tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lindgreni Astrid

Lindgreni Astrid (Astrid Anna Emilia Lindgren, sündünüq 1931 Astrid Ericsson; urbõkuu 14. pääväl 1907 Vimmerbyh, koolnuq 2002 vahtsõaastakuu 28. pääväl Stockholmih) oll' Roodsi latsikiränik. Tää raamatit om ümbre pant 109 kiilde ja ilmutõt kongi saan riigin.
2002. aastagal nakas' Roodsi parlament' vällä andma Astrid Lindgreni mälehtüsavvuhinda. Taa om kõgõ suurõmb latsikirändüse avvuhind, mis om väärt viis mill'onit Roodsi kruuni.
Elokäük.
Lindgren sündü talomehe Ericssoni Samuel Augusti (1875–1969) ja tä tõsõpoolõ Ericssoni Hanna perreh. Tä oll' nelä latsõga perreh tõõnõ lats. Astridil oll' vanõmb veli Gunnar (1906–1974) ja kats noorõmbat sõsard Stina (1911–2002) ja Ingegerd (1916–1997).
Inne ku timäst sai kiränik, tüüt' tä aokirä toimõndusõh. Lindgren ütel' ärq abielost päätoimõndaja Blombergi Reinholdiga ja läts' noorõn imän sekretäris opma. 1928. aastagal sai timäst sekretär' Kuningliguh Autoklubih, kon tä sai tutvas uma tulõvadsõ tõsõpoolõ Lindgreni Sturega (1898–1952). 
1934. aastagal sündü timä tütär Karin. Ku Karin tõbinõ oll', märke Astrid vällä jutu verevä pääga tütrigust, kink nimi oll' Pikäsuka Pipi. Nime pääle tull' tütär. Pia terve jutu märkegi vällä hoobis timä tütär. 
Raamat latskõsõst, kiä om väega kimmäs, kiä eläs Segäsummasuvõkoton, kinkal om kats hääd sõpra ja kats eläjät – ahv ja hobõnõ. Tütär Karin tahtsõ kah, et Pipi olõs rikas. 
Lindgreni Astrid kuuli Stockholmih 2002. aasta vahtsõaastakuu 28. pääväl. Uulidsa pääle matussõrongikäüki kaema tull' kongi tuhat inemist. Päält perre tulliq matussõlõ kah Roodsi Kuningakua iistkõnõlõjaq. Lindgreni Astridi ilmlik iho matõti timä kodopaika Vimmerbyhe, timä perre havvaplatsi pääle.
Lindgreni Astridi raamaduq ommaq maailmah lajalt teedäq, a kah'os olõ-iq üttegiq timä raamatut ümbre pant võro kiilde.
Petőfi Sándor

Petőfi Sándor (1. kaarnakuu päiv 1823 – 31. hainakuu päiv 1849) oll' ungari romantismiao luulõtaja ni riigipüürdjä. Petőfi luulõt um ümbre pant viidekümnehe kiilde. 
Elokäük.
Petőfi sündü 1823. aastagal slovaki perrehe. Timä nuurigä oll' äkiline: tä opsõ katsan koolin, läts' üten rändtiatriga ni astsõ soldatis, a saadõti pia kehvä tervüse peräst minemä. Petőfi võtt' 1847. aastagal naasõs Szendrey Julia, kiä oll' pall'odõ Petőfi luulõtuisi inspiratsioonis. Petőfi oll' üts Ungari riigipüürdmise juhtõ ni arvatas, õt tä kuuli 1849. aastagal Segesvári lahengun esämaa iist võidõldõn.
Luudu.
Petőfi edimäne luulõtus anti vällä 1842. aastagal. Uma elo joosul tä kirot' inämb ku 800 luulõtust. Petőfi luulõ päämidseq teemaq ummaq priius, armastus, esämaa ja luudus. Petőfi oll' mõotõt Ungari rahvalaulust.
Muusiän pandsõ Petőfi ungari kiilde ümbre Shelley, Heine ja Schilleri luulõt ni Shakespeare’i „Coriolanusõ“.
Ainuq

Ainuq om Jaapani põlinõ rahvas, kiä eläseq Jaapanin Hokkaido saarõl ja veidüq kaq Vinnemaal Sahhalini saarõl.
Niäq ommaq hindä ammõdi poolõst jahimeheq ni söögikorjajaq. Näil om ka hindä suusõnalinõ perimüs, midä kutsutas näide keelen "yukar." Tähtsä kotusõ pääl ommaq ainu kultuurin kahruq, näid kutsutas jummalis (ainu k. "kamuy") ni näide kultuur kiirdles kahru ümbre.
Periolõk.
Ainu rahva periolõk om hämone. Vanast arvati, et ainuq ommaq Jomoni ao perrätulõjaq, aq vahtsõl aol arvatas, et ainu rahvas om arvadaq peri Ohhoota kultuuri ja Satsumoni kultuuri segähünüst kultuurist.
Täämbäne päiv.
Ainu rahvast om täämbäsel pääväl väega veidüq, 2023. aastagal umbõs 11 450 ni näide kiilt om viil veidemb, kõgõst 100 kõnõlõjat 2008. aastagal. Jaapani valitsus om noq nakanuq tugõma ainu kultuuri ja perimüst.
Hokkaido

Hokkaido saar om saar Jaapani põh'aosan. Suurusõ poolõst om taa tõnõ saar Jaapanin. Timä pindalas on 83 423 km2 ning rahvast om sääl üttekokko 5 111 691 inemist. Inämbüs rahvast ommaq jaapanlasõq, aq sääl ommaq ka ainuq, kiä om Hokkaido põlinõ rahvas.
Hokkaido saar om Jaapanilõ väegä tähtsä vilätuutja, kuigi om hulga vilumb ja kuivõmb.
Hokkaido om väega vilu, taa om hulga vilumb ku ülejäänüq Jaapan. Talvildõ om sääl hüvä lumõolo peräst hulga suusatajit. Suvildõ olõ-õi sääl nii kuum ku ülejäänün Jaapanin, tuuperäst käüväq pall'oq jaapanlasõq sääl suvitaman.
Hülgeq

Hülgeq vai hülgeliseq ("'Phocidae"') ommaq sugukund mereimetäjit, kua käüväq loivaliidsi alambseltsi. Hülgit om ilman 19 liiki. Nääq ommaq 1,2 kooniq 6,5 miitret pikäq ja ommaq 90 kooniq 3500 kilogrammi rassõq.
Nääq eläseq parralämmä- ja lõunanabavüü viiveerin, nii meren ku järvin (Laadoga, Saimaa ja Baikali järv). Hariligult eläseq nääq väikeisin rühmin, agaq suvõl ku nääq paaritasõq ommaq nääq suurõmbin rühmin ja lesätäseq laidõ vai kivve pääl. Sääl nääq ka poigisõq, ku näil olõ-õiq ijjä, mink pääl poigidaq. Nääq makasõq kuiva maa pääl vai helüseq vii pääl.
Hülgeq sööväq päämidselt kalla ja sälgroodsuldaq viieläjit. Nääq tegeväq ijä sisse hingämismulkõ ja ommaq vii all kooniq 15 minotit. Nääq lääväq vii alaq süvväq püüdmä kooniq 100 miitre süvvüste.
Hülgeq kilgutasõq, mäüräseq vai müügväq.
Hülgil om paks rasvakõrd, miä lupas näil elläq kõva külmä käen. Näil om kalg päälüskarv, aloskarva näil olõ-õiq. Osal hülgil om pujõl pehmeq valgõ titakarv. Hülgit jahitas rasva ja karva peräst.
Eesti hülgeq.
Eestin eläs 3 liiki hülgit.
Hallhülge om 120 kooniq 195 tsendimiitret pikk ja 45 kooniq 130 kilogrammi rassõ, esädseq ommaq suurõmbaq. Nõna om pikk. 20. aastasaal oll' näide hulk hulga vähämbäs jäänüq, agaq noq, 21. aastasaal, näide hulk kasus.
Randalhülget vai randalit om Eestin harva nätäq, peräkõrd nätti tedä tan inne 20. aastasata, agaq tää om harilik muial maailman. Randalhülgel ommaq kõllakadsõq-halliq tummõq plakiq.
Viigerhülge vai viiger om Eestin kõgõ hariligumb hülge. Tää om 121 kooniq 135 tsendimiitret pikk ja 36 kooniq 113 kilogrammi rassõ, esädseq ommaq suurõmbaq. Nõna om täl tsõõrik ja kihä pääl ommaq kõllakadsõq-valgõq plakiq.
Välislingiq.
Eesti Entsüklopeedia http://entsyklopeedia.ee/artikkel/h%C3%BClglased1
Vahtsõliina Katariina kerik

Vahtsõliina Katariina kerik om kerik Küläoro külän, midä tarvitas Vahtsõliina Katariina kogohus.
Aolugu.
Vahtsõliina kerik om mitu kõrda kotust vaihtanuq. Edimädses kerikus peetäs vanna orduaigsõt kabõlit kandsi tornin. Sis tetti kandsi lähkühe vahtsõnõ kerik, miä Põh'asõa aigu är häötedi. Väikene puukerik oll' päält Põh'asõta Küläoro külän täämbädse hooldõkodo kotsil.
Vahtsõliina Pühä Katariina kerik õnnistõdi sisse 1772. aastagal. Tuu hallist maakivist ja verevide kantõga kerik om püsünüq täämbädseniq. 
Kerigu hõrilaq teiq pall'o aigu ildamba, 1911. aastaga Võromaa meistreq, Haanimaalt peri veleq Kriisaq. Hõrilaq ommaq õdagupoolidsõ rõdu kesken. Hõrilaq tettiq kõrda 2005. aastaga. 
Miss'on om väikene abikerigukõnõ. Vanastõ käüti viil Raadi ja Marga palvõmajja. Puutli külän om alalõ õigõusu kerigukõnõ. Tuu ehiti Puutlilõ elämä tulnu vinne perrekunnaq.
Kalmuaidu om Vahtsõliinan olnuq vähämbält neli: kats peris vanast aost ja kats vahtsõmbat. Peris vanno kalmõ pääle om mõts kasunuq. 1772. aastagast oll' erälde üts kalmuaid s'akslaisi jaos ja tõõnõ maarahvalõ. Ku Vahtsõliinast kerigu poolõ sõidat, jääs tii viirde võso. Võso seest paistus ilma aknildaq laonuq kivihoonõq. Ümbretsõõri ommaq maan mõnõq raudristiq. Vanaqinemiseq kutsvaq tuud paika õks viil S'aksamatus. A inämbüste ei teedäq, et sääl puhkasõq mitmõ seo kandi tähtsäq kultuuritegeläseq: kirämiis George Gottfried Marpurg, mõisaherrä Liphardti, keriguoppaja Masingu ja Victor Stein, kiä kirot perän Koidulat ja Kreutzwaldi kolmanda eesti keelen näütemängu, ja pallo tõisi.
Kerik Vahtsõliina häötämise aigu.
Põhasõa aost püsüs aastagasato rahva meelen 1702. aastagal Vahtsõliina kerigu ja alõvi häötämine. Tuu sündü nelipühäl ja õkva keriguaol. Tapatüü oll' hirmsa: kõik kerikuhe tulnu inemiseq tapõdiq. Ärq pässi õnnõ üts miis, kiä oll' jutlusõ aigu tulnuq vällä Piusa viirde umma hobõst kaema. Miis näkk külh sõaväke, a es saaq inämb tõisilõ sõnna viiäq. Tä käkke hinnäst suurõ hirmugaq Piusa kaldõ alaq vette ja pand' pää jõõ veeren paiu lehti alaq varjo. Sinnäq kuuld' tä kõvva larmi ja rüükmist. Peräkõrd, ku miis vii seen kükütämisest ärq vässü, julgu tä kõrras vällä kaiaq. Inemiisi olnuq kerigu ümbre unikun maan, õnnõ mõni nõstnuq viil vaivaga umma pääd.
Es hooliq miis inämb umast hobõsõst, elo õks kallimb. Pruuvnu sis puhmõ vaihõl kodo poolõ pakõq. Ku vainlasõq tedä inämb nätäq es saaq, kaenuq kõrra sälä taadõ. Ja nännüq, ku kerik ja alõvi maja palliq.
Üleilmalinõ elorikkusõ päiv

Üleilmalinõ elorikkusõ päiv om elorikkusõ tähtsüse vällänäütämises mõtõld päiv.
Tähtpäävä lõi ÜRO pääassamblii tõõnõ juhtkogo 1993. aastagal. 
Kooniq aastagani 2000 peeti taad 29. joulukuu pääväl, minka tähüstedi üteliidsi päivä, ku naas' masma Bioloogilidsõ kirivüse lepeq. Päält tuud nihutõdi päiv 22. lehekuu päävä pääle, et tähüstaq taasama leppe vastavõtmise päivä – 22. lehekuu päivä 1992 Maa Tippkokokkosaamisõl Rio de Janeiron.
Vanasõna

Vanasõna om üts rahvaluulõ sanr – lühkü, tävveline ja kujonduslik ütlemine. Vanasõna om rahvasuun käüjä üldistäv lausõq, egäpäävälidse kogõmusõ üldistämine, mink tunnussõs om lühküs, luulõlidsus ja oppuslidsus. Vanasõna om rahvalaulu vai -jutuga võrrõldõn lühkü.
Kõgõ sagõhõmbaq ommaq Eestin 4–8-sõnalidsõq vanaqsõnaq. Om ka päält 50 sõnaga vannosõnno.
Kõgõ varrampa teedäq kirotõduq eesti vanaqsõnaq ommaq peri 1587. aastagast Hiiomaalt.
Kaal (aidvili)

Kaal ("Brassica napus ssp. napobrassica") om katõaastaganõ kasv, miä kuulus risthäitsmeliidsi sugukunda. Kaal om arvadaq saanuq kapsta ja nakri ristipandmisõst.
Suurõmb jago kaali juurõviläst kasus hariligult mullast vällä. Vili om lapigu vai tsõõriklapigu kujoga. Kuur om alomadsõn jaon kõllanõ, maa pääl hallikas- kooni kõlladsõrohilinõ vai violetne. Juurõvilä sisu om kõllanõ vai valgõ, mahlanõ ja hariligult ilma kivvõldaq.
Urvastõ kerik

Urvastõ Pühä Urbanusõ kerik om Antsla vallan Kerikukülän. 
Kerikut tarvitas Urvastõ Pühä Urbanusõ kogohus. 
Ehitüs.
Urvastõ kerik om tett tuu ao moodu perrä, midä kutsutas basiilika. Kreeka keeli tähendäs tuu kuningakota. Sääntsel kerikul piät olõma kolm lüüvi. Katõ sambaria ja sainu vaihõlõ jääs kolm vaiht – ja keskmäne lüüv tõisist korgõmb, erälde aknidõga ülemidsen jaon. Niimuudu om keskmädsen löövin pall'o valgust. Tuu tege kerikun käüjäle esiqmuudu pühä tundõ.
Säändseq tettiq keskaol õnnõ suurõ liina pääkeriguq. Tuuaignõ Vana-Antsla mõisaherr Uexkull avit' ka Tarto tuumkerikut ehitäq. Selle arvatas, et Urvastõ kerigu meistre oll' sääl kah ammõtin olnuq ja tuu perrä ehitänüq.
Kerigu mant kaiaq jääs alla orgo Uhtjärv. Rahva jutu perrä ollõv mõnikõrd suvõl õdagidõ järvest tasalikku kellähellü kuuldaq. Tuud saavat kuuldaq õnnõ hää süämegaq inemiseq. Kuis kelläq järve põhja saiq? Põh'asõa aigu võediq tsaar Piitre käsü perrä kõik kerigukelläq maaha, et noist suurõtükütoroq tetäq. Rassõ kelläkuurma pidi minemä talvõtiigaq Uhtjärvelt üle Lõõdla, sis Võhandut, Tamulat ja Peipsit piten Pihkvahe. A nii es sünnüq – Uhtjärve iä murdu ja kuurma sattõ järve põhja.
Kihlkunnakerik jäi Urvastõ mõisa maa pääle, kuiki s'aksa keeli kand' kerik päämädselt Antsla mõisaga ütist Anzen’i nimme. Urvastõ kerigu ümbre oll' kalmuaid, a tuu om aogaq unõhtõt. Viil üts vana kalmuaid jääs Koigu tii viirde. Mitu viimäst aastagasata om inemiisi matõt kalmuaida Uhtjärve perve pääl.
Aolugu.
Edimäist kõrda nimmatas taad kerikut 1413. aastagal. 
Liivi sõa aigu panti Urvastõ kerik palama, a Roodsi ao alostusõn tetti tuu jälq vahtsõst kõrda. Roodsi kuningas om saatnuq siiäq edimädse lutõri usu pastori – suumlasõ Jacob Schomanni. Roodsi riigiusk oll' edimält rahvalõ viil väega võõras. Nääq elliq õks vana maauso perrä. Hulga aigu mälehtedi hää sõnagaq viil Poola muukõ. Nuuq käünüq külli pite ku hääq sõbraq, jaganuq haiguisi vasta pühhä vett ja leibä.
Lindsaarõ Piitre

Lindsaarõ Piitre (Peeter Lindsaar, sündünüq 29. piimäkuu pääväl 1906 Kuldrin; koolnuq 6. märtekuu pääväl 1990 Sydneyn) oll' eesti kirämiis ja sõaväeläne.
Kirämiis Lindsaarõ Piitre sündü Vahtsõ-Antsla valla Kuldri külä Hansi talon. Esä oll' täl vallavanõmb. Lugõma nakas' poiss säitsme-aastadsõlt. Kuuli minnen sai timäst kõrragaq raamadukogo lugõja.Opsõ Vastse-Antsla vallakoolin 1915-1917, Otepää progümnaasiumin 1917-1922, Valga poiglatsi gümnaasiumin 1922-1927, Tartu ülikooli filosoofiatiidüskonnan 1937-1938 ja õigustiidüskonnan 1938-41. Tä tekk' kooli aokirja. Jo sis arvanuq üts kuulmeistre, et noorõst Lindsaarõst saa kimmähe kiränik vai aokiränik.
Korporatsioon Ugala liigõq aastast 1935. Pikält sai nuur kirämiis sõamehe põlvõ pitäq. 1931 lõpõt' Tondil sõakooli. Eesti kaitsõväen anti tälle Kotkaristi märk abi iist Petseri liina tulõkah'o kistutamisõl. Sõatiid nakas' tä käümä Verevän väen, sis läts üle s'akslaisi poolõ pääle ja pagõsi S'aksamaalõ. Tä jäi sõavangi. Ildamba elli Austraalian Sydney liinan. Umaq raamaduq peränd' tä Võromaa raamadukogolõ.
Kirämiis Lindsaarõ Piitre läts kodomaalt kõgõ kavvõmbahe, a raamatin "Vana hobune" ja "Koduküla" ommaq kodokandi kotusõq, küläq, inemiseq ja eläjägiq alalõ. "Vana hobune" om edimäne eestikeeline raamat, miä Austraalian vällä anti.
Süä kisk' tedä õks kodokanti. "Jäi Urvastõ uma oro ja murrõgaq, miä om niisama vana ku laul ja inemiseq," om tä esiq kirotanuq.
Karula kivisõda

Karula kivisõda (ka Karula saiba- ja kivisõda) oll' 1784. aastaga suvõl sündünüq Karula kihlkunna talopoigõ vastanakkaminõ sõamehile.
Kuuli kats talopoiga, viil kats saiq rasõhõhe vika.
Miä juhtu?
Päält Põh'asõta läts orjus kõrd kõrralt kõvõmbas. Sis panti manoq vahtsõnõ mass – pääraha. 1784. aastaga suvõl nakas' Karula kihlkunna rahvas vahtsõlõ massulõ ja kõvalõ orjusõlõ vasta. Tuu peräst tuudiq kümme talomiist vinne sõamiihi vaihõl Karula kerigu manoq, et näid vastanakkamisõ peräst rahva iin pessäq. Suuri massõ ja rassõ elo peräst vihalõ aetut Karula rahvast tull' kokko rohkõmb ku kiäkiq ülembist uutaq mõist'. A vihalõ aet rahvas läts, saibaq käen, sillakohtunigu manoq ja ütliq, et nimäq karistamist ei lupaq ja kinniq võeduq meheq piät vabas laskma. Mõnõq ütliq, et kiskvaq viil samal pääväl sillakohtunigu kõtu seest sooliguq vällä. Talomeheq, kedä pessäq taheti, olliq esiq uma karistusõgaq nõun, et suurõmbat tüllü ja tapõlust ärq hoitaq. 
Katõsa kinniqvõetut viist saiqkiq uma karisusõ kätte ja saiq vabas. A kats tükkü pidi viil 10 paari keppi saama ni puul aastakka kroonutüüd tegemä. Tuuperäst nakas' kokko tulnuq rahvas jälq vasta ja nõud' sillakohtunigu käest, et kats kinniq võetut miist antasõq vabas. Leitnant Gerassimov küsse tuu pääle, et ku rahvas nakkas kattõ miist timä käest ärq võtma, kas sis es saanuq neid kattõ miist säälsaman maaha tappaq. Sillakohtunik tuud lupa-as.
Ülemb and' sõamiihile käsü keriguaiast vällä põllu pääle liikuq. Sis naksiq naasõq, kiä keriguaia müürü pääl saisiq, näid kivvegaq pilma ja üts soldan saiõ olalõ vika. Leitnant Gerassimov käsk' naisi pääle laskõq, a komando püssäkuuliq lindsiq üle rahva päie. 25 inemist panniq kivve ja nuiõgaq viil kõvõmbahe vasta. Komando saa-as püssi küländ kibõhõhe ärq laaditus ja näq pidiq taganõma ni näq jätiq kats miist ja sillakohtunigu maaha. Sillakohtunik käsk' komandol ritta saistaq, a leitnant Gerassimov tagasi paarsada sammu ni lask' rahva pihta. Kats nõnamiist kuuliq ja kats sai rasõhõhe vika. Tuupääle juusk' rahvas lakja, õnnõ ütsindä jäänüq sillakohtunik saiõ kõvva tappa. Kiäki naanõ tull' kinigaq timä manu ja taht' pääd lahki lüvväq. Õnnõ kohtunigu tiindre hoit' umma esändät nii pall'o, et tuud es sünnüq. 
Perän tuudi sõaväke mano ja otsiti külli pite kõvõmbit taplõjit takan. Kõgõ rohkõmb viidi kinniq Kolga, Kibõra ja Paluotsa talo inemiisi. Karistusõ ala lätsiq ka kats naist – Nigula Tiio ja Nakatu Eeva.
Uibopuu Valev

Uibopuu Valev (sündünüq 1913; koolnuq 1996) oll' Karulast peri kirämiis. 
Uibopuu Valev pidi suurõmba jao umast elost elämä välämaal. Juttõ kirot' tä jo Eestin ja edimädseq jutuq ommaq maaelost. Uibopuu sündü Õru mõtsavahikotusõn Valtina lähkün ja kasvi üles Õrul ni Haabsaarõn ja Kanepi kihlkunnan Ihamarun. Gümnaasiumin käve tä Valgan.
Kirämiis oll' tüül mitmõ aolehe man. Ku viimädse sõa aigu välämaalõ pagõsi, jäi pikembält elämä Roodsi liina Lundi, tekk' sääl mitu väläeesti seltsi ja avit' nii eesti vaimu võõral maal alalõ hoitaq. Tä elo lõppi 83 aastaga vannudsõlt Lundi liinan, a viimätsele puhkusõlõ tuudi kirämiis Lüllemäe kalmuaida.
Uibopuu pand' kirjä sakõstõ tuud, midä oll' esiq läbi elänüq. Tä kirot' uma ao elost ja inemiisi rassõst saatusõst. Nii timä ku tõisigiq pakku lännüide kirämiihi jaos om kodomaalt pagõminõ ja võõra elogaq harinõminõ päämäne jutuainõs. Mõnõq Uibopuu raamaduq: «Linnud puuris», «Keegi ei kuule meid», «Janu». Tä om kirotanuq ka latsilõ, üts latsijutt om «Hõbedane õng».
Kaika Lainõ

Kaika Lainõ (sündünüq 4. lehekuud 1927 Antsla valla Kaika külän, koolnuq 21. mahlakuud 2013 Tarton; passi perrä Laine Roht, sündünüq Laine Laas) oll' rahvaravitsõja, kiä elli Karula kihlkunna Kaika külän.
Opat Eesti Selts

Opat Eesti Selts (eesti keelen "Õpetatud Eesti Selts", ÕES; s'aksa keelen "Gelehrte Estnische Gesellschaft", GEG) om kõgõ vanõmb Eesti tiidüsselts. 
Opat Eesti Selts om asutõt Tarton 18. vahtsõaastakuud 1838. Nõvvokogo aol pantiq selts aastagal 1950 kinniq, aq asotõdi vahtsõst aastagal 1988. 
Seltsi edimäne edemiis' oll' Faehlmanni Friedrich Robert. Muuq seltsi alostajaliikmõq olliq Tarto kerikherr J. S. Boubrig, Tarto ülikooli profesri Fr. G. von Bunge, Tarto kerikherr C. H. Gehewe, Võromaa praavusk' J. F. Heller, Marburgi ülikooli profesri E. Herrmann, Puhja kerikherr R. Hollmann, Tarto ülikooli profesri A. Hueck, Laiuse kerikherr H. von Jannau, Tarto ülikooli oppaja D. H. Jürgenson, Väiku-Maarja kerikherr G. M. Knüpffer, Tarto ülikooli profesri F. Kruse, Tarto gümnaasiumioppaja C. Chr. Masing, Karula kerikherr F. F. Meyer, Rõngu kerikherr F. J. Moritz, Tarto gümnaasiumioppaja P. Preis, Rõugu kerikherr C. G. Reinthal ja Kursi kerikherr A. J. Schubbe.
Lattigu Jaan

Lattigu Jaan (Jaan Lattik, sündünüq vahtsõ kallõndri perrä 22. rehekuud 1878; koolnuq 27. piimäkuud 1967 Stokholmin) oll' eesti poliitik ja kiränik, aastil 1925–1927 Eesti haridus- ja 1928–1931 väläministri.
Elokäük.
Vanõmbaq ja perrekund.
Lattigu Jaan oll' peris Karula inemine – vanast taloperrest peri. Timä edimäne edeesä, kinkast midägiq teedäq om, olnuq Sangastõ kuulmeistre kasulats. Tuu 16 aastagat vana Piitre võtt' naasõs 31-aastadsõ Liisu ja sai Tüürä talo peremehes. Näide perren olliq jo sis hääq kirätundjaq. Tuust suurõst suguvõsast om ildamba vällä tulnuq viil mitu seo kandi kuulmeistret ja kultuuritüü tegijät. Lattiku esä Taavet oll' noorõn põlvõn viil Luttigu nimegaq. A tä oll' valla as'amiis ja teno toolõ läts täl kõrda "u"-täht "a"-s tetäq.
Koolitii.
1908. aastaga lõpõt' Tarto Ülikooli usotiidüskunna, uma prooviaastaga oll' Peterburin Jaani kogohusõn. 
Riigimehe põli.
Lattigu Jaanist sai Vabariigi aigu tähtsä riigimiis – tä oll' 1928–1931 väläministri ja Riigikogo liigõq. Kavva aigu oll' tä Villändin keriguopõtajas. Timä jutluisi tulti kavvõstkiq kullõma. Päält tõist ilmasõta vei elo tä Roodsimaalõ paossihe ja tä kuuli Stokholmin 1967. aastaga.
Hornungi Johann

Hornungi Johann oll' Talliinan sündünüq kerigu- ja kirämiis. 
Hornung oll' tähtsä (põh'a)eesti keele edendäjä, timä kõgõ tähtsämb tegemine oll' ladinakeeline põh'aeesti keele grammatiga „Grammatica Esthonica ...” (1693). Üten Adrian Virginiusega pand' tä põh'aeesti kiilde Vahtsõ Testamendi (1715).
Arvadaq, et Hornungi Johann oll' s'aksa verd. Tä oll' keriguopõtajas nii Karulan ku muial Võromaal – Harglõn ja Urvastõn. Põh'asõa tullõn pagõsiq mitmõq keriguopõtajaq kiä kohe sai. A timä jäi ka tuul rassõl sõa- ja näläaol Karula rahvast avitama.
Karula Hornungi eloaig jäi suurõ sõa sisse. Põh'asõa aigu panti tä mitu kõrda vangi. Kiäkiq Roodsi sõapäälik arvas', et tä nuhk ruutslaisi takan ja kand kõgõst vinne sõamiihile ette. Asja naati uur'ma. A tä oll' õnnõ üte Tarto kaupmehe kirä Riiga saatnuq. Egaq vindläsekiq tedä es usuq – panniq kah vangi ku näide meelest kahtladsõ.
Uma kandi rahval oll' siskiq viil usku tä õigladsõ meele sisse. Talomeheq käveq võimõ pallõman, et nuuq Hornungi vangist vallalõ lasõssiq. Kõrras lastigiq, a sis võtiq vindläseq tä vahtsõst kinniq. Vinnemaalõ timä kuuligiq.
Siniharak

Siniharak vai sinine varõs vai siniraag ("Coracias garrulus") om sinine ja keskmädse suurusõga tsirk. Kuiki nimi and nii mõtõldaq, ei olõq siniharak haraga sugulanõ.
Siniharak om haki suuruq, kihä om 30–32 cm, siivaq lakja aiaq om 52–58 cm. Täüskasunuq tsirk kaald 120–126 g.
Pää ni kõtt ommaq sinitside pudsajidõgaq, sälg om rossinõ, siivaotsaq mustaq. Imäne ja esäne näütäseq inämb-vähämb üttemuudu vällä.
Elo.
Siniharak eläs inämbjaolt paariviisi ja ummaette. Pesäkotussõs võtt siniharak puuoosõq ja tühäq puukannuq, jõõ perve sisse tege tä esiq oosõ. Süüki ots tä maa päält. Tälle kõlbasõq mardigaq, sisaliguq, kunnaq ja esikiq tõõsõq väikuq tsirguq.
Miiq manoq joud siniharak ilda. Munnõ luuma nakkas jaanikuu alostusõn. Munaq ommaq täl läükväq valgõq ja naid om nii 4–6 tükkü. Poigõ haud tä vällä kolm nädälit. Pujaq lääväq pesäst minemä vast kuuvannudsõlt. Põimukuun nakkas joq sügüsene rändämine.
Levik.
Siniharak eläs Õuruupan, Õdagu-Afrikan ja Õdagu-Aasian. Talvildõ om Lõunõ-Afrikan. 
Siniharak oll' Võromaal vanastõ väega tähtsä tsirk. Parhillaq om tedä harvas jäänüq.
Weitzenbergi Juhan

Weitzenbergi Juhan (Juhan Witzenberg, sündünüq 1838; koolnuq 1877) oll' eesti laulukirotaja.
Weitzenbergi kutsuti Kanepi kallis poig – tä väega hoit' ummi vanõmbit ja kodokanti. Timä abigaq sai külärahvas teedäq, kuis lajan ilman eletäs. Ku tä kodo tull', oll' tuu rahvalõ tähtsä päiv. Tulti kokko suurdõ rehetarrõ. Sääl selet' tä säädüisi, poliitikat ja muid laja ilma asjo.
Pereq.
Weitzenbergi Juhani esä Hospodi Kusta oll' vaenõ kängsepp, kedä tunti timä vikurjuttõ peräst. Pereq elli Erästvere vallan Jakapi popsitarõn.
Elokäük.
Juhan esiq oll' tark poiskõnõ. Kar'a man miildü tälle kivi otsan istuq ja piiblit uuriq. Juhani ristesä Treffneri soovitusõ pääle anniq sugulasõq ja Erästvere külämeheq targa puja Tartohe kuuli minekis esäle võlgu. 17-aastadsõlt oll' nuurmiis kodokuulmeistres Jakobsoni perren Torman. Päält tuud mõisa ja vallakohtu kirotajas Alatskivil. A Narva liinan sai timäst tüüstüse osanik ja tä kuuli 39-aastadsõlt ku peris rikas miis. Timä raha iist koolitõdi mereväe ohvitseeris noorõmb veli Piitre. Vanõmbaq elliq elo lõpuniq ilma puudusõldaq.
Tä oll' edimäidsi, kiä nakas' võro keeli laulõ kirotama. 23-aastadsõlt pand' paprõ pääle umaq kuulsambaq lauluq "Tõnnis Laks ehk eestlaste isamaa" ja "Vana hopmanni Nutulaul Mõisavalitsust käest ära andes". Laulõ tegeläseq olliq periselt elänüq Alatskivi inemiseq. Vanastõ tiidse rahvas noid laulõ pääst.
Tarto Kirändüsmuusõumin om alalõ Weitzenbergi 47 kirjä umilõ vanõmbilõ ja Erästvere rahvalõ. Ütte kirjä kirot' tä pia kuu aigu. Sis köüt' kiräleheq tähtraamadu muudu kokko ja joonist' esiq pildiq kah mano. Tä mõist' kiili ja pand' poliitigasõnomiq s'aksa ja vinne aolehist maakiilde ümbre. Kirjo seen oll' timä mõttit välämaa elost.
Kanepi kooli muusõumin om alalõ kirä koopia, kon täl om punkti päält üles märgit esäle saadõt raha. Timä kirjo loeti terve külägaq pall'o kõrdu niguq aolehtigiq. Neläpäävä õdagu tulliq külätütriguq kokko kaasavarra tegemä. Sis loiq poisiq näile noid kirjo ja laulõ ette.
Kodokant pidi meelen Weitzenbergi viimäst tahtmist. Ku timä kuulmisõst sai 100 aastakka, tuudi tä Narva vanast kalmuaiast võso seest ärq Kanepi Mäesurnuaida.
Roho Richard

Roho Richard (Richard Roht; sündünüq 12. mahlakuu pääväl 1891 Karaski külän; koolnuq 22. põimukuu pääväl 1950) oll' kiränik.
Elokäük.
Kirämiis Roho Richard kirot' kodost ja kodokandi inemiisist uman raamatun "Vana Võromaa". Tä sündü Kõllõstõ valla Karaski külä Tinno talon. Oll' kõgõst kuvvõaastaganõ, ku imä Ann kuuli. Esägaq es saaq tä peris häste läbi. Esä, esiq küländ suurõ talo perremiis, oll' kidsi. Opmisõs anti kotost veidüq tukõ. Timä koolitii käve Karaski küläkoolist Kanepi kihlkunnakuuli, säält Võro liinakuuli ja Tarto Treffneri gümnaasiummi. Keerolidsõq aoq veiq noorõ mehe esikiq sõtta. Elotii vidi mitmõlõ poolõ: tä elli Tarton, Peterburin, Helsingin, peränpoolõ viil Berliinin ja Talinan. Mõnõ ao pidi tä Sangastõn tallo.
Timä veli Roho Gustav oll' trükü- ja raamaduköütmisettevõttõ umanik Tarton; sõsarapoig Uibopuu Valev oll' kah kiränik.
Luum.
Roht kirot' suvitusromaanõ, juttõ liina- ni küläelost ja mälestüisi. Timäst sai parõmbit vana Võromaa elo ja inemiisi tundjit – tuust kõnõlõsõq raamaduq "Kurgsoo", "Maa" ja "Elutee". Hääs sõbras olliq tälle järveq ja mõtsaq. Latsilõ kirot' kirämiis põnõvit ja süämest tulnuid juttõ pinne ja mõtsaeläjide elost: "Väleküüs ja Tuhknai", "Laaned ja veed", "Lapsed, linnud ja loomad".
Pärsimäe Karl

Pärsimäe Karl (Karl Pärsimägi, sündünüq 11. lehekuu pääväl 1902 Oe külän; koolnuq 27. hainakuu pääväl 1942 Auschwitzi vangilaagrin) oll' kunstnik. 
Elokäük.
Oe küläst Sika talost peri kunstnik Pärsimäe Karl nakas' tõsitsõmbalt pilte tegemä päält Kraavi kooli lõpõtamist. Kunsti nakas' tä opma Peterburin ja perän käve Pallasõ koolin. Kunstnik om joonistanuq Võro liina ja ilosit kotussit liina lähküst, Tamula järve. Timä süä hoit' õks kodo poolõ – pikkä aigu elli tä Sikal. 
Kõgõ rohkõmb joonist' tä üles umma kodotallo. Tä kuulsamb maal omgiq "Talotarõ truubagaq" – rõõmsat värmi pilt tarõst, kon kunstnik kasvi.
Vanna ja miiqperäst taht' tä kokko pandaq prantsusõ muudsa kunstigaq. Suur tahtminõ oll' kunstnigul ka ilma nätäq – tä läts' Pariisi. Mõnõq sääl tettüq tüüq jovviq kodomaalõ, a timä esiq es tulõq inämb kunagi tagasi.
Karl Pärsimäke ku välämaalast pidi Natsi-S'aksamaa võim juudis ja tä kuuli Auschwitzi vangilaagrihe.
2026

2026. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10239. aastak sirvikallendri perrä.
Võro Oppajidõ Seminär

Võro Oppajidõ Seminär oll' aastil 1921–1930 Võrol tüütänüq algkoolioppajidõ koolituskotus.
Eesti ao tulõkigaq tetti latsilõ kohustusõs kuus klassi. Klassõ tull' mano ja kuulmeistriidõ arv nakas' kipõstõ kasuma. Võro Oppajidõ Seminär tettigiq kuulmeistriidõ oppamisõs. Siin opati nuuri Võro, Valga ja vahtsõ maakunna Petseri kuulõ jaos.
Kuuli tahtjit oll' kolm-neli kõrda rohkõmb ku vasta võeti.
Võro seminärist sai 1921.–1930. aastagil koolijuhi Käisi Johannese (1885–1950) nõvvo perrä lühkü aogaq Eesti kuuli vahtsõ mõttõ tuuja. Vahtsõ kooli mõtõq oll', et lats ei piäq inne valmis tarkuisi päähä ajama. Tä piät mõistma esiq perrä märkiq ja opma mitte õnnõ kooliraamatist, a kõgõst hindä ümbre. Kuulmeistre avitaguq egäl latsõl üles löüdäq tuu, mink pääle täl om andi. Võro seminäri vaim oll' nõudlik, a lämmä süämegaq.
Brunei

Brunei om riik Lõunõhummogu-Aasian. 
Bruneil om piir Malaisiaq.
Brunei pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Bandar Seri Begawan.
Corbin Bleu

Corbin Bleu (sündünüq 21. radokuu pääväl 1989) om ameeriga laulja ja näütelejä.
Gutenbergi Johannes (kass)

Gutenbergi Johannes (sündünüq sügüse 2009 Tarton) om majakass Tarto Aparaaditehäse Luumõliinakun. Kass om uma nime saanuq trükümassina vällämõtlõja Gutenbergi Johannõsõ perrä.
Tunnustäheq.
Gutenberg om mustvalgõ, keskmäist kasvo, kõllatsidõ silmiga, rahulidsõ olõmisõga, a äkilidse loomuga esäkass.
Elokäük.
Arvadaq om Kass Gutenbergi sünnüaastak 2009. Tä oll' edimält Eesti Trükü- ja Paprõmuusõumi majakass, kohe tä ilmu 2012. aastagal. Muusõum oll' sis aadrõssil Kastani huulits 38. Gutenbergi peris kodo oll' muusõumi ligi, kohe kass peräst inämb tagasi es lääki. Innembä oll’ kass peri eläjide var'opaigast, kon timä nimi oll' Seli. Perän sai kass trükümassina vällämõtlõja Gutenbergi Johannõsõ perrä vahtsõ nime.
Ku muusõum 2014. aasta hainakuun Tarto Aparaaditehässehe kolõ, läts sinnäq elämä ka Gutenberg, kiä om umas alas võtnuq terveq huunõ. Tuust aost om kõigilõ majaliisilõ tutvat kassi egäl puul maja kontorin ja kohvikun nätäq, a ka jalotaman Kastani huulidsa pääl ja Aparaaditehäse naabrimiihi krundil.
Näütüses om tä sakõ küläline Aparaaditehäse kokkokäümistel ja käü egä päiv mitmõn restoraanin, gallõriin ja seminäritarõn. 
Kassi 15. sünnüpäävä peeti 2. vahtsõaastakuu pääväl 2024. 
2025. aastagal lehekuu pääväl sai kass autost löögi, a suurt vika es saaq.
Müügikõrraldusõ ammõt.
Gutenberg om olnuq Trükü- ja Paprõmuusõumi, ildampa terve Aparaaditehäse müügipäälik, kon timä ülesandõs om sotsiaalmeediä kaudu inemiisi Aparaaditehäse asotusõ käümä meelütäq. Timä päämäne tüü om suhtõ luuminõ ja inemiisi kokko lüümine.
Pardsi Karl

Pardsi Karl (Karl Parts, VR I/1., II/2. ja II/3. sündünüq 15. hainakuu pääväl 1886 Paluperä vallan Tartomaal; koolnuq 1. süküskuu pääväl 1941 Kirovi oblastin) oll' Eesti sõaväeläne (kolonel, 1919). Vabahussõan oll' tä Soomusrongõ divisjoni ülemb. 
Elokäüs.
1915. aastaga lõpõt' Pardsi Karl Peterhofi lipnigekooli ja oll' Vinne armee edimädse ilmasõa aigo mitmõ väerõnna pääl. Tsaariarmeen saiõ tä alambakaptõni avvoastmõ. 1917. aastaga läts Pardsi Karl Eesti rahvusväeossa. 
23. urbõkuu pääväl 1918 panti tä 1. Eesti jalaväepolgu I pataljoni ülembäs. 1918. aasta 1. vahtsõaastakuu pääväl tetti kaptõnis.
S'aksa okupatsiooni aigo kõrrald' tä salahuisi Kaitsõliido tegemiisi.
Vabahussõan panti kaptõn Pardsi pääle soomusrongõ kõrraldaminõ ja juhtminõ. 
Pardsi Karl oll' üts ütsäst inemisest, kinkalõ Vabahussõan üles näüdädü vahvusõ iist kolm Vabahusristi annõti.
6. märtekuu pääväl 1940 võtt' NKVD Pardsi Karla uman kodotalun kinniq ja vei tä Tartohe vangimajja. 1941. aastaga mahlakuun viidi tä Vinnemaalõ, 28. hainakuu pääväl 1941 mõist' sõatribunaal tä surma ni 1. süküskuu pääväl tapõti ärq.
Pardsi Karla poig, reservlipnik Emil-Mauritius Parts (sündünüq 5. rehekuu pääväl 1912 Peterburin) tapiq hävitüspataljooni meheq 16. hainakuu pääväl 1941 Saadjärve algkooli man.
Pardsi Karla naanõ Milli kuuli 13. rehekuu pääväl 1949 Mürwiki pagulaslaagrin S'aksamaal.
Skype

Skype ( /skaɪp/) oll' sääne programm, minka sai läbi interneti kõlistaq nii, et tõist kõlistajat oll' nätäq. Päält tuu sai Skype'igaq saataq sõnomiid ni failõ, niisamatõ kõlistaq. Skype tüüt' puutrin, telehvonin ja mängokonsoolõn.
Skype'i teiq ruutslanõ Niklas Zennström, taanlanõ Janus Friis, tarkvara teiq eestläseq Heinla Ahti, Kasesalu Pruut, Tallinna Jaan ja Annusõ Toivo.
Skype tull' vällä 2003. aastaga põimukuun. 2005. aastaga süküskuul ost' eBay Skype'i 2,6 mill'ardi dollari iist ärq. 2011. aastaga lehekuun ost' Skype'i 8,5 mill'ardi dollari iist ärq Microsoft, kiä võtt' taa uma Windows Live Messengeri asõmõlõ. 
2023. aastaga radokuun tarvit' Skype'i egäpäivi 36 mill'onat inemist.
5. lehekuu pääväl 2025 lõpõtõdi Skype'i tüü ärq. Windows võtt' tuu asõmõlõ Microsoft Teamsi.
Faehlmanni Friedrich Robert

Faehlmanni Friedrich Robert (Friedrich Robert Faehlmann, 1798. aastaga joulukuu 31. pääväl Ao mõisan, koolnuq 1850. aastaga mahlakuu 22. pääväl Tarton) oll' eesti kirämiis' ja tohtrõ. 
Tä oll' edimäne Opadu Eesti Seltsi edemiis'.
Trumbi Donaldi elo mano tükmine Pennsylvanian

2024. aastaga 13. hainakuu pääväl pidi Trumbi Donald Pennsylvania osariigin rahvalõ kõnõt, ku 20 aastakka vana Thomas Matthew Crooks lask' timmä AR-15 püssägaq. Trump oll' tuud aigo inneskine Ameeriga Ütisriike president ja 2024. aastaga Ameeriga presidendivalimiisi vabariiklaisi presidendikandidaat. 
Thomas Matthew Crooks lask' püssäst katõsa pauku, Trump saiõ pihta häähte kõrva, rahva siähn timä kõnõt kullõlnu pritsimiis Corey Comperatore saiõ pihta ja kuuli ärq, viil kats inemist saiq vika. 
Katstõist sekundit pääle tuu ku Crooks laskma naas', lask' Salateenistüse täpsüslaskja tä maaha.
Ku paugutõdi, haard' Trump umast kõrvast kinniq ja lask' kõnnõpuki taadõ kumarusi, kon vahiteenistüse inemiseq timmä kaidsiq ja katiq nika ku laskja ärq tapõti. Pildistäjä ja aokiränik Vucci Evan tekk' pistü nõsõnust Trumbist pilti, kon täl oll' nägo ja kõrv verega kuun ni tä lei ruskuga taiva poolõ ja hüüd' "Fight! Fight! Fight!" (võro keeli umbõs "Võidõlgõq! Võidõlgõq! Võidõlgõq!" Pildiq olliq ütismeediän väega popiq. Trump viidi haigõmajja ni tä saiõ sama päiv kodo. Kats päivä ildampa oll' tä jälq inemiisi iin, kõrv kinniq katõt.
Salateenistüse direktri pand' 23. hainakuu pääväl ammõdi maaha.
Trumbi Donald

Trumbi Donald (Donald John Trump, sündünüq piimäkuu 14. pääväl 1946 New Yorgin) om ameeriga poliitik, Ameeriga Ütisriike 45. ja 47. president.
Tä oll' president aastagil 2017–2021 ni om vahtsõst president 2025. aastagast pääle.
Elokäük.
Varahanõ elo.
Trumbi Donald sündü 1946. aastaga piimäkuu 14. pääväl New Yorgin. Tä oll' ummi vanõmbidõ neläs lats. Esä Trumbi Fred oll' s'aksa sisserändäjide perrest, imä Trumbi Mary Anne oll' sotlanõ. Vanõmbaq olliq rikkaq ja pall'o varra jäi ka Donaldilõ, aolehe New York Timesi perrä oll' täl katsa aastaga vannult joq edimäne miljon olõman.
Edimäne presidendiaig 2017–2021.
2015. aastaga piimäkuun and' Trump teedäq, et tä kandidiir 2016. aastaga valimiisil presidendis. Valimiisil saiõ tä 304 valijamehe helü vastaskandidaat Clintoni 227 vasta, võit' valimisõq ja saiõ 2017. aastaga vahtsõaastagakuul ammõtihe. 
Uma edimädse ammõdi aigu and' tä vällä mitmiid käske, midä mitmõq maailma riigiq hääs es kitäq. Tä ei usoq ilma lämmämbäsminekit ja võtt' hulga rahha ärq uurmistöilt, kon tahetas vällä lövvütäq vahtsiid energiä saamisõ viise. Tä ast' tagasi Pariisi leppest ja taht', et Ameeriga rohkõmb fossiilkütet tege ja müü.
Bordeaux

Bordeaux (prantsusõ välläütlemine [bɔʀˈdo], oksitaani keelen "Bordèu", välläütlemine [buɾˈðɛw]) om ülikooliliin, poliitliga- ja majanduskeskus Prantsusmaa lõunõõdagujaon.
Majandus.
Veiniq.
Veini tõiq Bordeaux'htõ ruumlasõq edimädse aastagasaa keskpaigan ja tuust aost pääleq om sääl veini juud. Bordeaux'd peetäs maailma veinipääliinas, Bordeaux veiniq ommaq üle ilma teedäq. Väega popp om veiniturism, üle ilma sõidõtas Bordeaux'htõ veini juuma.
Bordeaux' piirkunnan om 116 160 hektääri viinamar'akasvandikkõ, nii 10 000 veinitegijät ja nii 13 000 inemist, kiä viinamarjo kasvatasõq.
2016. aastaga tetti Bordeaux'n vallalõ veinimuusõum "Cité du Vin."
Tsiber'

Tsiber' om suur' tükk maad Aasian. Tsiberi õdagupiiris ommaq Uurali mäeq ja hummogupiiris Vaiknõ suurmeri.
Parhillaq jääs Tsiber' inämbäste Vinnemaa valtsusõ ala. Veidemb tükk Tsiberit jääs Kasahstani põh'apoolitsehe jakko. 
Uma nime om Tsiber' saanuq Tsiberi khaaniriigi perrä.
Võrokõisi Kongress

Võrokõisi Kongress om võrokõisi ku põlitsõ rahva esindüskogo, miä kutsutas kokko nellä aasta takast ja mille otsussit vii ello kongressil valit Vanõmbidõ Kogo.
Aolugu.
Võrokõisi Kongressi kõrraldamist võtsõ iist kiränik Kauksi Ülle ja Võrokõisi Kongressi Alostaja Kogo, kohe kuulusiva Võrumaa Arenduskeskuse, Võro Instituudi, MTÜ Nursipalu, Vana-Võromaa umavalitsuisi ja tõisi organisatsiuunõ esindäjä. Lähtepunktis võrokõisi põlisrahvas deklariirmisõlõ andsõ võro keele mittetunnustamine, keele halv edendaminõ ja suuv uma maa üle esi otsusta. Tõuke kongressi kokkokutsmisele andsõ 2022. aastagal avaldet otsus Võromaal Nursipalu harotusvälläku piire laiendaminõ.
Kauksi Ülle sõnul käve edimäst kõrda võrokõisi rahvas kuulutamisõ mõttõ vällä Kalle Eller. 
I Võrokõisi Kongress.
I Võrokõisi Kongress peeti 2023. aastaga 22. aprillil Võro liinan Võru Kandlen. Kongressi teemä päälkiri oll "Võrokõnõ täämbä ja hummõn". Saadikit tull kokko 136, kellel olli üten kokko üle 2000 inemise volitusõ. 
Kongressil peeti ettekandit võrokõisist ja võro keelest, tervitiva riigikogo liikme Anti Allas, Rain Epler, Seto Kongressi esindaja Rein Järvelill, Fenno-Ugria päävanõmb Jaak Prozes ja Kristjan Moora. 
Vasta võetu otsussõ.
I teema – Hindämäärämine. Kongressi otsussõ perrä kuulutedi võrokõsõ Eesti põlitsõs rahvas, põlisrahvidõ rahvidõvaheliisi leppide perrä. Sissejuhatusõs teemäde kõnõliva Heiki Valk võrokõisi aoluulidsest kujonemisest, Tiia Allas võro kirändüsest ja põlisrahvidõ õiguisist Indrek Park ja Oliver Loode. Otsussõ teksti tutvusti Kauksi Ülle ja Indrek Park. Otsussõ puult häälet 122 saadikut, 1 vasta ja 3 eräpoolikut.
II teemä - võrokõisi üleilmne ja põlvkundõvaihõlinõ kuuntüü ku edesikestmise võti. Sissejuhatusõs kõnõl Jüvä Sullõv keelest ja haridusõst, Janek Vaab meediäst, Tiit Toots Vana-Võromaa arõndamisõst ja Pulga Jaan võrokõisi vaimlisõst poolõst. Hääletedi otsussõ puult, et Eesti riigin om võro kiil umaette kiil ja tuud piät saama määrki imäkeeles, tollõ edendämine eri valdkondin piät olõma tagat. Puult oll 117 saadikut, vasta 0, eräpoolikit 2. 
II teemä - keskkunna, kogokunna ja kultuuri köüdüs. Võeti vasta otsus kaitsa Vana-Võromaa luudust, vett, maavarasit, mõtsa ja avvu seen hoita traditsiooniliisi majandusmudelit. Panti paika hää mõtsamajandamisõ alospõhimõttõ. Sissejuhatusõs kõnõli Margus Timmo mahepõllumajandusest, Rainer Kuuba mõtsamajandamisõst. Keskkunna otsussõ puult häälet 117 saadikut, 0 oll vasta, 2 eräpooliku.
Valit Vanõmbidõ Kogo.
Valiti 11 liiget Vanõmbidõ Kokko, egäl kongressi saadikul oll 2 hellü. Päävanõmbas sai Kauksi Ülle (48 hellü), asõpäävanõmbas Rainer kuuba (48 hellü). Liikmõs Saarõ Hipp (45 hellü), Kuklasõ Mati (37
hellü), Jüvä Sullõv (37 hellü), Luisu Kertu (30 hellü), Allasõ Anti (23 hellü), Niidumaa Maarika (21 hellü), Raitari Inga (20 hellü), Variku Jüri (16 hellü), Sänna Karl-Richard (11 hellü). 2024. aastast omma Variku Jüri ja Sänna Karl-Richardi asõmõl Vanõmbidõ Kogon asõndusliikme Eichenbaumi Külli (10 hellü) ja Rebase Helen (9 hellü).
2025. aastagal vahetiva Rainer Kuuba ja Kauksi ülle päävanõmba ammõdi är, selle et nä saiva kongressil ütepallo helle.
Kuuba Rainer

Kuuba Rainer (Rainer Kuuba; sündünüq 10. joulukuu pääväl 1971) om eesti-võro mõtsamiis, luuduskaitsja ja võrokõisi õiguisi iist saisja. Tä oll' aastil 2010–2024 Võro Instituudi direktri ja om valit Võrokõisi Kongressi vanõmbidõ kogo päävanõmbas.
Haridus.
Tä om 1994. aastaga lõpõtanuq Eesti Põllumajandusülikooli mõtsamajandusõ eriala ja kaits' 2003. aastaga Tarto ülikoolin magistritüü "Metsade majandamine ja selle mõju metsaelustikule".
Poliitigan.
Kuuba oll' 2018. aastaga üts Elurikkuse Erakonna iistvidäjit.
Hõrril

Hõrril om pill, miä tege hellü õhuvuu liikmisel läbi mitmide puu- vai metalltorrõ. Tuud mängitas sakõstõ kerikun.
Kriisa Tannil

Kriisa Tannil (Tannil Kriisa, sündünüq 21. märtekuud 1866 Kokõmäe; koolnuq 24. radokuud 1940) oll' eesti-võro hõrilameistri, üts firma "Orelimeistrid vennad Kriisad" päälenakkajit.
Elolugu.
Tä sündü Haanimaal Kokõmäe külän Miku talon, esä oll' Kriisa Piitre, kats vanõmbat velle Jakob ja Juhan. Tä käve Kokõ algkoolin ja olõvat saanuq "hõrilahaigusõ" Rõugõ kerikun käümisest, ku tahtsõ teedäq, kost illos helü tulõ. Veleq tegeliväq puutüü ja mööbli tegemisegaq, naabrimiis Tumm Jakob valmist' harmooniumõ, mink perrä ka poisiq opõq pillitegemist ja hõrilavilede tegemist katsõdiq. Sõaväeteenistüsen arõnd' Tannil ummi meistrimeheoskuisi ja koton meisterdedi edimädseq tarõhõrilaq. 
Kriisa Tanilal oll' edimädsest abielust tütär Alice, tõõsõ naasõ Kriisa Alvinega sündü Kokõmäel neli poiga: Eduard, Aksel, Rudolf ja Harry. 
Tannil elli kodotalon Kokõmäel, tegel' päält hõrilaehitüse ka talopidämise ja seldsieloga. Tä om matõt Rõugõ vanalõ kalmuaialõ. Timä haud om kultuurimälehtüs.
Tüü.
Tanila iistvõtmisõl luudi üten Jakobi ja Juhaniga firma "Orelimeistrid vennad Kriisad". Edimält tetti kodohõrilit, kuulõlõ Võromaal ja ka Peterburi eesti asonduisin. Om hulga vaiõlust, määndseq olliq näide edimädseq keriguhõrilaq. Täpsäq andmõq ommaq olõman 1900. aastal tettü Vana-Roosa kerigu hõrilidõ kottalõ.
Kolme vele ütidse tüüga tett keriguhõrilit kooniq 1930. aastidõ alostusõniq, edimädse ilmasõa aigu oll' ehitüsen paus. Tüü käve edimält päämädselt nii, et egäüts tekk' uman talon (Kokõmäel, Meelakul ja Tautsal) jupikõsõ valmis, sis saadi kokko ja pantiq osaq kokko. Inämbüisi pruugiti puud, metallvilesit tekk' Kriisa Jakob vai nuuq tellidiq muialt. 1912. aastal ost' Tannil Võro liina elomaja, kon nakas' kah hõrilatüükota pidämä.
1930. aastil võtt velitside tüü üle Tannil uma nellä pojagaq. Rudolf sai tõõsõn ilmasõan surma ja Harry pagõsi ildamb USA-dõ. Tannil kuuli 1940. aastaga. Peräst sõta tekk' viil poig Eduard hõrlit edesi.
Mõnistõ raamadukogo

Mõnistõ raamadukogo om raamadukogo Võro maakunnan Rõugõ vallan Mõnistõ külän. Seo om Rõugõ Valla Raamadukogo haroraamadukogo.
Raamadukogo juhataja om Veberi Liilia. 
Raamadukogo asot' 1921. aastagal Pedäjä Theodor. 
Uma tegemiisi alostusõ aigu kand' asutus Vastse-Roosa raamadukogo nimme. 1965. aastagal nimetedi tuud vahtsõst Mõnistõ-keskusõ raamadukogos ja 1979. aastagal ummakõrda Mõnistõ raamadukogos (inne 1979. aastat kandsõ Mõnistõ raamadukogo nimme parhillanõ Kuutsi raamadukogo).
Pedäjä Theodor

Pedäjä Theodor (Theodor Petai, aastagani 1935 Theodor Pettai; sündünüq 19. vahtsõaastakuu pääväl 1890 Varstun, Rõugõ kihlkunnan, Võromaal, koolnuq 20. mahlakuu pääväl 1942 Sosva vangilaagrin, Sverdlovski oblastin, Vinne NFSV) oll' eesti oppaja ja Kaitsõliido Varstu mallõvkunna päälik.
Tur'asaami kiil

Tur'asaami kiil om kõgõ hummogupuulsõmb saami kiil. Tuud kõnõldas Koola puulsaarõ pääl.
Tur'asaami keelel olõ-õi standardkiräkiilt.
2004. aastagal kõnõl' tur'asaami kiilt kümme ja 2010. aastagal kats inemist.
Murdõq.
Tur'asaami keelel om olnuq kuus murrõt: Jofkjogki, Lõmbesi, Põenne, Sosnõeffke, Kiintuši ja Kõedtemjarvvrõ murrõq.
Liivi laht

Liivi laht (ka "Riia laht", läti keelen "Rīgas līcis", liivi keelen "Rīgõ lop" ja "Piški meŗ" (pis'okõnõ meri)) on Õdagumere osa suurusõga 18 100 km².
Suurõ merega käü viivaihtus läbi Kura kurgu ni Väinämere Suurõ väinä kaolt. Lahe ümbre ommaq Muhumaa ja Saarõmaa ni Eesti maisõmaa Kuramaast Virtsuni. Lahe suurõmbaq saarõq ommaq Kihnu, Ruhnu, Abruka ja Manilaid.
Elusloodus.
Liivi laht on tähtsä rändtsirkõ talvõkodo. Lahe hummogu- ja ka põh'ajao rannaviiq ommaq Eesti vesin kõgõ inämb löüdüvä kala — räime kudõmiskotusõq.
Liivimaa

Liivimaa (ladina keelen "Livonia", läti keelen "Vidzeme" (parhilla pruugitas päämädselt Läti ala pääle jäävä Liivimaa kotsilõ), "Livonija" (pruugitas päämädselt Vana-Liivimaa kotsilõ), "Līvzeme" (pruugitas liivlaisi elomaa kotsilõ), s'aksa keelen "Livland", liivi keelen "Līvõmō", poola keelen "Inflanty", vinne keelen "Лифляндия", "Ливония") om aoluulinõ maa parhilladsõ Eesti ja Läti ala pääl.
Aolugu.
Maa, miä om kandnuq Liivimaa nimme, om läbi ao pall'o muutunuq. Kooniq 13. aastgasaani tähüst' Liivimaa liivlisi elomaad Liivi lahe veeren ja Väinä jõõ ümbre. 1206. aastagast tull' sinnäq Riia piiskobi ja s'aksa ristisõdijidõ võim. Perän kandu Liivimaa nimi ka tõisi ristisõdijidõ ärqvõetuisi maiõ kotsilõ, nii et 13. aastagasaa lõpus oll' keskaigsõ ehk Vana-Liivimaa all jo terveq parhilladsõ Eesti ja Läti ala.
16. sajandi kesken pääle naanu Liivi sõa tulõmusõs oll', et keskaignõ Liivimaa jaeti naabririike vaihõl ärq. Liivimaa nimi jäi 1562. aastal Poola kätte jäänüle Vana-Liivimaa lõunõjaolõ, mink all oll' Läti ja Lõunõ-Eesti. Pränpoolõ jäi taast alast osa Roodsi, osa Poola võimu alaq ni viil ildampa läts' kõik Vinne tsaaririigi võimu alaq.
20. aastagasaa algusõn olliq Vinnemaa Liivimaa kubermangu all sääntseq maakunnaq Eesti ja Läti ala pääl:
Liivimaa keskusõs oll' Riia liin.
Vikipeediä

Vikipeediä om vaba võrgoentsüklopeediä, midä pall'oq inemiseq samal aol umast vabast tahtõst kirotasõq. 
Vikipeediä sais kuun rohkõmb ku 300 umaette välläandõst, egä üts esiq keelen.
Vikipeediät tukõ Vikimeediä ütisüs.
Raud- ja tarkvara.
Vikipeediä ts'aukpuutri-serveriq ommaq:
Tarkvaras pruugitas:
Internet

Internet vai ilmavõrk om üleilmalinõ vähämbide puutrivõrkõ ütistüs, miä tüütäs pruukõn Interneti Protokolli (IP). Puutrivõrk ("computer network") om hulk ütstõõsõgaq ütistedüid puutriid, miä ommaq hindä vaihõl teedüsvaihtusõn.
Koolitus

Koolitus (vai haridus) om kõrraldõt opminõ vai tuu tulõmus. Inämbüisi saias koolitust koolõn, ülikoolõn vai muin opiasotuisin.
Muusiga

Muusiga (vanakreeka sõnast μουσική (τέχνη) "muusadõ kunst" ladina sõna ("ars") "musica" kaudu) om kunstiliht, miä näütäs hinnäst vällä hellega.
Riik

Riik om kimmä territooriumigaq hindäette (suvõräänne) ütsüs.
Maailman om parhilla 194 maad, miä vastasõq inäm-vähämb kõigilõ riigi tunnussilõ.
Võromaa

Võromaa om aoluulinõ maakund ni võro keele ja kultuuri ala Lõuna-Eestin. Administratiivsõlt moodustõdi Võromaa Tarto kreisi (Tartomaa) lõunaosast 1783. aastagal üten Võro liina asotamisõga Katariina II valitsõmisaol. Võromaa oll' huin piiren 1920. aastagani, perästilla olõ tema muin piiren. 
Maakunna ala käü katõsa kihlkunda, kon ka parhilla võro kiilt kõnõldas: 
1920. aastagal, ku Valga liin Eesti ala arvati ja vahtsõnõ Valga maakund tetti, liideti osa Karula ja Hargla kihlkunnast Valga maakunna külge.
1925. aastagal panti osa Räpinä kihlkunnast Tartomaa ala. 
Aoluulidsõ Võromaa ala käüväq parhilladsõq Võro ja Põlva maakund ni osa Valga ja Tarto maakunnast. Võromaal om neli liina (Võro, Põlva, Antsla, Räpinä) ja 15 alõvikku (Kanepi, Kobõla, Kosõ, Mehikuurma, Miss'o, Mooste, Parksepä, Rõugõ, Sõmmõrpalo, Vana-Antsla, Vahtsõliina, Varstu, Veriora, Võõpso, Väimälä) .
Loogiga

Loogiga om tiidüs mõtlõmisõ säädüisist, struktuurõst ja moodõst. Loogiga vastandus absurdilõ. Loogilinõ mõtõq om absurdivaba.
Riigihümn

Riigihümn om kodomaad kitvä pidolik muusigapala, miä kuulus riigi ammetlikkõ sümbolidõ hulka.
Sõandus

Sõandus om inemiisi tegemisala, mink tsihis om hindä ütiskunna hüvvüse ja maa kaitsminõ ni võimaligu vainlasõ hüvvüse ja maiõ hindä alaq saaminõ.
Maailma maaq

Maailma maiõ nimekiri
 A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z Sõltuvaq ja eräle staatusõga maaq - Aoluulidsõq riigiq 
A.
Afganistan
- Albaania
- Alžeeriä
- Ameeriga Ütisriigiq
- Andorra
- Angola
- Antigua ja Barbuda
- Araabia Ütisemiraadiq
- Argentina
- Armeeniä
- Asõrbaidžaan
- Austraalia
- Austria
B.
Bahama
- Bahrein
- Bangladesh
- Barbados
- Belau
- Belgiä
- Belize
- Benin
- Bhutan
- Boliivia
- Bosnia ja Hertsegoviina
- Botswana
- Brasiilia
- Brunei
- Bulgaaria
- Burkina Faso
- Burundi
C.
Cabo Verde
- Colombia
- Costa Rica
- Elevandiluurand
D.
Djibouti
- Dominica
- Dominikaani Vabariik
E.
Ecuador
- Eesti
- Egüptüs
- Ekvatoriaal-Ginea
- El Salvador
- Eritrea
- Etioopia
F.
Fidži
- Filipiiniq
G.
Gabon
- Gambia
- Ghana
- Grenada
- Gruusia
- Guatemala
- Ginea
- Ginea-Bissau
- Guyana
H.
Haiti
- Hiina Rahvavabariik
- Hispaania
- Holland
- Honduras
- Horvaatia
- Hummogu-Timor
I.
Iirimaa
- Iisrael
- India
- Indoneesiä
- Iraak
- Iraan
- Island
- Itaalia
J.
Jaapan
- Jamaica
- Jeemen
- Jordaania
K.
Kambodža
- Kamõrun
- Kanada
- Kasastan
- Katar
- Kenya
- Kesk-Afriga Vabariik
- Kiribati
- Komooriq
- Kongo DV
- Kongo Vabariik
- Kreeka
- Kuuba
- Kuveit
- Kõrgõstan
- Küprüs
L.
Laos
- Leedu
- Lesotho
- Libeeriä
- Liechtenstein
- Liibanon
- Liibüä
- Luksõmburk
- Lõunõ-Afriga Vabariik
- Lõunõ-Korea
- Läti
M.
Madagaskar
- Malaisia
- Malawi
- Maldiiviq
- Mali
- Malta
- Maroko
- Marshalli Saarõq
- Mauritaania
- Mauritius
- Mehhigo
- Mikroneesiä
- Moldova
- Monaco
- Mongoolia
- Montõnegro
- Mosambiik
- Myanmar
N.
Namiibia
- Nauru
- Nepal
- Nicaragua
- Nigeeriä
- Niger
- Norra
O.
Omaan
P.
Paapua Vahtsõnõ Ginea
- Pakistan
- Panama
- Paraguay
- Peruu
- Poola
- Portugal
- Prantsusmaa
- Põh'a-Korea
- Põh'a Makõdoonia
R.
Romaania
- Roodsi
- Rwanda
S.
Saalomoni saarõq
- Saint Kitts ja Nevis
- Saint Lucia
- Saint Vincent ja Grenadiiniq
- S'aksamaa
- Sambia
- Samoa
- San Marino
- São Tomé ja Príncipe
- Saudi Araabia
- Seišelliq
- Senegal
- Serbiä
- Sierra Leone
- Singapur
- Slovakkia
- Sloveeniä
- Somaalia
- Soomõ
- Sri Lanka
- Sudaan
- Suriname
- Suurbritannia (Ütiskuningriik)
- Svaasimaa
- Sveits
- Süüria
T.
Taani
- Tadsikistan
- Tai
- Taiwan
- Tansaania
- Togo
- Tonga
- Trinidad ja Tobago
- Tsehhi
- Tsiili
- Tšaad
- Tuneesiä
- Tuvalu
- Türgü
- Türkmenistan
U.
Uganda
- Ukraina
- Ungari
- Uruguay
- Usbekistan
V.
Vahtsõnõ Meremaa
- Valgõvinne
- Vanuatu
- Vatikan
- Venezuela
- Vietnam
- Vinnemaa
Z.
Zimbabwe
Aoluulidsõq riigiq.
Inneskiidsi riike nimekirjä kaeq eräle artiklist.
Rasõhus (keeletiidüs)

Rasõhus (eesti "rõhk", inglüse "stress", soomõ "paino") om keeletiidüse termin'. Rasõhus kuulus prosoodia valdkunda nigu ka näütüses pikkus.
Võro, eesti ja tõisin soomõ-ugri keelin om syna päärasõhus edimädse silbi pääl.
Vabahelü

Vabahelü vai vokaal om helü, mink välläütlemise man päses helü vabalt vällä, hellü peetä-i kinniq. Vabahelü vastandis om peethelü, midä vällä ütelden peetäs hellü kinniq. 
Võro keelen om kümme vabahellü: "a, e, i, o, u, õ, ä, ö, ü, y," eesti keelen ütesä (olõ-i "y"-d), soomõ keelen katõsa (olõ-i ka "õ"-d).
Võro keele vabahelle pruugitas sõnon vabahelle kokkokõla säädüse perrä.
Kaeq ka.
Võro kiräviis
Riigihümniq

Riigihümne nimekiri lugõ üles riigihümniq.
Eurominority

Eurominority (EuroM) om Õuruupa vähämbüisi ütisasotus miä jaga uma laja kiräsaatjidõ võrgo abigaq saadut teedüst Õuruupa vähämbüisi kotsilõ. Eurominority võrgoleht (www.eurominority.org) om Õuruupa rahvus-, regionaal-, kultuuri- ja keelevähämbüisi, Õuruupa põlisrahvidõ, rahvakilstukõisi ni esiqmuudu kõva hindätiidmisegaq ja liidomaa tüüpi kotussidõ võrgoleht. Taa om alostõt 1999, toimõndas Mikael Bodlore-Penlaez.