tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kanepi

Kanepi om alõvik parhillatsõn Põlva maakunnan Kanepi vallan, Vanal-Võromaal Kanepi kihlkunnan. Kanepi om Talliin-Tarto-Võro-Luhamaa maantii veeren ja jääs Otõpää korgõmaa veere pääle. Parhilla eläs 2019. aastaga saisuga Kanepin 577 inemist. Sääl om kats söögipuuti, aptiik, kohvik ni mõnõq tõõsõq väikuq poodiq. Sääl tüütäs ka Kanepi vallavalitsus, om latsiaid, keskkuul ja seldsimaja. 
Aolugu.
Kanepi om vana külä, mink manu tegüsi Piigandi mõisa. Ildampa om Kanepi olnu ka Kanepi kerigumõisa maa pääl.
Kanepi kihlkund tegüsi, ku Roodsi kuninga Karl XI käskmise pääle liideti 4. põimukuu pääväl 1675 Põlva, Otõpää ja Urvastõ kihlkunna veerealaq ütes. Parhilladsõ asula keskus tegüsi 19. aastagasaal Kanepi kerigu ümbre ni jääs vanast küläkotussõst õdagupoolõ.
1802. aastagal sai Kanepist Võro praostkunna keskus ja sinnäq luudi Võromaa keriguoppajidõ kuunkäümiskotus, raamadukogo ja keele uurmise tsõõr. 20. aastagasaa algusõn saiõ Kanepist uma kandi päämäne kultuuriga tegelemise kotus ja säält ommaq peri pall'oq rahvusligu heränemisega köüdedüq inemiseq nigu näütuses Treffneri Hugo.
Kanepi gümnaasium.
Koolioppus Kanepin nakas' pääle 17. aastagasaal ni edimäne teedüs tuust köstrekoolist om aastast 1680. Sinnäq tetti ka 1811. aastagal tütärlatsi käsitüükuul.
Johann Philipp von Roth lõi 1804 Kanepihe edimädse kihlkunnakuuli, mis opas' esiqsugutsit tiidmiisi hulka sügävämbält ku inneskidseq körstekooliq. Von Rothi kuul oll' näüdüs ka tõisi Liivimaa kihlkunnakuulõ luumisõs. Edimädse Eesti vabariiigi aigu sai kihlkunnakoolist korgõmb algkuul ja Nõvvokogo aol mittetävvelik keskkuul, sis säitsmeklassilinõ kuul, katsaklassilinõ kuul ja kuvvõkümnendil keskkuul. Nimi vaihtõdi gümnaasiumis 1997 ja täämbädse pääväni om tüün 12 klassi.
Kerik.
Edimäne puukerik ehitedi Kanepihe 17. aastagasaa II poolõl, tõnõ sai valmis 1737. aastagal ja sääl olliq olõman eski hõrilaq. Parhilla om Kanepi kerik maakivvest ja tuu tetti 1804–1808 Friedrich Siegeli projekti perrä. 1831 lei välk kerigu palama ja suurõmb osa iloväärtüsega ossõ palliq maaha. Ülesehitet kerik om pia putmalda täämbädse pääväni püsünü 1877. aastagast. 1902 saadiq vahtsõq hõrilaq. Kuiki Lõunõ-Eesti kerikide man om harilik kikas torni otsan, sis Kanepi kerigu tornin tuud olõ-õiq. 
Kanepi aiand.
Kanepi alõvigu veeren tege ummi tegemiisi kasvomaio ja maalappõ pääl Kanepi Aiand. Tuu om perreäri ja luudi 1993. aastagal. Kõgõpäält kasvatõdi õnnõ nelke ja kurkõ, a pia säeti tsiht kõiki istikidõ kasvatamisõlõ ja müügile. Kanepi aiand tege kuuntüüd Maaülikooliga ja pruuv perrä egäsugumaidsi esiqsugutsidõ kasvõ kasvatamist, tuu om andnu näile tõisi siän edumaa. Kanepi aiandit või tähele pandaq mitmidõ liinu, sääl hulgan Tarto, hal'astusõ ja lillipindride luumisõ man.
Äntu

Äntu om külä Õdagu-Viromaal Väiku-Maarja vallan ja kihlkunnan.
20. aastagasaal oll' sääl populaarnõ eherüst kasvataq. Eherüs elli ka Kärsa ojan. 1950. aastagal rändsiväq kalaq Nõmme ja Ao jõkkihe.
Nõmme veski lähkün om Äntu Punamägi. Tuu om muistnõ liin ja om muinsuskaitsõ all. Tuu ümbre om pistülidse kaldõga mõts. Punamäe liina tarvitõdi 13. aastagasatani. A 17. aastagasaal oll' sääl suur poolakõisi sõaliir. Nuuq häodiq kõik ümbrekunna ärq.
Äntu järveq.
Äntun om säidse järve. Järveq ommaq klaari viiga. Kõgõ suurõmbaq järveq ommaq Valgõjärv, Rohilinõ ehk Vahejärv ja Sinijärv. Vahejärv ja Sinijärv ommaq ainulidsõq, selle et järve vesi om sinikasrohilinõ ja väega klaar. Vii ilosa värmi and helle järvelubi üten luudusõga. Kavvõmbalõ jääseq viil neli järve: Linaleo, Mäetaguse, Kaan- ja Umbjärv. Nuuq ommaq soidsõ maaga.
Luuduse õpperada.
Järvi saa lähembält kaiaq, ku minnäq ja rännädäq Äntu järvi matkaraal. Rada nakas Valgõjärve saisoplatsilt. Rada om 10 kilomiitre pikkunõ ja om Äntu maastigukaitsõalal. Raa viirde jääseq kõik säidse järve. Raa pääl ommaq märgiq, miä tiid näütäsäq. Ka ommaq raa pääl teedüstahvliq. Matkarada om tasoldaq ja vallalõ üüpäiv läbi.
Äntu Sinijärv

Äntu Sinijärv om säidse kilomiitret lõunõ puul Väiku-Maarjast, Väike-Maarja kihlkunnan, Õdagu-Viromaal.
Seo om Eesti kõgõ selgemba viiga järv. Järve läbipaistvus om kooniq 15 miitrit, kuigiq järve suurõmb süvvüs om 8 miitrit. Vesi om klaar lättide peräst. Tuuperäst om järve vesi esiki suvõl 10–15 kraati. A päälmäne puul miitrit viist om suvõl küländ lämmi, et minnäq ujoma.
Järven eläseq ka kalaq: ahhun, särg ja haug. Kõgõ inämb om ahunat.
Mõisakülä

Mõisakülä om vallasisene liin Villändi maakunnan Mulgi vallan.
Mõisakülä sai alõviõigusõq 1920. ja liinaõigusõq 1938. aastagul.
Mõisakülä om väiku inneskine raudtiiliin Läti piiri veeren. Liin kuustu päämidselt üte-katõkõrraliidsist huunist. Liinan toimõndas põhikuul, latsiaid, rahvamaja ja muuseum. Edimädse vabariigi aol ehitedi liina õigõuso ja lutõriuso keriguq. 
Parhillanõ Mõisakülä om tekkünüq suurõlt jaolt päält kitsa rüüpmegaq raudtii asotamist 19. aastagasaa lõpun. Liinast juusk’ läbi Pärno–Valga ja Viländi–Mõisakülä raudtii, miä tekk’ liinast tähtsä raudtii sõlmjaama. Liinan edesi tüüstüs ja 1909. aastaga elli ligi 1000 inemist. 1938. aastagas oll’ liin rikas arõnõv väikuliin, kon elli pia 2421 elonikku.
Perän II ilmasõta jäi liina edeng saisma. Liin vaivõl’ sõakaihõ, kiudutamiisi ni veeremaastumisõ käen. Viil suurõmb kaotus Mõisaküläle oll’ raudtii kaominõ, miä sündü Villändi tsihin 1975. ja Pärno tsihin reisjile 1996. aastagal, olkuq õt raudtii võeti üles viil 2008. aastagal.
Lehtsalu Markus

Lehtsalu Markus (Markus Lehtsalu, sündünüq 7. vahtsõaastakuu pääväl 2001) om seto juuriga laulja ni laulukirotaja Sauõlt.
Tä kirotas ja mäng eesti- ja inglüsekeelist rokkmuusigat, mõist lauldaq, kitrat ni klavõrit mängiq.
Timä setokiilsit luulõtuisi om 2022. aastaga Võro-Seto Tähtraamatun.
Elukäük.
Põhikoolin käve Sauõ Gümnaasiumin, keskkooli lõpõt' Talina 32. Keskkoolin.
2019. aastagal võit' Eesti Miihilaulu Seldsi solistõ võikilaulmisõ.
Aastagast 2020 opis Tarto Ülikooli Villändi Kultuurikollõdsin helütetängut.
2012–2020 tä laul' ja mänge kitrat ansamblin Voucher.
Looming.
EP-q.
"Pistorg" ("Kuristik", 2018)
Singliq.
"Tolm mu olgõ päält" ("Dust Off My Shoulders", 2020)
"Sammõl'" ("Sammal", 2020)
"Fell-In" (2020)
Lingiq.
Lehtsalu Markus Soundcloudin
Lehtsalu Markus Spotifyn
Ülesastminõ 2019. aastaga suvõl
Maradona Diego

Maradona Diego (Diego Armando Maradona Franco; sündünüq 30. rehekuu pääväl 1960 Lanúsõn, Buenos Airesõ maakunnan; koolnuq 25. märtekuu pääväl 2020) oll' argentina jalgpallimängjä ja -triinjä. 
Timmä peetäs ütes kõgõ parõmbas mängjäs aoluun. Maradona oll' lühkü, aga tuuiist nopõ ja jovvulinõ ni palliga väega ossav.
Üts kuulsambit hetki timä karjäärin oll' 1986. aastaga jalgpalli maailmameistrevõistluisil Inglüsmaa vasta käega lüüd väreht, mink tä esiq Jumala käes nimmas'.
Jumala käe väräht

Jumala käsi (hispaania keelen "La mano de Dios") om argentina jalgpallimängjä Maradona Diego pant nimi vastaossuisiga värähtile, mink tä esiq 1986. aastaga jalgpalli maailmameistrevõistlusil Inglüsmaa vasta käega lei.
22. piimäkuu pääväl 1986 mängiti Azteca staadionil 114 582 inemise iin maailmameistrevõistluisi veerändfinaali mäng Argentina ja Inglüsmaa vaihõl. As'alõ and' vunki mano tiidmine, et neli päivä inne taad oll' katõ riigi vaihõl naanuq Falklandi sõda.
Edimäne puul'aig es lüvväq üttegi värähtit. Käümän oll' 51. minot', ku Maradona läts' kolmõst inglüse mängjäst müüdä ja and' passi Valdano Jorgelõ. Inglüse kaitsja sai jala vaihõlõ ni pruuvõ palli uma värtevahilõ andaq, et tuu sjoo kätte võtnuq (tuul aol oll' tuu viil lubat). Maradona juusk' trahvikasti palli pääle ni lei inne inglüse värähtivahti Hodge'i Steve'i palli käegaq sisse. Pääkohtunik Bennaceuri Ali näüdäs', et väräht lugõ.
Argentina võit' mängu 2–1 ni ildampa ka maailmamaistrevõistlusõq. Taa väräht valiti riikevaihõlidsõ jalgpalliliido hääletämisel aastasaa kõgõ parõmbas värähtis.
Abja-Paluoja

Abja-Paluoja om vallasisene liin Villändi maakunnan Mulgi vallan.
Abja-Paluoja sai alõviõigusõq 1945. ja liinaõigusõq 1993. aastagul.
Abja-paluoja om olnuq pikält ümbrekunna majandus- ja kultuurielokesküs, kon joba 19. aastagasaal, Paluoja kõrdsi man, peeti suuri sügüselaatõ. Uma tähtsüse peräst peetäs liina vaihõl esikiq Mulgimaa Pääliinas.
Edimäne kõrd nimmati Abja küllä 1504. aastagal, aq Abja-Paljuoja külä alostusõs loetas 1890. aastagit, ku tekkü kaupmiihi ja käsitüüliisi elokotus. 1897. aastgal ehitedi küläst läbi kitsa rüüpmegaq Villändi–Mõisakülä raudtii, miä tüüt’ kooniq raudtii kinniqpandmisõni 1973. aastagal.
Karksi-Nuia

Karksi-Nuia om vallasisene liin Villändi maakunnan Mulgi vallan.
Karksi-Nuia sai alõviõigusõq 1945. ja liinaõigusõq 1993. aastagul.
Karksi-Nuiast lätt läbi Karksi põlinõ org, mink perve pääl om Karksi ordoliinakands ja naidõ kesken esiqeräline viltudsõ torniga Karksi Peetri kerik.
Nuia Elokotus tekkü 19. aastagasaa tõõsõl poolõl Karksi mõisa Nuia kõrdsi mano tiiristi pääle, kohe ümbrekunna käsi- ja põllutüüliseq ehitiväq majjo, puutõ ni kon peeti suvõ- ja sügüselaatõ. 20. aastagsaa algusõn kasvi elonikkõ hulk kipõlt, ehitedi vahtsit huunit ni Nuia külä muutu terve ümbrekunna majanduslidsõ ja vaimoelo kesküses. 1920.–1930. elli külän ligi 600 elonikku. 1987. aastagal nimmati allõv ümbre Karksi-Nuias.
Kilingi-Nõmmõ

Kilingi-Nõmmõ om vallasisene liin Pärno maakunnan Saardõ vallan. Kilingi-Nõmme sai alõviõigusõq 1919. ja liinaõigusõq 1938. aastagul.
Kilingi-Nõmmõ elokotus tekkü Kilingi mõisa Nõmmõ Kõrdsi mano 19. aastagasaa tõõsõl poolõl. Aastagasaa lõpun elli Kilingi-Nõmmõl ligi 500 inemist. 1896. aastagal ehitedi Kilingi-Nõmmõst läbi Pärno–Valga raudtii, miä tüüt’ väikuide saisahuistõga kooniq raudtii kinniqpandmisõni 2000. aastagal.
Kilingi-Nõmmõ lähkün peeti 1941. aastaga 4. hainakuul kuulsa Liivamäe lahing mõtsavelji ja häötüsepataljoni vaihõl.
Võhma

Võhma om liin Villändi maakunnan Põh'a-Sakala vallan.
Võhma sai alõviõigusõq 1945. ja liinaõigusõq 1993. aastagul.
Võhma liina tekkümine om köüdet Villändi–Talliina raudtii asotamisõga 1901. aastagal, ku Võhma raudtiijaama ümbre nakas' tegünemä vahtsõnõ alõvik. Liina edengile avit' üten 1928. aastagal luud vällävidämisetapamaja. Lihatüüstüsest sai Võhman valitsõv tüüstüsharo kooniq piaaigo 20. aastagasaani, ku 1996. aastagal Võhma lihakombinaat läts' pankrotti, miä tõi liina suurõ tüüpuudusõ.
Veeremaastuminõ

Veeremaastuminõ tähendäs Eestin saiso, kon piirkunna eloniguq saa-ai inämb küländ egäpääväelos tarviliidsi teenüssit tarvitaq ni tuuperäst nakas kahanõma rahva hulk, ettevõttõq ja kasus tüüpuudus.
Kolga-Jaani

Kolga-Jaani om alõvik Villändi maakunnan Villändi vallan. Alõvik tekkü Villändi-Põltsamaa maantii ja muiõ paigapäälitsidõ teiei risti 19. aastagasaa lõpun. Elokotus kasvi sääl tiiristin joba varõmb olnu Jaani kerigu lähkühe. Kerik esiq ehitedi edimäst kõrda arvadaq 14. aastagasaa algusõn.
Äänisjärv

Äänisjärv (vinne keelen "Онежское озеро", "Onežskoje ozero" vai "Оне́го", "Onego"; kar'ala keelen "Oniegu" vai "Oniegu-järve"; vepsä keelen "Änine" vai "Änižjärv") om Õuruupa suurusõlt tõnõ järv. Järv om päämidselt Kar'ala Vabariigin.
Suurus ja süvvüs.
Äänisjärve pindala om 9 800 km² ja kõgõ sügävämbäst kotussõst mõõtõn 120 miitret sükäv. Keskmäne süvvüs om 30 miitret. Järve pikkus om 248 km, lakjus 90 km. Äänisjärv om suurusõ poolõst maailma 17. järv. 
Kalaq.
Järven om üle 30 liigi kallo. Kõgõ inämb om püvvet rääbüst, tinti, ihest, lõhhe ja eherüst.
Karmoska

Karmoska om vinne lõõtspill. Tõisildõ ku tõisil Euruupa diatooniliidsil lõõtspillel
olõnõ-õi karmoskal nuut' lõõdsa liikmisõst. Vinne lõõtso umaperä om viil tuu, et noidõga saa
mängiq ka minuursõn helülaadin.
Et karmoska om lihtsä pill, om tä küländ levinüq. Esiqerälidselt populaarnõ om tä
Setomaal. Timäga saa mängiq nii viisi ku saadõt ku mõlõmbit kõrraga ni om väegä
hää ka ütsi mängmises.
Hariligult om karmoskal hüvvä kätt kats nupirita, minka saa mängiq diatoonilidsõ
skaala pääl vai katõ helüstigu nuutõ. Näütüses G-duuri karmoskaga saa mängiq G-duurin
ja E-mollin. Kõrrast noodiq lääväq vaeldamiisi ütelt rialt ja tõsõlt rialt. Kolm ülemäst
nuppi ommavaq lisanoodiq.
Kurakätt om ka hariligult kats rita bassinuppõ, ütel rial masuurhelüstigu ja tõsõl
minuurhelüstigu nupiq. Nupiq ommavaq katõkaupa paarin, tuu tähendäs et alomanõ
om bassinupp ja ülemäne akordinupp.
2020. aastagal tull' vällä Leima Matisõ “Karmoškaaabits”, minka käü üten ka
Karmoskaaabidsa pillikursus Youtube’in.
Kuulsaq bändiq kon karmoškat mängitäs, ommaq näütüses Zetod, Kiiora, Klapp, Lõõtsavägilased,
Untsakad.
Baltis'akslasõq

Baltis'akslasõq (s'aksa keelen "Deutsch-Balten", "Baltendeutsche") olliq s'akslasõq, kiä elliq põrõldsõ Eesti ja Läti maiõ pääl, tuu ao Liivimaal, Eestimaal ja Kuramaal.
Periolõk.
Baltis'akslaisi periolõk olõki-i nii selge, a om kimmäs, et nä olliq peri S'aksamaalt. 
Baltis'akslaisi ku eräle rahvusõ tekkümist köüdetäs võidõluisiga Eestin ja Lätin 13. aastagasaa edeotsan. Tuud peetäs Eesti muistsõs vabahusvõitlusõs, minkast om kirotõt ka Henrigu Liivimaa aigraamatun. 
Om aoluulaisi, kiä ütleseq, et s'akslasõq es tulõq Eestimaalõ suurõ tapõlusõga, a pikapääle ja veitseviisi. 
"Umsiedlung".
1939. aastagal lepeq Eesti ja S'aksamaa kokko, et suurõmb jago s'akslaisist lännüq tagasi aoluulidsõlõ kodomaalõ. Baltis'akslasõq pelgsiq, et Novvokogoliit võtt Eesti ärq. Edimäne laiv läts' vällä 18. rehekuu pääväl 1939 ja viimäne 18. lehekuu pääväl 1940. Kokko läts' ärq 13 000 baltis'akslast, Eestimaalõ jäi 3000.
Vahtsõliina kants

Vahtsõliina kants om kants Vahtsõliina kihlkunnan Vana-Vahtsõliinan.
Vahtsõliina kandsil om pall'o nimmi olnuq. Kõik võõraq, kiä tulliq siiäq umma võimu näütämä, panniq tä nime uma kiilde ümbre: "Castrum novumi", "Nyenhus", "Neuhausen" vai "Novõi gorodok". Nuuq kõik tähendäseq vahtsõt liina. A sõna liin esiq es tähendä vanan keelen mitte kotust, kon hulga inemiisi kuun eläs, a hoobis kantsi vai lossi.
1342. aastagal tetti siiäq kivist kants'. Kandsi lask' tetäq Tarto piiskop miiq vana maaliina asõmõlõ. Tuu sai kõgõ kimmämbäs kindlusõs vasta Vinne piiri. Kandsi ümbre tegüsi ka väikene küläkene. Tuud häöti mitu kõrda üle käünüq võõraq väeq.
Varsti päält Vahtsõliina ehitämist sündü lossi pääkabõlin suur imeq. Pümmel üül oll' tühäst kabõlist kerigulaulu kuuldaq. Ku kaema minti, anniq kats' vahaküünäld esiqsugumast valgust. Must rist, miä oll' muido saina pääl kinniq, saisnuq ilma toeldaq kest altarit. 
Päält tuud naksiq Vahtsõliina käümä palvõrändäjäq Liivimaalt ja esikiq S'aksamaalt. Pall'oq pümmeq ollõv siin uma nägemise tagasi saanuq. Kiä oll' kurt, naanuq vahtsõst kuuldma.
Riia pääpiiskop kirot' tuust suurõst immest 1354. aastagal esikiq Rooma paavstilõ. Paavst kuulut vällä palvõrändämise ja lubasi, et kiä joud tuuaigsõ katoliikligu ilma veere pääle Vahtsõliina, saa neläkümne päävä patuq andis. Ku tulliq suurõq sõaq, jätiq ka palvõrändäjäq Vahtsõliinan käümise perrä.
Suuri tapõluisi peräst sai Vahtsõliina kants' pall'o kannahtaq. Liivi sõa aigo 1558. aastagal tull' üle piiri 80 000-meheline Vinne vägi ja piird' kandsi sisse. Vahtsõliinat olliq kaitsman õnnõ 80 rüütlit ja 200 sõasulast. A suur' imeq om tuu, et nääq peiq vasta siskiq kuus' nädälit, inne ku kandsi vainlaisi kätte anniq.
Päält Liivi sõta läts' Vahtsõliina Poola võimu ala. Suurõmb jago külli olliq inemiisist tühäq. Kiä oll' tapõt, kiä mõtsu sisse vai üle piiri ärq paenuq.
Mõnõ ao peräst – 1625. aastaga paiku – saiq võimu hindä kätte ruutslasõq. Roodsi aol tull' vindläisi kümnetuhandõlinõ vägi jälkiq Vahtsõliina ala ni alost' ümbre haardmist. Tõõsõl pääväl anniq sõton ärq lagonuq kandsi 40 kaitsjat alla.
Roodsi ao lõpul tekk' ummi saatjidõgaq piätüse Vahtsõliinan Vinne tsaar Piitre I. A tä es jääq üümajagaq sukugiq rahulõ. Ku Vinnemaa Roodsi riigi vasta Põh'asõta alost', pand' tsaar tuud ruutslaisilõ viilkõrra süüs.
Põh'asõa aigu sai seo kant jälkiq suurt hätä nätäq. Küläq palotõdiq maaniq maaha, inemiseq kas tapõdiq vai viidiq Vinnemaalõ vangi. Mitu kõrda käveq vainlasõ väeq siist üle. Päält suuri sõto oll' vanast kimmäst kandsist õnnõ kands (varõmõq) perrä jäänüq. Nii tuud kutsutaskiq: Liinakands. A torniq ommaq täämbädse aoniq vasta pidänüq. Saisvaq ku vahiq katõ ilma veere pääl.
Asti Karla

Asti Karla (Karl Ast vai Karl Rumor; 1866–1971) oll' eesti kiränik ja poliitigamiis'.
Kirämiis' sündü Orava vallan Pääväkeste talon ja oll' perren kuvvõs, viimäne lats'. Kõgõ noorõmb lats' om hää ollaq – tuud iks hoiõtas vähä rohkõmb. A pois'kõnõ esiq oll' kõva ruubõlõja, kinkalõ miildü koiruisi tetäq. Ku mõni vahtsõnõ temp oll' tett, üteldi kõrragaq: Karla tüü. Tä käve Kahkva küläkoolin, päält tuud tulliq kooliq Vahtsõliinan ja kõgõ lähkümbän liinan – Petserin. Tarto Treffneri koolin nakas' tä Rumori nime all juttõ kirotama.
Tsaariao lõpun oll' tä aokiränik ja tekk' salaja poliitikat. Kirämiis' panti esikiq vangi ja pässi vaivalt maaha laskmisõst. Timäst sai üts' Eesti sotsialistõ partei alostaja. Ku elo keerolidsõs läts', tull' tä jälkiq kodotallo varjo.
Eesti Vabariigi aigu oll' Ast-Rumor esikiq ministri ja kavva aigu Riigikogon. Sis läts' Eesti konsulis Brasiiliahe. A Tõõnõ ilmasõda tull' pääle ja tä pidi sinnäq jäämä peris 18 aastagas. Elo viimädse otsa elli New Yorgih, kohe kuuligiq. Maailmamehe tuhk visati tä hindä tahtmist pite Atlandi ilmamere pääle lakja.
Ast-Rumor kirot' nii romaanõ (näütüses «Krutsifiks»), jutussit («Tuled sügisöös») ku mälehtüisi («Aegade sadestus»).
Vabarna Jane

Vabarna Jane (Jane Vabarna, sündünüq 23. piimäkuu pääväl 1980. aastagal) om seto ülembsoots'ka, käsitüümeistre, seto kultuuri edendäjä ja Verska Kultuurikeskusõ juhataja.
Tunnõt muusigamiis Vabarna Jalmar om Jane veli. Näide vanavanaimä oll' kuulsa seto lauluimä Vabarna Anne.
Pelisaarõ Georg

Pelisaarõ Georg (Georg Pelisaar; sündü 7. joulukuu päival 1958) om aokiränik ja poliitik. 
Tä om olnuq Põlva Raadio päätoimõndaja, riigikogo liigõ, Seto Kongressi vanõmbidõ kogo päävanõmb, 2011. aastast Põlva liinapää ja Põlva vallavanõmb.
Belkina Lena

Belkina Lena (Lena Belkina) om ukraina oopõrilaulja.
Soomõ (Antsla)

Soomõ om külä Võromaal, Urvastõ kihlkunna Antsla vallan. 
Soomõ külä om Urvastõ kihlkunna lõunõpiiri pääl, Antsla liinast vähä lõunõ puul, Karula korgõmaa kuntligadsõ maastigu pääl.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli külän 31 inemist.
Riia–Pihkva kivitii

Riia–Pihkva kivitii vai Riia-Pihkva maantii om tii, miä lätt läbi Eesti Lätist Vinnemaalõ.
Aolugu.
Joq 13.–14. aastagasaal läts' Vahtsõliinast läbi vana kaubatii. Kaubavooriq tulliq Riiast ja sõidiq edesi Pihkva poolõ. Tarto liin kaubõl' sis kah Novgorodi ja Pihkvagaq. Hansaliidu kaubaq, midä tuudi Põh'a-S'aksamaalt, Hollandist ja Prantsusmaalt Riia vai Pärno sadamahe, viidi Tartost Pihkvahe. Euruupast tuudi suula, rõivakaupu ja veine. Pihkvast viidi sinnäq vasta karusnahko, linna, kanõpit, vahha ja villä. 1590. aastagal veiq vinne kaupmeheq Vahtsõliina kaudu Riiga 18 788 oravanahka, 559 sooblinahka, 637 soenahka, üle 3500 muu eläjä naha ja viil egäsugust kaupa. Tuusama aogaq tõiq Riia kaubaherräq Pihkvast läbi Tarto 14 000 oravanahka, 160 sooblinahka, 56 puuta linna ja küündlerasva. Tii Riiast Pihkvahe oll' läbi Vahtsõliina lühkümb. Riia kaupmiihil oll' umma kaupa lähkemb vitäq. A Tarto liin sai tuu pääle vihatsõs. Liinalõ tekk' kaiho saamaldaq jäänüq tollimass ja tõõsõq massuq. Tülü Tarto ja Riia vaihõl käve pia 150 aastakka. Vaiõlus lätt' nivõrra kõvas, et Poola valitsusõ aigu panti Vahtsõliina kaubatii kinniq. A paiklik valitsõja lubasi ilma ülembide tiidmäldä ja massu iist tuud pite siskiq sõitaq. Nii käve kauba vidämine Riiast läbi Vahtsõliina Pihkvahe õks edesi, nika ku laemb ja parõmb Pihkva-Riia kivitii valmis sai.
Postijaamaq.
Riia–Mariburgi–Vahtsõliina–Pihkva tii viirde naati postijaamu tegemä. Viil ildamba tetti vahtsõnõ postitii Vahtsõliina läbi Harglõ ja Rõugõ kihlkunna. Vahtsõliina tii viirde vana kandsi varõmidõ lähkühe jääs Piiri kõrts'. 1695. aastagal oll' sääl jo postijaam. Sõitjaq saiq süvväq-juvvaq ja hobõsõq puhadaq. Piiri kõrts' oll' lajalt kuulsa ja säält käve läbi pall'o rahvast. Päält kivitii käüki minekit tetti ka Miss'o kõrdsi mano uma hobõsõpostijaam. Lähkembäq postijaamaq olliq Pihkva poolõ minnäq Pankjavitsa ja Irboska, a Riia poolõ sõitõn Romuskalna ja Jaunaskalna. Ku 19. aastagasaa lõpun raudtii valmis sai, lõppi ka hobõsdõgaq posti ja inemiisi vidämine.
Pihkva-Riia kivitii tegemises kullu pia kümme aastakka. Killustik lahuti käsilde vassaridõgaq, laotõdi sis tii pääle lakja ja tambiti kinniq. Sis tull' rassõ tiirull', midä vidi kolm paari hobõsit. Päält valmis saamist lasti tiil viil kolm aastakka vaodaq. Kedägiq es lastaq ummi hobõsõgaq tii pääle. Ammõtihe pant tiivaht' kand' kõgõ pikkä ja terävät väist üten. Tuugaq oll' hää sõitjidõ hobõsidõ rahkõq läbi lõigadaq. Pihkva-Riia kivitii läbi Miss'o sai valmis 1865. aastagas. Vahtsõliina mõisniguq Liphardt’iq ja Võro kõgõ rikkamb ärimiis' Stein tahtsõq Miss'ost peris liina tetäq.
Loodõti, et päält kivitii valmis saamist tulõ siiäq pall'o vahtsõt rahvast. Liinalõ pidi saama uhkõ s'aksa nimi – Liphardtstein. A tuust plaanist saa es asja. Viimädse Vinne võimu aigu tetti tiid laembas ja õgvõmbas. Täämbädsel aol om Miss'on piirivalvõq ja läbi Luhamaa piiripunkti sõitvaq suurõq kaubamassinaq.
Inemiseõiguisi päiv

Inemiseõiguisi päiv om Ütistünüisi Rahvidõ inemiseõigusõ kuulutusõ 10. joulukuu pääväl 1948 vastavõtmisõ aastapäiv. Taad peetäs egä aastaga 10. joulukuu pääväl.
Inemiseõigusõ kuulutus oll' edimäne ammõtlik papõr, miä kuulut', et inemiisi õigusõq ommaq kõigilõ ja tuu, kon inemine om sündünüq vai määndsen kultuurin üles kasunuq, ei tähendäq.
Aunapu Manni Nicole

Aunapu Manni Nicole (Nicole Victoria Aunapu Mann, sündünüq 27. piimäkuu pääväl 1977) om eesti juuriga Ameeriga Ütisriike linnugijuht' ja NASA astronaut.
Tä om lõpõtanuq Ameeriga Ütisriike Mereväeakadeemiä, Stanfordi ülikooli ja Ameeriga Ütisriike Mereväe Linnugijuhtõ kooli. Tä lindas linnugiga F/A-18 Hornet.
Timä vanaesä Aunapuu Helmuth Werner (1903–1957) sündü Talliinan ja oll' meremiis, kink pereh oll´ peri Hiiomaalt Tubala külä Peedu talost. Aunapuu Helmuth Werner võtt' 1936. aastagal Ameeriga Ütisriike kuakundsusõ.
2020. aastaga joulukuul and' NASA vällä nimekirä, kiä nakkasõq hinnäst Kuu pääle minekis ette valmistama. Üts' 18st oll' ka Aunapu Mann. Tä om 5. rehekuu pääväst 2022 startnuq SpaceX Crew-5 miiskunna komandör.
Kiviõli

Kiviõli om liin Hummogu-Viromaal Lügänüse vallan. 
Liin om alostõt 1922. aastal, liinaõigusõq saanuq 1946. aastal. Aastil 1957–1991 oll' Kiviõli Kohtla-Järve osa.
Kiviõli liin om nime saanud inne II ilmasõta aktsiaseldsi Eesti Kiviõli perrä.
2000. aasta inemiisi kokkolugõmisõ perrä olliq liina elonigõst vindläseq 51% ja iistläseq 39,4%. 1. vahtsõaastagakuu 2010 oll' liinan elänikke 6606.
Kiviõlin om kats kuuli – Kiviõli l. Keskkuul ja Kiviõli Vinne Gümnaasium. 
Liina veeren om Kiviõli Keemia vabrik.
Aastagal 2020 oll' Lügänüse vallavanõmb Eiche Andrea.
Püssi

Püssi om liin Hummogu-Viromaal Lügänüse vallan.
2013. aastagast om Püssi Lügänüse valla all ja mitte inämb esiqsaisja umavalitsus. 
Edimäne kõrd kirotõdi Püssist 1472. aastagal. Sõs oll' Püssi allõv rasõhõhe läbitäv soinõ maa-ala. 
Edimäne tüüstüsettevõtõq oll' Püssi mõisa lavvalõikus Purtse jõõ veeren. Köüdüssen tuuga om Püssi mõisat nimmat ka Uue-Purtses.
Parhillaq tüütäseq liinan ka kohvitüüstüs, müüblitüükoda ja eelektrijaam. 1926. aastagal ehitedi Püssi koolimaja. Seo ilma aigo kutsutas tuud Lügänüse Keskkoolis.
Püssin elli 2011. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ perrä 1083 inemist.
Spotify

Spotify om roodsi vuugedestüsteenüs, minkaq saa muusikat kullõldaq õkva internetist plaati ostmaldaq. Muusiga saat mängmä pandaq esitäjä vai albumi kaupa, saat ka tetäq umaq nimekiräq noist laulõst, midä kullõldaq tahat.
Tuu muusiga perrä, midä sa kullõt, pakk Spotify sullõ sarnast muusikat mano. 
Vuugedestüs.
Vuugedestüs vai striiming (inglüse keelen "streaming") om andmidõ ülekandminõ serverist puutrihe niimuudu, et naid saa ka laat'misõ aol pruukiq. Vuugedestüsega kullõldas näütüses internetiraadiot, a võit ka kullõlda jo valmis saatit vai laulõ.
Lauljaq ja Spotify.
Albumiq ommaq üts' lauljidõ sissetulõki kotus. Interneti tulõkigaq om tuu kõrrast veidembäs jäänüq, selle et muusiga om võrgun olõman ja kiäki ei tahaq inämb plaadi iist massaq. 
Laulja ni Eesti Autoridõ Ütisüse juhatusõ esimiis Epligu Vaiko ütel', et eesti lauljaq ja muusiguq ommaq ilma jäänüq 30 miljonist õurost. Mõtõq om tuun, et ku innembi ostiq inemiseq plaadi, siis põrõld saa sama raha iist kogo maailma muusikat kullõldaq. Spotify mass egä kullõmisõ päält lauljilõ rahha, aq tuu om piä olõmaldaq – 0,0003 senti.
Spotify ja võro kiil.
Spotifyn om ka võrokeelist muusikat, näütüses Kalkuni Mari ja Winny Puhhi lauluq.
Tõrva Ants

Tõrva Ants, priinimi Hans Pähn oll' Hurda külä Muasilla talo perremiis. Tä oll' Sännä valla suurõmbit vigurimiihi ja kõva jovvugaq miis. Pidi põldu ja tuu kõrvalt ai ka kandõst tõrva, selle tedä Tõrva Antsus kutsutigiq. 
Ants esiq om ammukiq koolnuq. Kah'os om ka Muasillast, Hurda külä ütest vanõmbast talost, õnnõ ahokands perrä jäänüq.
Elolugu.
Hinge revisjoni perrä sündü Tõrva Ants, vai Peebu poig Hans Pähn umbõs 1858. aastagal Sännä vallan Hurda külän Hiire talun.
Tõrva Ants ollõv olnuq mehitside pidäjä. Ütekõrra saanuq miivarga kätte. Määrnüq tuu sis miigaq kokko, raputanuq linaluid ja sulgi pääle ni lasknuq tuul nii umma tiid minnäq. 
Muasilla rehealodsõ palgiq varast' tä mõisa mõtsast ja kand' esiq üteviisi sälägaq kodo. Kõrra sai mõtsavaht mano. Tuu haard' Antsu vüü vaihõlt kirvõ ja pand' mõisa poolõ juuskma, et tuud herräle viiäq. Ants visas sis palgi maaha ja nakas' tälle perrä kakma. Saigiq sis mõtsavahi kätte. Võtt' tä käest kirvõ ärq ja and' naha pääle kah viil. Esiq opas': «Ku ma mõisa mõtsast ossakõsõ kodo viä, sis tulku eiq manuq. Oss purõ!» 
Antsul ollõv olnuq kolm naist. Kats' tükkü matt' Ants maha, kolmas - Sohvi - matt' Antsu. Ants oll' jo päält 60 ku tä Sohvi naasõs võtt', õpõtaja ollõv tuu pääle kadõ olnuq. Ants üülnüq: “oss um viil kõva”. 
Tõrva Ants om matõt Rõugõ Jaani-Peebu matussilõ.
Tsõõri Tannil

Tsõõri Tannil (sündünüq 1785, koolnuq 1868) oll' kangõ miis Rõugõ kihlkunnast. Tä elli Saalussõ vallan.
Tannil oll' üle keskmädse pikk ja väega jämme miis. Tanila naanõ Tsõõri Liisa oll' üle mitmõ valla kuulsa lauluimä. 
Jutuq Tsõõri Tannili kotsalõ.
Vanastõ käüti öütsil – valvõti ütenkuun üüse külä karja. Joq noorõlt öütsil näüdäs' Tannil umma kõvva joudu. Sis sai täl moodus hopõñ sälgä võtta vai üskä nõstaq ja kävvüq tuugaq kats' vai kolm kõrda ümbre tulõ. 
Ütevoori süvä lumõgaq es jovvaq Tanila hopõñ palgikuurmat mäkke vitäq. Tannil võtnuq sis palgiq rii päält ola pääle ja vidänüq mäkke üles. «Mul hindälgiq sai nõstaq. Miä vaesõst eläjäst viil kynõldaq,» kahitsanuq miis'
Mõisapõllu pääl tull' õks ütlemist kupjagaq. Tannil haardnuq kõrra künnühärgi paaril ikkest kinniq ja touganuq nuuq puhma. Esiq kitnüq kupjalõ: «Naidõ vas'kidõgaq ei olõq midägiq tetäq. Annaq häräq, miä ommaq häräq.» 
Uma kandi rahvas kõnõl' kavva Tanila julgõst tüküst Holsta kõrdsi man. Kõrra pidi sääl kinniq vuur', miä läts' Pihkvast Riiga. Voorin oll' kiäkiq ilmadu suur' mehemüräsk'. Tuu ots'nuq õigõt vastalist väepulga vidämises. Kõrdsimiis' saatnuq Tanila perrä. Tannil tulnuq külq, a esiq nimmanuq: «Mis maq, vanamiis', nakka jandama.» Ku võõras väega tähtsüst täüs lännüq, ütelnüq Tannil: «Olkõq no sis. A vasta istkõq katõkõisi. Ütegaq taha eiq pruumigiq!» Jo edimädse tõmbamisõ pääle murdunuq jämme kuusõst saivas. Vankri kallapulk pidi vasta, a Tanilat paigast tõmmadaq es jovvaq kiäkiq. «Tulkõq no viil kats' mano, maq proomi sis ka tõmmadaq,» hõigas' Tannil. Ku kõrra tõmmanuq, nii nuuq võõraq meheq tälle kõtu pääle linnanuq!
Tarto raatus

Tarto raatus om Tarto raadi, liinavalitsusõ ja liinavolikogo aoluulinõ ammadihoonõq.
Liinavalitsusõ man ommaq Tarto raatusõn Apotheka aptiik ni Tarto liinavalitsusõ infopunkt ja tsihtsäädüngi Tartomaa Turism Tarto Külastüskeskus. Raatusõ kolmanda kõrra pääl saalin kõrraldõdas kontsertõ. Innembi ommaq raatusõn olnu ka Tarti Liina Panga ruumiq, vaekoda ja rae vangimaja.
Tarto raatusõ hoonõq om Tarto vananliinan. Raatusõ iin om Raatusõ plats, raatusõ takan om Ülikooli huulits, mink takan Toomõmäe nõlva pääl om Pirogovi plats, raatusõ nuka mant lätt üles mäkke Lossi huulits.
Ehitüslugu.
Sõto ni palangidõ peräst om Tarto keskaolidsõst vanastliinast alalõ püsünüq õnnõ paar ütsikut hoonõt. Nii om ka Tarto raatus küländ vahtsõnõ: taa ehitedi 1782–1789. 
Raatusõ projekti tekk' Rostockist peri ehitüsmeistre Johann Heinrich Bartholomäus Walter. 
Torni raatusõpoolsõ külle pääle panti 1789. aastagal kell, mink tekk' rändkellässepp Politouri Benjamin, kiä oll' ildampa ülikoolin mehaanik. 1805. aastagal panti ülikooli tahtmisõ perrä kellä numbrilaud ka raatusõ Toomõmäe-puulsõ külle pääle, et tudõngiq õigõ ao pääle loengulõ joudnuq. 1913. aastagal telliti S'aksamaalt vahtsõnõ kell, miä tetti käsitse J. F. Weule Turmuhren vabrikun ja panti üles 1913. aastaga põimukuus.
Raatusõ kelläq.
2001. aastagal panti raatusõ torni kellämäng, minkaq saa mängiq mitmesugumaisi viisi. Egä päiv mängväq kelläq Valgrõ Raimondi "Tarto marssi". 18 kellaga kariljon tetti S'aksamaal Karlsruhe kellävabrikun ja mass' 700 000 kruuni (45 000 õurot). Kelläq sääd' paika vabriku kellämeistre Granzi Günter. Kats' vanna kellä jäie alalõ.
2018. aastagal tellse Tartt liin raatusõ kellämängu tävvendämises Hollandi kuninglidsõst valukuast 16 vahtsõt kellä. Hollandi meistre timmiq vanaq s'aksa kelläq ka ärq, et nuuq vahtsidõgaq kokko kõlanuq. Vahtsõt kõlla kitse kas Taani kampanoloog Mølleri Per Rasmus.
Tarto raatusõ kellämäng om kolmõst Eesti kellämängost kõgõ vanõmb ja suurõmb – ta kaald 2,6 tonni. Raatusõ torn es kannatanuq rassõmbat vällägi. Kõgõ suurõmb kell kaald 96 kg, kõgõ vähämb 8 kg. Kelläq ommaq valõt pronksist, kon om umbõs 80% vaskõ ja 80% tinna.
Germaani keeleq

Germaani keeleq ommaq keelerühm indoõuruupa kiilkunnan. Suurõmbaq keeleq ommaq inglüse (umbõs 380 miljonit imäkeelist kõnõlõjat) ja s'aksa (umbõs 100 miljonit imäkeelist kõnõlõjat). 
Germaani keeleq ommaq arvadaq peri germaani algkeelest, midä germaanlasõq kõnõliq umbõs 1500 aastakka tagasi ravvaaol Põh'a-Õuruupan. 
Germaani keelil om kolm alarühmä: põh'agermaani, õdagugermaani ja hummogugermaani.
Põh'agermaani keeleq.
Põrõldsõq põr'agermaani vai skandinaavia keeleq ommaq tegünüq vanapõh'a keelest, miä jagosi kolmõs päämurdõs – hummoguskandinaavia (roodsi, taani, norra keeleq), õdaguskandinaavia (islandi, fääri) ja välläkoolnus vanagutni keeles, midä kõnõldi Ojamaa saarõ pääl. 
Vanaq norra asuniguq veiq hummogiskandinaavia murdõ Islandilõ ja Fääri saari pääle umbõs 800. aastagal. Seo ilma ao skandinaavia keelist om islandi kiil kõgõ rohkõmb vanapõh'a keele muudu.
Viil keskaol saiõq skandinaavlasõq ütstõõsõst küländ häste arvo, taad peeti ka ütes keeles – "dǫnsk tunga" (taani kiil) vai "norrœnt mál" (Põh'a kiil). Aigopiten lätsiq keeleq egäüts' rohkõmb esimuudu. Kirotadust tekstist saavaq taanlasõq, ruutslasõq ja norrakõsõq inämb-vähämb arvo, kõnõst arvosaaminõ olõnõs kõnõlõja murdõst. 
Vanna gutni kiilt kõnõldi Ojamaa saarõ pääl ja mitmõn paigan hummogu puul, kon vanaq viikingiq elliq.
Õdagugermaani keeleq.
Õdagugermaani keele kõnõlõjit om kõigist germaani keelist kõgõ rohkõmb. Õdagugermaani keeli hulgan ommaq näütüses inglüse, s'aksa, friisi ja hollandi keeleq. 
Hummogugermaani keeleq.
Hummogugermaani keeleq olliq gooti, vandaali, burgundi ja krimmigooti, miä ommaq kõik vällä koolnuq. Õnnõ gooti keelest om alalõ mõni kirälik jälg.
Bad Cat

„Bad Cat“ (türgü keelen „Kötü Kedi Şerafettin“) om puutriga tett animafilm ettevõttõlt Anima Istanbul, 2016. aastagal tett türgü film, miä kõnõlõs kodoeläjäq. Filmi luu om kirotanuq Bülent Üstün ja filmi säädjä om Mehmet Kurtuluş.
Vana-Roosa kalmuaid

Vana-Roosa kalmuaid om kalmuaid Võromaal Rõugõ kihlkunnan, seo ilma ao jagamisõ perrä Võro maakunnan Rõugõ vallan Vana-Roosa külän. 
Kalmuaid om tunnistõt kultuurimälehtüses.
Kalmuaia ümbre olnuq lipeline aid om häönüq.
Petäi

Petäi, täpsembäle "harilik petäi" ("Pinus sylvestris") om pedäjäliisi sugukunda pedäjä perrekunda kuuluv igihal'as nõglapuu ni kõgõ hariligumb pedäjäliik. 
Petäi kannahtas rassõq oloq häste vällä, a taht küländ pall'o päävävalgõt.
Harilik petäi om Eestin ainukõnõ luuduslik pedäjäliik ja lajalt löüdäq puu. Mõts, kon pedäjät om kõgõ rohkõmb, om pedästü vai pedästik.
Pruukminõ.
Hariligu pedäjä puul ommaq hääq umahusõq. Malts om kõllakasvalgõ, lülüpuu om verkjäspruum ja tegünes umbõs päält 40. eloaastat. Hääl puul, miä om kasunuq kuiva maa pääl, ommaq kasvotsõõriq ütetasadsõq.
Pedäjä puust tetäs raudtiiliiprit, sildo, mastõ, postõ, viniiri, kastõ, mööblit, tulõpuid jpm. Pedäjävaigust saa tärbentiini ja kampolit. Õdagumere ümbre om pedäjäst palkmajjo tett.
Võromaa mõtso seen Vahtsõliina, Rõugõ ja Karula kihlkunnan om viimädse aoniq käünüq mõtsmehitside pidämine. Määnüq süämegaq pedäjäst sai taropetäi, mink oosõn elliq mehidseq. Sagõhõhe panti puu otsa taropakk – kussal'. 
Pedäjä nõglost, kasvõst ja vaigust tetäs väega pall'o arstiruuhi. Mõnõgiq roho vähämbide häti vasta saat tetäq ka esiq. Tuu jaos kõlbasõq häste pedäjäkasuq. Noid kor'atas keväjä, ku noorõq kasuotsakõsõq ommaq poolõ pässä pikkudsõq. Ku pedäjäkasu tossu sisse hingädäq, avitas tuu häste kõva köhä ja külmäsaamisõ, kurguhalu ja tõisigiq häti vasta. 
Pedäjit om pruugit ka ristipuiõs.
Ütlemiisi.
"Mis petäi, tuust saa pirrupuu; mis tütrik, sest saa naene".
"Tamm Tartu tasatsõn, petäi Pihkva perve pääl, ladva ütte lastasõ, juurõ ütte kasusõ?" — Pruut ja peigmiis (Rõu 1896)
Räädsä Jaan

Räädsä Jaan (Jaan Rääts, sündünüq 15. rehekuu pääväl 1932 Tarton, koolnuq 25. joulukuu pääväl 2020) oll' eesti viiesepp.
Eesti sümboliq

Eesti sümboliq ommaq Eesti riigiga köüdedüq sümboliq. 
Eesti sümboliq ommaq Eesti lipp, vapp ja hümn.
Näile om lisas valit ka Eesti rahvustsirk, rahvuslill, rahvuskala, rahvuselläi, rahvusliblik, rahvuskivi jne.
Riigisümboliq.
Lipp.
"Kaeq artiklit Eesti lipp."
Vapp.
"Kaeq artiklit Eesti vapp."
Hümn.
"Kaeq artiklit Mu esämaa, mu õnn ja rõõm."
Eesti sümbolidõ pruukminõ.
Eesti sümbolidõ pruukminõ om säädüisiga paika pant.
Tsõõrigolf

Tsõõrigolf (eesti keelen "kettagolf", inglüse keelen "disc golf") om mäng, kon piät taldrigu muudu tsõõriq veitüide viskidõgaq korvi saama, tuun mõttõn ommaq riigliq hariligu golfi ummigaq küländ üttemuudu.
Tsõõrigolfi mängitäs päält 40n riigin, Eestin kah. Tan om mängmises umbõs 125 rata, mängjit om kümnit tuhandit.
Riigliq.
Tsõõrigolfi riigliq ommaq hariligu palligolfi ummigaq küländ üttemuudu. Egä rada nakas pääle tii-ala päält. Tii-ala või ollaq tett petonist, kummist, kunsthainast vai puust. Luuduslidsõ tii-ala kõrral piat olõma maaha märgit juun, minkast tohe-eiq üle astuq.
Alla tulnuq tsõõri ette pandas väiko märkjätsõõr, mink takast järgmäne visõq tetäs. Viskas tuu, kink tsõõr om korvist kõgõ kavvõmban. Rada om läbi tett, kuq kõigil mängjil ommaq tsõõriq korvin.
Mängo võit tuu, kiä saa tsõõri kõgõ veidembä viskamiisi arvoga korvi.
Viskõq.
Tsõõrigolfin om kats' päämist viskõtehnikat – iistkäsi ja takastkäsi.
Viskõq jagonõsõq kavvusõ perrä kolmõs: puttaminõ vai lähküle visõq, keskmaavisõq ja kavvõvisõq.
Kavvõqviskõq vai pikäq viskõq vai "drive"'iq visatas iist- vai takastkäegaq. Ku viskat hää käegaq, sis kallus iistkäegaq visat tsõõr kuralt hääle poolõlõ, takastkätt visat tsõõr häält puult kuralõ poolõlõ. 
Keskmaavisõq visatas keskmaatsõõri või puttõrigaq.
Putiq vai lähkümbäq viskõq tetäs õkva korvi kõrvalt. Putt on mängo üts' tähtsämbit ossõ – hää putiviskaja saa tsõõri veitüide viskidõgaq korvi.
Grande Ariana

Grande Ariana (snd. Grande-Butera Ariana) om 23. piimäkuul 1993. aastakul sündünüq Ameeriga Ütisriike laulja, laulukirotaja ja näütelejä. Ta om peri Floridast ärinaasõ perrest. Grande alost' umma tüütiid, ku tä oll' 15-aastaganõ Broadway laulumängun “13”, a laemba ilma ette joudsõ tä ku Cat Valentine Nickelodeoni sar'an “Victorious” (2010–2013). Kuigiq näütelejä sai sääl pall'o üles astuq ku laulja, es sünnüq seost muusigakarjääri. Grande naas' ummi muusigavideoid pandma hoobis Youtube’i, kost timä and kõrrast inämb vällä tull' ni hulga inemiisi tähelepandmist sai. 
2013–2015.
Pääle “Victorioust” mängse Grande Ariana samma inemist sar'an “Sam&amp;Cat” (2013–2014). 
2013. aastagul tull' vällä 1950. aastist mõotõt alostusplaat “Yours Truly”. Plaadi edimäne singli “The Way” sai Billboard Hot 100 tabõli edimäste kümnehe. Seo tõi lauljalõ pall'o avvo ja kuulsust, nuurt Grandet panti kõrvu kogoni pop-muusiga diivadõga nigu Mariah Carey ni Whitney Houston.
Kõgõst aastak ildampa ilmut' laulik uma tõsõ albomi “My Everything” (2014), miä niisama nigu timä alostusplaat ammut' vaimo R&amp;B’st, a ka tandsomuusikast.
2015. aastagul tekk' Grande Ariana edimädse riikevaihõlidsõ tuuri “Honeymoon Tour”, et tutvustaq umma tõist plaati.
2016–2018.
2016. aastagu lehekuul and' Grande Ariana vällä uma kolmanda albomi “Dangerous Woman”, midä peetäs timä edimädses n-ö täuskasunu tüüs. Arvostajaq hindasiväq plaadi kõgõ parõmbas osas Grande lauluväke. Kah seo albumi peräst kõrraldõt 2017. aastakul riikevaihõlinõ tuur päälkiräga “Dangerous Woman Tour”. 
Suurõmbas kõrdaminekus oll' Grandel albom “Sweetener”, miä tull' vällä 2018. aastagul. Timä muusikat, kuulsat käekirjä ni luumu naati üleilmalidsõlt ainulidsõs pidämä. Arvostajaq kitväq, et Grande löüdse tuu neländä stuudioalbumiga selge viie ni helü, midä tund är kah timä illatsõman loomingun. 
2019–2020.
2019. aastagul and’ Grande Ariana vällä uma viiendä albomi “Thank You, Next”. Samanimeline alostussingli nõssi õkva Billboard Hot 100 tabõli edimädse kotusõ pääle. Albom oll' 2019. aastagu kõgõ populaarsõmbidõ albomidõ siän ni Grande kandidiirse mitmõlõ Grammyle. 
2020. aastagu saisoga om Grande Ariana kõgõ rohkõmb rahha tiinnü naislaulja.
Gulag

Gulag oll' sunnitüülaagridõ süstiim. Tuu tüüt' päämidselt Stalini Jossifi pikä käsüvalitsusõ aol Nõvvokogoliidon. Sõna “Gulag” tulõ vinnekiilsest ütelüsest “"Главное управление лагерей"”. Laagriq olliq tüün 1920. aastist kooniq Stalini kuulmisõni 1953. Vaihõpääl oll' vangin umbõs 18 mill'onat inemist. 
Gulag luudi 1919. aastagul ni 1921. aastaguniq oll' sääl võrgon 84 laagriit. Stalini aol nõssi laagridõ ja vangõ nummõr väega suurõs. Käsüvalitsõja näkk' sunnitüüliisin kassu Nõvvokogoliido majandusõ võimõndamisõlõ. Inemiisi sunniti tüütämä puu, kivihüdse ja tõistõ mineraalõ saamisõs. 
Kiä saadõdiq sunnitüüle?
Gulagi saadõti kurategijit, rikkambit talopoigõ vai kulakit, ohvitsiire ni muid kodanikkõ: tohtriid, kiränikkõ, tiidläisi. Nn Stalini puhastusõ aol (1936–1938) saadõti sinnäq ütskõik kedä, kiä juhi vasta oll'. 
Vangõ elo.
Tüütingimüseq olliq väega hirmsaq. Vangiq pidid tüütama pia 14 tunni päävän. Vangõl olõ es tüüriisto ega kaitsõasjo. Gulagi eloolo oll' väega jälle – külm ja kasimaldaq. Võitlus söögi ja muu peräst oll' egäpääväne nätüs. Aoluulaisi arvamisõ perrä kuuli egä aastak laagrin 10% vangõ. 
Perän Stalini kuulmist.
Gulag kaot' võimu õkva päält Stalini kuulmist 1953. aastagul, ku õnnõ paari päävä joosul lasti priis mill'onit vangõ. Sõski jäiq mitmõq sunnitüülaagriq tüütämä kooni 1980. aastini. Viil 1987. aastagul alost' Gorbatšovi Mihhail, kah Gulagi ohvri latsõlats, Gulagi tävvelikku kinniqpanõkit.
Kerese Paul

Kerese Paul (sündünüq 7. vahtsõaastakuu pääväl 1916 Narvan – koolnuq 5. piimäkuu pääväl 1975 Helsingin) oll' eesti malõ suur'meistre.
Elokäük.
Keres sündü Narvan käsitüüliisi perrehe, latsõpõlvõn oll' Pärnon.
Lõpõt' 1934. aastagal Pärno Poiglatsi Gümnaasiumi ja oppõ 1937–1943 Tarto Ülikoolin matõmaatikat. Oll' 1936. aastagast Üliopilasseldsi Liivika liigõq.
1937. aastagal saiõ nuur' Keres riikõvaihõlidsõs suur'meistres ni pääle 1938. Hollandin peet AVRO turniiri saiõ tä maailmameistre matši õigusõ Alehhini Aleksandrigaq. Katsõ suurõ meistre mängo siskiq es peetäq. 
1939. aastagal võit' Eesti võistkund, kon oll' ka Keres, Buenos Airesõ malõolümpiäl pronksmedäliq.
1948. aastagal oll' Haagin ja Moskvan turniir, kon tetti selges maailmameistre pääle Alehhini kuulmist 1946. aastagal. Keres saiõ 20st punktist 10,5 ni jagi kolmandat-nelländät kotust Reshevski Samueligaq.
Pretendente turniiril, mink võitja saiõ MM-tiitlimatšilõ, oll' Keres 1950. aastagal Budapestin nelläs, 1953. aastagal Zürichin ja Neuhausenin 2.-4., 1956. aastagal Amsterdamin tõnõ, 1959. aastagal Bledin, Zagrebin ja Belgradin tõnõ ja 1962. aastagal Curaçaol kah tõnõ.
Tä oll' NSV Liido teeneline meistresportlanõ, võit' kolm kõrda NSV Liido võistlusõq (1947, 1950 ja 1951) ni oll' säidse kõrda (1952, 1954, 1956, 1958, 1960, 1962, 1964) NSV Liido võistkunnan, miä võit' malõolümpiä.
Eräle, ütsindä, õnnõ hindä nimegaq tä maailmameistres es saakiq, tuust huulmaldaq peetäs timmä ütes kõgõ parõmbas mängjäs, käi malõt om mängnüq.
Timä Morphy arv oll' 3.
Pääle mängmise kirot' Keres ka malõraamatit. Timä kirotõt "Praktische Endspiele" (Hamburg 1973) om üts' maailma parõmbit raamatit lõppmängost. 
1. piimäkuu pääväl 1975 tull' tä turniirivõidogaq Vancouverist Talliinalõ, a saiõ poolõ tii pääl Helsingin infarkti. Keres kuuli Helsingi Ülikooli keskhaiglan neli päivä ildampa, 5. piimäkuu pääväl. Tä oll' 59. Kerese matussilõ tull' umbõs 100 000 inemist. Tä om matõt Mõtsakalmistulõ.
Suur'meistre mälehtämiseq.
1969. aastagal tekk' režissöör Tambeki Ülo Keresest portreefilmi "Tuld kuningalõ".
Keres oll' 75. sünnüaastagapääväs tettül postmargil (1991). AS Eesti Post üllit' Kerese 100. sünnüaastagapääväs postmargi nr 615 7. vahtsõaastakuu pääväl 2016.
Kerese oll' Eesti Panga 5-kroonilidsõ pääl.
Taliina keskliinan Tõnismäel om Kerese monument.
7. vahtsõaastakuu pääväst 2016 om Narvan Kerese monument, kon Keres istus lavva malõlavva takan.
Timä perrä om nimmat huulidsaq Taliinan ni Pärnon, liinaosa, huulits ni plats Narvan. Taliinnan om Paul Kerese Maleõmaja.
7. vahtsõaastakuu pääväst 2001 and ESS Kalev vällä Paul Kerese "Ausa mängo avvohinda".
Eesti Pank and' 7. vahtsõaastakuu pääväl Kerese 100 sünnüaastagapääväs vällä 2-õurolidsõ mälehtüssmündi. Noid tetti 500 000 tükkü.
FIDE kuulut' 2016. aastaga Kerese Pauli aastas.
Häberli Thomas

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;180833&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2025-04-25T15:52:23Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Imatran suloisin&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;origin&gt;182829&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Häberli Thomas (sündünüq 11. mahlakuu pääväl 1974) om Sveitsi jalgpallitriinjä, kiä om varahampa ka esiq jalgpalli mängnüq. 2021–2024 oll' Häberli eesti jalgpallimiiskunna päätriinjä.
Timä edimäne mäng eesti miiskunnagaq oll' 12. vahtsõaastakuu pääväl 2021 ungari jalgpalliklubi Ferencváros vasta. Ferencváros võit' 1:0.
Eräelo.
Häberli om abielon, naasõ nimi om Olivia. Näil om kats' last – Lielli ja Eline. Edimädsel pressikonvõrendsil ütel', et tä taht jo suvõl Tal'inalõ kolliq ja uur', kohe latsõq kuuli saanu minnäq.
Pääle jalgpalli miildüs Häberlile uioq, lukõq ja tsässmuusiga.
Punahirv

Punahirv ("Cervus elaphus") om üts suurõmbit hirveliike hirvläisi sugukunnast. 
Punahirv eläs suurõmban jaon Euruupast, Kaukasusõst, Anatooliast, mõnõq osaq Õdagu- ja Kesk-Aasiast. Nii sama om punahirvi Atlasõ mäkin Marokon ja Tuneesiän, miä om ainugõnõ punahirvi elokotus Afrikan. Punahirve lihha pruugitas maailma mitmin paigon söögis.
Vana-Vigala Hirvepark

Vana-Vigala Hirvepark om kaitsõalonõ mõtsapark Märjamaa vallan Vana-Vigala külän Jädivere–Silla suurõtii veeren. Pargi pindala om 75 hektärit.
Standardrüüpegaq raudtii

Standardrüüpegaq raudtii (vai normaalrüüpegaq raudtii) om rongõlõ tett rööbästii, mink rüüpelakjus om 1435 mm (4 jalga 8½ tolli). Maailman om umbõs 60% raudteist standardsõ rüüpelakjusõgaq.
Standardrüüpega raudtiist om kitsamb kitsa rüüpegaq raudtii. Standardrüüpega raudtiist om laemb laja rüüpägaq raudtii.
Standardrüüpegaq raudtii Eestin.
Eestin ei olõq põrõld standardrüüpegaq raudteid.
Aolugu.
Ku S'aksa väeq 1941. aastagal Eesti ärq võtiq, naglotõdi samal aastagal kõik laja rüüpägaq raudtiiq kitsambas, standardrüüpegaq raudteis. Vinne väki taganõmisõst perrä jäänüq veerem anti Soomõlõ. Eesti raudteie pääle tuudi vahtsõnõ veerem.
Vahtsõq raudtiiq ehitedi joq standardrüüpegaq. Ka mõni kitsa rüüpegaq raudtii naglotõdi ümbre standardrüüpega raudtiis.
Ku Nõvvokogo Vinne väeq 1944. aastagal Eesti hindä alaq tagasi võtiq, naglotõdi pääosa standardrüüpegaq raudteist kolmõ kuuga jälq 1524mm laja rüüpega raudteis.
Tulõvik.
Rail Baltic, suur' raudtii, miä ka Eestist läbi lätt, tetäs tävveligult vai jaoldõ standardrüüpegaq.
Liivlasõq

Liivlasõq (liivi keelen "līvlizt") om õdagumeresoomõ rahvas, kink aoluulinõ elomaa om põrõldsõ Läti Põh'a-Kuramaal ja Õdagu-Vidzemen ni Lõunaõdagu-Eestin. Liivlaisis om peet näid, kink imäkiil om liivi kiil ni noidõ latsi ja aigraamatidõ seen liivlaisis nimmat inemiisi. Liivlaisi välläkujonõminõ paigutadas noorõmba ravvaao edeotsa, näide kultuuri ja arvukusõ häitseaig 11.–12. aastagasaa sisse, pääle tuud om näid kõrrast veidembäs jäänüq. 2017. aastagal oll' Lätin 16, Eestin 85 ja Vinnemaal 7 inemist, kiä hinnäst liivlasõs ütliq. Viimäne inemine, kelle imäkiil oll' liivi kiil, oll' Kristiņi Grizelda. Tä kuuli 2013. aastagal Kanadan.
Nimi.
Olõ-õiq peris kindla, kost liivlaisi nimetüs om tulnuq ja kas liivlasõq saiõq uma nime Liivimaa perrä vai vastapiten. Üts' seletüs om, et nimi om tulnuq sõnast "liiva", miä om tähendänüq liiva, liivaranda vai ka porri ja muta, vai hoobis soist kotust. Nuuq sõnaq kirjeldäse elomaid jõki pervi pääl. Kuimuudu liivlasõq hinnäst edimält esiq kutsiq, om tiidmäldäq. 18. aastagasaal om üles märgit "lībist", "līb raust" (rahvas), "līvõd", "līvlizt" 'liivlasõq', miä ommaq saaduq saksa, läti vai eesti keelest. Kuramaa liivlasõq nimssiq hinnäst "kurāli" 'kuralanõ, kuramaalanõ', "rāndali" 'randlanõ' ja "kalāmi’ed" 'kalameheq'.
Bideni Joe

Bideni Joe ( [ˈbaɪdənɪ dʒəʊ], Joseph Robinette ”Joe” Biden jr.; sündünüq 20. märtekuu pääväl 1942 Scrantonin, Pennsylvanian, Ameeriga Ütisriigen) om Ameeriga Ütisriike põrõldnõ, 46. president.
Eesti pääministri

Eesti Vabariigi pääministri edüstäs Vabariigi valitsust ni juht tollõ tegevüst. 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 om Eesti pääministri Kalda Kaja. 
Ülesandõq.
Pääministri juhatas valitsusõ kuunolõkit, kirotas alla valitsusõ õigusaktõlõ, nõud tõisilt ministrilt seletüst näide tegemiisi kotsilõ, tege säädüsen määrätüil johtumiisil presidendile ettepanõgi vaihtaq valitsusõ liikmit, edüstäs valitsust kohtun, Õuruupa ülembänkogon ni Õuruupa Liido riigipäie ja valitsusjuhtõ nõvvokogon. 
Pääministri nimmas kats ministrit, kinkal om õigus timä asõmal ollaq, ku tä esiq kon kavvõmban om. Asõmalolõmisõ kõrra määräs pääministri.
Pääministri määrämine.
Ku valitsus ast tagasi, määräs president 14 päävä seen vahtsõ pääministrikandidaadi. Riigikogo and tälle volitusõq vahtsõ valitsusõ kokko pandmisõs. Pääle tuud om pääministril 14 päivä aigu vahtsõnõ valitsus kokko pandaq ja ummi põhimõttit Riigikogolõ seletäq. Riigikogo otsustas avaligu helüandmisõga, kas pääministri saa volitusõq vahtsõnõ valitsus kokko pandaq.
Ku pääministri om Riigikogo käest volitusõq saanuq, esitäs tä 7 päävä seen uma valitsusõ kuunsaiso presidendile, kiä vahtsõ valitsusõ 3 päävä joosul ammõdi pääle määräs.
Ku pääministrikandidaat küländ Riigikogo hääli ei saaq vai ei tulõq valitsusõ kokkopandmisõga toimõ, om presidendil õigus 7 pääväga nimmadaq mõni tõõnõ pääministrikandidaat.
Eesti pääministriide nimistü.
Eräkunnaq
Tšehhovi Anton

Tšehhovi Anton (Антон Павлович Чехов, "Anton Pavlovitš Tšehhov"; sündünüq 29. vahtsõaastakuu pääväl 1860 Taganrogin, koolnuq 15. hainakuu pääväl 1904 Badenweilerin, Badeni suurhertsogiriigin) oll' vinne näüte- ja novellikiränik ni arst.
Tšehhovi näütemänge "Kajak", "Uno Vanja", "Kolm sõsard" ja "Kirsiaid" om ka Eestin pall'o mängit.