tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tiidüs

Tiidüs (ladinakeelitsest sõnast "scientia", miä tähendäs "tiidmiisi" vai "tiidmist") om inemise kõrra perrä käüjä tegevüs, mink tsihis om saiaq vahtsit tiidmiisi ja parõmpihe arvo saiaq, kuis as'aq ilman käüväq. Kimmä meetodi perrä tegeväq tiidläseq katsit ja kaesõq asjo perrä nink analüüsväq saadut teedüst, et luvvaq teoreetiliidsi seletüisi toolõ, kuis as'aq tüütäseq. 
Tiidüstiidmiisi saias uurmistüüga. Uurmistüü käügin võetas määnegi umbarvaminõ (tuu perrä, kuis as'aq tunnusõq käüvät), tuud uuritas ja tetäs katsit, et saiaq toolõ kinnütüst vai tuu hoobis ümbre kukadaq. Tüü tulõmusõs või ollaq tiidüsline teooria, miä avitas as'ost parõmpihe arvo saiaq ja asjo parõmpihe ette nätäq.
Maru Mats

Maru Mats om kõgõkogo kosmoloogilinõ mutõl, miä om kõgõ parõmbahe kuunkõlan tiidüsliidsi tiidmiisiga. Tuu all mõtõldas ütte sündmüst kavva aigu tagasi, ku kõgõkogo naas' lõpmaldaq tihhest olõkist kipõstõ paisuma ja paisus täämbädse pääväniq.
Pääväsüstem

Pääväsüstem sais kuun Pääväst ja tähetiidüsliidsist objektest (muuhulgan Maa, mink pääl miiq elä), miä ommaq timäga manokiskmisväe läbi köüdedüq.
Päiv

Päiv (sümbol: ) om täht, miä om pääväsüstemi keskel ja and 98.6% timä massist. Maa ja muu mateeriä tiirotas timä ümbre.
Hod'otäht

Hod'otäht vai hod'os vai plannõt om Riikevaihõlidsõ Tähetiidüseseldsi perrä sääne taivakihä Pääväsüstemin, miä 
Ku õnnõ kats edimäst tingimüst ommaq täüdedüq, sõs om tegemist kääbätshod'otähega.
Maa (hod'otäht)

Maa (sümbol: ) vai maakerä om hod'otäht, mink pääl miiq elämiq. Tä om pääväsüstemi Päävä puult lukõq kolmas hod'otäht.
Merkuur

Merkuur (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääväle kõgõ ligemb ja kõgõ vähämb hod'otäht. Tä tege tiiro ümbre Päävä 88 pääväga.
Veenüs

Veenüs (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääävä puult lukõq tõnõ hod'otäht. Tä om uma nime saanuq Vana-Rooma armastusjumalanna Venusõ perrä.
Marss

Marss (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääävä puult lukõq neläs hod'otäht. Tä om uma nime saanuq Vana-Rooma sõajumala Marsi perrä.
Jupitõr (hod'otäht)

Jupitõr (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq viies hod'otäht. Tä om kõgõ suurõmb hod'otäht Pääväsüstemin.
Saturn

Saturn (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq kuvvõs hod'otäht. Suurusõ poolõst om tä Pääväsüstemin pääle Jupiteri tõnõ.
Uraan (hod'otäht)

Uraan (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq säitsmes hod'otäht. Suurusõ poolõst om tä Pääväsüstemin kolmas.
Neptuun

Neptuun (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq katsas (ja tuuga perämäne) hod'otäht.
Kääbätshod'otäht

Kääbätshod'otäht vai kääbätshod'os vai kääbätsplannõt om Riikevaihõlidsõ Tähetiidüseseldsi perrä sääne taivakihä Pääväsüstemin, miä
Pluuto

Pluuto (sümbol: vai ) om suurusõ poolõst tõnõ kääbätshod'otäht (pääle Erist) Pääväsüstemin. Timä löüdmisest 1930. a. kooni aastagani 2006 loeti tedä Pääväsüstemi ütsändäs hod'otähes, 2006. aastagast arvatas tedä kääbätshod'otähti hulka.
Taivatäht

Taivatäht vai lihtsähe täht om suur plasmakerä, miä kirgäs valgust ja midä hoit kuun timä hindä manokiskmisvägi. Meile kõgõ ligemb täht om Päiv. Tõisi tähti võimiq nätäq taivan üüse, ku Päävä valgus näide kaemist ei sekäq.
Kuu

Kuu (sümbol: ) om taivakihä, miä tiirotas ümbre Maa. Tä om Maalõ kõgõ ligemb taivakihä, keskmäne kavvus Maa ja Kuu keskpunktõ vaihõl om 384 403 kilomiitret.
Tsirgurada (tähetiidüs)

Tsirgurada vai galaktiga om suur taivatähti kogo, midä hoit kuun manokiskmisvägi, üten tähtivaihõlidsõ gaasi ja tolmuga nink tummõ ollusõga. Miiq üten Pääväga olõ tsirguraan, mink nimi om Tsirgurada.
Tsirgurada

Tsirgurada vai Galaktiga om tsirgurada, kon miiq olõ üten kõgõ Pääväsüstemiga.
Vesi

Vesi om kõgõ hariligumb vedelüs Maa pääl, tä katt kolm neländätjako Maa pinnast. Puhtal viil olõ-i haisu, mako ei värmi. Vesi om järvin, jõkin ja merin. Vihm om vesi, miä satas alla pilvist taivan. Ku vesi muutus väega jahhes, külmäs tä ärq nink täst saa iä vai lumi. Ku vesi lätt väega kuumas, nakkas tä kiimä nink täst saa toss. 
Kasvõl, eläjil ja inemiisil om vaia vett juvvaq, et elon püssüq.
Vedelüs

Vedelüs om ollussõ vorm, mil om piaaigo kimmäs maht, a olõ-i kimmäst kujjo. Vedelüs om likõ ja võtt anoma kujo. Vedelüst om rassõ kokko litsuq. 
Vedelüseq ommaq näütüses vesi, õliq ja veri.
Kohv

Kohv om kohvipuu röstitüist siimnist ehk kohviupõst jauhõt pulbrõ ja tuust tett kuum juuk.
Aolugu.
Kohvijuuminõ või-ollaq saanuq alostusõ Etioopiast. Tuu kandi külä perrä saigi kohv uma nime.
15.aastagasaal oll' kohv levinüq Araabian, 16. aastagasaal ka Türgün. Euruupahe joud' kohvijuumisõ kommõq 17. aastagasaal ja Eestihe 17. aastagasaa peräotsan.
Esiqsugumaidsil rahvil ommaq umaq mooduq kohvitegemises ja pakmisõs. Tunnõtumbaq ommaq Türgü kohv ja Itaalia espresso. 
Kohvisordiq.
Kõgõ levinümb kohviliik araabiga om perit Etioopiast. Tuu jago kogo maailma kohvist om umbõs 75%.
Tõõnõ tunnõt liik om robusta, miä om maigult tugõvamb ku araabiga. 
Om ka kolmas kohvipuu liik, agaq tuud pruugitas väega veidüq. 
Kohvisordiq kandvaq hariligult tuutmismaa vai -kotusõ nimme: Colombia kohv, Costa Rica kohv, Santosõ kohv jne. 
Kohvi all mõtõldas keskestläbi kohvipuu siimnist tettüt uakohvi. Uakohvi seen om kofõiini, miä om virgutav ainõq.
Kohvi asõmal.
Kohvi asõmõl pruugitas näütüses tsigurit, viläkohvi, puuviläkohvi, võiulillikohvi ja muid kasvokohvõ. 
Peris kohviga köüt naid tegemisviis. 
Kohvi säädelemine.
Kohvipuhma mar'a seen om hariliguq kats upa. Uaq saiasõq kätte kattõ muudu. Kuivatas päävä käen vai hoidas vii seen 24-48 tunni. Liotõdu kohvi häädüs om etemb. 
Toorõst kohvi röstitäs eräle massinaga.
Oluq

Oluq om kesvist ja viist tett alkoholiga juuk. 
Seto Kuningriigin sorditas muuhulgan ega aasta vällä kõgõ parõmb ollõmeistre.
Vein

Vein vai mar'aviin om mar'a- vai puuvilämahlast tett alkoholiga juuk. Inämbüisi ommaq veiniq tettüq viinamar'amahlast. Võro- ja Setomaal tetäs veini viil ubina- ja hõragumahlast. 
Seto Kuningriigin sorditas muuhulgan ega aasta vällä kõgõ parõmb veinimeistre.
Kesev

Kesev vai kesv om terävili. Tedä tarvitõdas söögis ja söödäs. Kesvist saa tetäq jahho, suurmit ja kruppõ.
Nisu

Nisu om terävili. Timäst tetäs jauhõ, miä või ollaq peenemb vai jämmemb. Peenembät nisujauhõ kutsutas nisupüüdlis, miä um pekritüüstüsen põhilinõ jauh - tuust küdsetäs saio, kuukõ, krõngliid, präänikit, a tetäs ka makaruunõ nii pall'o muid söögiasjo. Jämmembäst nisujauhõst küdsetäs vatsko.
Vatsk

Vatsk om jämmembäst nisujauhõst küdset saia- vai leeväsugumanõ küdsüs.
Küdsüs

Küdsüs om küdset süük. Hariligult mõtõldas küdsüsside all jauhõst küdsetüid asjo nigu leib, sai, vatsk vai prääniguq, a võidas mõtõldaq ka küdsetüt lihha, kalla vai muud küdsetüt söögikraami.
Juust

Juust om süük, midä tetäs piimäst, hariligult lehmä umast, mõnikõrd kitsõ umast.
Piim

Piim om valgõ vedelüs, midä andvaq imädseq imetäjäq. Tuu om imetäjide poigõ päämäne süük, inne ku nääq opvaq muud süüki süümä. Miiq maal mõtõldas piimä all innekõkkõ lehmäpiimä. Tuud juvvas nink tuust tetäs kohopiimä, sõira, juusto, iätüst ja muid söögiasjo.
Puuvili

Puuvili om puu vili, miä kõlbas süvväq. Puuviläq ommaq näütüses ubinaq, pirniq, ploomiq, banaaniq.
Kaar

Kaar om terävili. Tedä tarvitõdas söögis ja eläjide (nt. hobõstõ) söödäs.
Riis

Riis om terävili. Tä om suurõlõ osalõ maailma inemiisist (innekõkkõ Aasian ja troopilidsõn Ladina-Ameerikan) ütes päämädses söögis. 
Riisist saa tetäq putro ja suppi.
Mais

Mais om terävili. Tä kasus kooni kuvvõ miitre korgutsõs ja and hektari kotsilõ inämb terri ku ütski tõnõ terävili.
Sojauba

Sojauba om üteaastaganõ kultuurkasv. Hiinan om tedä söögis tarvitõt joba 5000 aastakka.
Sorgo

Sorgo om üts haino pereh, miä kasus lämmäl maal. Mõndsi sorgo lihte kasutõdas terri peräst, suurõmbat jako kasutõdas söödäs.
Tervüs

Tervüs om tävveline iholinõ, vaimlinõ ja ütiskundlinõ hää olõminõ, mitte õnnõ tõvõ vai nõtrusõ puuduminõ.
Tõbi

Tõbi vai haigus om elolidsõ ehitüse vai tallitusõ viga, mink peräst om elolidsõ tegevüs häirit. Elolinõ või ollaq nii kasv ku elläi (muuhulgan inemine).
Kehv kuuldminõ

Kehv kuuldminõ vai rassõ kuuldminõ om tuu, ku helü kuuldminõ om nõrgas jäänüq vai hoobis ärq kaonuq. Tuu või juhtuq ega elolisõga, kinkal kuuldminõ olõman om.
Elolinõ

Elolinõ vai organism om elläv asi, niguq näütüses elläi, kasv, siin vai pisolanõ.
Pisolanõ

Pisolanõ vai mikroorganism vai mikruub om väega väikene elolinõ; nii väikene, et inemine tedä palja silmäga ei näeq. Pisolaisi või kaiaq lähküsilmäga (mikroskoobiga).
Mateeriä

Mateeriä all mõtõldas egapäävätsen keelen kõkkõ, minkal om olõman mass ja maht. Tiidüsen loetas mateeriäs tuud, minkast ommaq tettüq aadomiq ja molõkuliq (hariligult proodonit, neutronit ja elektronnõ).
Ollus

Ollus om mateeriä, mink molõkuliq ommaq ütesugutsist pudinist ja üttemuudu üles ehitedüq. Ollusõq ommaq näütüses hapasnik, vesi, raud ja tõsõq.
Keemiline element

Keemiline element om aadomidõ sort; noil sordõl tetäs vaiht tuu perrä, mito proodonit aadomituuman om. Keemilidseq elemendiq ommaq näütüses hapasnik, raud, väävli ja tõsõq.
Aadom

Aadom om mateeriä põhiosakõnõ, mink kesken om tihhe säsü (tuum) nink tuu ümbre om negatiivsõlt laet elektronnõ pilv. Aadomisäsün ommaq positiivsõlt laeduq proodoniq ja eelektrilidsõlt neutraalsõq neutroniq.
Eesti Vabariigi aastagapäiv

Eesti Vabariigi aastagapäiv om Eesti riigipühä, midä peetäs 24. radokuu pääväl. Taaga tähüstedäs Eesti Vabariigi välläkuulutamist 1918. aastaga 24. radokuu pääväl. Tuul pääval avaldõdi Talliinan "Manifest kõigilõ Eestimaa rahvilõ", kon kuulutõdi vällä hindäperi ja demokraatlinõ Eesti Vabariik. 
Aastagapäävä tähüstämine.
Päält Eesti vahtsõst esiqsaisvas saamist om tagasi ello tuud Eesti Vabariigi aastagapäävä Eesti kaitsõväe paraatõ kommõq, nii nagu taad tetäs pall'odõn riigen. Niisama om kombõs, et Eesti president kõrraldas esiqsaisvuspääväl pidoligu vastavõtu, kon and üle Eesti riiklidsõq tiinidemärgiq. 
Nii paraat ku vastavõtt ommaq esiq aastil olnuq esiq liinon. Paraadist, vastavõtust ja vastavõtu kontsõrdist, mink algusõn pidä president aastapäävakõnnõ, tetäs õkvaülekannõq televisioonin. 
Vastavõtu käeandmistseremooniat, kon president ja presidendi abikaasa kõiki küläliisi tervütäseq, om iroonilidsõlt nimitet "pingviine paraadis" (võrrõldõn miihi pidolikkõ frakkõ pingviine mustvalgidõ sulgiga).
Vallon-liinon, (üli)koolõn, tiatriin ja tüükotussin tetäs kah ummi pidoliidsi vastavõttõ, aktuisi ja kontsõrtõ, sagõhõhe jo 23. radokuu pääväl ja viil varrampagi.
Kreutzwaldi Friedrich Reinhold

Kreutzwaldi Friedrich Reinhold (Friedrich Reinhold Kreutzwald, sündünüq 26. joulukuu pääväl 1803 Jõepere mõisan Kadrina kihlkunnan Viromaal, koolnuq 25. põimukuu pääval 1882 Tarton) oll' eesti kirämiis ja tohtri. 
Elokäük.
Kasvi Kaarli, Hageri ja Ohupere mõisin, oppõ Rakvere köstre Gööki algkoolin 1815–1817, kreiskoolin 1817–1818, Tallinna kreiskoolin 1819–1820, kaupmehe opilanõ Tallinnan 1818–1819. 1823 tekk' Tallinnan kodo-oppaja katsmisõ, tüüt' kodo-oppajan Tallinnan ja Peterburin 1823–1826. Aastagil 1826–1833 oppõ Tarto Ülikooli meditsiinitiidüskunnan.
1833. aastagal lõpõt' keisriligu Tarto Ülikooli, samal aastagal nakas' Võro liinan tüüle tohtrin. Kirot' rahvavalguslikkõ teossit ja toimõnd' maarahva kasulist kallõndrit („Ma-rahwa Kassuline Kalnender“). Timä tõlgidu jutuq „Reinuvatõr Repän“ ja „Kilplasõq“ ommaq seo ilma aigu latsiraamaduq. Kreutzwaldi värsiloomingul (kogo „Viru lauligu lauluq“, poiim „Lembitu“), miä tuginõs saksa näüdüssele, oll' eesti luulõlõ suur tähtsüs.
Timä pääteos, rahvaluulõainõist tüüdeld rahvuseepos „Kalõvipoig“, sai eesti rahvuslidsõ kirändüse alostalas. Rahvaluulõlõ tugõhõsõq ka „Eesti rahva innemuistidsõq jutuq“. Naid juttõ niguq ka „Kalõvipoiga“ om tõlgit mitmõhe võõrkiilde.
Kreutzwaldi looming mõotas jovvulidsõlt tervet rahvuslidsõ liikmisõ ao vaimoello. Oll' Opatu Eesti Seldsi avvoliigõq aastagast 1849, Soomõ Kirämiihi Seldsi korralinõ liigõq aastagast 1855, Ungari Tiidüisi Akadeemiä väläliigõq aastagast 1871.
Elli surmani Tarton väümiis Blumbergi man. Kreutzwald om matõt Tarto Raadi Vana-Jaani kalmuaialõ. Võro liinan om Kreutzwaldi majamuusõum.
Eräslist.
Vanõmbaq: esä - Reinholdsoni Juhan (1766–1832), kängsepp, ildampa Rakvere kihlkunna Kaarli mõisa aidamiis. Vabastõdi perüsorjusõst 1815. aastagal; imä - mõisanäüdsik Ann (1770–1846). 18. põimukuu pääväl 1833 võtte naasõs Saedleri Marie Elisabethi (1805–1888), hähäq olliq Viru-Nigulan. Latsõq: tütreq Adelheid Anette (1834–1895) ja Marie Ottilie (1836–1851) ja poig Friedrich Alexis (1845–1910).
Pikäkannu Põhikuul

Pikäkannu kuul om parhilladsõ Lasva valla pääl teedäolõvalt kõgõ vanõmb kuul. Taa asotõdi Pindi mõisa XVIII aastasaa edimädsel poolõl mõisaherrä Lipsdorffi iistvedämisel. Kiräligult om kuuli edimäst kõrda mainitu 1736. aatagal, kon oma ärq nimetet ka oppajat nimega Johan.
Illatsõmb Pindi vallakuul om olnuq kolmen kotussõn: Pindi mõisan, Rusima külän ja 1871./72 kooliaastagal kolisi kuul Pikäkannulõ. Peräst koolimaja maahapalamist tetti vahtsõnõ koolimaja Leigo koolitalo maiõ pääle Otsa-Pindi mõisatii viirde. Kuul sai uma nime Pikäkanno mõtsa perrä.
Parhillanõ valgidõ sainoga koolimaja sai valmis 1939. 2007. aastaga piimäkuun tähüst kuul umma 135. sünnüpäivä. Koolin om 39 opilast, kedä oppas 14 oppajat.
Merca

Jäägri Merle (Merle Jääger, sündünüq rehekuu 19. pääväl 1965 Talliinan) om eesti näütelejä ja luulõtaja. Tä om tarvitanuq pseudonüümi Merca. Väega tunnõduq ommaq timä punkluulõtusõq. Merca om mängnüq pall'o võro- ja setokeelitsin tiatritüken.
Elokäük.
1983. aastagal lõpõt' Merca Tallinnan gümnaasiumi ja 1988. aastagal TRK lavakunstikateedri. 1988. aastagast om tä (vaihidõga) olnuq Vanemuisõ tiatrin näütelejä. 1999–2000 oll' tä Eesti Vabariigi sõaväen sõamiis. 2000. aastagast om tä Eesti Kiränige Liido liigõq. Tä om Tarto Kaitsõliido Akadeemilidse Malvkunna üts liigõq. Merca om laulnuq pall'odõn ansambliin, pikkä aigo ka võro ja seto keelen ansamblin Lõkõriq.
Muhu

Muhu saar vai Muhumaa om saar Õdagu-Eestin Saarõmaa ja suurõmaa vaihõl. Muhumaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa. Muhumaa põlistrahvast kutsutas muhulaisis ja Muhun kõnõldas muhu kiilt. 
Muhun om vanast olnuq 52 küllä. Parhillaq, päält Rebaski külä hindäperi saamist, om Muhun 53 küllä. 
Maatiidüs.
Muhu saarõ pindala üten väikeisi saarõkõisiga om 206 km². Saarõmaa ja Muhumaa vaihõl om Väike väin ja Väikese väinä tamm. Suurõmaa ja Muhumaa vaihõl sõitvaq praamiq. Muhumaa kõrval om mitu väikeist saarõkõist, suurõmbaq ommaq Kõinastu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid.
Luudus.
Muhumaal om väega illos ja putmaldaq luudus ja sõbraliguq inemiseq. Muhu saarõn, Koguva külän om sündünüq ka kuulsa kirämiis Juhan Smuul. Parhilla om Koguva külän Muhu muusõum. 
Kultuur.
Muhu saarõ naasõq tegeväq väega ilosat käsitüüd ja Muhu rahvarõivaq ommaq populaarsõq ja kimmähe kõgõ herksämbäq terve Eestimaa pääl. 
Muhu naisi vahtsõmb ündrik om uma kõlladse värmi saanu Edimädse ilmasõa aol saarõ mano merde jäänüisi säksä miine püssärohost, midä rõiva värmmises pruukma naadiq.
Saarõ pääl om üts koolitarõ, tuu om põhikuul ja tuu om Liiva külän. Koolin om latsi kokko 133. 
Muhumaa tunnislausõq om: "Muhumaa – saar, kon aig hengäs".
Maamme

Maamme (roodsi keelen Vårt land, 'Miiq maa') om Soomõ hümn. Maamme viie om kirotanuq Paciusõ Fredrik ja roodsikeelitseq sõnaq Runebergi Johan Ludvig. Soomõ kiilde tõlkjas peetäs Cajanderi Paavot (1889), edimädse ja perämädse salmi tõlgõq põhinõsõq Krohni Juliusõ tõlkõl (1867). Laul kannõti edimäst kõrda ette 13. lehekuu pääväl 1848 Helsingin. 
Eesti hümnil om Maammega sama viis.
Pillimiis

Pillimiis om inemine, kiä mäng mõnda pilli. Mõnõlõ pillimihele om pillimängmine tüü, mõni mäng niisama. Pillimängmist saa oppi muusigakoolin, mõnõ tõsõ pillimihe käest vai umal käel. 
Pillimiheq Võromaal.
Vanast olliq pillimiheq Võromaal väega suurõ avvo sisen, ja ommaq seeniaani. Ku pidol tõnõkõrd tapõlusõs läts', võisõt pillimihe kõrval kolmandat miist lüvväq.
Sõmmõrpalo

Sõmmõrpalo vai Sõmmõrpalo mõisa om alõvik Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Sõmmõrpalo valda. 
Aolugu.
Alevikun oll' kunagi Sõmmõrpalo vasallikants. Noq om taa kants tävveligult häönüq, alalõ om õnnõ väiku kink Sõmmõrpalo mõisa pargin.
Sõmmõrpalo lähkün Mustassaarõn om Sõmmõrpalo raudtiijaam, kohe Valga–Veski sõidurong käve 2001. aastaganiq.
Midä kaiaq tasos.
Sõmmõrpalon ommaq Sõmmõrpalo mõisa huunõq.
Ütlemiisi.
Üle Võromaa om tunnõt ütlemine: "Iist, jalost, ma tulõ Sõmmõrpalost!".
Alõvik

Alõvik om elokotus, miä hariligult om suurõmb ku külä ja vähämb ku allõv, nink miä om määntsegi paiga majandus-, haldus- vai muu keskus. 
Alõviguq ommaq tekkünüq hariligult kerko, raudtiijaama vai mõnõ vabriku ümbre.
Kaeq ka.
Eesti alõviguq
Alakülä (Sõmmõrpalo)

Alakülä vai Järvere Alakülä om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegevist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Alapõdra

Alapõdra om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Annõ mõisa

Annõ mõisa om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Haamastõ

Haamastõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Haava (Võro)

Haava om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Haidaku

Haidaku vai Haidagu om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Hansi (Sõmmõrpalo)

Hansi om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Hargi

Hargi om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Heeska

Heeska om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Hindriku

Hindriku vai Hindrigu om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Horma (Sõmmõrpalo)

Horma om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda. 
Seo kandi inemiseq ütleseq Horma kotsilõ ka "Mõisa".
Hutt'a

Hutt'a (eesti kiräkeelen ka Hutita vai Utita) om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Hänike

Hänike om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Jakapi

Jakapi om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Järvere

Järvere om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Kaagu (Sõmmõrpalo)

Kaagu om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kaapsuu

Kaapsuu om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kahru (Võro)

Kahru vai Kahro om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Keema (Sõmmõrpalo)

Keema om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda. 
Kuulsambaq inemiseq.
Keema küläst om perit oopõrilaulja Puura Väino.
Kurõnurmõ

Kurõnurmõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Kärgula

Kärgula vai Kärgula mõisa om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda. 
Kärgulast lätt läbi Pühäjõgi, miä om Võhandu jõõ mäejago. Viil lätt küläst läbi Kärgula uja.
Lakovitsa

Lakovitsa om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lauri (Sõmmõrpalo)

Lauri om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Leis'o

Leis'o om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Liinamäe (Sõmmõrpalo)

Liinamäe vai Liinamäe mõisa om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Liiva (Sõmmõrpalo)

Liiva om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lilli-Annõ

Lilli-Annõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Lilli

Lilli om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Majala

Majala om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Murra

Murra om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Mustassaarõ

Mustassaarõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Mustja

Mustja om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Mäekülä (Järvere)

Mäekülä vai Järvere-Mäekülä om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Osola

Osola vai Osula om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Pritsi

Pritsi om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Pudru

Pudru om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Pulli (Võro)

Pulli om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Punakülä

Punakülä om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Rauskapalu

Rauskapalu om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Rummi

Rummi om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Sulbi (Võro)

Sulbi om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Sõmmõrpalo külä

Sõmmõrpalo külä om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo vallan.
Udsali (Võro)

Udsali om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Võro valda.
Varõssõ

Varõssõ om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda.
Naistõpunahain

Naistõpunahain vai viinalill (e.k. "liht-naistepuna", ld.k. "Hypericum perforatum") - om vana ja inemiisi siän tunnõt ravihain, minkal om pall'o kasuliidsi umahuisi. Om üteld, et jaanipuulpäävä üüse kor'aduq rohoq avitasõq aastak otsa egä haigusõ vasta. Viinalill arvati väke täüs olõvat ni timäst peetäs luku ka seoilma-aolidsõn õdagumaa meditsiinin. 
Viinalill nakkas häitsemä jaanipäävä aigo ja häitsemän või tedä nätäq viil järgmädse paari kuu joosul, a rohos om tedä kõgõ parõmb kor'adaq suvõ algusõn. Tarvitõdas pia kõkkõ vart üten lehti ja häitsmidegaq – kasvo ürti, minkast tetäs tsäid ni õli- vai viinaleotust. 
Lõuna-Eestin om taa hain tunnõt ku viinalill, selle et tedä panti sagõhõhe kos'aviina sisse, et viin vägevämb ja armuasjo ajaminõ kimmämb saassiq. Viinalilli häitsmeq andvaq viinalõ ka ilosa verevä värmi. 
Kõgõ inämb om viinalill tunnõt ku pitsüse ruuh. Nigu timä tõõsõ nime - naistõpunahaina perrä või otsustaq, om taa hain tähtsä ka mitmidõ naisihaiguisi ravimisõs. 
Lisas iinpuul nimitedüle, om viinalilli tarvitõt ka siitmise häti, haavo, paisidõ ja palotuisi ravis, kurgukuristamisõs ja hingämisteie ravis – tä seen om rohkõhe parkainit, eederlikke õllõ ja antibiootikumõ. Viinalillil om ka lihtsähe tervet ihho rahustav mõjo. 
Viinalilli raviumahuisi kotsilõ om mitmit uurmiisi tett ni vällä uurit, et kerge vai parra pitsüse ravis om naistõpunahain sama teküs ku mitmõq tugõvidõ kõrvalmõjjõgaq antidepressandiq. Rassõ pitsüse kõrral olõ-i timäst väega api. 
Viinalilliga om ka nahko pargit ja rõivast värmit – tä and verevät värmi. 
Kost haina tõõnõ nimi - naistõpunahain - tulnuq om, tuu kotsilõ om mitu esiqsugumast arvamist. Üteq arvasõq, et ku "naistõrahval ommaq as'aq kinniq, sõs viinalillist tii päst vallalõ". Kõgõ inämb om sõski levinüq tiidmine, et "ku naistõrahvaq kahvatuq ja valgõq saisvaq, sõs piät nä naistõpunahainast tiid juuma. Sõs tulõ veretüs palgõhe." 
Sagõhõhe löüdüvit naistõpunahaina sortõ om meil kats: liht- ja kandilinõ naistõpunahain. Mõlõmbaq ommaq kõllatsidõ häitsmidegaq, pistülidseq, peenülikkõ elliptiliidsi lehti ja risuumõgaq kasvoq ni mõlõmbat om ka rahvameditsiinin ja rõivatüütlüsen tarvitõt. Edimädse tund ärq tuu perrä, et täl om ümärik vars, tuppleheq terävä otsagaq, ku häitsmit pitsitäq, sis tulõ verevät kasvomahla. 
Ku naistõpunahaina ülearvo pall'o tarvitaq, om taa kihvtine – muut naha valgushergäs vai tege krampõ ja ajohäti. Selle taheta-i tedä ka kar'amaalõ kasuma. 
Kuiki naistõpunahain om eläjile söögis kõlbmaldaq, sööväq timmä mõnõq mutigalihiq, kedä om koetõt tarvitaq kar'amaiõ pääl naistõpunahaina vastatsõs biokaitsõs. 
Naistõpunahain (ja viil umbõs 370 sorti timä perrekunnast – "Hypericum") om parra üleilmalidsõ levimisegaq (sisse tuud ka Ameerikahe, kuiki peri om tä Õuruupast). Kaitsõ ala tä kuulu-i.
Vigõl

Vigõl om harolinõ tüüriist, minga sitta, põhku vai haina nõstõtas. Sammõld ja turvast võit kah taaga nõstaq. 
Naid om kolmõ- ja neläharoliidsi. Neläharolidsõq ommaq rohkõmp iks sitaviglaq, kolmõ haroga om rohkõmp haina- ja põhuvigõl. Ku tõist võttaq ei olõq, sõs või neläharolist kah haina ja põhu man tarvitaq, a mud'o om iks kolmõharolinõ kergemp. 
Vanast oll' katõ haroga viklo kah, nuuq olliq linakubo nõstmisõs.
Viil ommaq aia- ja kartoliviglaq. Kartoliviglal om pall'o harrõ ja noidõ otsan nupiq, et haro kartoli sisse es lännüq. 
Viglal om (ravvast) vigla pütsk, mink külge haroq käüväq ja kohe sisse lätt vigla hand. Hanna tõsõn otsan om hannaga risti nasa.
Vikaht

Vikaht vai vikat om tüüriist haina vai vilä niitmises. 
Vikahtil om hand ja hanna keskel käsi (jalus), kost niiten hää käega saa kinniq hoitaq. Terä paksõmb viir om vikahti sälg.
Et vikaht terräv olõssi, piät tedä tahoga tõmbama ja mõnikõrd tsagama.
Tahk

Tahk om tüüriist, minga tõmmatas vikahtit, et tuu terräv olnuq. Taho pääl või väist, peitlit vai muud teräriista kah hikoq.
Kana

Kana om kodotsirk. Kana luu munnõ, noist haud tä vällä kanapujaq. Kanamunnõ süvväs kah.
Alajärv

Alajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Ahijärv

Ahijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Alaveski järv

Alaveski järv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Edejärv

Edejärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Keebi järv

Keebi järv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Kivijärv

Kivijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Kogrõjärv

Kogrõjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Kunnaland

Kunnaland om mitmõ Võromaa järve nimi:
Kõrbjärv

Kõrbjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Kõrdsijärv

Kõrdsijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Kõvvõrjärv

Kõvvõrjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Külmsuut

Külmsuut om mitmõ Võromaa järve nimi:
Küläjärv

Küläjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Liivajärv

Liivajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Linajärv

Linajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Linnajärv

Linnajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Mudajärv

Mudajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Mustjärv

Mustjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Mõisajärv

Mõisajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Mädäjärv

Mädäjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Mäestjärv

Mäestjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Orava järv

Orava järv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Üleherküs

Üleherküs vai allergia om organismi sais, kon mõni esiqhindäst süüldä ollus (allergiin) pand immuunsüstemi tegemä esiqeräliidsi antikihhi. Taa om ülearvo suur herküs määntsegi ollusõ vasta. Üleherküs või ollaq tõsinõ tõbi.
Muhu kihlkund

Muhu kihlkund om aoluulinõ Saarõmaa kihlkund Õdagu-Eestin. Muhumaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa. Muhumaa põlistrahvast kutsutas muhulaisis ja Muhun kõnõldas muhu kiilt. Muhu kihlkunnakerik om Muhu Katariina kerik Liiva külän, miä ehitedi arvadaq 13. aastagasaa lõpun.
Kuulsambaq inemiseq.
Koguva küläst om perit kirämiis Smuuli Juhan. 
Välislink.
Muhu murdesõnastik
Muhu vald

Muhu vald om Saarõmaa vald, miä om Muhu saarõ pääl ja vähämbide saari pääl tuu ümbre.
Vallan oll' 2008. aastaga alostusõn elänikke 1925, 2023. aastaga alostusõn 1640. 
Vallan om üts asula – Liiva, kon om 203 elänikku. Vallan om ka üts satam – Kuivastu satam. Saarõmaa ja Muhumaa vaihõl om Väike väin ja Väikese väinä tamm. Suurõ maa ja Muhumaa vaihõl sõitvaq praamiq. 
Muhumaa kõrval om mitu väikut saarõkõist, suurõmbaq noist ommaq Kõinastu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid. 
Muhu vallan om üts koolitarõ, tuu om põhikuul ja tuu om Liivan. Koolin om latsi kokko 133. 
Küläq.
Muhu vallan om 52 küllä: Aljava, Hellamaa, Igaküla, Kallaste, Kantsi, Kapi, Kesse, Koguva, Kuivastu, Külasema, Laheküla, Lalli, Leeskopa, Lehtmetsa, Lepiku, Levalõpme, Liiva, Linnuse, Lõetsa, Mõega, Mõisaküla, Mäla, Nautse, Nurme, Nõmmküla, Oina, Paenase, Pallasmaa, Piiri, Põitse, Pädaste, Päelda, Pärase, Raegma, Rannaküla, Raugi, Rebaski, Ridasi, Rinsi, Rootsivere, Rässa, Simisti, Soonda, Suuremõisa, Tamse, Tupenurme, Tusti, Vahtraste, Vanamõisa, Viira, Võiküla ja Võlla.
Saarõmaa (saar)

 
Saarõmaa om Eesti kõgõ suurõmb saar. Sjællandi, Gotlandi ja Fyni perän om tä suurusõ poolõst neläs saar Õdagumeren. Saarõmaa pindala om 2672 km². Mereviirt om saarõl 1300 km.
Üten Muhumaa ja vähämbide saariga om Saarõmaa üts Eesti aoluulinõ maakund ni üteliidsi ka täämbädse päävä Saarõ maakund.
Dostojevski Fjodor

Dostojevski Fjodor (Fjodor Dostojevski, vinne keelen "Фёдор Миха́йлович Достое́вский") oll' kuulsa vinne kiränik, kiä sündü 11. märtekuu pääväl 1821 Moskvan. Dostojevski om täämbätseni pääväni üleilma kuulsa ja timä töid lugõvaq inemiseq väega pall'odõn keelin.
Elokäük ja looming.
Dostojevski Fjodori esä Mihhail tüüt' vaesidõ inemiisi haigõmajan. Ku Dostojevski Fjodor oll' 15 aastakka vana, kuuli ärq timä imä Maria ni esä saat' uma puja Peterburki opma. 1837. aastagal astõ Dostojevski ülikuuli. Samal aastagal kuuli Puškini Aleksandr, miä mõot' Dostojevskit väega pall'o, selle et timä ja tä veli armastiq väega Puškini kirändüslikku loomingut. Aastagal 1839 sai Dostojevski teedäq, et perisor'aq olliq ärq tapnuq timä esä Mihhaili. 
1845. aastagal ilmu Dostojevski edimäne teos "Vaesõq inemiseq" ("Бедные люди"), miä tekk' tä kuulsas. Neli aastakka oll' kirämiis sunnitüül Omskin ja sai säält vallalõ 1854. aastagal. 1860. aastagal tull' Dostojevski Peterburki ja naas' tegemä umma aokirjä "Vremja" ("Время"). 1866. aastagal kuuli ärq timä veli Mihhail, kiä tekk' kah aokiränigutüüd. Taal aastagal kirot' Dostojevski romaani "Kuritüü ja karistus" ("Преступление и наказание") ja 1868. aastagal romaani "Idiuut" ("Идиот"). Aastagal 1872 sai valmis romaan "Kur'aq vaimoq" ("Бесы"). Dostojevski kirot' ka juttõ. Dostojevski Fjodor kuuli ärq 1881. aastagal.
Vinne kiil

Vinne kiil om indoõuruupa kiili slaavi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 278 mill'onat inemist mitmõl puul maailman. Suurõmb jago naist eläs Vinnemaal, Ukrainan ja Valgõvinnen.
Vinne kiil Eestin.
Eestin kõnõldas vinne kiilt põlitsõhe Peipsi järve veeren, kon eläs põlinõ vinne vanausoliidsi kogokund. Põhilidsõlt vinnekeeline om täämbädsel pääväl Vinnemaa ala jäänüq jago Petserimaast, kon om ka põlist vinnekeelist rahvast. Nõvvokogo aol om pall'o vinnekeelist rahvast Vinnemaalt, Ukrainast ja Valgõvinnest sisse tuud Põh'a-Eesti liinohe Talliinahe, Narva, Kohtla-Järvele, Jõhvi, Sillamäele ja Paldiskihe, kon om vinne keele kõnõlõjit täämbätseni pääväni väega pall'o. 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eestin vinne kiil 383 118 inemisõl imäkiil.
Vinne kiil ja võro kiil.
Vinne keelest om võro kiilde lainat mitmit sõnno, nt. "prosta", "vet", "uulits", "karman" ja "loodsik". Viilgi inämb om vinne keelest lainat sõnno seto kiilde: "tsässon", "kul'atama" jne.
Palojärv

Palojärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Pardsilomp

Pardsilomp om mitmõ Võromaa järve nimi:
Pardsilump

Pardsilump om mitmõ Võromaa järve nimi:
Peräjärv

Peräjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Perätjärv

Perätjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Pikkjärv

Pikkjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Põrgujärv

Põrgujärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Pütäljärv

Pütäljärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Raudjärv

Raudjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Ruusmäe järv

Ruusmäe järv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Saarjärv

Saarjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Savijärv

Savijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Suujärv

Suujärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Suurjärv

Suurjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Vahejärv

Vahejärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Valgjärv

Valgjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Veskijärv

Veskijärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Viinakuajärv

Viinakuajärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Vähkjärv

Vähkjärv om mitmõ Võromaa järve nimi:
Vomsu suut

Vomsu suut om mitmõ Võromaa järve nimi:
Joosu savihaud

Joosu savihaud om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan.
Kõrbjärv (Tilsi)

Kõrbjärv om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan Tilsin. Järve veeren om ujomiskotus nink perämäidsil aastagil om järve veeren peet Laheda valla jaanitulli. 2009. a. keväjä sai järve veeren valmis vahtsõnõ laululava, miä laulõti vallalõ 6. piimäkuu pääväl.
Linajärv (Vana-Koiola)

Linajärv om järvekene Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vanan-Koiolan Vana-Koiola-Timo tii lähkon mõtsa sisen.
Pikkjärv (Tilsi)

Pikkjärv om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan Tilsin. 
Järve õdagupoolitsõ veere pääl om Tilsi mõisa uma pargiga ja Tilsi kuul. 
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Suujärv (Vana-Koiola)

Suujärv om järvekene Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vanan-Koiolan Vana-Koiola-Timo ja Vana-Koiola-Ts'olgo teie vaihõl mõtsa sisen. 
Järve põhi om muanõ.
Vana-Koiola järv

Vana-Koiola järv om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vana-Koiola külän õkvalt Võro-Põlva tii veeren. 
Järve põh'aviir om küländ korgõ, muial ommaq veereq madalambaq, a sõski inämbüisi kõvaq (vällä arvat lõunahummogu poolinõ nukk). Järve põh'apoolitsõ perve pääl om Vana-Koiola kuul. Innembide oll' sääl Vana-Koiola mõisa. Kooli man om ujomiskotus, kon käüdäs peris pall'o. Pääle koolimaja om järve veeren viil peris mito tallo.
Viieläjäq ja -kasvoq.
Järvest püvvetäs kallo, nii suvõl ku talvõl. Pall'o om sudakit, latikit, särgi, ahunit ja kuskõ. Om ka haugõ ja linaskit.
Viikasvõ om veidüq, a planktonit pall'o.
Vardja järv

Vardja järv om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Arvata, et uma nime om tä saanuq Vardja mõisa perrä, miä timä veeren oll'.
Edejärv (Hatiku)

Edejärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kalajärv

Kalajärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kastjärv

Kastjärv vai Kastijärv vai Linajärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kiisa järv

Kiisa järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Järvest juusk läbi Uibujärve oja.
Kivijärv (Kivijärve)

Kivijärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Järvest nakkas pääle Uibujärve oja.
Kodajärv

Kodajärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kogrõjärv (Hatiku)

Kogrõjärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Konnalomp

Konnalomp vai Kunnalump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Korgõsaarõ järv

Korgõsaarõ järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kundlump

Kundlump vai Kundlomp om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kuusõlump

Kuusõlump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kõrdsijärv (Pardsi)

Kõrdsijärv vai Kõrtsijärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Lepälump

Lepälump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Miiastõ järv

Miiastõ järv vai Plaki järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Mustjärv (Soessaarõ)

Mustjärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan Saarjärvest umbõs 1,5 km lõunõ puul ja Timo küläst põh'a puul.
Mustjärv (Vanakülä)

Mustjärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Mõisajärv (Pardsimõisa)

Mõisajärv vai Mõisa järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Neitsijärv

Neitsijärv [.Neitsijärv] om tsill'okõnõ järvene Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Tä om Pikämäe järvest mõnisada miitret põh'ahummogu puul.
Palojärv (Lutsu)

Palojärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Pardsilomp (Palo)

Pardsilomp vai Partsilomp om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Parotiik

Parotiik om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Pikklump

Pikklump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Pikälump

Pikälump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Pikämäe järv

Pikämäe järv vai Pikämaa järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Plaki järv

Plaki järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Põlva järv

Põlva järv vai Plaki järv om ülessulut järv keset Põlva liina Orajõõ pääl. Tä om luud 1960. aastagil. Põlva järven om 0,6 ha suurunõ saar.
Püksiharojärv

Püksiharojärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Rüüvlilump

Rüüvlilump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Saarjärv (Saarjärve)

Saarjärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Sanksaarõ järv

Sanksaarõ järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Sikatiik

Sikatiik om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Soelump

Soelump om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Sõatiik

Sõatiik [Syatiik] om lump Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Tagajärv

Tagajärv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan, tä om üts Hatiku järvist.
Toro järv

Toro järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Uibujärv

Uibujärv [.Uibujärv] vai Uibumõisa järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viira järv

Viira järv om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Alajärv (Väimälä)

Alajärv vai Väimälä Alajärv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan Väimälän õkvalt Võro-Põlva tii veeren (hummogu puul). Tõsõl puul tiid om Mäejärv.
Kanariku järv

Kanariku järv vai Kanarigu järv vai Parksepä järv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Loosu järv

Loosu järv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Järvest nakkas pääle Albri oja.
Mustjärv (Võromõisa)

Mustjärv vai Poti järv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan Võromõisan.
Mäejärv

Mäejärv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan Väimälän õkvalt Võro-Põlva tii veeren (õdagu puul). Tõsõl puul tiid om Alajärv.
Järve vesi vaihtus ärq 8 kõrda aastagan.
Pütäljärv (Loosu)

Pütäljärv om järv Põlva kihlkunna Võro vallan. Taa om väikene, a küländ süvä ja puhas järvekene nurmi vaihõl. Järve perveq ummaq inämbüisi küländ kõvaq, mõnõ kotusõ pääl ka kividseq, a põhi um siski inämbüisi muanõ. Järvel olõ-i liivaviiri, a ujoma saa perve päält minnäq külh.
Viieläjäq ja -kasvoq.
Kalost om Pütäljärven kõgõ rohkõmb hõpõkokri, a om ka särgi, ahunit, haugi jm. kallo. Om ka vähki. Järve viiri man viin kasus mõnõ kotusõ pääl pilliruugu, muial ubalehte jm. viihaino.
Tinapuu järv

Tinapuu järv om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Vagola järv

Vagola järv vai Vagula järv vai Vagula om järv Võro vallan Rõugõ, Põlva ja Urvastõ kihlkunna piiri pääl.
Tamula järv

Tamula järv vai Tammul' om järv Võro valla ja Võro liina nink Põlva ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl. 
Järve vesi vaihtus ärq 0,4 kõrda aastagan.
Kõtajärv

Kõtajärv vai Madi järv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Kükä järv

Kükä järv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Küläjärv (Järve)

Küläjärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Lahojärv

Lahojärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Linnajärv (Mooste)

Linnajärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan Moosten.
Mooste järv

Mooste järv vai Moostõ järv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan Moosten. 
Järve hummoguveeren om Mooste mõisa üten uma pargiga.
Järve vesi vaihtus ärq 7 kõrda aastagan.
Mudajärv (Järve)

Mudajärv vai Umbjärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Paklajärv

Paklajärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Taimõaia tiik

Taimõaia tiik om lump Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Vanakülä järv

Vanakülä järv vai Kauksi järv vai Veskijärv om ülessulut järv Lutsu jõõ pääl Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Vihatjärv

Vihatjärv om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Penijärv

Penijärv om järv Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Mõujärv

Mõujärv om järv Põlva kihlkunnan Veriora vallan keset mõtsa. Mõujärv olõ-iq kuigi suur ja tä tüküs kinniq kasuma.
Mädäjärv (Viira)

Mädäjärv om järv Põlva kihlkunnan Veriora vallan.
Annõ järv

Annõ järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Jõrõssuu järv

Jõrõssuu järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Kannu külän.
Karsna järv

Karsna järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan. 
Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Kogrõjärv (Ts'olgo)

Kogrõjärv vai Ts'olgo Kogrõjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Kõvvõrjärv (Ts'olgo)

Kõvvõrjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Ts'olgon.
Kärnjärv

Kärnjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Pindi kandin. Tä om 26 miitret sükäv ja tuuga kuulus Eesti kümne kõgõ süvembä järve hulka.
Lauga järv

Lauga järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan. 
Lauga järvest nakkas pääle Peri uja. 
Järve vesi vaihtus ärq 10 kõrda aastagan.
Mustjärv (Ts'olgo)

Mustjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Ts'olgon.
Palojärv (Kääpä)

Palojärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Pikkjärv (Ts'olgo)

Pikkjärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Ts'olgon.
Pille järv

Pille järv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan.
Suujärv (Listaku)

Suujärv om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Listaku ja Punsaku külä vaihõl. 
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Haabsaarõ järveq

Haabsaarõ järveq ommaq järveq Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Miilva suun.
Igäme järv

Igäme järv vai Igeme järv vai Igimä järv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Järveots

Järveots om järvekene Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Kullassaarõ järveq

Kullassaarõ järveq vai Kullasaarõ järveq ommaq järveq Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Kunnalomp

Kunnalomp vai Kunnalump om lump Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Miilva järv

Miilva järv [.Miilva järv] om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Miilva suu lõunõhummoguservän. 
Miilva järve keskel om üts saarõkõnõ (0,4 ha).
Miilva järve saasõ vett suukraavõst, järvest lätt välllä Toolamaa oja, miä juusk Võhandu jõkkõ. Vesi vaihtus ärq 2,1 kõrda aastagan.
Järvest lõunõ puul om RMK mõtsamajakõnõ üten tulõtegemise kotussõga.
Viieläjäq ja -kasvoq.
Päämädseq kalaq ommaq ahhun ja haug.
Padojärv

Padojärv järv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Miilva suun.
Pariniidü lomp

Pariniidü lomp om lump Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Rehäjärv

Rehäjärv vai Rihajärv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Räpinä järv

Räpinä järv om ülessulut järv Räpinä kihlkunnan Räpinäl Võhandu jõõ pääl.
Saarõkülä järv

Saarõkülä järv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Selli kuulu

Selli kuulu [Selli .kuulu] om vanajõgi Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Virosi järv

Virosi järv vai Virostõ järv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan. 
Järve vesi vaihtus ärq 10 kõrda aastagan.
Võsojärvtüs

Võsojärvtüs om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Võrtsjärv (Hundilaanõ)

Võrtsjärv [Vyrtsjärv] vai Virtsjärv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Helmjärv

Helmjärv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Leevi kandin. Timäst paarsada miitret põh'a puul om Viinakuajärv ja lõunõhummogu puul Kõvvõrjärv.
Kamarusjärv

Kamarusjärv vai Kumarusjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Meenikunno suun. Pääle timä ommaq sääl suun viil Suur Suujärv, Keskmäne Suujärv ja Pähnijärv.
Keskmäne Suujärv

Keskmäne Suujärv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Meenikunno suun.
Pääle timä ommaq sääl suun viil Suur Suujärv, Kamarusjärv ja Pähnijärv.
Kostoperä järv

Kostoperä järv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Kõvvõrjärv (Leevi)

Kõvvõrjärv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Lihtensteini kandin. Kõvõrastjärvest mõnisada miitret põh'aõdagu puul om Helmjärv.
Leeväti järv

Leeväti järv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan. 
Järvest nakkas pääle Väiko-Viirksu oja.
Mustjärv (Leevi)

Mustjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Leevi kandin Võro-Räpinä tii veeren. 
Järvest nakkas pääle Savikuaoja.
Mustjärv (Nohipalo)

Mustjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Nohipalon. Järv om Meenikunno maastigukaitsõalal. 
Järve veereq ommaq soitsõq. Vesi om väega tummõ ja paistus väega veidüq läbi (0,4–1,0 m). 
Mustajärve juusk uja, miä tulõ Meenikunno suust, nink järvest vällä juusk Rebäsmäe oja. Vesi vaihtus ärq 2,9 kõrda aastagan. 
Mustastjärvest umbõs 0,5 km põh'a puul om Valgjärv. 
Viieläjäq ja -kasvoq.
Kasvõ om õnnõ 7 lihti. Kallo om veidüq.
Palojärv (Haavapää)

Palojärv om järvekene Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Haavapää kandin, Võhandu jõõst paarsada miitret hummogu puul.
Pardsilomp (Lihtensteini)

Pardsilomp vai Partsilomp om lump Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Pähnijärv

Pähnijärv [.Pähnijärv] om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Meenikunno suun.
Suur Suujärv

Suur Suujärv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Meenikunno suun. Tä om Meenikunno suu neläst järvest kõgõ suurõmb.
Vahtsõnõ järv

Vahtsõnõ järv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Valgjärv (Nohipalo)

Valgjärv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Nohipalon. Tä om Eesti üts kõgõ läbipaistvamba viiga (kooni 10 m) järv.
Valgjärv om umbjärv.
Valgjärvest umbõs 0,5 km lõunõ puul om Mustjärv. 
Viieläjäq ja -kasvoq.
Valgjärven om haruldast luuduskaitsõalost vesilobeeliat. Kallost om päämäne ahhun, viil om haugi.
Vana järv

Vana järv om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Veriora järv

Veriora järv om ülessulut järv Pahtpää oja pääl Räpinä kihlkunnan Veriora vallan.
Viinakuajärv (Leevi)

Viinakuajärv om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Leevi kandin Võro-Räpinä tii lähkon. Timäst paarsada miitret lõunõ puul om Helmjärv.
Karjäär (Jõõperä)

Karjääris kutsutas ütte järve Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.
Kello tiik

Kello tiik om lump Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.
Kurujärveq

Kurujärveq ommaq järveq Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.
Umbjärv

Umbjärv om järv Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan. 
Järve vesi vaihtus ärq 5 kõrda aastagan.
Kanassaarõ järv

Kanassaarõ järv om järv Räpinä kihlkunnan Moostõ vallan.
Plotina järv

Plotina järv om järv Räpinä kihlkunnan Mikitämäe vallan.
Viinakuajärv (Kahkva)

Viinakuajärv om järv Räpinä kihlkunnan Mikitämäe vallan.
Jutikmäe lump

Jutikmäe lump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kalamajandi tiigiq

Kalamajandi tiigiq ommaq tiigiq Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kalmõtlump

Kalmõtlump vai Kalmatlomp om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Keema järv

Keema järv vai Suur-Keema järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om Keema järvist kõgõ suurõmb.
Järve suurus om 3,9 ha. Kõgõ süvemb kotus om 27,5 miitret, tuuga om Keema järv Eesti 10 kõgõ süvembä järve hulgan.
Keema järvest juusk läbi Treisi oja.
Kivijärv (Osola)

Kivijärv vai Osola veskijärv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kogrõjärv (Keema)

Kogrõjärv vai Keema kogrõjärv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om üts Keema järvist.
Koodõssuu lump

Koodõssuu lump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Kõolump

Kõolump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Lõõdla järv

Lõõdla järv [.Lyydla järv] vai Lõõdva järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. 
Lõõdla järvest nakkas pääle Antsla jõgi.
Vesi vaihtus ärq katõ aastaga.
Viieläjäq ja -kasvoq.
Kallost om järven latikat, särge, ahunat, sudakut, haugõ ja angõrjat.
Maru järv

Maru järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om üts Keema järvist.
Nurmõlump

Nurmõlump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Näkitiik

Näkitiik om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Ora järv

Ora järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om üts Keema järvist. Järvest juusk läbi Treisi oja.
Pardsilump (Hargi)

Pardsilump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Rüütle järv

Rüütle järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Siimu lump

Siimu lump om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Sõmmõrpalo järv

Sõmmõrpalo järv om ülessulut järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Varõsjärv

Varõsjärv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan.
Väiku-Keema järv

Väiku-Keema järv om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om üts Keema järvist. 
Järvest juusk läbi Treisi oja.
Ermeli lump

Ermeli lump [.Ermeli lump] om lump Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Jakapi järv

Jakapi järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Kallastõ järv

Kallastõ järv vai Kärssinä järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Kangru järv

Kangru järv vai Kangro järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Konksi järv

Konksi järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Laatrõ järv

Laatrõ järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Liinamäe järv

Liinamäe järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Luhassuu järv

Luhassuu järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Luukasõ järv

Luukasõ järv vai Luukõsõ järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Meierei tiik

Meierei järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Mõisajärv (Vaabina)

Mõisajärv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Pundõ järv

Pundõ järv om ülessulut järv Alakõrdsi oja pääl Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.
Puura järv

Puura järv vai Jänesse järv om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan.