tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Harilik kirekärelill

Harilik kirekärelill (inämbüisi kutsutas taad lihtsähe kirekärelill, kirekäreleht, maikell, kärekiil, piibeleht, vai piipleht, ladina k. "Convallaria majalis") om Eestin lajalt kassuv lill (nii mõtsa- ku ilokasv).
Hariligu kirekärelilli seen om mürgütsit glukosiide, selle piäsi latsilõ innekõkkõ seletämä, et kirekärelilli mar'aq ommaq väega mürgüdseq (või tullaq ossõndaminõ, päähalu). 
Kirekärelill kõlbas väega häste pindride pääle, jalgrato viirde ja puiõ ala, selle et kannahtas häste varjo. Taht viläka huumusrikka maaga parasniiskõt kasvukotust. Kasv om tävveste külmäkimmäs, taa või jäiäq sama kasumiskotussõ pääle pall'odõs aastis. Teno kõvõmbalõ risoomikasvolõ või muutudaq prügühainas. 
Ostõtuid kasvõ tulõ pitäq kooniq istutamisõni jahhen ja pümmen ruumin. Kõgõ parõmb istutusaig om varahanõ kevväi vai süküs. Kimbu jaos vai vaasi om soovitav varsi mitte lõigadaq, a kaksadaq.
Kasvo korgus om 12–40 cm. Risuum om ruumav ja haronõ ni om hariligult 7–8 cm pikk. Lehti om ütel kasvol 2–3, nuuq ommaq terävä tipuga. Lill häitses lehekuun-piimakuun. Häiermäq ommaq kuun 10–25 cm pikkudsõn hõrrõn üte külega ts'augan. Vili om verrev mari, mink seen om 2–6 seemend. Mar'a läbimõõt om hariligult 0,7–1,1 cm. Siimneq saavaq valmis süküskuun vai rehekuun. Siimneq ommaq sinist värvi ja tsõõriguq. 
Edesi lätt kasv vegetatiivsõlt risoomiga ja ka siimnidega.
Kirekärelill om harilik ilokasv ja haisas väega häste, teno toolõ tetäs taast muuhulgan tuu hõnguga siipe, hõnguõllõ, sampuunõ ja kriime.
Paldiski

Paldiski (aastaganiq 1933 Baltiski) om sadamaliin Harjo maakunnan Pakri puulsaarõ pääl. Aoluulinõ roodsikiilne nimi om Rågervik.
Muna

Muna pääl om kuur (pall'oq tsirguq, ruumajaq ja muistidsõq eläjäq) vai tohl (mutugaq, vähäq, härmäq). 
Muna om seemendet imämuna. Ruumajaq ja tsirguq munõsõq maa pääl. Pesän munõt muna hoiõtas lämmän. Ku loodõq om edenüq, tulõvaq munnõ seest pojaq vällä. 
Tiidüs, miä uur tsirgumunnõ, om ooloogia vai munatiidüs. Nä juurdlõsõq muna kujjo, mõõtu, kaalu ja värmi.
Kõgõ suurõmb muna om vaalhai muna (30 x 14 x 9 cm). Kõgõ suurõmb tsirgumuna om jaanatsirgu muna (17,8 x 14 cm). Kõgõ vähämb tsirgumuna om mehiläsekoolibri muna ja kaald puul grammi.
Herakles

Herakles (ladina keelen "Hercules") om vanakreeka mütoloogian tunnõt kangõlanõ, Zeusi ja Teeba kuninga Amphitryoni tõõsõpoolõ Alkmene poig. 
Herakles om ilma kõgõ kõvõmb inemine. Üteliidsi om tä suurõ hindätiidmisegaq. Tä om kimmäs, et kiäkiq või-iq tedä võitaq, ja tõtõas'aq tunnistasõq tuud. Alasi, ku tä võitlõma nakas, om võitlusõ tulo ette teedäq. Kiäkiq saa-iq timäst kunagiq jako. Õnnõ nõidus või timä vasta saiaq ja tuu peräkõrd saatki Heraklese hukka.
Mõistusõgaq seovasta saa-i Herakles kittäq. Tuud om täl veidüq. Heraklese suur sõbõr om Theseus, kiä tälle hingeapi and.
Matvere Marko

Matvere Marko (sündünüq 4. radokuu pääväl 1968 Pärnon) om eesti laulja, näütelejä ja lavastaja.
Elokäük.
Tä lõpõt' 1986. aastagal Pärno 1. Keskkooli. Pääle Lavakunsikateedri lõpõtamist 1990. aastagal läts' näütelejäs Talliina Liinatiatrihe, kon tüüt' 2004. aastaganiq. 
2010–2012 käve tä uma sõbraga Tätte Jaaniga ümbre ilma merereisi pääl.
Kirepi

Kirepi om külä Tarto maakunnan Rõngu kihlkunnan Elvä vallan. Külä pindala om 11,4 km² ja tuun piirkunnan om 59 tallo. 2020. aastaga alostusõn elli külän 123 inemist.
Kirepi ilo om 17. aastagasaal ehitet Kirepi mõisa ja 18. aastagasaal ehitet ait. Külän om 2019. aastagast uma eläjäpark — Kasetalu koduloomad.
2018 ja 2019 sai Kirepi külä Elvä valla aastaga küläs ni 2020. aastagal Tartomaa aastaga küläs. Külä keskehe ommaq tegüsäq inemiseq tennü küläplatsi, kon om säitsme pääväga valmis ehitet sann sannamaratoni tarbis. Tuu sann sai sannamaratonil Euruupa kõgõ parõmba sanna tiitli. Niisamatõ om Kirepi külä kuulsa AHAA tooli perrä tettüist tiiviiri silte IHII, JUHUU, EHEE ja OHOO poolõst. 2021. aastagal võtt' külä ossa Eestimaa aastaga külä valimisõst.
Kärdlä

Kärdlä om Hiio maakunna ja Hiiomaa valla keskus.
Kärdlän eläs 3000 inimese ringin. Liina pinna suurus om 4,5 km².
Kärdlät om edimäst kõrda nimmat 1564. aastal. Edimädseq eläniguq olliq ruutslasõq.
Kärdlä om mere veeren. Liinan om pall'o arteesiä kaivõ. Läbi liina juuskvaq Nuutri jõgi, Lumumba jõgi ja Kärdlä oja.
Kärdlän ommavaq Kärdlä Põhikuul ja Hiiomaa Gümnaasium.
Kärdlä om Eesti laulupääliin.
Kasvosüümine

Kasvosüümine om süümisharinõminõ, miä sündsüse, moraali, uso, kultuuri, esteetiga, keskkunna, ütiskundligõ, majandusõ, poliitiliidsi, maitsõ vai tervüse põhjuisi peräst jätt süümisest kõrvalõ kõik vai osa eläjist peri söögikraamist. 
Veganism ehk veganlus ehk tävveline kasvosüümine om ärqütlemine kõgõst eläjist peri söögikraamist, ka piimäst, mereannõst, miist ja selatiinist. 
Om üteld, et kasvosüümine või õigõ plaanmisõ man rahuldaq kihä söögitarvidusõ, parandaq tervüst ja vähändäq kassuvhäti ja tõisi surmahäti ohto.
Kasvosüümise põhjussõs om tuud nii vastaolõmist eläjide tapmisõlõ ja tüüstüsligulõ pidämisele ku ka tüüstüsligu eläjäpidämise suurt halva mõjjo kliimalõ.
ÜRO raportidõ perrä om eläjäkasvatus üts päämäidsi kliima lämmämbäsminegi põhjuisi. Võrrõldõn kasvõ söögis pruukmisõga kulus eläjäpidämise pääle hulga inämb vett. 
Kasvosüümine om hää võimalus avitaq vähändäq keskkunnahäti.
Vabarna Jalmar

Vabarna Jalmar (Jalmar Vabarna, sündünüq 17. mahlakuu pääväl 1987) om eesti perimüsmuusigamiis ja andsambli Trad.Attack! liigõq. Tä mäng pal'odõn eesti andsambliin, näütüses Trad.Attack! ja Zetod, kitrat.
2025. aastaga põimukuul valiti Vabarna Jalmar Setomaa ülembsoots'kast.
2005. aastagal lõpõt' Jalmar Verska muusigakooli ja 2006. aastagal Verska gümnaasiumi. Tä om lõpõtanuq Tarto Ülikooli Viländi kultuuriakadeemiä perimüsmuusiga ala pääl. Jalmaril om kats albummi "Minapilt" ja "ID. Lisas viil pall'o, kon mängväq ka tõsõq andsambliq. Tä om saanuq pall'o avvuhindu, näütüses Põlvamaa teenetemärk (2016), Etnokulp kõgõ parõmb perimüsmuusik (2015) ja Etnokulp aastaga muusik (2018, 2020). 
Tä om olnuq abielon Vabarna Sandraga. Näil om kats poiga – Villem (sündünüq 2018) ja Kuu (sündünüq 2021). Jalmari sõsar om Vabarna Jane, kiä om käsitüümeistre, seto kultuuri edendäjä ja Verska Kultuurikeskusõ juhataja ni om olnuq seto ülembsoots'ka. Vabarna vanavanaimä oll' seto lauluimä Vabarna Anne. Jalmaril om Setomaal talo Poloda nulga Treski külän, kon tä kõrraldas kontsõrtõ (Treski küün).
Tarto Ülikooli botaanigaaid

Tarto Ülikooli botaanigaaid om botaanigaaid Tarto liinan Imäjõõ kaldal, Laian uulitsan. Lisas om Oa uulitsan katsmisõaid.
Tartu Ülikooli botaanigaaid on Baltimaiõ kõgõ vanõmb järgepiten toimõndanuq ja kõgõ väikumb botaanigaaid Baltimain. Taa om kah kõgõ liigitihhemb aid Eestin.
Kotus.
Botaanigaaid sais inneskidse Tarto liinamüürü nukan ja tä om tett Ulrika Eleonora nimelidsõ bastioni pääle ja ümbre, botaanigaaia lump om kujonuq inneskidsest vallkraavist. Niisamatõ om botaanigaaid üts kotus, kon oma püsünü Tarto liinamüür.
Aolugu.
Botaanigaaid om luud 1803. aastaga. Taa luuja ja edimäne direktri oll' Gottfried August Germann. Kõgõpäält oll' botaanigaaid Tiigi uulitsan (kon parhilla om Vanõmuisõ park), aga joba 1806. aastagal minti parhilladsõ kotussõ pääle ja 1811. aastagas oll' aid joudnuq uma parhilladsõ suurusõ mano.
Kasvoq.
Kokkõ kasus botaanigaaian inämb kui 10 000 liiki vai sortõ kasvõ.
Botaanigaaian kasvi Eesti kõgõ jämmemb harilik vaher, miä raoti 2014. aastagal maaha oholisusõ peräst.
Botaanigaaia kõgõ vanõmb kasv om olga lehtkuus, miä om vanõmb kui botaanigaaid esiq.
Kujoq.
Lisas kasvõlõ om botaanigaaian mitmit kujjõ, näütüses direktride Gottfried August Germanni ja Teodor Lippmaa mälehtüsmärgiq.
Rakvere kants

Rakvere kants sais Õdagu-Viromaal Rakvere Vallimäel. Tuum om olnuq muistidsõ Viromaa kõgõ suurõmb kants.
Rakvere kants om olnuq nii Taani kuningidõ, Liivi ordo kuq Roodsi ja Poola riigi uma.
Vanõmbaq jäleq liina kostilõ ommaq peri 5.-6. aastagasaast. 1220. aastaga ümbre läts' kants taanlaisi kätte, kiä naksiq ehitämä edimäidsi kivvimajjo. Edimäst kõrda nimmatas elokotust aastagul 1226 Läti Henrigu aigraamatun. Taanlaisi vahtsõt tugikotust nimmati Wesenberghis. Aastagil 1600-1629 peeti Poola-Roodsi sõta, ku poolakõsõq 1605. aastagul kandsi õhku lasiq ni tuust aost sais kants varõmin. 1635. aastagal kistudiq ruutslasõq Rakvere tsirgu kindluisi nimekiräst. Täämbädses om Rakvere kants küläliisile vallalõ ku keskaignõ teemapark.
Nõnasarvik

Nõnasarvik om nisaliidsi eläjide sugukund, kiä eläseq Afrikan ja Aasian.
Nõnasarvikutõ sugukunnan om viis nõnasarvikut.
Liigiq.
Kats liiki (valgõ-nõnasarvik ja must-nõnasarvik) eläseq Afrikan ja kolm Aasian. 
Näid on põh'apoolitsit ("Ceratotherium simum cottoni") ja lõunõpoolitsit ("Ceratotherium simum simum"). Kooniq 4,4 m pikäq, 2 m korgõq, kaaldvaq 3–4 tonni. Valgõq nõnasarviguq sööväq päämädselt ruuhõ. Näide ülemäne mokk om lag'a.
3–3,7 m pikk, 1,5–1,7 m korgõ, kaald 1–2 tonni. Mustaq nõnasarviguq sööväq puhmõ ja puiõ ossõ. Näide ülemäne mokk om kitsas ja terräv.
Om kolmõst liigist, kiä Aasian eläseq, kõgõ suurõmb – om kooniq neli miitret pikk ja kaald kooniq neli tonni. Täl om üts sarv ja sügävide käpriga hall nahk, miä näütäs soomusplaadi muudu vällä. Eläväq mõtsu seen ja söövä ruuhõ, lehti ja ossõ. 
Om vähämb ja pehmembä nahaga ku india nõnasarvik, a sammamuudu hall. 
Viiest nõnasarvikust kõgõ vähämb, tä ei olõq päält kolmõ miitre pikk ja kaald kõgõ rohkõmb üte tonni. Täl om kats sarvõ ja karvanõ nahk. 
Tähendelemine.
Nõnasarvigu silmänägemine om keskmäne, a täl om hää nõna ja hääq kõrvaq. Näil om paks nahk nigu eelevandsel. Nõnasarviguq juuskvaq sama kibõhõhe ku hobõsõq.
Ihaste

Ihaste om Tarto liinajago, mis om Tarto liina lõunõhummoguosan, Imäjõõ kura perve man. Ihaste piiren om Ihaste tii, Nõlvaku huulidsa pikendüs, liina piir ni Imäjõgi. Viil lätt Ihaste liinajago kokko Anneliina liinajao ja Luunja vallaga.
Liinajao suurus om 424 ha ja elänikke om 2013. aasta joulukuu andmidõ perrä kokko 2497. 
Ihaste jagonõs lõunapoolitsõs Vana-Ihastes ja põh'ahummogupoolitsõs Vahtse-Ihastes, midä erätäs pedäjämõts. Vana-Ihaste madalaq kandiq võivaq keväjäsel aol vii alaq jäiäq. 
Eduard Wiiralti huulidsa man om Wiiralti nimegaq mõts, mink lakõ pääl om juuskmisrada, võrkpalliplats ni tulõplats kuun küdsämise kotussõgaq. Kiigemäel om korvpalliplats. Raeremmelga huulitsal saa Ihaste spordi- ja vabaaokesküsen ratsutaq, golfi ja võrkpalli mängiq ni vipu laskõq. 
Aadrõssil Nõlvaku 12 om Tarto Vaimlidsõ Tervüse Huuldekesküs, kon saavaq vanaq inemiseq elläq. 
Liinajaon toimõndas Ihaste Selts ni Ihaste Elänike Liit.
Vanaimäkruut

Vanaimäkruut om maailman üts´ armastõdump element midäs heegeldedäs. Taaga või heegeldäq tõõsõsugumaidsi põnõvampi asjo: suuri sängürõivit; uhkit latsirõivit; paalappõ ja kõkkõ, midä eloilman inemise mõistus joud vällä märkiq. Kruudilidsõq as'akõsõq om väegaq moodulidsõq. Tõõnõkõrd avitas hää tulõmi jaos ka ainukõsõst kruudiriast.
Kiri om selge süstiim, mink perrä heegeldüstüüd suurõmbas kasvataq. Kuq süstem selge, või kruuti ilma kirjä kaemaldaq kasvataq perädüsuurdõ mõõtu. Õnnõ heegeldüsnõgõl ja lang tulõ hoitaq hindä ligi, nii saa egä prii rehk tsipakõnõ käsitüüd tetäq. Kruudi heegeldämine om parasjago nii väiku tüü et egäl puul tuud tetäq. 
Kuq kõik tarblidsõq kruudiq olõman, tulõ neoq hindäkesken ütte pandaq. Tuu jaos om mitund sorti võimaluisi. Kuq tahetas kokkopandmiskotussõlõ eräle suurt rõhku pandaq, köüdetäseq nuuq kinniq silmussidõga. Naid või kokko ummõldaq ka päältlüümise võttõgaq. Kui tahetas, võidasõq ka valmi aśa veereq üle heegeldäq.
Luutsinapäiv

Luutsinapäiv (ka "luutsõpäiv", "luutsnapäiv", "luutsi") om 13. joulukuu pääväl. Kerkokallõndrin om tuu Pühä Lucia mälehtüspäiv.
Eesti rahvakallõndrin peetas tuud päivä kõgõ inämb Eesti rannaroodsi kandin. Luutsinapäävä üüd peetäs aasta kõgõ pikembäs üüs ja Juliuse kallõndri peri nii om kah. Seol pääväl tetäs jouluehteq.
Rannaruutslaisi kandin ja saari pääl peetäs päivä niimuudu, et luudsiq vai kostümeeridüq sandiq traagõldavaq egäl puul ja kaesõq, kas tarõn om kõik puhas ja kõrran. Laisko virgutasõq sandiq vitsogaq. Eestin pidäväq luutsinapäivä ka Gustav Adolfi Gümnaasiumi oppajaq.
Põh’amain alostas luutsinapäiv joulu aigo. Tuul pääväl kasivaq põh’amaalasõq tarri, pandvaq kündleq palama ja kõrraldasõq rongkäüke. Sääl ast näio valgõn kleidin, kiä om Lucia. Tä kand pään kündlist kruuni. Põh’amaalasõq küdsäväq luutsinapääväl eräle saia, "Lussekatt", miä küdsetäs safranist.
Pühäjärv

Pühäjärv (kaq Otõmpää Pühäjärv) om järv Valgamaal Otõmpää korgõmaal, Otõmpääst 3 km lõunaõdagu puul. Pühäjärvest nakkas pääle Väikene Imäjõgi.
Kotus ja morfomeetriä.
Pühäjärv om 293 ha suurudsõ viipiigligaq järv. Saarigaq kuun om pindala 298,3 ha. Järve pikkus om 3,5 km, lakjus 1,6 km. Pühäjärv om 115 m korgusõl merepinnast ja timä kõgõ suurõmb süvvüs om 8,5 m.
Pühäjärven om nelli saart: põh'aosan Sõsarsaarõq (tiidläseq pidäväq ütes saarõs), keskosan Kluustrisaar, lõunaosan Väiku-Lepäsaar ja Suur-Lepäsaar. Järve perveq ommaq pistülidseq ja inämbähe liivadsõq vai ruusadsõq.
Läbivuul.
Pühäjärv om tugõva läbivoolugaq, järve juusk Neitsijärve kraav, Sulauja, Nüpli uja ja Mülke uja, ka muid kraavõ. Järven om pall'o lättit.
Järve lõunaosan om Väikese Imäjõõ läteq, mink kaudu käü vällävuul.
Kalaq.
Pühäjärven om pall'o kalaliike. Kõgõ inämb om latikat, tuu perän tulõ linask, ruusärg, särg, haug, ahhun, sudak, kogõr, angõrjas ja kusk.
Pühäjärve sõda.
1841. aastaga süküskuul sündü Pühäjärve lähkün, Pühäjärve mõisan talopoigõ mäss baltis'aksa mõisnigu Wilhelm von Stryki vasta. Pühäjärve sõa perrä om nime saanuq Pühäjärve sõatammistik ja Pühäjärve sõatamm. Pühäjärve sõast kõnõlõs Ernesaksa Gustavi edimäne oopõr ”Pühäjärv”.
Pühäjärv eesti kirändüsen.
Pühäjärv om aoluulidsõlt olnuq paik, kon eesti kiräniguq ja luulõtajaq ommaq puhanuq, elänüq ja tüütänüq. Tuglase Friedebert oll' edimäne kuulsa eesti kiränik, kiä elli Pühäjärve veeren. Ta puhas' Pühäjärve lõunaveeren Saarõ talon 1904. ja 1906. aastagal. Tuglas sai tuust aost huugu uma romaani ”Felix Ormusson” kirotamisõs. 
1905. aastaga suvõl elli Pühäjärve veeren Kolga puulsaarõl Eduard Vilde kuun uma vahtsõ naasõ Linda Jürmannigaq. Vilde kirot’ sääl uma romaani ”Prohvõt Maltsvet”. 
1917-1925 vaihõl suvidiq Pühäjärve veeren Saarõ talon luulõrühmitüse ”Siuru” liikmõq, säälhulgan Underi Marie, Adsoni Artur, Visnapuu Henrik ja Gailiti August. Gailit kirot' tuul aol ka luulõluu ”Pühäjärv” (1921). 
1911. aastagast pääle puhas' piaaigo egä suvi Kolga puulsaarõl kiränik ja kunstnik Hindrey Karl August, kedä kutsuti ka ”Mister Pühäjärves”. Hindrey kirot' pall'o juttõ Pühäjärve kandist ja ka üte romaani ”Sündmüsildä suvi”, miä kõnõlõs suvõst Pühäjärve veeren. 
Dalai Laama Pühäjärve veeren.
1991. aastaga rehekuu 3. pääväl käve Otõmpääl ja Pühäjärve veeren budausolinõ juht Dalai-laama Tenzin Gyatso. Dalai-laama õnnist’ Pühajäjärve põh'aotsan Pühäjärve, Otõmpääd ja Eestit. Täämbädsel pääväl om tuun kotussõn Dalai-laamalõ pühändet mälehtüssammas. 
Pühäjärv vahtsõl aol.
Pühäjärv om populaarnõ suvitamisõ ja ka ümbreaastadsõ hingämise kotus inemiisile Eestist ja tõisilt mailt. Pühäjärve veeren om suvõl pall'o kontsõrtõ ja pitõ. 
Pühäjärve põhaveeren om Pühäjärve Spa &amp; Puhkekeskus, kon saa aastak läbi üüd ollaq, ujjoq, sannan kävvüq, süvväq ja pall'o muud tetäq. 
Pühäjärve põh'aveeren GMP Club Hoteli majan om Pühäjärve restoraan, mink pääkokk om Uustalu Koit.
Nublu

Nublu (kodanigunimegaq Markkus Pulk; sündünüq 26. piimäkuu pääväl 1996) om Keiläst peri Eesti räpimiis.
Laulõ aolugu.
Nublu tuntumbaq lauluq ommaq näütüses „Maq kah“ (eesti keelen „Mina ka“), „1-2“, „für Oksana“, „tmt“ ja „Kõgõkogo“ (eesti keelen „Universum“). 2020. aastaga talsikuus oll' timä laulõ ja virpe (videoid) YouTube`in kaet umbõs 48,8 mill'onni kõrda – kõgõ kullõldumb oll' laul „für Oksana“. Tuud oll' kullõld 6,2 mill'onni kõrda.
Koolitus.
Markkus Pulk opsõ põhikoolin Talliina Inglüse Kollõtsin ja keskkoolin Talliina Vanaliina Koolituskolleegiumi tiatriklassin. Parhillaq tä opp Tarto Suurõnkoolin aokirändüst ja läbikäümist bakalaureusõ astmõn.
Kittüisi.
2021. aastagu Eesti Muusigavõidutähti pidoõdagul oll' Nublu määrät säitsme võidutähe kandidaadis. Tä võit' kuus võidutähte: aastagu album, aastagu muusigavirp (muusigavideo), aastagu alostusalbum, aastagu lavakunstitekij (eesti keelen "artist"), aastagu miislaulja ja aastagu "hip-hop"-/räpp-/jorokõrrabluusi-laulja.
Veski Anne

Veski Anne (sündünüq 27. radokuu pääväl 1956 Raplan) om eesti laulja. Suurõmba tuntusõ sai tä teno edimädsele kotussõlõ Sopoti lauluvõistlusõl poolakiilse laulu astmõn 1984. aastal. Pääle tuu võit' tä suurõ avvu terven Nõvvokogoliidon. 
Anne kõgõ kuulsamb laul Eestin om “Roosiaia kuningaimänd”, seod laulu tiidväq kõik. Anne om osalinõ olnuq kah mitmõn telesaatõn. Niisama om tä ummi laulõ iist saanuq pall'o avvotassõ. Näütüses Eestimaa avvu ja uhkusõ avvuraha.
Veski Anne veli om muusigamiis Vaarmani Mati (sündünüq 2. märtekuu 1952), kiä om olnuq Länigu Marju tõõnõpuul.
Annel om tütär Kerli.
Protopenko Denõss

Protopenko Denõss ( Дени́с Генна́дійович Прокопе́нко; sündünüq 20. piimäkuu pääväl 1990) om alambpolkovnigu avvukraadin Ukraina sõaväeläne.
Azovi polgu komandör Vinne–Ukraina sõan 2022.
Kar'ala juuriga.
Tä om Kiievi Ülikoolist saanuq inglise keele oppaja ammõdi.
20.mail 2022 andsõ Mariupoli Ukraina ülemujatusõ käsu perrä mahajätmiseaigu hinnäst vangi. 
21.septembril 2022 sai vahetusõ kõrran vangist priis, läts viie tõsõ ukraina syapäälikuga sya lõpuni Türki.
Sõaväe avvukraadiq:.
noorõmbleitnant 2015.
leitnänt
vanõmbleitnänt
kaptõn 2019.
majjor 2022.
alambpolkovnik 2022.
Jaan Kaplinski Selts

Jaan Kaplinski Selts om selts Tarton Eesti Kirändüsmuusõumin, miä köüt ütte inemiisi ja asotuisi, kink jaos Kaplinski Jaani kiräsõna om tähtsä ja kiä tahtvaq, et tuust saanuq ossa võimaligult pall’o nii täämbä ku tulõvigun.
Selts luvvas 6. lehekuu pääväl 2022 Tarton.
Sõnajalg

Sõnajalg ("Dryopteris") om kasvõ pereq sõnajalaliidsi sugukunnast. Tä kasus mõtsan. Täl om hariligult vaia kasumisõs likõt ja var'olist kotust. Tä kõlbas häste ka koton kasvatamisõs.
Perrekunnast om teedäq üle ilma 150 sorti. Vahtsõmbidõ andmidõ perrä üle 300 sordi. 
Eestin kasus 4 sorti: maarja-sõnajalg ("Dryopteris filis-mas"), suga-sõnajalg ("Dryopteris cristata"), oholinõ sõnajalg ("Dryopteris carthusiana"), laiunõ sõnajalg ("Dryopteris expansa").
Garfield

"Garfield" om Davisõ Jimi luud USA koomiks, midä naati vällä andma 1978. aastagal.
Tuu kõnõlõs kass Garfieldist, timä umanigust Johnist ja Johni pinist Odiest. 2002. aastaga saisoga ilmu tuu koomiks umbõs 2570 aolehen ja aokirän ni "Garfield" hoit tuuga Guinnessi rekordit ku kõgõ laembalt avaldõt koomiksiriba.
Garfield om ülekaalolinõ pihlõnõ joonilinõ kass, kiä om tunnõt uma laiskusõ, sarkasmi ja ülbüse poolõst, ni ka himo poolõst söögi, esiqeränis lasanje ja muu jahust tettü söögi vasta. Koomiksin peegeldüseq inämbüisi Garfieldi, Johni (timä umanigu) ja Odie (Johni pini) umavaihõlidsõq suhtõq, a välläandõn om ka vähämbit kõrduvit tegeläisi. Algusõn luudi Garfield mõttõga, et tuust saasi hää, lihtsähe müüjä tegeläskujo.
Parts

Parts (ladina keelen "Anas") om viitsirk. Partsõ om 40–50 sordi ümbre. Pardsil om rähmik kihä ja lausik nokk. Imäpardsiq ommaq esäpardsõst vähämbäq. Esädseq ommaq herksämbäq. Näide pää ja kaal om rohikas-sinine. Imädseq ommaq pruunikaidsi sulgigaq. 
Mõnõq pardsiq ommaq kododsõq. Inämbüs täämbäse päivä pardsisortõ ommaq peri tsigapardsist. 
Eestin olõ-õi pardsi kasvataminõ väega lajalt levinüq. Eestin eläseq näütüses piirpardsiq, mudapardsiq ja tsigapardsiq.
Labradori retriiver

Labradori retriiver vai labrador om Briti retriiveri tõugu jahipini. Tää om Ühendkuningriigi inneskidsest Newfoundlandi kolooniast (parhillaq Kanada veeremaa) peri pini. 
Tää sai nime tuu veeremaa Labradori nuka perrä. Tä om mitmõ riigi, esiqerälidselt Õdagumain, üts kõgõ sagõhõmb pini. Labrador om perine, sõnakullõja ja mängohimokanõ. Tälle miildüs väega süümine. 
Tää om sordi poolõst mõtõld spordi- ja jahipinis, agaq tedä peetas lajalt kaq ku seldsipinni. Tää või-ollaq koolitõt kaq juhik- vai abipinis, pästetüüs vai ravipinis. 
Edimädseq seod tõugu piniq tuudi Suurbritanniahe 1830. aastil Newfoundlandist. Nuuq ommaki kõiki maailma labradori tõugu pinne edevanõmbaq.
Ravva Eno

Ravva Eno (Eno Raud; sündünüq 15. radokuu pääväl 1928 Tarton, koolnuq 9. hainakuu pääväl 1996 Haapsalun) om eesti latsikiränik. 
Tä lõpõt' Tarto Ülikooli eesti keele eräala pääl 1952. aastagal. 
Luudu.
Tä tull' kirändüste 1930. aastagal aokirän Latsi Rõõm (Laste Rõõm) tä hellänimi om Eno Sammalhabe. Tä tunnõduq teosõq ommaq "Sipsik" ja "Naksitralliq".
Lačplēsis

Lačplēsis (Kahrutapja) om läti eepos, mink luuja om läti luulõtaja Andrejs Pumpurs. Teos om läti rahvaseepos. 
Andrejs Pumpurs kirot' eeposõ aastagal 1872–1887 umahindä ettekujotamisõst. Teos tull' vällä aastagal 1888. Eepos kujotas lätläisi võtlust s'aksa ristisõan. 
Teosõ päätegeläseq ommaq läti kangõlanõ Kahrutapja ja eesti kangõlanõ Kalõvipoig.
Luunja vald

Luunja vald om umavalitsusütsüs Tarto maakunna hummogujaon Imäjõõ ürgoro kurapuulsõn perven.
Valla suurus om 132 ruutkilomiitret. Vallakeskus om Luunja allõv ja vallan om 20 küllä. Kõgõ suurõmb külä om Kavastu külä, kon om 383 elonikku. Luunja vallan om 5182 elonikku.
Luunja vallan om kats latsiaidaq ja üts kuul, kon om piaaigo 500 last. Luunja vald om kõgõ inämb tunnõt kurgikasvatamisõ peräst, vallan om Grüne Fee Eesti As, kiä kasvatas kurkõ ja muud aiakraami. Luunjan om ka Tarmeko As, kon tetäs tarõkraami. Luunjan om ka mitu talli ja palju hobõsit. Luunjan om illos viiviir ja satam, kon saa tsukõldaq ja loodsikuga sõitaq. Imäjõõ veeren om ka Imäjõõ Suursuu, kon saa matkal kävvüq. Kavastu külän om Kavastu parv, miä om ainukõnõ tekev parv Eestin. Om ka kultuurimaja, kon om pall'o huvitsõõrõq. Kooli man om ka spordiplats. 
Luunjast om peri ka tunnõt inemiisi, näütüses maadlõja Jaago Jaan, kirämiis Söödi Karl-Eduard ja Hiie Ernst, kiä oll' klavõrimeistre.
Luunja vald tetti 1991. aastaga lehekuu 16. pääväl. Parhilla om Luunja vallavanõmb Andersoni Aare. Varrampa om Luunja vald olnuq Uue-Kastrõ piiskupilinnussõ jago. Uue-Kastrõ piiskuplinnus oll' tähtsä Tarto liina hoitmisõl Põh'asõa aol. Luunjan om olnuq ka mõisaq, kõgõ suurõmbaq olliq Luunja ja Kavastu mõisaq. Luunjan oll' viil 6 mõisat. Mõisaaost ommaq alale jäänüq ilosaq mõisapargiq.
Naksitralliq

Naksitralliq om eesti latsikiränigu Ravva Eno ja kunst'nigu Valteri Edgari raamat. Valteri Edgar joonist' raamadu päätegeläseq, väikuq mehekeseq Muhvi, Sammõlhabõna ja Kängpoolõ.
Nuuq pakvaq põnõvust nelän raamatun:
Kats viimäst raamatut "Naksitralliq" ja "Jälq neoq naksitralliq" tulliq vällä ildampa.
Neoq teosõq ommaq tõlgiduq kokko 18 kiilde.
Sibula Jaan

Sibula Jaan (Jaan Sib(b)ul "alias" Ivan Narodny, J. Talune, sündünüq 11. märtekuu pääväl 1869 Vilustõn, koolnuq 23. süküskuu pääväl 1953 Sharonin Connectitcutin Ameerikan) oll' Võromaalt peri eesti kirämiis, perimüsekorjaja ja riigipüürdjä.
Veriora lähkül sündünüq Sibula Jaan sai suurõmba tuntusõ Ameerikan, kon tä kand' nimme Ivan Narodny. Eestin olõ-õi timmä seeniqaoniq hinnat. Sibula Jaan käve läbi Lenini, Stalini, Gorki Maksimi, Tolstoi Levi, Twaini Margi, Roerichi Nikolai ja väega pall’odõ tõisi maailma näko kujondanuisi inemiisiga.
Elolugu.
Varahanõ elo.
Sibula Jaan sündü nimega Jaan Sibbul 1869. aastagal Vilustõ külän Veriora vallan aidamehe pujas. Tä oll' Sibula Jaani (1840–1920) ja Ao Madli (1830–1919) poig.
Pääle Räpinä kihlkunnakoolin ni Võro kreisikoolin opmist läts tä Võrolõ ja tüüt' raamadupoodin.
Koolitõt Eesti Selts ja noorõmehe igä.
1893. aastal võeti Sibula Jaan, karskusõpidäjä ni kasvosüüjä, Koolitõdu Eesti Seldsi liikmõs. Tälle miildü mitmõsugudsõq as'aq, näütüses tehniga, rahvalauluq, pilditegemine. 1894. aastagal asut' tä Võrolõ liina edimädse pilditüükua, mink tä joba järgmädsel aastagal Tartohe ümbre vei ja sinnäq mano mehaaniga, elektrotehniga, galvaaniga ja tsinkograafia tüükua tei. 
1896. aastagal võtt' Jaan naasõs Pauline, kiä oll' veskiomanigu Viiandi Kaarli tütär. Jaan ollõv sääl veski man mitmõq tüükuaq käümä pandnuq.
Ildampa võtiq võimuq Sibula Jaani kinniq, ku tä ollõv tahtnuq Tšiili ja Vinnemaa jaos parõmbit rahhu, peesosit ni ruubliid tetäq, selle et nuuq olliq kerge perrä tetäq. Inne naidõ Vinne riigile pakmist tekk' meistrimiis üte jao kolmõruubliliidsi hindä jaos. Jaani past' kohto käest Jaani esä, kiä ütel', et tä poig om pääst ull', tä tundõv huvvi lindämise vasta ja taht tegeligult arsti perräkaemist. Peterburgist uurmisõ alt tull' Jaan tagasi diagnoosiga, et tä ei olõq terveq, a haigõ kah mitte. Uurmisõ aol tä lugi pall'o ja harisi hinnäst. 
Välämaa käümiseq.
1904. aastagal oll' tä Berliinin ja ütel' paigapäälsiile Vinnemaalt peri inemiisile, et tä om poliitiga peräst Jurjevi ülikoolist vällä arvat tudõng. Sääl võtt' tä hindäle vahtsõ nime Ivan Ivanovitš Narodnõi, miä ildampa Ameerikan Narodnys sai. Tä nakas vällä andma sotsialistlikku aokirjä. Tä es olõq vägivaldsõ riigipüürdmise puult, selle et "eesti rahvas on põhjusmõtteliselt kõik üks vaene töörahvas, kellel ei ole adeli seisust ega seda niinimetatud „Bourgeoisid““. 
1905. aastagal läts tä Vinnemaal tagasi ja tekk' ütist tüüd verevide aokiräga Novaja Žizn. Narva sotsiaaldemokraadiq valliq Sibula Jaani hindä võitluspargi juhis ja saatsõq timä Tamperre verevide konvõrentsile. Sääl näkk' tä ka Leninit ja Stalinit.
Kirändüs.
Kitveli Toivo "Kolm nimme – üts miis". Külim 2017.
Tarvastu

Tarvastu om külä Viländimaal Tarvastu kihlkunnan. 
Tarvastu külä om Mustla küle all, Viländi-Pikasilla suurõtii man Tarvastu jõõ veeren. Külä suurus om 10,8 km² ja sääl eläs 80 inemist (2020). 
Tarvastu külä alaq jäi kunagi Sägä (ka Säga vai Sägaküla).
Tusti mõisa

Tusti mõisa (s'aksa keelen "Tustenhof") om mõisa Tusti külän, Viländi vallan, Viländi kihlkunnan, Viländimaal. 
Tusi mõisa oll' pikält Viländi mõisa kar'amõisa. 1878. aastagal sai umaette rüütlimõisas.
Tusti mõisa man om Tusti ülessulut järv, miä om osa Teräseojast
Hoonõq.
Mõisa päähoone om pikk ja lihtsä, om peri 18. aastagasaa lõpust.
Vana-Võidu mõis

Vana-Võidu mõisa om nimma saksa keelen "Alt-Woidoma", olli rüütlimõis Villändimaal, Villändi kihlkunnan, Vana-Võidu külän.
Edimält nimma mõisa 1507. aasta, mis tähendä keskaigo. 1834. aastagast pääle omma mõisaherrä Strykide aadlisuguseltsi käehn...
Hoonõ.
Päähoone om peri 1840...
Mere Lennart

Mere Lennart (Lennart Georg Meri; sündünüq 29. urbõkuu pääväl 1929 Talliinan, koolnuq 14. urbõkuu pääval 2006 Talliinan) oll' Eesti kirämiis, ümbrepandja, kinotegijä, diplomaat ja poliitik, Eesti riigipää 1992–2001.
Elokäük.
Mere Lennarti vanõmbaq olliq Eesti diplomaat, peränpoolõ William Shakespeare’i ümbrepandja Mere Georg ja Engmanni Alice-Brigitta.
Esä ammõdi peräst käve Lennart mitmõn S'aksamaa ja Prantsusmaa koolin ja opsõ mitund kiilt. Tä mõist vabalt s'aksa, prantsusõ, inglüse, soomõ ja vinne kiilt. Eestin lõpõt' tä Tal'na 10. Keskkooli ja Tarto Riiklidsõ Ülikooli "cum laude."
1990. aastal oll' Lennart Savisaarõ Edgari valitsusõn välläministri. Tä sai Eesti Vabariigi pääkonsuli Ernst Jaaksoni hüvahüse Eesti valitsusõ tegevüsele ja oll' kaq Eesti Kongrõssin ja Põhisäädüse Täüskogon. Põimukuu riigipüürdmise aigo oll' tä Soomõn ni „sõdisi“  sääl Eesti Vabariigi vahtsõsttunnistamisõ iist.
1992. aastagal läht' Meri välläministri ammõtist ja sai veidükeses aos Eesti Vabariigi suursaadikus Soomõn. Sama aastaga sügüse kandidiirse tä Eesti riigipääs ni valiti Rüütli Arnoldi iin vahtsõs riigipääs. 1996 valiti tä tõõsõs ammõdiaos tagasi.
Mere Lennart kuuli pääajo kassuvhädä peräst 14. urbõkuu pääval 2006 ja om matõt Talliina Mõtsamatusaida.
Kassi Carmen

Kassi Carmen (Carmen Kass, sündünüq 14. süküskuu pääväl 1978 Talliinan) om eesti modell.
Häitsvä kalmus

Häitsvä kalmus vai tatõrsälg vai võhomõõk vai iiris ("Iris" L.) om kasvõ perekund võhomõõgaliidsi sugukunnast.
Ei toheq segi aiaq peris kalmussõgaq ("Acorus calamus").
Häitsväq kalmussõq ommaq katõjaolidsõq, sinitside ja kõllatsidõ häelmidegaq, kasusõq aian ja jõõ veeren.
Eesti liigiq ja naidõ nimeq.
Eestin kasus seost perekunnast kats liiki: 
Kalmussidõ nimmiga om võro ja seto keelen väega segäne lugu. Eesti kiräkeelen kutstas sinitside häiermidega kalmust "siberi võhumõõk" ja kõllatsidõ häiermidega "kollane võhumõõk". "Võhumõõga" sõna esiq om rahva pruugist hoobis ärq kaonuq. Tuu asõmõl om naatuq taad (häitsväs) kalmussõs kutsma. Tuud ei toheq segi aiaq hariligu kalmussõga ("Acorus calamus"), miä häitses väega armõtuhe – õnnõ üts tsillokõnõ tõlvik tulõ külge. Sõna "kalmus" om tulnuq võro kiilde üle s'aksa keele, a s'aksa kiilde om taa umakõrda lainat ladina keelest – "calamus". 
Viil om häitsvä kalmussõ kotsilõ üteld "tatõrsälg", arvadaq tatarlaisi mõõga perrä. Aq "tatõrsälä" sõnna om hariligu kalmussõ kotsilõ niisamatõ pruugit. Vai ollaq omgi "tatarsälg" edimält olnuq s'eto sõna hariligu kalmussõ kotsilõ ja sis om tuu sõna "võhumõõgalõ" edesi lännüq. 
Kõgõ vahtsõmban võro keelen üteldäs eesti keele muudu ka "iiris".
Kasvoq esiq ommaq Eestin küländ vahtsõq tulijaq, arvadaq ommaq mungaq naaq siiäqmailõ toonuq ja tää om siin esiq edesi lännüq viiviiri piten kasoma. Keskol olliq kalmussõq väega kuulsa rohitsuskasvoq.
Eesti kõgõ tuntumb häitsvä kalmussõ sort om helle tsirelililla Punkar Villu, miä om saanuq nime punkari Tammõ Villu perrä. Sordi luujaq ommaq Lepigu Heino ni Lepigu Laine.
Zapi Valtri

Zapi Valtri (Walter Zapp, läti muudu "Valters Caps"; sündünüq 4. süküskuu pääväl 1905 Riian, koolnuq 17. hainakuu pääväl 2003 Binningen, Šveitsin) oll' baltis'aksa peritollo vällämõtlõja, fotokunsti tiirajajit, väiku fotoaparaadi Minox vällämõtlõja ja kokkosäädjä.
Zappi, kiä es lõpõtaq üttegiq kuuli, pidäväq a'satundjaq ütes pilditegemise suurist tiirajajist, üten Leitzi Ernsti, Zeissi Carli, Barnacki Oskari ja Kellneri Karliga.
Hainsoo Meelika

Hainsoo Meelika (sündünüq 12. mahlakuu pääväl 1979 Põlvan) om eesti rahvamuusik.
Aastil 2000–2011 oll' ansambli Vägilased liigõq.
Haridus.
Tä om opnuq Põlva Latsimuusigakoolin viiulit, 2002. aastagal lõpõt' Viländi Kultuuriakadeemiä perimüsmuusiga pääl.
Tarto obsõrvatoorium

Tarto Obsõrvatoorium om tiidüs- ja arõndusammõt´ astronoomia ja Maa õhukihi füüsiga vallan, Tarto Ülikooli kuunsaisun. Obsõrvatoorium om Tarto maakunnan Nõo vallan Tõraveren ja om tuuperäst tunnõt ka ku Tõravere obsõrvatoorium. 
Tarto Obsõrvatoorium om 1808. aastal luudu Tarto Ülikooli Tähetorni 1856. aastal luudu Tarto Ülikooli meteoroloogia obsõrvatooriumi perrätulija ja tüü jakkaja.
Obsõrvatooriumi ammõtlinõ nimi om Tarto Ülikooli Tarto Obsõrvatoorium ja käü Tarto Ülikooli luudus- ja täpsätiidüse ütsüse mano.
Tarto Obsõrvatooriumin ommaq astronoomia, kavvõstkaemisõ ja ilmaruumiteknoloogia osakunnaq. 
Kõgõ tähtsämbäq uurmistsihiq astronoomian ommaq tähefüüsiga, kosmoloogia, tähekogo füüsiga, kavvõstkaeminõ, viikokõ kaeminõ, Maa õhukihi kaeminõ ja radarkaeminõ. Ilmaruumiteknoloogian ommaq tähtsämbäq vahtsidõ säädmide projektiirimine, ehitämine ja pruuvminõ. 
Tarto obsõrvatooriumi tiidläseq ommaq projekte ESTCube-1 ja ESTCube-2 nõvvuandjaq.
Saarniidü Ivar-Igor

Saarniidü Ivar-Igor (Ivar-Igor Saarniit; sündünüq 11. põimukuu pääväl 1940 Talliinan) om eesti matõmaatik.
Elokäük.
Saarniidü Ivar-Igor om oppajidõ poig.
Lõpõt' 1958. aastagal Tarto 2. Keskkooli, 1963. aastagal Tarto Ülikooli füüsiga-matõmaatigatiidüskunna rehkendüsmatõmaatiga eräala pääl.
1968–1971 TÜ aspirant, füüsiga-matõmaatigakandidaat (1972, TÜ), väüdüskiri "О разностных методах решения краевых задач дифференциальных уравнений с отклоняющимся аргументом". 
Stažiire 1974–1975 Berliinin Humboldti Ülikoolin, 1994 Helsingi Ülikoolin. Oll' 1965–1967 TÜ rehkendüskeskusõ stažüür, 1967–1968 NSVL Tiidüisi Akadeemiä Majandusmatõmaatiga Keskinstituudi Eesti filiaali vanõmbinsinör, 1971–1976 TÜ arvutusmatõmaatiga katiidri vanõmboppaja, 1976–1993 dotsent, 1981–1987 matõmaatigatiidüskunna prodekaan ja 1989–1994 dekaan, 1993–94 rakõndusmatõmaatiga instituudi dotsent, 1994–2015 TÜ akadeemiline sekretär. 
Om lugõnuq diferentsiaalvõrrandidõ ja matõmaatilidsõ füüsiga võrrandidõ kursuisi. 
Tiidüstüü.
Uurimisala: päämädselt diferentsmetoditõ pruukminõ matõmaatilidsõ füüsiga ülesandidõ lahendamises. 
Arvas hinnäst Vainikko Gennadi kuulkunda. Om Eesti Matõmaatiga Seldsi alostajaliigõq. Päält 20 tiidüstrükütükü.
Ibrahimovici Zlatan

Ibrahimovici Zlatan (Zlatan Ibrahimović; sündünüq 3. rehekuu pääväl 1981 Malmön) om roodsi jalgpallimängjä, kiä mäng Itaalia Serie A-n võistkunnan AC Milan. Tä mäng ka Roodsi rahvuskogondusõ iist.
Ibrahimović oll' 2011. aastagal kõgõ parõmba palgaga mängjä Itaalian. Tä om valit Roodsi kõgõ parõmbas jalgpallimehes kümme kõrda.
Andsumäe (Võro)

Andsumäe om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Haava-Tsäpsi

Haava-Tsäpsi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Halla

Halla om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Haan'kasõ

Haan'kasõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti ummavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Hannustõ

Hannustõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Piitimesaami kiil

Piitimesaami kiil (piitimesaami keelen "bidumsámegiella") om saami kiil soomõ-ugri kiili siän. 
Parhillanõ sais.
Piitimesaami kõnõlõjit arvatas olõvat 20–50 ja tuud kõnõldas päämädselt Arjeplogin, Roodsin. Aoluulidsõlt om piitimesaami kiilt kõnõld ka Norran. Kõik piitimesaami keele kõnõlõjaq ommaq katskiilseq, nääq kõnõlõsõq roodsi kiilt ja piitimesaami kiilt. Kõik kõnõlõjaq ommaq 60-aastagadsõq ja vanõmbaq ja väega veidü om latsi, kinkaq piitimesaami kiilt kõnõldas. Piitimesaami kiilt ei opadaq koolin egaq pruugita meediän. Roodsi säädüisi perrä om saami keelil külq ammõtilidsõ keele õigusõq, aq täpsät kiilt olõ-õiq nimmat. Tuu tähendäs, et tegeligult ei olõq piitimesaami keelel ammõtilidsõ keele staatust egaq õiguisi. Egäpääväelon pruugitas päämädselt roodsi kiilt, õnnõ põh'apõtro pidämise man pruugitas päämädselt piitimesaamikeelitsit sõnno. 
Piitimesaami keelel om 2019. aastagast ammõtlik kiräkiil, miä pruuk ladina tähistüt, mink mano om tähti lisas pant.
Kalda Kaja edimäne valitsus

Kalda Kaja edimäne valitsus oll' 26. vahtsõaastakuu pääväl 2021 alostanuq 51. Eesti Vabariigi valitsus, mink teiq Eesti Rehvormieräkund ja Eesti Keskeräkund.
President Kaljulaiu Kersti nimits' Kalda Kaja pääministrikandidaadis 14. vahtsõaastakuu pääväl 2021. Ammõtihe saiõn oll' tä edimäne Eesti naispääministri. Ministrikandidaadiq ja valitsusliido lepüng kinnitõdi eräkundõ volikokõn 24. vahtsõaastakuu pääväl 2021. Riigikogo and' Kaldalõ volitusõq valitsusõ kokkopandmisõs 25. vahtsõaastakuu pääväl 2021, puulthelü and' 70 saadikut ja vasta 30.
President Kaljulaiu Kersti nimits' vahtsõ Kalda Kaja valitsusõ ammõtihe 26. vahtsõaastakuu päävä hummogu kell 8.44, päävänõsõngi aigo. Kell 10 anniq Rehvormieräkunna ja Keskeräkunna valitsusõ ministriq Riigikogon ammõdivandõ. Riigisekretäri teedüsse perrä sai valitsus ammõtihe päält ammõdivandõ andmist kl 10.03.
3. piimäkuu pääväl 2022 tekk' pääministri Kalda Kaja president Alar Karisõlõ pakmisõ säidse Keskeräkunna ministrit valla tetäq. President tekk' samal pääväl ministriq vallalõ. 14. hainakuu pääväl 2022 and' Kallas teedäq, et valitsus ast tagasi. President tekk' Kalda Kajalõ ettepanõgi tetäq vahtsõnõ valitsus.
Eesti jalgpallikogondus

Eesti jalgpallikogondus om võistkund, kiä edüstäs jalgpallin Eestit. Kogondusõ liikmõq vali vällä päätreener, tallituslikku puult kamandas Eesti Jalgpalli Liit. Eesti jalgpallikogondusõ kodostaadion om A. Le Coq Arena Tal'nan.
Edimäne jalgpallikogondusõ mäng ollä 1920. aastaga rehekuun. Seeniqaoniq ainukõnõ suurõstturniirist ossavõtminõ jääs 1924. aastakka. Eesti ei olõq saanuq maailmameistevõistluisillõ egaq Õuruupa meistrivõistuisillõ. 2012. aastaga joud' Eesti Õuruupa Meistrivõistluisi sõgõlmängele, a Iirimaa jäi 5:1 pääle. 
Miihi kogondusõ iist om kõgõ rohkõmb mängnüq Reimi Martin (157 mängo), kink käen oll' ka Õuruupa rekord 2009. aastaga märtekuuniq. Kõgõ rohkõmb värehtit (38) om löönüq Operi Andres. Kogondusõ päätreener om 2021. aastaga vahtsõaastakuust Häberli Thomas.
Mängjäq.
Miihi kogondus.
Mängjäq, kiä kutsõti kogondustõ 2022. aastaga piimäkuun San Marino, Argentiina ja Malta vasta.
Messi Lionel

Messi Lionel (Lionel Andrés Messi Cuccittini, hispaania välläütlemine: [ljoˈnel anˈdɾes ˈmesi]; ka Leo Messi; sündünüq 24. piimäkuu pääväl 1987 Rosarion) om Argentiina jalgpallimängjä, kiä mäng Ligue 1 klubin Paris Saint-Germain ja Argentiina jalgpallikogondusõn.
Messit peetäs sakõstõ maailma kõgõ parõmbas jalgpallimängjäs. Tä om võitnuq säidse kõrda maailma kõgõ parõmba jalgpallimängjä avvohinna Ballon d'Or, ja kuus Õuruupa kuldsaabast. 2012. aastagal lõi Messi ütel aastagal inneolõmaldaq 91 värähtit.
2021. aastaganiq mänge Messi kõgõ uma karjääri FC Barcelona iist, kon klubi võit' 35 karikat, naidõ siän kümme La Liga tiitlit, säidse Copa del Rey tiitlit ja neli UEFA Meistride liigat.
Niinistö Sauli

Niinistö Sauli (Sauli Väinämö Niinistö, sündünüq 24. põimukuu pääväl 1948 Salon) om soomõ poliitik ja Soomõ Vabariigi 12. president. Tä sai ammõdi pääle 1. urbõkuu pääväl 2012 ja valiti 2018. aastagal vahtsõst tagasi.
Jurist Niinistö toimõnd' Salo liinainspektsioonin 1977–1992, oll' rahvasaadik aastil 1987–2003 ni 2007–2011 ja oll' Rahvusligu Kuunderäkunna edemiis aastil 1994-2001. Tä oll' Lipposõ Paavo edimädsen ja tõõsõn valitsusõn, edimält justiitsministrin 1995–1996 ja sõs rahandusministrin aastil 1996–2003. 
Niinistö oll' Kuunderäkunna presidendikandidaat 2006. aastaga presidendivalimiisil ja vahtsõst 2012. aasta valimisõl, kon tä valiti vabariigi presidendiks. Timäst sai edimäne Kuunderäkunna president päält Paasikivi Juho Kustit. 2018. aastaga valimiisil võitsõ Niinistö valimisõq edimädse vooriga päält 60 protsendi helükandmisõga. Nii sai timäst edimäne Soomõ Vabariigi president, kiä om õkvavalimiisil ammõtihe valit joba edimädse helüandmisvooriga.
Vinnemaa sisseminek Ukrainahe 2022. aastagal muutsõ Soomõ julgõolõgipoliitikat. President Niinistö ja pääministri Marini Sanna otustiq lehekuun 2022, et Soomõ piät NATO-he astma.
Ramstein-Miesenbach

Ramstein-Miesenbach om liin Kaiserslauteri rajoonin, Reinland Pfaltzi liidumaal S'aksamaal. 2020. aastagal elli sääl 8000 inemist. 
Liina asotaminõ oll' 7. hainakuu pääväl 1969 Ramsteini ja Miesenbachi küllist. 
Liina hummogupiirist nakkas USA Ramsteini õhuväe baas. Tuu om USA kõgõ suurõmb tugipunkt välänpuul Ameerikat – sääl om kõgõ suurõmb evakuiirmiskotus, kõgõ suurõmb haigla ja 150 säsüpommi.
Liinast lõunõ puul om suunõ maastik, kost vanast lõigati turvast.
Säält lätt Prantsusmaa–Tšehhi vaihõlinõ suurtii nr 6 (Bundesautobahn 6, BAB 6). Tiid naati ehitämä 1938, aga liiklust es olõq 1940–1953, selle et Mannheimi lähkün üle Reini sattõ sild kokko. Sakslasõq naksiq sõa aigu tiid tarvitama linnuväläs, ja peräst sai sinnäq Raimsteini õhuväe baas.
Hainasuu

Hainasuu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Hellekunnu

Hellekunnu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Hinniala

Hinniala om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Hinsa

Hinsa (mõnikõrd ka Hindsa) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külän om Hinsa petäi, miä om luuduskaitsõ all.
Jakusõda

Jakusõda (soomõ keelen "jatkosota") oll' sõda Soomõ ja Nõvvokogoliido vaihõl 25. piimäkuu pääväst 1941 kooniq 19. süküskuu pääväniq 1944.
Mõnikõrd om jakusõta peet Talvõsõa jakus. Vinnemaa ja Nõvvokogoliido kirändüsen kõnõldas Jakusõast päämädselt ku suurõ esämääsõa soomõ väerõnnast. 
Jakusõda naas' pääle 15 kuud päält Talvõsõta. Sõaplaani peiq suumlasõq s'akslaisiga kuun. Soomõl oll' sõas mitmit põhjusi, näütüses suuv Talvõsõan kaotõtuq maaq tagasi võttaq ja mõtõq Suurõst Soomõst.
22. piimäkuu pääväl alost' S'aksamaa opõratsiooniga Barbarossa ja rünnäs' Nõvvokogoliito. Kolm päivä ildampa, 25. piimäkuu pääväl, naas' Nõvvokogoliido linnuvägi Soomõ liino, tõisi siähn ka Helsingit, pommitama, mink pääle Soomõ Eduskund tunnist', et Soomõ on sõan. 
1941. aastaga lõpus oll' Soomõ käen suur osa Kar'alast kooniq Süväri jõõniq. 1944. suvõs võtiq vindläseq suurõ osa naist maiõst tagasi. Tõõnõtõõsõ tapminõ lõppi 5. süküskuu pääväl 1944, ku naas' pääle vaheqrahu, ammõtlik Moskva vaheqrahu tetti 19. süküskuu pääväl 1944. 
Sõan kuuli 63 200 suumlaist, 23 200 s'akslaist ja päält 250 000 vindläse, ku rehkendäq õnnõ sõaväeläisi.
Holsta

Holsta om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda
Petersoni Jordan

Petersoni Jordan (Jordan Bernt Peterson, sündünüq 12. piimäkuu pääväl 1962 Kanadan Alberta provintsin Edmontonin) om kanada kliiniline psükoluug, kirämiis, kultuurikriitik ja Toronto Ülikooli psükoloogia emeriitprohvõsri. Tä om uurnuq sotsiaal- ja inemisepsükoloogiat. Petersoni teoreetiline tüü kaes uso ja ideoloogia psükoloogiat. 
Elokäük.
Petersonil om uma esä puult norra juurõq. Tä kasvi väikun Fairview liinan Alberta provintsin. Peterson om opnu Alberta ülikoolin ja McGilli Ülikoolin riigitiidüisi ja psükoloogia magistris ja psükoloogia doktoris. Tä om olnuq Harvardi Ülikoolin psüholoogiadotsent ni ildampa ka prohvõsri. 1998. aastagast om tä olnuq psükoloogiaprohvõsri Toronto Ülikoolin.
Petersoni uurmisalaq ommaq kliiniline psükoloogia ja sotsiaal- ni inemisepsükoloogia. Tä uur näütüses inemise ja timä vaimojovvu arõndamist ni mõõtmist.
Aastagal 1999 Peterson and' vällä raamadu "Tähendüse tiijuhiq" (originaal "Maps of Meaning"), kon tä selet' uskõ ni müüte psükoloogiat, pannõn kokko Jungi arkitüüpe teooria ja neuro-, edengi- ja inemisepsükoloogiaga. Päält tuu pruuv' Peterson uman raamatun seletäq kõgõvõimuliisi riigikõrdo psükoloogilist põhja. Kõgõvõimuliisi riigikõrdo psükoloogia om Petersonilõ miilt müüdä, tä om eskiq uma kortina nõvvokogoliido propagandakunsti täüs pandnuq.
2016. aastaga sügüse nõssi Peterson rahvidõvaihõlidsõ tähelepandmisõ alaq, ku tä pand' uma YouTube kanali pääle üles videoq, kon tä kritisiir' Kanada C16 säädüst, miä ütel, et suulist hindämäärämist tohe-eiq diskriminiiri, ja noud tettüisi asõsõnno pruukmist – inglüse keelen om asõsõnnol sugu, päält miissuu ("he") ja naissuu ("she") om manoq mõtõld viil asõsõnno, miä näütäseq, et kõnõldas transinemisest vai kinkast, kiä taha-aiq umma suku määrädäq. Petersonist sai kipõstõ avalik inemine, kiä and pall'o intervjuusit, kon tä kritisiir postmodernismi ja poliitilist korrektsust. Pall'o kaemiisi ommaq saanuq ka timä sotsiaalmeediä kanaliq. 
Tä käü umist mõttist ka ümbre ilma kõnõlõman, 2022. aastaga suvõl oll' täl ülesastminõ Tal'nan.
Kaehuisi.
Peterson om kõvva kritisiirnüq "postmodernistlikke kurapoolitsit" vai "postmodernistlikku vahtsõtmarksismi", miä om timä perrä hindä ala võtnuq piä kõik akadeemilidsõq Õdagumaiõn.
2022

2022. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10235. aastak sirvikallendri perrä.
Kalda Kaja tõõnõ valitsus

Kalda Kaja tõõnõ valitsus oll' 18. hainakuu pääväl 2022 alostanuq 52. Eesti Vabariigi valitsus, mink teiq Eesti Rehvormieräkund, Sotsiaaldemokraatlik Eräkund ni Esämaa Eräkund.
President Karissõ Alar nimits' Kalda Kaja pääministrikandidaadis 14. hainakuu pääväl 2022. Eräkunnaq kinnüdiq valitsusliido lepüngi 15. hainakuu pääväl 2022. Riigikogo and' Kaldalõ volitusõq valitsusõ kokkopandmisõs 15. hainakuu pääväl 2022, puulthelü and' 52 saadikut ja vasta 26.
President Karissõ Alar nimits' Kalda Kaja tõõsõ valitsusõ ammõtihe 18. hainakuu pääväl 2022. Kell 15 anniq Rehvormieräkunna, Sotsiaaldemokraatõ ja Esämaa valitsusõ ministriq Riigikogon ammõdivandõ. Karissõ Alar vabast' valitsusõ vahtsõ valitsusõ tegemise peräst 17. mahlakuu pääväl 2023.
Esämaa Eräkund

Esämaa Eräkund (eesti keelen Isamaa Erakond; varrampa ka Erakond Isamaa ja Res Publica Liit) om rahvuslinõ alalõhoitja eräkund, miä sündü 2006. aastagal, ku Esämaaliit ni Res Publica latsiq ütte. 2018 otsustõdi eräkunna nimes pandaq ESÄMAA Eräkund (ISAMAA Erakond).
Äriregistri perrä oll' Esämaa eräkunnal 2022. aastaga 18. hainakuu päävä saisoga 7203 liigõnd. 
Esämaa edemiis om Seederi Helir-Valdor, pääsekretär Sibula Priit.
Kõvask (priinimi)

Kõvask om priinimi.
Eestin om seol nimel om 2022. aastaga saisogaq 85 kandjat.
Aolugu.
Karula mõisa Lajassaarõ, Tsilimiku, Madsa talon ja Apja külän sai seo nime küländ suur suguvõsa, kiä võisõ olla peri Mägistelt. 1826. aastaga hingelugõmistõ kirotõdi "Kawask" ja "Kawast". Karula keriguraamatin om algusõst pääle "Köwwask", miä ildampa om vahtsõhe kiräviisi ümbre kirotõt. Seo om kõgõ suurõmb Kõvaski suguvõsa.
Liinamäe mõisan Urvastõ kihlkunnan panti Kõvaski Jüri pojalõ, Lakovitsa talon elänüle Piitrele hingelugõmisõ nimi "Köwwak", a keriguraamatin om tuu "Köwask". Jääs tunnõq, et Piitre poigõst kedägi täüsiäni es eläq ja seo mõisa priinimi kuuli vällä. Kõvaski talo om külh alalõ, peris vana talonimi, 1834 "Kewaske", 1688 "Kafwaske Andres Jaak".
Tuhalaane mõisan Paistun Mulgimaal panti hingelugõmistõ "Kowack". Nime saanul Jaak Jaasi pojal oll’ üts poig Piitre, kink nimme kirotõdi lutõri personaalraamatun "Köwwask". Mulgimaa Kõvaski nime edesiminemist näütäse ka Tuhalaane õigõuso kalmuaia havvakivi.
Vana-Kavilda mõisan Puhjan Tartumaal panti hingelugõmistõ "Kowwast" ja "Köwwast". 1840. aastagal alustõt personaalraamat näütäs, et nime saajaq olliq velleq Märt ja Juhan "Köwwask", Paabu Märdi pojaq.
Kõvaski perekunnanimel olõ-õiq täämbä üttegi tõist kirotusviisi, a hingelugõmisõ protokolli kandmisõgaq om hulga varjantse tegünüq. Mitu kõrda om kirotõt -"sk" asõmal -"st", miä või tullaq tuust, et kirotajalõ oll’ tutva Tartomaa Kavastu mõisa (saksa "Kawast"). Maakiilt parõmbalõ kirotaq mõistvil keriguoppajil jälq es olõq üttegi hätä: kõik neli mõistiq kirotaq sõnna "kõvask" (vanan kiräviien "köwwask"), miä tähendäs piinüterälist tahko. Näütüses mulgi keelen om üteld: "väitsä ihvets tahu pääl ja kõvas’ki pääl kõhudets üle". Seosama sõna om olõman ka põh’aeesti keelen kujol "kõvasi" vai "kõvas". Soomõ keelen om "kovasin", midä käänetäs umasütlejän "kovasimen".
Ehin

Ehin om priinimi.
2022. aastaga saisoga om seol nimel 25 kandjat, vällämaal või kandjit ollaq samavõrd.
Aolugu.
Taa om õnnõ Kanepi kihlkunna nimi.
Vanan kiräviien kujol "Ehhin" pandsõ taa 1809. aastagal Kanepi opõtaja Roth Vana-Piigandi mõisa Hanni Ado läsä Katri perrele, Hanni Hansu läsä Annõ perrele, koolnuq Hanni Piitre latsilõ ja Hüssi Kaarli poja Juhani perrele. Juhtu nii, et nimme jäi perrä­tulõjilõ edesi kandma õnnõ Hanni Ado ja Katri poig Mihkle, kiä om hingelugõmisõn 1834 hoobis tõsõ nimega "Ehha" ’eha’. Sõristõ mõisalõ kolinult sai Mihkli ja poigõ 1850. aasta hingelugõmisõ nimes "Ehhi", ildamb iks tagasi "Ehhin", vahtsõn kiräviien "Ehin".
Praosk Roth pandsõ priinimmis küländ hulga harilikkõ maakeele sõnno, miä olõ-õs õnnõ "asju nimeq", a ka abstraktsõq sõnaq. Säändsit nimmi nigu Algus, Edesi, Heldus, Hengus, Kõrran jt panti muialpuul väega harva. Üts sääne sõna, midä küll võro kiräkiil ei tunnista, om "õhhin". A Roth es märgiq "õ"-hellü "e"-ga, tä pruuksõ küländ kimmält "ö"-d ("Höbbe, Sönna, Wösso").
Õhina sõnast om olnuq ka tõistsugust kujjo – "ehin" (Wiedemanni sõnaraamatun). Ku sõna säändse algusõgaq olõs 19. aastasaa alostusõ kanepi keelen olõman olnuq, olõs timä kuju "*ehhin", umastavan "*ehinä". Lisas sõnalõ "õhk" om olõman vana sõna "õhk" vai "hõõhk" kuuma hõõhkamisõ tähendüsen. Ku ahu õhkas kuuma ja verrev raud hõõhkas, sõs tuud ommaq nä tennüq joba aasta­tuhandit ja vastavaq sõnaq ommaq ka soomõ ("hehkua") ja kar’ala keelen ("hehkuo"). Ka Eestin om tunnõt e-algusõga sõnna "ehama" ’leuchten, glühen (heletämä, helkämä, hõõhkama)’, "ehamine" ’Entzündung (tulõsoetus, palanik)’. Või arvadaq, et hengelist ja meelelist üleslämmistätüst näütäjast sõnast "õhhin" om olnqu ka vanaperäne kujo "*ehhin". Sammamuudu põh’aeesti keelen, kon võro keele muutust "–h" &gt; "–hh" ei tundaq, om sõna "*ehin".
1800

1800. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10013. aastak sirvikallendri perrä.
1676

1676. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 9889. aastak sirvikallendri perrä.