik umaperä. Aigõ joosul om valla mail elänüq mitmit keeletiidläisi, keelemiihi, kink tegemine on jätnüq jä(l)le eesti kultuurilukku: Carl Gustav Staden, Otto Wilhelm Masing, Frans v. Ackermann, Georg Theol, David Bergmann, Johannes Voldemar Veski, Jaan Tammemägi. Vapi kesken kiräsulg, miä om risti mõõgagaq. Tabivere valla maaq olliq tiitihtsäl alal, miä ütistäseq Lõuna- ja Põh’a-Eestit. Selle om tuu olnuq hää ala rahvakultuuri ja Kalõvipuja perändüsele. Mõõk om köüdet Kalõvipuja muistõndigaq. Aq Tabiveremailt om perit kaq tiitüq sõameheq: Johannes Orasmaa, Hans Kurvits, Karl Parts, Georg-Hugo Vestel. Vapi tüve ümmärlainõtus tähüstäs viit järve valla alal: Saadjärv, Soitsjärv, Elistvere järv, Raigastvere järv, Kaiavere järv.
Saaga

Saagaq (islandi "saga", mitm. "sögur") ommaq luuq muistitsõst Skandinaavia ja germaani hõimõ aoluust, varahaidsist viikingireisest, lahengist, miä reise pääl ommaq peetüq, rändämisest Islandilõ ja vainõst islandlaisi perride vaihõl. Naaq panti kirjä vanapõh'a keelen pääas'aligult Islandil.
Aavigu Johannes

Aavigu Johannes (Johannes Aavik; 8. joulukuul (vana kallõndri perätselt 26. märdikuul) 1880, Randvere külän, Laimjala vallan, Saarõmaal – 18. urbõkuu 1973, Stockholmin) oll' eesti keeletiidläne. 
Elo.
Aavigu Johannesõ esä Aavigu Mihkli oll' Laimjala vallakirotaja. Lell Aavigu Jakob, kiä oll' Kurõssaarõn kaupmiis, ost' Mihklile liina maja ja Mihkel nakas' sääl üten hindä naasõ Anni ja latsiga elämä. Johannes Aavik käve Kurõssaarõ gümnaasiumin ja perän oll' säälsaman eesti keele oppaja. Tä elli Kurõsaarõn 1926. aastagani. Sis oppõ tä kiili Tarto Ülikoolin, Nežini Aoluu- ja Filoloogiainstituudin ja Helsingi Ülikoolin, mink tä lõpõt' filoloogiakandidaadi kraadiga.
Aavik oll' keeleoppaja ka Jaltan ni Tarton. Tä tüüt' "Postimehe" toimõtusõn. 1926–1936 oll' tä Tarto Ülikoolin eesti keele lektor, ildampa koolitusnõvvomiis ja aolehetoimõndõja. S'aksa okupatsiooni aigo elli tä Nõmmel. 1944 läts' tä Ruutsi, kon tä tüüt' arhiivin. Tä kirot' ja pand' ümbre artikliid ja raamatit. Aavik kuuli Stockholmin ja om matõt Metsakalmistuhe.
Tähtsüs.
Aavik om tähtsä seoilmaaolidsõ eesti kiräkeele kujondaja. 1912. aastagal lõi tä keelevahtsõndusliikmisõ ja kirot' hindä programmist artiklin "Tulõvaao Eesti Kiil" ("Tuleviku Eesti-keel"), miä ilmu Nuureesti neländän albumin. Tä oll' keelekõrraldusõ radikaalsõmba tsihi edüstjäjä, tuuperäst tä taht’ kirakiilt väega edesi arõndaq. Timäle oll' tähtsä ka keele ilo. 1912–1925 tekk' tä pall'o ettepanekiid sõnavara hüvvütämises. Eesti keelen om teno timäle pall'o lainsõnno soomõ keelest ja murdõsõnno. Timä luuduid vahtsit sõnatüvvi om eesti keelen 30. Aavik tarvit' hindä vahtsõnduisi ümbrepandmiisin soomõ ni inglüse keelest (Aho Juhani, De Maupassant Guy, Bourget Paul, Poe Edgar Allan). Tä toimõnd' aokirjo "Keeleline Kuukiri" (1914–1916) ni "Keelevahtsõndus" (1925–1926). Tä avald' mitu sõnaraamatuit ("Uute sõnade sõnastik" (1919), "Uute ja vähem tuntud sõnade sõnastik" (1921)) ni keeleoppuse raamatit ("Eesti õigekeelsuse õpiku ja grammatika" (1936)). Tä oll' aktiivnõ as'alinõ Nuureesti rühmän ni tuu albumiin ilmuq tä artikliq, ümbrepannusõq ni lauluq. Tä oll' ka kirändüskriitik ja kirot’ kriitilis-poleemilidseq tüüq "Eesti luulõ hädäq" ("Eesti luule viletsused") (1915) ni "Puudusõq vahtsõmban eesti luulõn" ("Puudused uuemas eesti luules") (1922). Tä om kirotanuq ka essee muudu jutu "Ruth" (1909).
Eksiilin pand' tä pääas'aligult ümbre soomõ ja vinne kirändust.
Baski kiil

Baski kiil (baski keelen "euskara") om kiil, midä kõnõldas põh'aõdagu-Hispaanian ja lõunõõdagu-Prantsusmaal alal, midä kutsutas Baskimaas. Baski kiilt kõnõlõs umbes 700 000 inemist, kinkast inämbüs kõnõlõsõq pääle baski keele viil hispaania vai prantsusõ kiilt. Ammõtlidsõs keeles om baski kiil Hispaanian Baski autonuumsõn piirkunnan ja Navarra autonuumsõ piirkunna põh'a- ja keskjaon.
Baski keelel om pall'o murdit, miä ommaq väega elojovvulidsõq. Esiq autoriq eräldäseq 7-9 murrõt. 1970. aastagil luudi ka standardkiil, midä opatas koolin ja tarvitõdas meediän. Standardkiil om luud gipuzkoa ja lapurdia murdidõ põh'a päält.
Baski keelel olõ-õi teedäq üttegiq sugulaskiilt (tä om isolaatkiil). Taad om proovit köütäq näütüses Afriga berberi kiili ja Kaukaasia kartveli kiiliga, a ka mõnõ indo-õuruupa keelega. Mõnõq keleuurjaq pidäväq baski kiilt perräjäänüs keelist, midä kõnõldi taan piirkunnan inne ku indo-õuruupa keeleq sääl levimä naksiq. 
Baski kiil om pääas'aligult aglutiniirjä (kokkokliipjä) kiil. Taan om esiq keeleoppuisi perrä 153 vai inämb käänüst ja õigõ pall'o tegosõna jakkõ ja tunnussit. Tõisist Õuruupan kõnõldavist keelist om baski kiil tõistmuudu tuu poolõst, et taa om absolutiiv-ergatiivnõ kiil. Tuu tähendäs, et subjekti käänüs sõltus tuust, kas lausõq om tsihilinõ vai olõ-õi. Ku lausõq om tsihilinõ, sis om subjekt ergatiivsõn ja objekt absolutiivsõn käänüssen. Ku lausõq olõ-õi tsihilinõ, sis om subjekt absolutiivsõn käänüssen.
Baski kiil koolin.
Kuiki Baskimaa om Hispaania ja vähämbält jaolt Prantsusõ riigi osa, käüväq siski suurõmban osan Hispaania Baskimaast latsõq baskikiilsin koolõn, mitte hispaaniakiilsin. Baskimaa Prantsusmaa poolõ pääl om baskikiilsit kuulõ veidemb, a siski ka sääl käüväq pall'odõn paigon veeränd vai esiki üle poolõ latsist baski- mitte prantsuskiilsin koolõn. (Kq kaarti.)
Laudapääsläne

Laudapääsläne ehk harkhand ("Hirundo rustica") om väikene rändäjä tsirk. Võromaal üteldäs timä kotsilõ hariligult lihtsält pääsläne, pääsokõnõ vai pääsükene. 
Laudapääsläne om eesti rahvustsirk.
Laudapääsläne tege uma pesä hariligult mõnõ huunõ (sakõstõ lauda) kaartõ ala.
Ütsiotsõ

Ütsiotsõ om võro-seto miihilaulupark. Sääl laulvaq Kalla Urmas, Kalkuni Andreas, Sommeri Lauri ja Kolga Kaspar. Kõik neli miist laulvaq ka seto miihilaulupargin Liinats'uraq. 
Ütsiotsõ laul päämädselt vanno kõrralaulõ, kõgõ inämb Põh'a-Võromaa miihilaulõ. 
Pundi kuts' kokko 2005. a. Põlva rahvamuusigatüütlüisi festivali jaos Kalla Urmas. 
2011. a. lehekuun ilmu Ütsiotsõ edimäne albom "Puulpäiv".
Motörhead

Motörhead oll' Inglüsmaa rokkansambli, miä tull' kokko 1975, aastagal ja mänge ütte 2015.
Repän

Repän om murdja mõtsaelläi. Repän om väikese pini suurunõ ja pikä kohila hannagaq. Eestin eläs tä mõtsasaarin. Repän süü päämidselt jüräjit. Tä om ettekaelik ja mõist häste pakõq. Rebäsel om väega hää kuuldminõ ja hõngutundmine ni tä näge pümmen häste.
Rebäse oosõl om alasi mitu välläpäsemist. Oosõq ommaq päämidselt kutsikidõ kasvatamisõs. Tä kaib oosõq esiq vai muut kähri uusi. Uust pruuk repän päämidselt sõs, ku täl om kurn. Ku rebäsel parrahe poigõ ei olõq, ei puhkaq tä oosõn, a lakõ maa pääl haina vai võso seen vai esiki lumõn.
Repän om kahuelläi. Eesti rahvaluulõn om repän kavval. Repän om uudishimolinõ.
Vällänägemine.
Silmaq ommaq täüskasunul rebäsel kõlladsõq. Nõna om tummõpruun vai must. Kõrvaq ommaq pruuniq vai mustaq. Nukk om kitsas ja piklik, seo om rebäse loomuperäline tunnismärk. Hand om pikk ja kohhil, esiqeräldiselt talvõl. Hannaots om must vai valgõ.
Rahulinõ repän pand käümise aigo jala jala ette ja jätt niimuudu lummõ õgva jäleria. Rebäsel om hää hõngutundminõ ja kuuldminõ ja neoq ommaq rebäse päädmiseq meeleq; nägemine ei olõq nii hää. Näütüses liikmaldaq saisvalõ vai istvalõ inemisele või tä piaaigo otsa tormadaq. Tõistmuudu ku tõõsõq, näge repän pümmen küland häste.
Süümine.
Repän om kõgõsüüjä. Tä süü päädmidselt jüräjit, esiqerälidselt oosõhiiri.
Eloigä.
Rebäse eloigä om luudusõn hariligult mõni aastak, kõgõ rohkõmb 10-12 aastakka, vangin kooniq 20-25 aastakka.
Vaimlasõq.
Rebäse päämine vainlanõ om inemine, kiä jaht tedä lõbu peräst ja kahunaha saamisõs. Rebäsele pidäväq jahti ilveseq, pantriq ja soeq.
Svente

Svente om külä Lätin Sēlijan Leedu piiri lähkon. Tä jääs Daugavpilsi liinast 13 km õdagu poolõ. 2015. aastagal elli sääl 557 inemist. 2022. aastagal elli sääl 425 inemist.
Sventen om Svente mõisa, keskkuul, kerik, keskkuul, sidejaoskund ja Tõsõ ilmasõa aigsõ sõatekniga muusõum.
Kuul om Sventen 1921. aastagast saaniq. 1976. aastagani tüüt' kuul Svente mõisa härbänin, sõs koliti vahtsõhe koolimajja. 
Külä keskel tii veeren om kivist pühä kolmainu kerik. Tuu om ehitet 1800. aastagal ja sääl om hõrril. Kerik käü Läti katoligu kerigu Jelgava piiskopkunna ala. Paiga pääl kõnõldas, et 1812. a. ollõv sõakäügil olnuq Napoleon sääl üüd olnuq, a tuu olõ-iq tõtõ — Napoleon läts' ummi väkiga tuust paigast tükk maad lõunõ puult müüdä. 
Külä keskel mõisa härbäni iin om suur plats puiõga ja tuu veeren tõõsõq kunagidsõq mõisa huunõq. Platsi põh'aveeren ommaq küländ uhkõq värehtiq. Platsi pääl om ütiskalm Verevä väe sõamiihilõ, kiä saiq hukka tapõluisin 1944. a. hainakuun. Edimädse ilmasõa aigo (1915—1918) Svente külä s'akslaisi käen es olõq.
Svente mõisa

Svente mõisa oll' mõisa Lätin Svente külän. 
Svente mõisast om alalõ mitmit huunit ja suur park. Härbän om ehitet 1912. a. ja tuu aoluumälehtüsmärk. 1921-1976 oll' härbänin Svente kuul. Ku 1976 kolõ kuul vahtsõhe koolimajja, jäi maja lagonõma. 1990. aastagil ost' Rezekne ärimiis Grišuljonok huunõ ärq ja naas' tedä kõrda tegemä. Ildampa möi tä härbäni firmalõ Ditton Group, miä vei restauriirmistüü lõpolõ. Täämpädsel pääväl om mõisa härbän hään kõrran, sääl om küläliisimaja ja restoran, man om viil väläbassein. Õkvalt härbäni kõrvalõ om ehitet väikene muusõumihoonõq, kon hoiõtas Tõsõ ilmasõa aigsõt sõateknikat. Sääl om villissit, suurtükke, soomusmassinit ja tankõ. Üts noist tangõst om õkva tuu, midä tarvitõdiq filmin "Neli tankisti ja peni".
Bretooni kiil

Bretooni kiil (bretooni keelen "brezhoneg") om indoõuruupa kiilkunna keldi keelerühmä kiil, mink lähkümbäq sugukeeleq ommaq korni ja kõmri kiil. 
Bretooni kiilt kõnõldas põhilidsõlt Prantsusmaal Bretagne'in, kon taad kõnõlõs umbõs 200 000 inemist. Kõnõlõjidõ arv om 1950. aastist, ku näid oll' 1,2 mill'ona ümbre, kõik aig vähänüq.
Ingresi Dominique

Ingresi Jean Auguste Dominique (Jean Auguste Dominique Ingres) (1780 - 1867) oll' prantsusõ kunstnik.
Laozi

Laozi (ka Lao-zi) om umbõs 6. aastagasaal i.m.a. (tõõsõ teedüse perrä 4. aastagasaal i.m.a.) Hiinan elänüq puullegendaarnõ oppaja, taoismi alostaja. 
Traditsioonilidsõlt peetäs timmä "Daodejingi" autoris. Nimme "Laozi" om sagõhõhe pruugit ka ku "Daodejingi" sünonüümi.
Kassuubi kiil

Kassuubi kiil ("kaszëbsczi jãzëk") om õdaguslaavi kiili hulka kuuluv Poola põlinõ piirkundlinõ kiil, midä kõnõlõsõq põhilidsõlt Pomorze piirkunnan eläväq kassuubiq. Kassuubi kiilt om peet ka poola keele murdõs vai murdõrühmäs, a täämbätsel pääväl om taa tunnistõt ütes Poola piirkundligus keeles. Kassuubi keelele umaette keele staatusõ saaminõ om olnuq tähtsä kassuubõ rahva hindätiidmisele.
Kiräkiil ja õigõkirotus.
Kassuubi keelel om uma kiräkiil ja kiräviis, miä om poola keelest tõistõ mitmõ tähemärgi võrra (nt ã ja ë). 
Kašuubi tähistün om 36 tähte: A, Ą, Ã, B, C, Cz, D, E, É, Ë, F, G, H, I, J, K, L, Ł, M, N, Ń, O, Ò, Ó, Ô, P, R, S, Sz, T, U, Ù, W, Y, Z, Ż.
Andas vällä kassuubikeelist ilokirändust ja opimatõrjaalõ. Tetäs latsi kassuubikeelitside kirjatöie konkurssõ.
Kaika suvõülikuul 2011 Kanepin

2011. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Kanepi kihlkunna keskusõn Kanepin 12.–14. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Elleri Kalle. Suvõülikoolin sai kullõldaq ettekandit, kaiaq Kanepi kihlkunnaga köüdetüisi filme, kullõldaq Tamra Kaidu kerigukontsõrti, lauldaq tuu kandi kõrralaulõ, kuuldaq Kanepi aoluust Hirvlaanõ Milviga üten jalotadõn, kävvü bussiga Kanepi ümbrüse põnõvampi kotussit pite ja kaiaq Rahmani Jani vahtsõt näütemängo "Varetepalu". Ettekandõq olliq seldsimajan ja üüse olti koolimajan.
Kava.
Riidi, 12. põimukuu päiv.
12.00 – tulõjidõ kirjapandminõ 
13.00 – lõunasüük
14.00 – suvõülikooli alostus. Tervütüseq, sõnavõtmisõq
Kõnõlõmisõq Kanepi aoluust ja kultuuriluust:
15.00 – Kõivupuu Marju «Midä ja kedä Kanepi rahvas vanast usksõ?»
15.30 – Hirvlaanõ Milvi «Käpeq naasõq Kanepi kihlkunna kultuuriluun»
16.15 – Kõivu Ele «Kanepi naiskäsitüü, rahvarõivaq»
16.45 – Laili Margit «Kanepi kerigu aoluust»
17.15 – «Juhan Weizenbergi kirä esäle» (Tagla Tähte ja Pedäjä Külli opilasõq)
18.00 – muusõumitunn koolimajan (Pedäjä Külli)
Latsilõ 15.00-18.30 tegemiseq kotussõ pääl
19.00 – õdagusüük
20.00 – Tamra Kaidu kerigukontsõrt 
20.00 ja 22.00 – Vidilä Vaidu filmiq Kanepi kultuuriluust ja ümbrekunnast
22.00 – regilauluõdak seldsimajan (Kalla Urmas jt.)
Puulpäiv, 13. põimukuu päiv.
8.00 – hummogusüük
Kirändüs-kultuurilidsõq teemaq:
9.00 – Elleri Kalle «Võro kiil ja muuq sarnadsõq väikukeeleq maailman»
10.00 – Kauksi Ülle «Etendüskunst-edendüskunst»
10.30 – Kronbergi Janika «Karl Ast-Rumor»
11.00 – Kama Kaido «VKKF sünd ja alostus»
11.30 – Arotus
12.15 – Kanepi Raamatukülä avvuhinna «Kanepine hamõq» saaja välläütlemine
13.00 – lõunasüük
14.00 – Hirvlaanõ Milvi juhataq jalotaminõ Kanepi alõvin ja kalmuaian
15.30-18.00 – bussireis Kanepi–Koorastõ kandin Ahasõ Reinu ja Koorastõ külävanõmba Kiviranna Urmasõ juhatusõl.
Latsilõ 9.00-12.30 tegemiseq RMK Erästvere keskusõn (Saarõ Pilvi), 
14.00-17.00 – käelidseq-kunstilidsõq tegemiseq kotussõ pääl.
18.00 – õdagusüük
19.30 – Rahmani Jani etendüs «Varetepalu» Koorastõ Suurõjärve veeren, mängväq Kanepi seldsimaja näütlejä ja segäkuur. 
22.00 – simman: Laube Kadri ja sõbraq
Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv.
8.00 – hummogusüük
Luudusõteemaq:
9.00 – Saarõ Evar «Kanepi kotussõnimeq»
9.30 – Kalla Urmas «Kuis võrokõsõ tsirkõ kutsva?»
10.00 – Sellise Urmas «Kotkaq Lõuna-Eestin ja ligembän ümbrüsen»
10.30 – Kuuba Rainer «Midä raotas ja ku pallo raotas?»
11.00 – Rohu Urmas «Looduskauniq maastiguq Kanepi kihlkunnan»
12.30 – lõpõtaminõ
Latsilõ 9.00-12.30 tegemiseq Mesipuu talon
13.00 – lõunasüük
Terve suvõülikooli ao näütüseq seldsimajan ja koolimajan: Kalve Toomas, Vidilä Valli, 
Kanepi naiskäsitüü jne.
Luhansk

Luhansk (ukraina keelen "Луганськ", vinne keelen "Луганск") om tüüstüsliin Hummogu-Ukrainan. Tä om Luhanski oblasti ja Luhanski rajooni keskus. Liin om uma nime saanuq Luhani jõõkõsõ perrä, miä timäst läbi juusk. Sääl eläs 
pia puul mill'onat inemist. Tuud liina om aoluu joosul kats kõrda ümbre nimitet Vorošilovgradis ja kats kõrda tagasi Luhanskis. Nimme Vorošilovgrad kand' liin aastagil 1935–1958 ja 1970–1990. 
Liin tekkü ravvavabriku mano, minka 1795. aastagal ehit' Briti ärimiis Gascoigne'i Charles.
Rahvastik.
Luhanskin eläs umbõs 470 000 inemist. Noist om 
Liinan kõnõldas inämbüisi vinne kiilt ja eski pall'oq Luhanski ukrainlasõq mõista-iq ukraina kiilt häste. 
Majandus.
Luhansk om tähtsä massinaehitüse keskus, kon om pall'o vabrikit. Sääl tetäs vedureid, tüüpinke, akusit ja muud.
Kuulsambaq inemiseq.
Üts kuulsampi Luhanskist perit inemiisi om tiidläne ja kiränik Dali Vladimir, kiä om tuntus saanuq uma suurõ vinne keele sõnaraamaduga. Korgõmba haridusõ sai tä Tarto Ülikoolin arstitiidüse alal.
Esperanto kiil

Esperanto kiil vai lihtsähe esperanto om kõgõ tunnõtumb rahvusvaihõlinõ abikiil (plaankiil).
Esperanto kiilt arvatas kõnõlõvat paarsada tuhat kooniq mitu mill'onat inemist. Esperanto kiilt pruugitas kõnõlõmisõs, kirävaihtusõs, tõisi kiili oppamisõs, taan trükütäs raamatit ja aokirjo, tetäs tele- ja raadiosaatit.
Egä aastaga peetäs üleilmalist kongressi.
Esperanto luuja oll' Poola silmäarst L. L. Zamenhof, kiä ilmut' taa kotsilõ 1887. aastal raamadu "Unua Libro" ("edimäne raamat") kirängunime Doktoro Esperanto ("doktor luutja") all, ni taa jäigi keele nimeks.
Esperanto keeleoppus om lihtsä ja kõrraperäline, erängit olõ-õi. Tuuperäst om taa keele opiminõ pall'o lihtsämb ku loomulikkõ kiili opminõ. Esperanto kiil om kõgõ lähkümb romaani keelile, tuuperäst um noidõ kõnõlõjil taad kõgõ kergemb ärq oppiq. 
Kirotaminõ ja välläütlemine.
Esperanto keele kirotamisõs pruugitas ladina kirjä. Tähistün om 28 tähte: 
a b c ĉ d e f g ĝ h ĥ i j ĵ k l m n o p r s ŝ t u ŭ v z.
Esperanto keele kirotus käü tävveligult välläütlemise perrä, egäle tähele vastas õnnõ üts helü ni ekä hellü märgitäs õnnõ üte tähega.
Bali kiil

Bali kiil om austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 3,9 mill'onat inemist (2009. a.) Indoneesiän Bali saarõl, Nusa Penida saarõ põh'ajaon, Lomboki saarõ õdagujaon ja Java saarõ hummogujaon. Inämbüs bali keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt.
Indoneesiä kiil

Indoneesiä kiil (Bahasa Indonesia) om austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõldas Indoneesiän, Malaisian ja Hummogu-Timorin. Taa om Indoneesiä riigikiil 1945. aastagast pääle. Kiräkeele alossõs om malai keele riau murrõq. Kokko kõnõlõs taad umbõs 250 mill'onat inemist, naist 17 mill'onat ku imäkiilt. Kiilt kirotõdas ladina kirän.
Indoneesiä kiilt kõrraldas Pusat Bahasa ('keelekeskus').
Korea kiil

Korea kiil om kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Põhja- ja Lõunõ-Korean, a veidemb ka muial Kavvõl-Hummogumaal.
Korea keele tähistü.
Korea keelen om 24 lihttähte, mink kombiniirimisega saias kirjä pandaq korea helükõrd. 
Tähejärekõrd tähistün:
ㄱ ㄲ ㄴ ㄷ ㄸ ㄹ ㅁ ㅂ ㅃ ㅅ ㅆ ㅇ ㅈ ㅉ ㅊ ㅋ ㅌ ㅍ ㅎ
ㅏ ㅐ ㅑ ㅒ ㅓ ㅔ ㅕ ㅖ ㅗ ㅘ ㅙ ㅚ ㅛ ㅜ ㅝ ㅞ ㅟ ㅠ ㅡ ㅢ ㅣ
Galois' Évariste

Galois' Évariste (loeq: galuaa evarist) (Évariste Galois; 1811–1832) oll' prantsusõ matõmaatik.
Tä sündü Bourg-la-Reine'i liinan, miä toona oll' Pariisi küle all (täämpädsel pääväl jääs tuu kotus Pariisi piirehe). Ollõn nuur miis suut' tä ärq lahõndaq kavva aigo püsünü probleemi: löüdäq tarviliguq ja piisavaq tingimüseq tuu jaos, et algõbralist võrrandit saanuq radikaalõn lahõndaq. Timä tüüq panniq alossõ Galois' teoorialõ ja Galois' vastavuisi teoorialõ, miä ommaq abstraktsõ algõbra tähtsäq haroq. Tä oll' edimäne, kiä tarvit' sõnna "rühm" (prantsusõ keelen "groupe") ku terminit, minga tähüstäq permutats'oonirühmä. Tä kuuli katõkümneaastagadsõlt duellil saad haavo kätte.
GoldenDict

GoldenDict om vabavara puutrisõnastu (kaemisõ programm), midä om tarvitõt hulga kiili jaos. Taaga saa tarvitaq mitmit tuntuid puutrisõnastu failõ, kaiaq naid tarvitaja umast puutrist vai Internetist.
Sõnaseletüses saa pandaq tekstile mano linkõ, pilte, audio- ja videofailõ, kaiaq näütüses Vikipeediät jne.
Puutrisõnastu

Puutrisõnastu om sõnastu pidämise puutriprogramm. Taa om üts lihtsämb jago kunstmõistusõst. Puutrisõnastu näütüses või tuvvaq programmi GoldenDict vai Võro-eesti synaraamadu elektroonilidsõ versiooni.
Moštšena

Moštšena (ukraina keelen "Мощена") om külä Ukrainan Volõõnia oblastin Koveli rajoonin. 
Külän elli 2010. aastagal 581 inemist. Sääl om kerik, kuul ja kultuurimaja.
Moštšenat om edimäst kõrda nimmat 1543. aastagal.
Varõsjalg

Varõsjalg (ladina keelen "Anemone") om mõtsalill. Tä om kas valgõ vai kõllanõ. Arvada, et varõsjalas kutsutas tedä tuuperäst, et timä leheq ommaq harolidsõq ku varõssõ jalaq.
Hariligult kasussõq varõsjalaq laanõn. 
Varõsjala kotsilõ või üteldäq viil varõslill vai varõsninn, mõnikõrd ka haraklill.
Tõrdu

Tõrdu om suur lavvost tett puuannom. Tõrdu või olla 100-200 liitre suurunõ vai eski suurõmp. Tõrdu pääle või kävvü kaas. 
Tõrduh hoiõti vanast suulvii sisen lihha, mõnikõrd võiollaq ka kurkõ vai siini.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2012. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2012. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne kolmas aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri.
Paltoga

Paltoga om külä Vinnemaal Vologda oblastin Võtegra rajoonin. Külän elli 2006. aastagal 296 inemist.
Paltogan om põhikuul, raamadukogo, kultuurimaja, postijaoskund ja kats kerkot.
Forvo

Forvo om veebileht, minka saa kullõldaq sõnno välläütlemist maailma keelin. Sõnno saa sinnäq säädiq egaüts uma huvi perrä mp3-formaadin. Sõna aolinõ pikkus või ollaq kooniq 2,5 sek. Forvo sõnavarra saa köütäq GoldenDict synastuprogrammi külge.
Forvo om alostõt 2007. aastagal, umanik om parlaq Forvo Media SL, San Sebastian, Baskimaal.
Miskolc

Miskolc (loeq: miškolts) om liin Põh'ahummogu-Ungarin. Sääl eläs pia 170 000 inemist, tuuga om tä Ungarin suurusõ poolõst neläs liin (pääle Budapesti, Debreceni ja Szegedit). Tä om ka Borsod-Abaúj-Zempléni maakunna keskus. Miskolci tundas ku tähtsät tüüstüsliina.
Miskolc om Bükki mäkist hummogu puul, Sajó jõõ nink Hejő ja Szinva ujjõ oron. Liin om ehitet kallaku pääle: kõgõ madalamba ja kõgõ korgõmba kotussõ vaih om umbõs 800 miitret.
Miskolci Ülikuul om Põh'a-Ungari kõgõ suurõmb ülikuul.
Florian Geier

Florian Geier von Giebelstadt (1490 -1525) oll' rüütli ja diplomaat. Üts talurahvasya juhest Swaabimaal. Engels om tedä nimetänü ütes edimäidsi vabadusvõitlõjide siän.
Timä juhitulõ väesalgaga anniva mitma liina alla ilma lahinguda, nii hää diplomaat oll' timä.
Tõõsõn ilmasyan oll' timä nimeline SS ratsadiviis.
Vinnemaal om luud timä nimeline vaimuinemiisi klubi.
Pärsiä kiil

Pärsiä kiil (pärsiä keelen فارسی ("fārsī")) om indoõuruupa kiil, miä Iraanin om riigikiil. Pärsiä kiilt kirotõdas mugandõdun araabia kirän. 
Pärsiä keele lähkoq sugulaskeeleq ommaq dari ja tadžiki kiil. Mõnikõrd loetas noid pärsiä keele variandõs.
Planhofi Maia

Planhofi Maia (Maia Planhof) om inglüse keelest eesti kiilde tõlkja.
Abasiini kiil

Abasiini kiil (om pruugit ka nimetüst "abaasi kiil") om abhaasi-adõge kiili abhaasi-abasiini allrühmä kuuluv kiil. Abasiini keele kõgõ lähkümb sugukiil om abhaasi kiil. 
Tähistü.
Abasiini tähistü, midä pruugitas 1938. aastagast pääle, om luud vinne tähistü põh'a pääle, kuiki kiräkeele luumist alostõdi 1932–1933 ladina kirä perrä.
&lt;br&gt;
Abhaasi kiil

Abhaasi kiil om abhaasi-adõge kiili abhaasi-abasiini allrühmä kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Abhaasian, Türgün ja Vinnemaal. Abhaasi keele kõgõ lähkümb sugukiil om abasiini kiil. 
Keelenäüdüs.
Дарбанзаалак ауаҩы дшоуп ихы дақәиҭны. Ауаа зегь зинлеи патулеи еиҟароуп. Урҭ ирымоуп ахшыҩи аламыси, дара дарагь аешьеи аешьеи реиҧш еизыҟазароуп.
Tõlgõq: "Kõik inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsis. Näile om annõt mudsu ja süämetunnistus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi käümä."
Mezőkövesd

Mezőkövesd om liin Põh'a-Ungarin Borsod-Abaúj-Zempléni maakunnan. Mezőkövesd om kuulsa tuu poolõst, et sääl om tett kõgõ värmikirivämpä käsitüüd Ungarin. 
Nimi Mezőkövesd tulõ katõst ungarikeelitsest sõnast: "mező" (põld) + "kövesd" (kivestü, kotus põllu pääl, kon ommaq kiviq).
Inemiisi, kiä elässeq Mezőkövesdin ja tuu ümbre (Tardi ja Szentistváni külän) kutsutas mat'odõs (ungari keelen "matyók"). Tuud kanti kutsutas Mat'omaas (ungari keelen "Matyóföld"). Arvatas, et säänest nimme tarvitõdas tuu peräst, et umal aol panti säälkandin piaaigu egalõ tõsõlõ poisilõ kuning Mátyási avvos nimes Mátyás ja Mátyásit kutsutas Ungarin lühembält Matyós.
Kõmri kiil

Kõmri kiil (ka: "uelsi kiil"; kõmri keelen "Cymraeg", artikliga "y Gymraeg") om keldi keelerühmä briti allrühmä kiil. Timä lähkümbäq sugukeeleq ommaq korni ja bretooni kiil. 
Kõmri kiilt kõnõldas põhilidsõlt Kõmrimaal, kon taad kõnõlõs umbõs 500 000 inemist. Keldi keelist om kõmri kiil imäkeeles kõgõ suurõmbal hulgal inemiisil. Kõmrimaal om kõmri kiil inglüse keele kõrval ammõtlinõ ja koolikiil. 
Kõmri murdõq jagonõsõq põh'a- ja lõunõrühmäs.
Gagarini Juri

Gagarini Juri (Juri Gagarin) oll' Nõvvokogo Liido ilmaruumilindaja ja edimäne inemine, kiä ilmaruumi linnas'. Gagarini Juri käve edimäst kõrda ilmaruumin 12. mahlakuu pääväl 1961. aastagal ilmaruumilaivaga Vostok 1. Tuu edimädse lindamisõ aig oll' üts tunn ja 48 minotit.
Ilmaruumilindaja

Ilmaruumilindaja vai (Vinnemaa ja Hummogu-Õuruupa pruugi perrä) kosmonaut vai (USAn ja pall'odõn tõisin main) astronaut vai (Hiinan) taikonaut om ilmaruumilaiva vai -linnugi miiskunna liigõq. 
Maailma edimäne ilmaruumilindaja oll' vindläne Gagarini Juri ja naisist kah vindläne Tereškova Valentina.
Ahunamaa

Ahunamaa (soomõ keelen Ahvenanmaa, roodsi keelen Åland) om inämbä ku 6500 saarõga saaristo Õdagumeren, miä om kokko üts Soomõ umavalitsuslinõ Ahunamaa maakund. Maakunna eläniguq ommaq roodsikeelidseq ja ainugõnõ ammõtlinõ kiil om roodsi kiil.
Vung Tau

Vung Tau om Vietnami Ba Ria-Vung Taui provindsi pääliin. 2006. aastagal elli taan liinan 273 988 inemist.
Kopõnhaagõn

Kopõnhaagõn (taani keelen "København") om Taani pääliin. 2007. aastagal elli taan liinan 503 699 inemist.
Chuch'e

Chuch'e om Põh'a-Korea doktriin esiqsaisvusõst. Seol om kolm ossa - oppus poliitilidsõst, majandusligust ja syalidsõst esiqsaisvusõst.
Regent

Regent om riigipää monarkistligun riigin.
Kitsamban tähendüsen om regent inemine, kiä täüt monarki ülesandit, ku tegelik riigipää om alaiäline, tõbinõ vai muial.
Hispaania kiil

Hispaania kiil ("español"), vai tõisildõ kutsustult ka kastiilia kiil ("castellano") om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 300 mill'ona inemise põhilidsõlt Hispaanian ja Ladina-Ameerikan (vällä arvat Brasiilia). Hispaania kiil om vällä arõnenuq Pürenee puulsaarõl ladina keelest ni sulandanuq hindä sisse mõotuisi sääl inne ruumlaisi tulõkit kõnõlduist ibeeri ja keldi keelest. Sõnavaran lövvüs hulga araabia lainõ. Kõgõ vanõmbaq keelemälehtüseq ommaq peri 12. aastagsaa keskpaigast.
Keskriigiq

Keskriigiq vai Nelikliit (inglüse keelen "Central Powers", s'aksa keelen "Mittelmächte") oll' sõalinõ liit Edimädsen ilmasõan. Sinnäq kuuluvaq:
Keskriigiq sõdõq Antandi moodustanuq Ütiskuningriigi, Prantsusmaa ja Vinnemaa vasta. Edimält oll' Keskriike hulgan Itaalia kah, a tuu läts' ildampa üle Antandi poolõ pääle.
Antant

Antant (inglüse ja prantsusõ keelen "Triple Entente") oll' 1907. aastagal sõlmit liit Vinnemaa, Prantsusmaa ja Ütiskuningriigi vaihõl. Kats perämäst olliq umavaihõl liido sõlmnuvaq 1904. aastagal, a Prantsusmaa Vinnemaaga joba aastagal 1894. 
Antanti riigiq sõdõq Edimädsen ilmasõan Keskriike (noidõ hulgan S'aksamaa ja Austria-Ungari) vasta. Itaalia oll' edimält Keskriike hulgan, a 1915. aastagal läts' üle Antandi poolõ pääle. 
1917. aastaga separaatraho S'aksamaaga ja Brest-Litovski raholepüng veiq Vinnemaa Antandist vällä; Ütiskuningriik ja Prantsusmaa olliq liidon 1940. aastagani, ku S'aksamaa vallut' Prantsusmaa ärq.
2012

2012. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10225. aastak sirvikallendri perrä.
9. aastagasada

9. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 801 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 900.
Gautama Buddha

Siddhārtha Gautama (traditsioonilidsõ dateeringu perrä 563–483 i.m.a.) oll' budismi alostaja Buddha Šākjamuni nimi inne virgumist. Timäst kõnõldaski sagõhõhe ku Gautama Buddhast vai Šākjamunist.
Siddhārtha Gautama sündü Põh'a-Indian, täämbädse päävä lõunõ-Nepalin, šaakja hõimun, valitsõja perren. Timä esä nimi oll' Šuddhodana ja imä nimi Mājā.
Šākjamuni oll' aoluust teedäq inemine, a timä täpsät eloaigo olõ-õi teedäq. Theravaada traditsiooni perrä ommaq timä eloaastagaq 624-544 i.m.a. a, inämbüse täämbädse päävä tiidläisi meelest 563–483 i.m.a. Om ka arvamiisi, et tä võidsõ elläq hoobis saa-aastak ildampa, 5–4. aastagasaal i.m.a.
Elokäük.
Šākajmuni elolugu om kõvva mütologiseerit. Legendi perrä sündü tä Lumbinī mõtsasaarõkõsõn ja timä imä kuuli pia päält timä sünnütämist ärq. Esä kasvat' tedä muust ilmast eräle, et tä es nännüq maailma viletsüst. Ettekuulutusõ perrä pidi saama Siddhārthast suurmiis, kas valitsõja vai oppaja. Siddhārtha võtt' naasõ (Jašodharā) ja näil sündü poig Rāhula. A Siddhārthal läts' siski kõrda nätäq ka ilma halva puult – haigust, vanahust ja surma – ni tä otsust' rikkast elost vallalõ üteldäq ja naas' 29-aastagadsõlt askeedis. Ku tä näkk' hindäpiinamisõ mõttõtust, jätt' tä tuu maaha. Päält tuud joudsõ tä 35-aastagadsõlt Gayā liina lähkün bodhipuu all istun virgumisõni (sanskriti k. "bodhi").
Uma edimädse jutusõ pidi Šākjamuni Sārnāthi hirvepargin (Vārānasī lähkün) umalõ viiele inneskidsele seldsilisele. Šākjamuni edimäst jutust kutsutas Säädmüsetsõõri käümäpandmisõs. Päält tuud rännäs' tä nelikümmend aastakka, uma elo lõpuni Gangese orgo piten, põhilidsõlt täämbädse päävä Bihari osariigin ja opas' inemiisi. 
Šākjamuni kuuli (jäi parinirvaanahtõ) Kušinagarin 80-aastagadsõlt. Perrätulijat tä hindäle es valiq, a soovit' kävvüq uma oppusõ (säädmüse, sanskriti k. "dharma") perrä.
Šākjamuni peränkäüjist kujosi vällä kogohus (sanskriti k. "sangha"), mink liikmõq kanniq edesi tä oppusõ.
Buddha

"Seo artikli kõnõlõs ületsest mõistõst; budismi alostaja kotsilõ kaeq artiklit Gautama Buddha"
Buddha (võro ja eesti keelen pruugitas ka sõnakujjo "buda") tähendäs 'virgunu' ja tulõ sanskriti keelest. Buddha tähüstäs budismin tiidmise kõgõ korgõmba saiso, virgumisõni joudnut inemist. Sääntse inemise miil om tävveste virgõ ja puhas, tä om saanuq vabas sansaarast ja joudnuq nirvaanahtõ. 
Budismin om buddha innekõgõ oppaja. Buddhadõ kotsilõ pruugitas mitmit muidki nimitüisi, nt "niilännü" (sanskriti k. "tathāgata"), bhagavat ja võitja (sanskriti k. "jina"). 
Algusõh kutsuti buddhas arvadaq õnnõ Šākjamunit, a pia kujosi arvosaaminõ, et buddhasit om olnuq ka innemb ja tulõ ka tulõvigun. Mahajaana budismin om buddha tähendüs laemb. Buddha om sääl sagõhõhe igävene vai ülemainõ olõnd vai printsiip, kiä aigaolt võtt inemise kujo, et näüdädäq eloliisilõ tiid virgumisõlõ.
Buddha kirotõdas suure algustähega, ku tegemist om Šākjamuniga (Gautama Buddhaga); buddha ku virgunusi eloliisi ülene nimitüs kirotõdas väiku algustähega.
Tiibet

Tiibet (tiibedi keelen བོད་ (Pö); mongoli keelen "Төвд" (Tüvd), hiina keelen 西藏 (Xīzàng)) om piirkund Sise-Aasian, tiibetläisi kodomaa. Suurõmb jago Tiibetist jääs Hiina Rahvavabariigi Tiibedi autonoomilistõ piirkunda (pääliin Lhasa). 
1913–1951 oll' Tiibet umaette riik. Taal parhilla Hiina võimu all olõval maal om uma eksiilvalitsus, miä olõ-õi ammõtligult ütegi riigi puult tunnistõt.
Bend Over And Pray The Lord

"Bend Over And Pray The Lord" om ansambi Lordi albom, miä ilmu 2012. aastagal.
Bács-Kiskuni maakund

Bács-Kiskuni maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. Tä om Ungari maakundõst kõgõ suurõmb.
Maakunna keskus om Kecskeméti liin.
1. järgo valitsõmisütsüs

1. järgo valitsõmisütsüseq ommaq riigi kõgõ suurõmbaq valitsõmisütsüseq. Nääq allusõq õkvalt riigile. 
1. järgo valitsõmisütsüs või jagonõdaq 2. järgo valitsõmisütsüisis. 
Eestin ommaq 1. järgo valitsõmisütsüisis maakunnaq.
2. järgo valitsõmisütsüs

2. järgo valitsõmisütsüseq ommaq keskmädseq ja väikoq valitsõmisütsüseq riigin. Nääq allusõq 1. järgo valitsõmisütsüsele. 
Eestin ommaq 2. järgo valitsõmisütsüseq vallaq.
Baranya maakund

Baranya maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Pécsi liin.
Békési maakund

Békési maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Békéscsaba liin.
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund

Borsod-Abaúj-Zempléni maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Põh'a-Ungarin, vasta Slovakkia piiri.
Maakunna keskus om Miskolci liin. Tõsõq suurõmbaq liinaq ommaq Ózd ja Kazincbarcika.
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund om Ungarin tõnõ nii suurusõ poolõst (pääle Bács-Kiskuni maakunda) ku elänike arvo poolõst (pääle Pesti maakunda).
Maakunna nimi.
Maakund om uma nime saanuq kolmõ vana Ungari Kuningriigi maakunna (Borsod, Abaúj ja Zemplén) nimest. Noist maakundõst kuulussõq täämpädse päävä Borsod-Abaúj-Zempléni maakunda näide lõunõjaoq. Põh'aosaq jääväq Slovakkia piirehe. Borsod, Abaúj ja Zemplén umakõrda saiq nimeq kantse perrä, miä näiden olliq.
Luudus.
Borsod-Abaúj-Zemplén om luudusõ poolõst Ungari üts kõgõ mitmõkülgsemb piirkund. Maakunna põh'aosa om mägine (sääl ommaq Ungari üteq korgõmbaq mäeq ja süvembäq koobaq), a lõunõjago tasanõ. Keskmäne õholämmüs om sääl madalamb ku muial Ungarin. Miskolctapolcan om mõõdõt Ungari külmärekord: −35 °C.
Kultuur.
Maakunnan om Mezőkövesdi liin, miä om Ungarin väega kuulsa uma käsitüü poolõst.
Csongrádi maakund

Csongrádi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Szegedi liin.
Fejéri maakund

Fejéri maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Székesfehérvári liin.
Győr-Moson-Soproni maakund

Győr-Moson-Soproni maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Győri liin.
Hajdú-Bihari maakund

Hajdú-Bihari maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Debreceni liin.
Hevesi maakund

Hevesi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Põh'a-Ungarin. Maakunna lõunõhummogu piiris om Tisza jõgi, põh'aosan ommaq Mátra ja Bükki mäeq. 
Maakunna keskus om Egeri liin. Tõsõq suurõmbaq liinaq ommaq Heves, Gyöngyös ja Hatvan.
Maakunna pindala om 3637 km². Sääl eläs päält 300 000 inemise.
Luudus.
Maakunna põh'aosa om mägine, lõunõosa tasanõ.
Hevesi maakunnan Mátra mägestikun om Ungari kõgõ korgõmb tipp Kékes (1014 miitret). 
Maakunnast 13% võtt hindä ala Bükki riigipark.
Tähtsämbäq jõõq ommaq Zagyva, Tarna, Tisza ja Laskó.
Jász-Nagykun-Szolnoki maakund

Jász-Nagykun-Szolnoki maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Szolnoki liin.
Komárom-Esztergomi maakund

Komárom-Esztergomi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Tatabánya liin.
Nógrádi maakund

Nógrádi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Salgótarjáni liin.
Pesti maakund

Pesti maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Budapest.
Somogyi maakund

Somogyi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Kaposvári liin.
Szabolcs-Szatmár-Beregi maakund

Szabolcs-Szatmár-Beregi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Nyíregyháza liin.
Zala maakund

Zala maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Zalaegerszegi liin.
Tolna maakund

Tolna maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Szekszárdi liin.
Vasi maakund

Vasi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Szombathely liin.
Veszprémi maakund

Veszprémi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 
Maakunna keskus om Veszprémi liin.
Kiir (matõmaatiga)

Kiir om punktihulk, miä tegünes lõigu lõpmalda pikendämisel üle üte otspunkti.
Kirg

Kirg vai valguskirg om valgusjutt vai -juun. Egäpääväkeelen kõnõldas kõgõ sagõhõmpa päävä- vai valguskirist vai -jutõst. Inämb-vähämb taansaman tähändüsen om kirg ka füüsigamõistõq.
Kaeq viil.
Kirg (matõmaatiga)
Vanapärase Võru murde sõnaraamat

Vanapärase Võru murde sõnaraamat om sõnaraamat, kon ommaq sisen Keema Hella põlitsidõ võrokõisi ja setodõ käest kor'atuq sõnaq. Nuuq sõnaq om Keema Hella kor'anuq aastagil 1963-1986 Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna nink Setomaa 35 küläst. Raamadu om kokko säädnüq Käsi Inge Eesti Keele Instituudist ja tuu om ilmunuq 2011. aastagal Talliinan.
Sõnaraamatun om 10 000 märksõnna. Märksõna takan ommaq tuu umakäänüsse ja osakäänüsse vormiq, sõna tähendüs(eq) eesti keelen ja näütüslausõq.
Elemendiq

"Elemendiq" (kreeka keelen: Στοιχεῖα Stoiheia) om matõmaatigateos, miä sais kuun 13 raamadust ja minka kirot' Aleksanrian elänüq kreeka matõmaatik Eukleides umbõs aastagal 300 i.m.a. 
Raamatin ommaq mõistidõ välläseleltüseq, postulaadiq (aksioomiq), lausõq (teoremiq ja konstrukts'ooniq) ja lausidõ matõmaatilidsõq tõõstusõq. Sääl kaias geomeetriät ja arvoteooriat. Niisamatõ või säält löüdäq meetodit, midä om naat nimitämä geomeetrilidõs algõbras ja mink abil saa lahendaq mõndsi algõbraliidsi probleeme, niguq näütüses kruutjuurõ löüdmine. Autolycosõ teossõ "Liikujast sfäärist" kõrval ommaq Eukleidese "Elemendiq" üts kõgõ vanõmb matõmaatilinõ teos ja kõgõ vanõmb teos, kon matõmaatilinõ teooria ehitedäs üles aksiomaatilidsõlt. 
"Elementen" võtt' Eukleides kokko suurõmba jao tuust matõmaatigast, miä tälle teedäq oll'. Kuigi suur osa matõrjaali olõ-õs timä vällä märgit, oll' sõski timä tuu, kiä and' pall'odõlõ teoremmele rangõq tõõstusõq.
Eukleidese "Elemente" om peet ütes kõgõ tähtsämbäs ja mõokambas opiraamadus, miä kunagi kirotõt om. Edimäst kõrda trükiti tä Veneetsiän 1482. a. - nii oll' tä üts kõgõ edimäne matõmaatigaraamat, miä trükün ilmu pääle trükipressi luumist. "Elemente" om ilmunu üle 1000 trükü, arvatas, et õnnõ piiblist om ilmunuq inämb trükke. Sato aastit, ku kõigilõ ülikoolin opjilõ oll' kohustuslik kvadrivium, pidiq nääq opma vähämbält ossa "Elemendest". Nii oll' tä tarvitusõl 20. aastagasaa alostusõni. 
Siso.
Raamaduq 1-4 tegeleseq tasapinna geomeetriäga.
Raamaduq 5-10 tegeleseq jagodõ ja proports'uunõga.
Raamaduq 11-13 tegeleseq ruumi geomeetriäga.
Tsõõrjuun

Tsõõrjuun om geomeetriän sääntside punktõ hulk tasapinna pääl, miä ommaq ütest kimmäst punktist (tsõõrjoonõ keskpunktist) ütekavvõn. Tuud kavvust kutsutas tsõõrjoonõ raadiusõs. Punktiq, miä ommaq tsõõrjoonõ pääl vai timä sisen, moodustasõq tsõõri.
Tsõõr (geomeetriä)

Tsõõr om punktõ hulk tasapinna pääl, miä ommaq üte tsõõrjoonõ pääl vai tuu sisen. Nuuq ommaq punktiq, mink kavvus ütest kimmäst punktist (tsõõri keskpunktist) om mitte suurõmb ku üts kimmäs arv (tsõõri raadius).
Paarkolmnukk

Paarkolmnukk vai võrdharonõ kolmnukk om kolmnukk, minkal om üts paar ütepikki külgi. Nuuq ütepikäq küleq ommaq paarkolmuka haroq, kolmandat külge kutsutas alossõs.
Maja paariq ommaq hariligult paarkolmnuka kujoga.
Mida rahvamälestustest pidada

"Mida rahvamälestustest pidada" om Hurda Jakobi kirotuisi kogomik, miä ilmu 1989. aastagal timä 150. sünnüaastapäävä puhul ja minka om kokko pandnuq Tedre Ülo. Raamatuhe ommaq kokko kor'atuq kirotusõq rahvaluulõ kotsilõ: üleskutsõq vanavara korjamisõs, teedäqandmisõq ja uurmistüüq. Päämädselt ommaq sääl eestikeelitseq kirotusõq, a om ka üts tartokeeline üleskutsõq ja üten üleskutsõn lõigukõnõ peris võro keelen (lk. 44).
Eratosthenes

Eratosthenes Küreenest (vanakreeka keelen: Ἐρατοσθένης, IPA: [eratostʰénɛːs]; u. 276 i.m.a. – 194 i.m.a.) oll' vanakreeka maatiidläne, tähetiidläne, matõmaatik, muusigateoreetik, luulõtaja ja spordimiis. 
Tä sündü Küreenen (s'oo ilma aigo Liibüän), oppõ Aleksandrian ja tüüt' Aleksandria raamadukogon. 
Eratosthenes lõi maatiidüse (geograafia) ku tiidüsharo ja oll' edimäne, kiä tarvit' tuu kotsilõ sõnna "geograafia". Tä võtt' tarvitusõlõ lakjus- ja pikkuskraatõ süstemi.
Eratosthenes oll' edimäne inemine, kiä rehkend' vällä Maa ümbremõõdo, ja tä tekk' tuud imespantava täpsüsega. Niisama oll' tä edimäne, kiä rehkend' vällä nuka Maa püürdlemistele ja timä orbiidi tasapinna ristjoonõ vaihõl. Võimalik, et tä rehkend' õigõhe vällä ka Maa kavvusõ Pääväst. Viil võtt' tä tarvitusõlõ liigpäävä ja joonist' maailma kaardi noidõ tiidmiisi põh'al, miä tuus aos maailma kotsilõ olõman olliq. Eratosthenes oll' ka tiidüslidse kronoloogia luuja; tä suut' paika pandaq tähtsämbide aoluu- ja poliitigasündmüisi toimumisõ aoq alatõn Trooja vallutamisõst.
10. aastagasaast perit entsüklopeediä Suda perrä kutsiq tõsõq Eratosthenest hõigunimega "beeta", miä om kreeka tähistü tõnõ täht, tuuperäst, et piaaigu egal alal oll' tä maailman parõmbusõ poolõst tõnõ.
Elokäük.
Eratosthenes sündü Küreene liinan Põh'a-Afrikan, miä s'oo ilma aigo jääs Liibüähe. Tä oppõ Aleksandrian, Ptolemaiosõ-aigsõ Egüptüse pääliinan, ja ollõv mõnõ aastaga opnuq ka Ateenan. 
Aastagal 236 i.m.a. määräs' Egüptüse valitsõja Ptolemaios III Euergetes timä Aleksandria raamadukogo juhatajas. Aleksandria raamadukogo oll' antiikmaailman väega tähtsä tiidüskeskus.
Eratosthenes oll' Archimedese hää sõbõr. Umbõs aastagal 255 i.m.a. märke tä vällä armillaarsfääri (taiva mudõli). Umbõs aastagal 240 i.m.a. rehkend' tä vällä Maa ümbremõõdo.
Eratosthenes kritisiirse Aristotelest tuu iist, et Aristotelese arvatõn jagonõsiq inemiseq kreeklaisis ja barbaridõs ja et kreeklasõq olõs pidänüq hinnäst rassilidsõlt puhtaq hoitma. Eratosthenese meelest oll' häid ja halbo inemiisi ega rahva hulgan. 
Aastagas 195 i.m.a. oll' Eratosthenes sõkõs jäänüq. Tä kuuli Aleksandrian aastagal 194 i.m.a. 82 aastaga vannnusõn.
Tasapinna ristjuun

Tasapinna ristjuun vai tasapinna normaal om õkõvjuun, miä om tuu tasapinnaga risti. Etteannõt tasapinnal om lõpmalda pall'o ristjuuni. Vektorit, miä om paralleelne tasapinna ristjoonõga, kutsutas tasapinna normaalvektoris.
Anastacia

 Anastacia (Chicago, 17. süküskuu päiv 1968) om ameeriga laulja, laulukirotaja ja stilist.
Wikimedia Eesti

MTÜ Wikimedia Eesti om eesti- ja võrokeelidse Vikipeediä ni eestikeelidse Vikisõnaraamadu, Vikiopiraamatidõ, Vikitekste ja Vikitsitaatõ arõngu tugõmisõ ni näide tutvustamisõga tegelejä mittetullosaamisütisüs.
Tegemist om Vikimeediä Tsihtsäädüngi (ingl. k. Wikimedia Foundation) paigapäälidse haroasotusõga (ingl. k. "chapter"), miä luudi 2010. aastaga hainakuun ja registreeriti 6. rehekuu pääväl samal aastagal.
Tiganigu Leonhard

Tiganigu Leonhard (Leonhard Johann Eugen Tiganik; 25. novembri 1900 Võro – 9. veebruar 1974 Karlstad) oll' eesti keemik.
Timä esä oll' Võrol Tiganiku poodi umanik.
Kunnasõ Leo

Kunnasõ Leo (Leo Kunnas, sündünüq 14. märtekuu pääväl 1967 Võromaal Kliima külän) om eesti kiränik ja sõaväeläne reservin (kolonelleitnänt). 
Elokäük.
Leo Kunnas lõpõt' põhikooli Vahtsõliina Keskkoolin.
Aastagal 1984 pruumõ ta Nõvvokogo Liidost ärq paedaq, a jäi piiri pääl vaihõlõ ja mõistõti vangi. Päält vabassaamist läts' tä vabatahtligult Nõvvokogo Liido sõaväkke.
Aastil 1989–1991 oppõ Leo Kunnas Eesti Humanitaarinstituudin ja Helsingi Ülikoolin aoluku ja filosoofiat, päält tuu Soomõ riigikaitsõ korgõnkoolin.
2011. aastaga Riigikogu valimiisil sai tä üksikkandidaadin 3269 hellü. Tuu oll' 3,7% 4. valimisringkunnan annõtuist helest. Tuust olõ-õs küländ Riigikokko päsemises.
Teenistüskäük.
2007. aastagal läts' reservi.
Eräolost.
Täl ommaq latsõq Grete Laura, Karl Rudolf ja Astrid Juulia. 
Artikliq.
2007
2008
2009
2010
2011
Algarv

Algarv om ütest suurõmb tüküarv, miä jagonõs õnnõ 1 ja esiqhindäga. 
Edimädseq algarvoq ommaq 2,3,5,7,11,13,17,19... . Algarvõ om lõpmalda pall'o.
formula_1
Elvä

Elvä om liin Tartomaal Elvä vallan. Läbi Elvä lätt Tarto–Valga tsihin raudtii.
Elvä om aoluulinõ sisemaa puhkamiskotus. Küläliseq ommaq tulnuq siiäq läbi ao, et puhadaq ja terves saiaq. Teno umilõ mõtsolõ, järvile ja matkaratolõ pakk Elva tuus pall'o võimaluisi.
Aolugu.
Elvä maiõ pääl ommaq inemiseq elänüq jo pall'o aastagasato, tuud näütäs Peedu liinamäki löüdmisainõq, sääl toimõndõdiq joba 6.–11. aastagasaal.
15.–16. aastagasaal olliq tan kolmõ mõisa alaq, nois olliq Tiesenhusenide perrehe kuuluvaq Uderna mõisa ja Konguta mõisa ni Tarto tuumkapiitlihe kuuluv Meeri mõisa.
17. aastagasaa edimädsel poolõl nimmatas Peedu ja Nuti vesiveskiid nink Tarto-Riia sõatii pääle tettüt Uderna postijaama. Postijaama kompleksist om täämbädse pääväni alalõ 18. aastagasaa lõpun valmis saanuq Uderna kõrts.
Väega tähtsä Elvä arõngulõ om 1887. aastagal valmis saanuq Tarto-Valga raudtii ja pia päält tuud vallalõ tett raudtiijaamahoonõq. Hoonõq om egä päiv tarvitusõn, päält bussi- ja rongi uutmissaali om tan restoraan ja küläliisikeskus-puut Elav Elva keskus. 
Meeri mõisnik Oscar Alexander Carl Maria von Seydlitz mõistsõ ärq pruukiq hääd, midä tõi Elväle raudtii ehitämine. Tä ehit' Arbi järve viirde 11 suvõvillat. Või üteldäq, et timä oll' tuu, teno kinkalõ sai Elväst suvitusliin. 1901. aastagal ehit' Uderna mõisnik Oskar Mattias Fuchs raudtiijaama kõrvalõ uhkõ hotelli. Tuu hoonõq om viil alalõ, a kah'os õnnõ välissainaq. Samal aastagal tetti Elvän vallalõ ka edimäne rohopuut. Sama kotussõ pääl oll' rohopuut viil päält 100 aastaga. Kultuurielolõ oll' väega tähtsä Elva Tulõkistutusütisüse luuminõ 1907. aastagal.
Verevi järve veeren om aoluulinõ Prohvõsridõ liinajago. Sinnäq ehidiq ummi suvõmajjo Tarto Ülikooli prohvõsriq 20. aastagasaa alostusõn. Prohvõsri Afanasjevi suvõkodo om täämbädse pääväni liina üts ilosambit huunit, parhilla om tan latsiaed. Inneskidsen Šurupovi villan om parhilla Verevi motell.
Elvä sai liinaõigusõq 1938. aastagal. Parhillatsõs om Elvä liin samanimelidse valla kesküs. Elvä valla elänikke arv om 14 660 (01.01.2024). Perämäidsil aastil om Elvän ehitet keskplats ja rannapromenaat "Sitkapuhmõ vaihõl", spordihoonõq ja kiiglisaal.
Leplandi Ott

Leplandi Ott (Ott Lepland, sündünüq 17. lehekuu pääväl 1987 Talliinan) om eesti laulja. 2009. aastagal võit' tä telesaatõ "Eesti otsib superstaari". Niisama om tä lauluga "Kuula" lauluvõigõlusõ "Eesti Laul 2012" võitja ja Eesti iist laulja 2012. aastaga Õurovisiooni lauluvõigõlusõl Bakuun.