tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Du Fu

Du Fu (杜甫; Dù Fǔ, 712–770) oll' Hiina Tangi dünastia tähtsämbit luulõtajit. Uma eloaol tä kuulsas saaki-is, a oll' väiku ammõtnik ja rännäs' maad piten. Perrätulõjaq põlvõq ommaq sagõhõhe pidänüq Du Fud Hiina kõiki aigõ kõgõ parõmbas luulõtajas.
Võro Selts VKKF

Võro Selts VKKF om selts, miä om luud võro keele ja kultuuri tugõmisõs ja hoitmisõs kõgõ aoluulidsõ Võromaa pääl, minkast kõnõldas ka ku võro keele- ja kultuuriruumist. 
Võro Selts VKKF luudi 12. märtekuu pääväl 1988 Kanepin. Sõs sai seldsi nimes Võro Keele ja Kultuuri Fond. Asotamisõ man olliq Võromaa Muinsuskaitsõ Selts, Kanepi Muinsuskaitsõ Selts, Võro Hariduskuundis, Seto Selts, aolehti "Töörahva Elu" ja "Koit" ja aokirä "Pioneer" toimõndusõq. 1997. aastal tetti fond ümbre mittetulosaamisütisüses ja tä naas' kandma parlast nimme.
Tsihiq.
Võro Seltsi programmi perrä tulõ 
Tegemiseq.
1989. aastagast pääle kõrraldõdas egä suvi aoluulidsõ Võromaa esiq paigon Kaika suvõülikuul, kon kolmõ päävä kestel kullõldas loengit võro keelen, kaias umakeelist tiatrit ja kontserte, kaias toimumispaigan ümbre ja opatas latsilõ võro kiilt.
Samast 1989. aastagast andas egä aastak vällä Võro-Seto tähtraamatut - umakeelist kallendrit, kon kõrvuisi om nätäq kallendri nii vahtsõ (Gregoriusõ) ku vana (Juliusõ) kallendri perrä üten võro ja seto rahvakallendri tähtpäiviga. Tähtraamatun trükitäs ärq ka ilo- ja tarbõkirändüstekste.
1995. aastagal asotõdiq Võro Instituut, midä või lukõq võro liikmisõ ja seldsi tegemiisi tulõmusõs.
2004. aastagast pääle om Võro Selts võrokeelidse aolehe Uma Leht välläandja. Leht esiq ilmus joba 2000. aastagast.
2008. aastaga 31. lehekuu pääväl oll' Võro liinan ja Kubija laululaval edimäne võrokeeline laulu- ja rahvapido Uma Pido, mink kõrraldust vidi Võro Selts iinotsan Ojari Triinuga. II Uma Pido oll' 2010. aastaga 29. lehekuu pääväl Põlvan Indsikurmun. Suuri umakeelitsit pitõ tahetas edespitegi kõrraldaq üle katõ aastaga.
Egä aastak andas vällä ka muid umakeelitsit raamatit ja kõrraldõdas tõisi umakeelist kultuuri tugõvit sündmüisi ni tetäs projekte põhikirän säetüisi tsihte perrä.
Välläannõt preemiäq.
VKKF om vällä andnu aastapreemijit:
Wilde'i Oscar

Wilde'i Oscar (Oscar Wilde, täüsnimi Oscar Fingal O'Flahertie Wills Wilde) oll' iiri kiränik ja luulõtaja. Tä sündü 16. rehekuu pääväl 1854 Dublini liinan ja kuuli 30. märdikuu pääväl 1900 Pariisin.
Elokäük.
Wilde'i Oscari esä, söör William Wilde oll' silmä- ja kõrvatohtri, kiä kirot' mitu arkeoloogia, rahvaluulõ ni arstitiidüse raamatut. Imä Jane Francesca oll' ka kiränik ja kirot' Speranza nime all rahvusliidsi luulõtuisi. Imä opas' Oscari väega häste prantsusõ kiilt kõnõlõma ja kriika ni ladina kiilt lugõma. Wilde oppõ Portora Royal School koolin Enniskilleni liinan Iirimaal, Trinity kolledžin Dublini liinan 1871–1874. Korgõkoolitusõ sai tä Magdaleni kolledžin Oxfordi liinan 1874–1878, kon võtt' ossa ka Esteete liikmisõst. Estetism om ütes timä tunnismärgis muutunu. 
29. lehekuul 1884 võtt' naasõs Lloydi Constance'i, kiä oll' kaunis rikas, nii et nä saiq häste ellaq. Naidõ edimäne poig Cyril sündüs' 1885. ja tõnõ poig Vyvyan 1886. aastagal. Cyril kuuli edimäsen ilmasõan, Vyvyan kirot' raamadu rängäst elost esä vangiminegi aol. 
1895. aastagal määräs' kohus Wilde'i katõs aastagas Reading'i vangimajja, kon Wilde kirot' kuulsa laulu „Readingi vangimaja ballaad“, ja tekk' rassõt tüüd kõlvatusõ iist. Tä raamaduq keelediq ärq ni tä muutu põlualotsõs. Kui Wilde vällä sai 19. lehekuul 1897, läts' tä Prantsusmaalõ, kon oll' uma elo kolm viimäst aastakka vaesusõn Melmothi Sebastiani nime all. Wilde kuuli meningiiti.
Tetris

Tetris om videokildamäng, taa programmiire Pažitnovi Aleksei 5. piimäkuul 1985. Nimi tulõ kreeka keele iihnsõnast "tetra-" ja sõnast "tennis", miä om Pažitnovi kõgõ meelelidsemb sport. Mängol om hulga tõsõndit ni taad või mängiq ütsi vai mitmõgese.
Mäng.
Johuslidsõ sagõhusõgaq liikvaq mängovälläl alla tetrominoq - naaq ommaq kujoq, miä egäüts om kokko pant neläst kruudu klupist. Mängo mõtõq om liigutaq naid nii, et saiaq rida rööbäskilläq täüs. Ku rida täüs, sõs taa kaos ärq ni taast ülemäne satus tä asõmalõ. Kluppõ saa liigutaq edesi-tagasi ja ümbre käänähtäq. Miä rohkõmb mäng edenes, tuu kipõmahe klupiq kukõrdusõq. Mäng om läbi, ku mängjä inämb jovva-ai kibõhusõgaq sammu pitäq ni klupiq täütväq mängovälä ja inämb saa-ai rohkõmb kluppõ tullaq. 
Punktirehkendüsen saa rohkõmb punktõ, ku ria täüs saa, vai ka tuu perrä, ku korgõst tetromino kukõrdus inne lukku minekit. 
Mängooppusõn ommaq tetrominoq nimitüisigaq I, J, L, O, S, T ja Z naidõ sarnasusõ peräst tähistü tähtiga.
Hitleri Adolf

Hitleri Adolf (Adolf Hitler) sündü 20. mahlakuu pääväl 1889 Austrian ja tä oll' Śaksamaa poliitik. Hitleri Adolf oll' karismaatilinõ miis ja tä valitsusao korgpunktil oll' suuremb osa Õuruupast timä kontrolli all. Tä oll' Śaksamaa sõaväe ja rahva juht Tõõsõ Ilmasõa aol ja ku Śaksamaa oll' sõa piaaigo kaotanuq sis Hitler tekk' Berliinin uman punkrin hindätapmisõ.
Adolf oll' neläs lats perren, tä esä oll' tolliammõtnik ja tä imä ja esä olliq hindävaihõl sugulasõq. 
Hitleri Adolf om opnuq algkoolin ja sis Linzin reaalkoolin kon tedä mõodiq Poetschi Leopoldi antisemiitliguq kaehtusõq. Tuud kuuli tä es lõpõdaq ja tuuperäst oll' tä koolitus oll' kehv.
Ku tä esä kuuli sis Adolf elli pensionist ja imä kulul: käve oopõrin ja kunstigallõriin ja taht` kõrgkuuli minnäq a tä raha sai otsa ja tä es lääq. Lätś hoobis Meidlingihe kon oll' kodolda inemiisi päävari.
Hitleri Adolf om kirotanuq mälehtüisiraamadu „Mein Kampf“ („Muq võitlus“). Tä oll' kasvosüüjä ja peläś korgust. Uma elo aol tä es piibudaq egaq es pruugiq viina. Tä kõgõ meelelidsemb viiemeistre oll' Wagneri Richard.
Hitleri Adolf kuuli 30. mahlakuu pääväl 1945 Berliinin hindä käe läbi.
Lenini Vladimir

Lenini Vladimir (vinne keelen Владимир Ильич Ульянов (Ленин)) sündü 22. mahlakuu pääväl 1870 Simbirskin ja oll' Vinnemaa poliitik ja riigipüürdjä, tä oll' Rehekuu revolutsiooni kõrraldaja, NSVL edimäne valitsuspäälik ja leninismi luuja. Tä naanõ oll' Krupskaja Nadežda ja latsi näil es olõq.
Periolõminõ.
Lenini esä oll' kalmõkk, kel võidsõ ollaq ka tśuvassi juuri, imäpoolinõ vanaesä Blanki Israel oll' juudi rahvusõst ja vanaimä Grosshopfi Anna oll' roodsi-śaksa hõimost.
Elokäük.
1887 joulukuun oll' üliopilasmäss, Lenini Vladimir oll' sääl osalinõ ja selle tulliq täl Kaasani ülikoolin pahandusõq nink tä oll' sunnit säält ärq minemä.
1900 lätś Uljanov välämaale ja elli sääl Sveidsin, Inglüsmaal, Austria-Ungarin ja Prantsusmaal. Sääl ilmu tä raamat (päälkiri oll' „Midä tetäq?“ ja ilmu 1902 aastal) mink kirotaja nimi oll' edimäist kõrda Lenin. 
1903 aastast pääle oll' tä üts inämbläisi päälik.
1918 tulist' Sotsialiste-Revolutsionääre Partei liigõq Kaplani Fanny Leninit kolm kõrda ja et tä es lääq haigõmajja, oll' tä peränotsan ärq hälvät.
Lenini Vladimir kuuli 1924. a. vahtsõaastakuun, tä iho balsameeriti ärq ja om Moskvan Vereväl Platsil mausoleumin. 
Kommunistõlõ om Lenini Vladimir iidol seo ilma aoni.
Kauksi Ülle

Kauksi Ülle (Ülle Kauksi, sündünüq 23. süküskuu pääval 1962) om luulõ-, proosa- ni näütekiränik ja kultuuritegeläne.
Elokäük.
Kasunuq om tä Saarlasõ külän Palu talon. Talo piir om ütest külest Pärlijõgi. Kauksi Ülle talost neli-viis' kilomiitret om Sännä, kon om ka katõ tõõsõ Võro kiränigu Jaigi Juhani ja Adsoni Arturi kodotalo kotus ja latsõiä paik.
Kauksi Ülle vanavanaesä oll' Saarna ja tä sõsar oll' lauluimä ja nõid. Esä oll' aidamiis ja imä oll' vaenõ ja illos tütärlats, kink aidamiis ärq võtt'. 
Kauksi Ülle om opnuq ja lõpõtanuq Rõugõ kooli, Võro I Keskkooli ummõlusõ klassi ja Tarto Ülikooli aokirändusõ eriala. Om ka opnuq Tarto Ülikoolin kirändust ja rahvalaulõ.
Täl om neli tütärd – Maali, Salme, Päivi ja Leelo ni kats poiga - Niilo ja Truvar.
Kauksi Ülle om kirotanuq võro keelen vahtsõ ao luulõt, romaanõ ja näütemänge, vähä ka kriitiliidsi kirotuisi ja reisikirä. Tä kõgõ kuulsambaq teosõq ommaq romaan "Paat", näütemäng "Susi" ja viil om tä filmi "Taarka" stsenaariumi kuunkirotaja.
Tä om tüütänuq 1991–1993 Võro Raadion, kon alost' võrokeelidseq latsisaatõq, kaits' võrokõisi ja setodõ kultuuri, kombit ja maad. Kauksi Ülle om olnuq Tsihtasotusõ Fenno-Ugria Tarto Keskusõ sekretär. Viil om tä Eesti Kostabi Seldsi üts alostajaliigõq ja etnofuturist. 
Tarto Ülikoolin om Kauksi Ülle opanuq vahtsõmba ao lõunõeesti kirändüst.
Võismõlill

Võismõlill (võidlill, võidninn, võiulill, võismõninn, võiuhain) om kõlladsõ häitsmega lill, miä kasus 50 – 70 tsendimiitre pikkudsõs. Lillil om kihvtine piim-mahl. Võismõlill häitses hariligult lehekuun, ku ämmäleht joht häitse ei. Tõõnõkõrd häitses võismõlill ka piimäkuun, hainakuun ja harva ka tõist kõrda põimukuun vai süküskuun.
Kasvol om pikk oosikanõ häitsmevars ja jämme pikk juur. Juur om hariligult karvanõ. Ütel võismõlilli kasul või ollaq kooniq 7000 seemend. 
Võismõlilli om armõdu hulga egäl puul, õnnõ Antarktikan olõ-õi ja Afrikan om veidüq. Eestin om võismõlill harilik kasv ja tuud om pääas'aligult sääl, koh om hulga inemiisi: nurmõ- ja tiiveerin, aian, pargin, kar'amaal, a ka luudusõn, sääl kon inemiisi olõ-õiq.
Kasv om hää süüt kasvosüüjäle eläjäle ja mutiguq saavaq võismõlillelt hulga nektärit. Ku võismõlilli juurõq ärq praatiq, saa naist kohvi.
Sotimaa

Sotimaa vai Skotimaa (inglüse ja soti keelen "Scotland", gaeli keelen "Alba") om maa, miä om osa Ütiskuningriigist. Tä võtt hindä ala Suurbritannia saarõ põh'apoolidsõ kolmandaosa ja 790 saart, muuhulgan Põh'asaarõq ha Hebriidiq. Sotimaast lõunõ puul om Inglüsmaa, hummogu puul Põh'ameri, põh'a ja õdagu puul Atlandi suurmeri nink lõunõõdagu puul Iiri meri.
Sotimaa om pia kats kõrda suurõmb ku Eesti, timä suurus om 78 772 km². Sääl eläs umbõs 5 miljonit inemist. 
Edinburgh, Sotimaa pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin, om Õuruupa üts suurõmb finantskeskus. Sotimaa kõgõ suurõmb liin Glasgow oll' umal aol maailma üts tähtsämpi tüüstüsliino. Sotimaalõ kuuluvan osan Põh'a-Atlandist ja Põh'amerest ommaq Õuruupa Liido kõgõ suurõmbaq õlitagavaraq. 
Soti Kuningriik oll' hindäperi riik 1. lehekuu pääväni 1707, ku tä lei ütte Inglüse Kuningriigiga, minga luudi Suurbritannia Kuningriik. Liidolepüng sõlmiti 1706. a. nink kiteti hääs mõlõmba maa parlamente puult. Tuu vasta olliq üle Sotimaa suurõq protestiq. Sotimaa õigus- ja haridussüstem om s'ooni aoni tõnõ ku Inglüsmaa, Kõmrimaa ja Põh'a-Iirimaa uma. Niisamatõ om Soti kerik umaette. Sotimaal arotõdas täämbädse pääväni, kas tä pidänü umaette riik olõma.
Riigikeeles om Sotimaal inglüse kiil, ammõtligult tunnistõduq piirkundlidsõq keeleq ommaq soti ja gaeli kiil.
1784

1784. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 9997. aastak sirvikallendri perrä.
Edinburgh

Edinburgh om Sotimaa pääliin, tuud om tä olnuq joba 1437. aastagast saaniq. Tä om Ütiskuningriigi suurusõlt säitsmes liin ja Sotimaa suurusõlt tõnõ liin pääle Glasgow'd. Edinburgh om üt Sotimaa 32-st umavalitsusõst. 
Edinburghin om Soti parlament.
St Andrews

St Andrews (gaeli keelen "Cill Rìmhinn") om liin Hummogu-Sotimaal Fife'in. 2006. a. elli sääl 16 596 inemist. Tä om uma nime saanuq apostli Andreasõ ("Saint Andrew") perrä. St Anderwsi Ülikuul om kõgõ vanõmb ülikuul Sotimaal.
Keskaost reformatsioonini oll' St Andrews Sotimaa usupääliin: timä piiskop oll' Soti kerko pää. Täämbädsel pääväl om St Andrewsi aoluulinõ katõdraal varõmin. 
St Andrewsi tundas üle ilma ku "golfi koto". 1552. aastagast perit dokomendin and' pääpiiskop lua mängi golfi "Eedeni vii" veeren. St Andrewsin peetäs vallaliidsi Meistrevõigõluisi (kõgõ vanõmb neläst tähtsämbäst golfivõigõlusõst) kõgõ sakõmbast. St Andrewsi tulõ pall'o küläliisi, et mängi golfi rato pääl, miä kuulussõq kõgõ parõmbidõ hulka kõgõn ilman, vai sõs liivarando peräst.
Inglüsmaa

Inglüsmaa vai Inglismaa (inglüse keelen "England") om maa, miä om osa Ütiskuningriigist. Inglüsmaal eläs umbõs 83% Ütiskuningriigi inemiisist. Tä võtt hindä ala Suurbritannia saarõ lõunapoolidsõq kats kolmandatossa. Timäst põh'a puul om Sotimaa, õdagu puul om Kõmrimaa nink viil om tä piiret Põh'amere, Keldi mere, Bristoli kanali ja Inglüse kanaliga. Inglüsmaa pääliin London om üteliidsi ka Ütiskuningriigi pääliin.
Qin Shi Huangdi

Qin Shi Huang (秦始皇, 259 – 210 i.m.a., sündüden pant nimi Ying Zheng) oll' Qini riigi keisri aastagil 246-221 i.m.a. Aastagal 221 i.m.a. sai täst ütsidse Hiina riigi edimäne keisri.
Iraak

Iraak (araabia keelen: العراق Al-ʾIrāq) vai Iraagi Vabariik om Aasia riik. Iraagi pääliin om Bagdad.
Jaapan

Jaapan (jaapani keelen: "Nippon" vai "Nihon") om saarõriik Hummogu-Aasian. Jaapani pääliin om Tokio.
Indoneesiä

Indoneesiä (indoneesiä eelen: " Republik Indonesia") om riik Lõunõhummogu-Aasian. Indoneesiä pääliin om Jakarta.
Lu Xun

Lu Xun (鲁迅; 1881-1936) oll' üts suurõmbit hiina 20. aastagasaa kiränikke ja hiina vahtsõaolidsõ kirändüse luujit. Lu Xun om kiränigunimi, timä peris nimi oll' Zhou Shuren.
Verrev vägi

Verrev vägi vai Verrev armee (täüsnimega Tüüliisi-Talorahva Verrev Armee, vinne keelen "Рабоче-крестья́нская Кра́сная армия") oll' Nõvvokogo Vinnemaa ja Nõvvokogo Liido sõaväe üte osa nimi aastagil 1918—1946. Verrev vägi oll' 28. vahtsõaastakuu pääväst 1918 kuni 1946. aastaga radokuuni Maaväki ja Õhoväki ammõtlinõ nimi. Pääle Verevä väe kuuluvaq sõaväe hulka viil Sõamerelaivastik, Piirivalvõväeq, Sisekaitsõväeq ja Riiklidsõq konvoiväeq. Verevä väe edimäne ülemb oll' Trotski Lev.
Afganistan

Afganistan vai Afganistani Islamiemiraat (puštu keelen افغانستان, "Afġānistān", dari keelen افغانستان, "Afġānestān") om riik Lõunõ-Aasian, mink pääliin om Kabul.
Rahvidõvaihõlidsõlt tunnistõt Afganistani võim sai läbi 2021. aastagan, pääle tuud om võimu man olnuq Talibani juhit Afganistaani islamiemiraat.
Täpsähe ei olõq teedäq, a arvatas, et 2023. aastaga alostusõn elli Afganistanin päält 41 mill'ona inemise, kinkast väega suur jago ommaq muslimiq. Afganistanin kõnõldas päält 30 keele, minkast suurõmbaq ommaq dari ja puštu. 
Riigi tähtsämbäq jõõq ommaq Amudarja, Kabuli jõgi, Helmandi jõgi, Morghāb ja Harī Rūd.
Bahrein

Bahrein vai Bahreini Kuningriik (araabia keelen مملكة البحرين, "Mamlakat al-Baḥrayn)" om saarõriik Õdagu-Aasian Pärsiä lahen. 
Bahreini pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Manama. Riigi ammõtlik kiil om araabia kiil. 
Bahrain kuustus 50 luudusligust ja 33 mano tettüst saarõst. Kõgõ tähtsämb saar om Bahrain, miä tege nii 83% kõgõ riigi maast. Bahrain om Katari ja Saudi Araabia vaihõl. Bahreinin elli 2023. aastaga 1 577 059 inemist, noist 719 333 (46,1%) olliq Bahreini kuakundlasõq. 
Arkeoloogi Bibby Geoffry perrä om Bahrain olnuq vana Dilmuni kultuuri jago. Joba antiigist pääle om riik kuulsa pärlipüüdmisegaq, miä olliq 19. aastagasaaniq maailman kõgõ parõmbaq. Bahrein om varatsõmpi islamist mõotõtuisi riike.
Bangladesh

Bangladesh vai Bangladeshi Rahvavabariik om riik Lõunõ-Aasian.
Bhutan

Bhutan vai Bhutani Kuningriik om riik Lõunõ-Aasian, Tiibedi ja India vaihõl. Bhutan om üts maailma konsõrvatiivsõmbit riike, kon om tsihis säet budistligu elokõrraldusõ ja traditsiuunõ hoitminõ. 
Rahvastik.
Umbõs puul bhutanlaisist ommaq bhotiaq, kiä ommaq kultuuri poolõst lähküq tiibetläisile. Nä eläseq põhilidsõlt riigi põhja- ja keskjaon. Bhotiaq kõnõlõsõq tiibedi keelele lähküt dzongkha kiilt, miä om ka riigikiil.
Bhutani lõunõjaon om mitmit rahvit. Ülekaalun ommaq Nepalist sisserännänüq nepallasõq, kiä kõnõlõsõq põhilidsõlt nepali kiilt.
Koolõn om kõigilõ kodanigõlõ kohustuslik dzongkha ja inglüse keele opminõ. Ossa ainit opetas inglüse keelen.
Filipiiniq

Filipiiniq vai Filipiine Vabariik om riik Lõunõhummogu-Aasian.
Hummogu-Timor

Hummogu-Timor vai Timor-Leste Demokraatlinõ Vabariik om riik Aasian Malai saarõstigun Timori saarõ hummogujaon.
Hiina

Hiina vai Hiinamaa (hiina keelen 中国 (Zhōngguó)) om maa Hummogu-Aasian. Pääle perämäst Hiina kodosõta (mink suurõmbaq tapõlusõq lõppiq 1949. a.) tekkü Hiinan kats riiki:
Hiina Rahvavabariik

Hiina Rahvavabariik (hiina keelen: 中华人民共和国 "Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó") om riik Hummogu-Aasian. Timä pääliin om Peking. 
Aolugu.
1949-1976 oll' riigijuhis Mao Zedong.
Hiina Vabariik

Hiina Vabariik (hiina keelen 中華民國 (Zhōnghuá Mínguó)) om riik Hummogu-Aasian. Sakõstõ kutsutas tedä Taivanis.
Korea

Korea vai Koreamaa om maa Hummogu-Aasian Korea puulsaarõ pääl. Timäst hummogu puul om Jaapan ja õdagu puul Hiina. 1948. aastagast om Korean kats riiki:
Lõunõ-Korea

Lõunõ-Korea, ammõtlidsõlt Korea Vabariik, om riik Hummogu-Aasian.
Põh'a-Korea

Põh'a-Korea, ammõtlidsõlt Korea Demokraatlinõ Rahvavabariik om riik Hummogu-Aasian Korea puulsaarõ põh'ajaon.
Vietnam

Vietnam, ammõtlidsõlt Vietnami Sotsialistlik Vabariik, om riik Lõunõhummogu-Aasian.
Singapur

Singapur, ammõtlidsõlt Singapuri Vabariik, om riik Lõunõhummogu-Aasian Malaka puulsaarõ tipu lähkon Singapuri saarõ ja tõisi väikside saari pääl.
Malaisia

Malaisia om riik Lõunõhummogu-Aasian. 
Malaisia om 13 osariigigaq föderaalnõ riik, miä kuustus katõst suurõmbast jaost: Õdagu- vai Puulsaarõ-Malaisia ja Borneo- vai Hummogu-Malaisia. Kattõ jako hoit eräle Lõunõ-Hiina meri. Puulsaarõ-Malaisial om maa- ja merepiir Taigaq ni merepiir Singapurigaq, Vietnamigaq ja Indoneesiägaq. Hummogu-Malaisial ommaq maapiiriq Brunei ja Indoneesiägaq, niisamatõ merepiiriq Filipiine ja Vietnamiga. Malaisia pääliin om Kuala Lumpur, miä om riigi kõgõ suurõmb liin ja föderaalvalitsusõ säädüseandmisvõimõ kotus. 
Riik om mitmõrahvuslinõ ja -kultuurilinõ. Umbõs puul rahvast ommaq malaislasõq, viil eläs sääl hiinlaisi, indialaisi ja põlisrahvit. Riigikiil om malai kiil, inglüse kiilt tarvitõdas kah.
2020. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli Malaisian 32 447 385 inemist, 2024. aastaga elli sääl arvadaq 34 564 810 inemist. 
Malaisia om Islami Kuuntüü Organisatsiooni asotajaliigõq.
Myanmar

Birma, ammõtlidõlt Myanmari Liit, om riik Lõunõhummogu-Aasian. Birma pääliin om Naypyidaw.
Sri Lanka

Sri Lanka, ammõtlidsõlt Demokraatlinõ Sotsialistlinõ Sri Lanka Vabariik om saarõriik Lõunõ-Aasian. Sri Lanka pääliin om Sri Jayewardenepura Kotte. Pääliin om riigi kõgõ suurõmba liina ja ärikeskusõ Colombo hummoguveeren. 
Majandus.
Sri Lanka om kuulsa uma tsäikasvatusõ poolõst. Sri Lanka tsäid tundas üle ilma Tseiloni tsäi nime all.
Laos

Laos, ammõtlidsõlt Laosõ Demokraatlinõ Rahvavabariik om riik Lõunõhummogu-Aasian. Laosõ pääliin om Viangchan.
Kambodža

Kambodža Kuningriik om riik Lõunõhummogu-Aasian. Kambodža pääliin om Phnom Penh.
Mongoolia

Mongoolia om riik Aasian. Mongoolia pääliin om Ulaanbaatar. 
Poliitiga.
Mongoolia president om 2009. aastagast pääle Tsakhiagiin Elbegdorj ja Mongoolia pääministri om 2009. aastagast pääle Sükhbaataryn Batbold.
Usbekistan

Usbekistan, ammõtlidsõlt Usbekistani Vabariik, om riik Kesk-Aasian. Usbekistani pääliin om Taškent.
Türkmenistan

Türkmenistan om riik Kesk-Aasian. Türkmenistani pääliin om Aşgabat.
Tadžikistan

Tadžikistan, ammõtlidsõlt Tadžikistani Vabariik, om riik Kesk-Aasian. Tadžikistani pääliin om Dušanbe.
Kõrgõstan

Kõrgõstan, ammõtlidsõlt Kõrgõstani Vabariik, om riik Kesk-Aasian. Kõrgõstani pääliin om Biškek.
Kasastan

Kasastan, ammõtlidsõlt Kasastani Vabariik, om riik Kesk-Aasian. Kasastani pääliin om Astana.
Nepal

Nepal, ammõtlidsõlt Nepali Föderatiivnõ Demokraatlinõ Vabariik, om riik Lõunõ-Aasian. pääliin om Katmandu. 
Välislingiq.
&lt;br&gt;
Kuveit

Kuveit om riik Aasian. Kuveidi pääliin om Al-Kuwayt.
Süüriä

Süüria, ammõtlidsõlt Süüria Araabia Vabariik, om riik Lõunõõdagu-Aasian. Süüria pääliin om Damaskus.
Liibanon

Liibanon, ammõtlidsõlt Liibanoni Vabariik om riik Õdagu-Aasian. Liibanoni pääliin om Beirut.
Jeemen

Jeemen, ammõtlidsõlt Jeemeni Vabariik, om riik Lõunõõdagu-Aasian. Jeemeni pääliin om Şan‘ā'.
Iisrael

Iisrael om riik Õdagu-Aasian. Iisraeli pääliin om Jeruusalemm.
Huang Xianfan

Huang Xianfan (hiina keelen:黄現璠/黄现璠, 1899 – 1982) oll' Hiina aoluulanõ. Tä sündü 13. märtekuu pääväl 1899 ja kuuli 18. vahtsõaastakuu pääväl 1982.
Elokäük.
Huang Xianfan sündü 13. märtekuu pääväl 1899 Qushi vallan Fusui külän Guangxi talon, oppõ Fusui köstre Qushi algkoolin 1911-1913, kreiskoolin 1914-1916, Fusui kreiskoolin 1917-1921, Nanning gümnaasiumin 1922-1926. 1926-1935 oppõ tä Pekingi Ülikoolin ja 1935-1937 Tokio Ülikoolin. 1938-1940 oll' tä Guangxi ülikooli oppõjoud. 1943-1953 oll' Huang Xianfan Guangxi ülikooli aoluuprohvesri. 1954-1982 oll' tä Guangxi normaalülikooli aoluuprohvesri.
Egüptüs

Egüptüs, ammõtlidsõlt Egüptüse Araabia Vabariik, om riik minkast suurõmb jago om Afrikan ja väikene nukakõnõ (Siinai puulsaar) Aasian. Egüptüse pääliin om Kairo. 
Luudus.
Egüptüsest juusk läbi Niilusõ jõgi.
Gruusia

Gruusia vai Georgia vai Sakharthvelo (gruusia keelen საქართველო, "Sakartvhelo") om riik Kaukaasian Õuruupa ja Aasia piiri pääl. Gruusiast põh'a puul om Vinnemaa, lõunõ puul Türgü, Armeeniä ni Asõrbaidžaan. Gruusiast õdagu puul om Must meri. Gruusia pääliin om Thbilisi. Gruusian eläs Abhaasia ni Lõunõ-Osseetiäldä umbõs 3,7 mill'onit inemist ja näid jääs kõrrast veidembäs. Kõgõ rohkõmb om sääl gruusialaisi, kogo rahvast 83,4% ommaq õigõuskliguq. 
Aolugu.
Kõgõ vanõmbaq arkeoloogilidsõq löüdmiseq ommaq jo päät 7000 aastaga vanaq. Uur'jaq ommaq ütel meelel, et põrõldsidõ gruusialaisi edevanõmbaq elliq tuu maa pääl jo neoliitikumi aol.
Armeeniä

Armeeniä (armeeniä keelen Հայաստան, "Hajastan"), ammõtlidsõlt Armeeniä Vabariik (armeeniä keelen Հայաստանի Հանրապետություն, "Hajastani hanrapetut’jun") om hindäperi riik Õuruupa ja Aasia piiri pääl Taga-Kaukaasian. Armeeniä pääliin om Jerevan. 
Armeeniäst õdagu poolõ jääs Türgü, põhja Gruusia, hummoguhe Asõrbaidžaan ni lõunõhe Iraan. Maatiieq pand Armeeniä rohkõmb Aasiahe, a kimähe om Armeeniäl ka tihtsäq köüduseq Õuruupaga, Armeeniä om ka Õuruupa Nõvvokogo liigõq. 
Pia kõik (98,1%) Armeeniä nii kolmõst mill'onast elänigust ommaq armeenläseq. Päält 90% inemiisist ommaq ristiusko. Antiigi aigu oll' Armeeniä suurriik ja sai hindäperi ka keskaol, a oll' ka Osmannõ riigi ja Vinne keisririigi osas. Päält edimäist ilmasõta sai Armeeniä jälq lühküs aos hindäperi, nika ku Nõvvokogoliit Armeeniä okupiir'. Vahtsõst sai Armeeniä jälq hindäperi 1991. aastaga. 
Päält tuu om Armeenia ni Asõrbaidžaani vaihõl Mägi-Karabahhi peräst peet sõto (Mägi-Karabahhi tülü).
Asõrbaidžaan

Asõrbaidžaan vai Asõrbaidžaani Vabariik (asõrbaidžaani keelen "Azərbaycan Respublikası") om hindäperi riik Õuruupa ja Aasia piiri pääl Taga-Kaukaasian. Asõrbaidžaanist hummogu poolõ jääs Kaspia meri, Vinnemaa Dagestani Vabariik põhja, Gruusia põh'aõdaguhe, Armeeniä ja Türgü õdaguhe, Iraan lõunõhe. Asõrbaidžaani pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Bakuu. 
Asõrbaidžaan om unitaarnõ semipresidentaalnõ vabariik. Asõrbaidžaanil ommaq diplomaatilidsõq sidemeq 182 riigigaq ja om Ütistünüisi Rahvidõ, Õuruupa Nõvvokogo ja OSCE liigõq. 
97% rahvast ommaq muslimiq, kuiki riigiusko Asõrbaidžaanil olõ-õiq. 
Asõrbaidžaan om kasujamaa ja om inemisearõngu indeksi poolõst maaiman 91. Vahtsõnõ Asõrbaidžaani Partei om võimu man olnuq 1993. aastagast pääle, näile om süüs pant autoritaarõt võimukõrraldust. Meediävabahus om piirat. 
Asõrbaidžaani pääliinan Bakuun om sündünüq Rutigu Emil.
Tšuangiq

Tšuangiq om rahvas, kiä elässeq päämädselt Guangxi Tšuangi autonuumnsõn piirkunnan Lõunõ-Hiinan. Viil eläs näid Yunnani, Guangdongi, Guizhou ja Hunani provintsõn. Nääq ommaq üts 56 rahvast, midä Hiina Rahvavabariik ammõtlidsõlt tunnistas. Kokko om tšuangõ 18 mill'onat, minga nääq ommaq suurusõlt tõnõ rahvusrühm Hiinan pääle han hiinlaisi nink kõgõ suurõmb vähämbüsrahvas.
Norra

Norra, ammõtlidõlt Norra Kuningriik, om Õuruupa riik. Norra pääliin om Oslo.
Norran eläs ligi puul saamõst.
Sveits

Sveits, ammõtlidõlt Sveitsi Konföderats'uun, om Õuruupa riik. Sveitsi pääliin om Bern.
Majandus.
Sveitsil om stabiilnõ, modernne ja üts kõgõ kapitalistligumb majandus. 2008. a. Majandusvabahusõ Indeksin oll' tä Õuruupa riigest tõõsõ kotussõ pääl pääle Iirimaad. Samal aol pakk tä pall'o avalikkõ teenüssit. Sveitsi GDP inemise kotsilõ om suurõmb ku pall'odõl suurriigel, tuu perrä om tä 6. kotussõ pääl pääle Luksõmburki, Norrat, Katari, Islandi ja Iirimaad. Sveitsi frank om maailma üts kõvõmb raha, miä lätt väega veidüq odavambas.
Vatikan

Vatikan, ammõtlidõlt Vatikani Liinriik, om tsill'okõnõ Õuruupa riik, miä om Rooman. Tä om kõgõ vähämb ja kä kõgõ vähämbä elänike arvoga riik kõgõn ilman.
San Marino

San Marino, ammõtlidõlt Kõgõ Raholidsõmb San Marino Vabariik (itaalia keelen "Serenissima Repubblica di San Marino"), om väikene Õuruupa riik. San Marino pääliin om San Marino liin.
Serbiä

Serbiä (Србија), ammõtlidõlt Serbiä Vabariik, om Õuruupa riik. Serbiä pääliin om Belgrad.
Montõnegro

Montõnegro om Õuruupa riik. Montõnegro pääliin om Podgorica, miä om kaq kõgõ suurõmb liin. Montenegron elli 2024. aastagal 599 849 inemist. 
Montenegro riigikiil om montenegro kiil, a kõgõ suurõmb kiil om serbiä kiil. Montenegro raha om õuro. Riigipühä om piimäkuu 13. päiv.
Montenegro pindala om 13 812 km². Kõgõ korgõmb kotus om Zia Kolata (2534 m). Ilm om vaihõmereline. Suvõq ja sügüseq ommaq kuumaq ja kuivaq. Talvõq ommaq küländ külmäq.
Kosovo

Kosovo piirkund om Õuruupan Balkani puulsaarõl. Kosovo Vabariik kuulut' hinnäst 17. radokuu pääväl 2008 Serbiäst sõltumadas. Mitmõq riigiq (muuhulgan Eesti) ja organisats'ooniq ommaq Kosovo Vabariiki tunnustanuq. Serbiä pidä tedä sõski hindä provintsis. 
Kosovo pääliin om Priština.
Aolugu.
1389. aastaga võtt´ Ottomani Suurriik Kosovo Serbiä väki käest ärq.
Pall´o türkläisi ja albaanlaisi läts sinnäq piirkunda elämä.
19. aastagasaa lõpus olliq albaanlasõq sääl inämbüsrahvas.
Serbiä ärq võtt´ Kosovo edemehe balkanilõ sõa aigo.
Pääle II ilmasõta saiõ Kosovost Serbiä autonoomilinõ provints Sotsialistlidsõ Jugoslaavia Liitvabariigin.
1980. aastil kasvi Albaania natsionalism, miä läts ärq mässämiseniq ja üleskutsmisõniq esiq olõjas.
Kuq Jugoslaavia 1991. aastaga lagosi, kõrraldiq Kosovo albaanlasõq esiqolõmisõ rahvahääletämise, mink perähnä Serbiä vastas´.
Kosovo jäi Serbiä osas.
1998. aastaga kõrrald´ Serbiä mässüvastalidsõ üleskihotusõ mink perähn rännäs´ 800 000 albaanlast Kosovost vällä.
1999 urbõkuun alost´ NATO sõaalist opõratsiuuni ja sutit´ Serbiät väki Kosovost vällä viimä. 
Majandus.
Kosovo om pikält olnuq kõgõ vaesõmb ja vähämb arõnuq Balkanilõ piirkund.
2002. aastaga võtt´ Kosovo mitteammõtlidsõlst pruukmisõs õuro, miä avit´ inflatsiooni kinniq pidäq.
Majandust kimmät´ riigiettevõttidõ erästämisegaq.
Kosovo olõnõs pall´o vällämaan tüütäjist kosovolasõst ja väläriike antust abist.
Kosovo majandus om väegaq tundõlinõ impordidu kraami hinna kõikumisõst.
Tüüpuudus jaq vaesus ommaq viil lahendusõldaq hädäq.
Alžeeriä

Alžeeriä ["alséerijä"], ammõtlidsõlt Alžeeriä Demokraatlinõ Rahvavabariik, om Afriga riik. Alžeeriä pääliin om Alžiir.
Alžeeriäst põh'ahummoghe jääs Tuneesiä, hummoguhe Liibüä, lõunõhummoguhe Nigeeriä, lõunõõdaguhe Mali, Mauritaania ni Õdagu-Sahaara, õdaguhe Maroko ja põhja Vaihõmeri.
Läbi aoluu om Alžeeriä olnuq mitmidõ kultuurõ ja rahvidõ ristteie pääl. 
Alžeeriä pindala om 2 381 741 kruutkilomiitret ja taa om tuuga maailman suurusõ poolõst kümnes kõgõ suurõmb riik. 2024. aastaga elli Alžeeriän arvada 46 700 000 inemist, minka om taa maailman 33. riik. Riigi ammõtlik usk om sunni islam, tuud usku om 99% inemiisi. Alžeeriä ammõtliguq keeleq ommaq araabia ja tamasikti, a meediän ja koolõn tarvitõdas ka prantsusõ kiilt. Nii neli viiendätjako rahvast kõnõlõs araabia keele alžeeriä murrõt. 
Alžeeriäl om Afriga tõõnõ kõgõ korgõmb inemise edengi indeks ja üts kõgõ kõvõmbit majanduisi. Alžeeriä sõavägi om Afrikan kõgõ suurõmb ja nääq pandvaq sinnäq pall'o rahha. Alžeeriä om Afriga Liido, Araabia Liiga ja Ütistünüisi Rahvidõ liigõq.
Angola

Angola, ammõtlidsõlt Angola Vabariik (portugali keelen "República de Angola") om Afriga riik. Angola pääliin om Luanda.
Angola naabrimaaq ommaq Namiibia, Kongo Vabariik, Kongo Demokraatlik Vabariik ja Sambia. Sõtu peräst kannatasõq väega Angola majandus ja riigi põhivärk. Timmandiq ja nafta toovaq riigile rahha sisse, a sõski lätt Angolal väega kehväste, 2020. aastaga andmidõ perrä koolõs 7,2% elosast pääst sündünüisi latsi edimädse viie aastagagaq, keskmäne eloigä, midä oodõtas, om 61,2 aastakka.
2023. aastaga arvamisõ perrä elli Angolan 37 290 193 inemist, noist ligi 7 mill'onat eläseq pääliinan Luandan. Päält 70% rahvast kõnõlõs portugali kiilt, miä om riigi ammõtlik kiil. Pia 25% rahvast kõnõlõs ka umbundu kiilt, miä om üts Angola põlitsit kiili. Suurõmb jago rahvast om ristiusko, päält poolõ inemiisist ommaq rooma õigõusko, nii nell'äsjago ommaq protõstandiq.
Benin

Benin, ammõtlidsõlt Benini Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Benini pääliin om Porto-Novo.
Botswana

Botswana, ammõtlidsõlt Botswana Vabariik, om Lõunõ-Afriga riik. Botswana pääliin om Gaborone.
Burkina Faso

Burkina Faso om Õdagu-Afriga riik. Burkina Faso pääliin om Ouagadougou.
Burundi

Burundi, ammõtlidsõlt Burundi Vabariik, om Hummogu-Afriga riik. Burundi pääliin om Bujumbura.
Cabo Verde

Cabo Verde, ammõtlidsõlt Cabo Verde Vabariik, om saarõriik Atlandi suurõnmeren Afrigast õdagu puul. Cabo Verde pääliin om Praia.
Djibouti

Djibouti, ammõtlidsõlt Djibouti Vabariik, om Afriga riik. Djibouti pääliin om Djibouti.
Ekvatoriaal-Ginea

Ekvatoriaal-Ginea, ammõtlidsõlt Ekvatoriaal-Ginea Vabariik, om Kesk-Afriga riik. Ekvatoriaal-Ginea pääliin om Malabo.
Saku vald

Saku vald om vald Harjo maakunnan.
Valla keskusõs om Saku alõvik.
Valla suurus om 171 km² ni 2008. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl elli Saku vallan 7464 inemist.
Saku vallan om katś alõvikku – Saku ja Kiisa ni 20 küllä. Saku valla küllin om pall'o suvõmajjo.
Kiisa (Saku)

"Taa artikli om alõvigu perrä Harjomaal, sama nimega külli perrä kaeq Kiisa."
Kiisa om alõvik Harjo maakunna Saku vallan Keila jõõ veeren. Elänikke arv om 655 (saisoga 1.01.2019).
Saku

Saku om alõvik Harjo maakunnan, Saku valla keskus. 
2021. aastaga lõpun elli alõvigun 4706 inemist.
Sakut nimitsedäs ollõpääliinas.
Sakun om Saku raudtiipiätüs, läbi alõvigu lätt Talliina–Saku tii, tuud maad, miä maantiist lõunõ poolõ jääs, üteldäs Saku keskusõs.
Saku alõvigun om sündünüq näütüses kiränik Wimberg.
Tsiga

Tsiga om kodoelläi. Tsiko kasutadas inämbähe liha saamisõs.
Imäne tsiga om immis, täüskasunu esäne om kult, kohitsõt esäne om orik. Nuur tsiga om põrss.
Tsia tiinüs kest keskmädselt 115 päivä.
Sisask

Sisask vai sisas om väiku tsirk, kiä tulõ Eestihe lehekuu alostusõn ja laul (tsoldsudas) terveq üü. Uma laulmisõ lõpõtas sisask ärq piimäkuun.
Sisaskit nimitsedäs viil aotütres.
Rapla

Rapla (s'aksa ja vinne keelen 1918. aastagani "Rappel") om liin Eestin, Rapla maakunna ja Rapla valla keskus. Asus Talliinast 50 km lõunan, Vigala (Konuvere) jõõ veeren. Läbi liina lätt Talliin–Rapla–Viljandi/Pärno tsihin raudtii.
Raplan eläs 5618 inemist (01.01.2008 saisoga).
Aolugu.
Rapla oll' aoluulidsõ Harjomaa lõunõjaon, tä oll' Rapla kihlkunna keskus.
Rapla vald (2002–2017)

Rapla vald om vald Rapla maakunnan. Valla keskusõs om Rapla liin.
Valla suurus om 243,3 km² ni 2008. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl elli Rapla vallan 9652 inemist.
Rapla vallan om Rapla liin, alõviguq Hagudi, Alu ja Kuusiku ni 38 küllä.
Valga

Valga liin om põrõhõlladsõ Valga maakunna ja Valga valla valitsus- ja majanduskeskus. Asus Eesti-Läti piiril, üle piiri om Valka liin. Valga liina suurus om 16,65 km².
Elänikke arv.
2022. aasta 1. vahtsõaastakuu saisoga om Valgan 12 009 kirjäpantut elänikku.
Pihkva

Pihkva om liin Vinnemaal, Pihkva oblasti keskus. Pihkvast läbi Pihkva järve juusk Pihkva Imäjõgi (vinne keelen "Velikaja" jõgi).
Irboska

Irboska (vinne keeli "Изборск") om vahn vinne liin Setomaa Pihkva oblasti ala käüvä jao hummoguveeren, põrõhõllaq om taa külä nimega "Старый Изборск".
Aolugu.
Irboska om teedäq ku vanavinne liin 862. aastagast. Aastakil 1920-1944 oll' Irboska Eestin, Petseri maakunnan, 1945. aastaga vahtsõaastakuust jälkiq Vinnemaal. Irboskast om saanuq turismikeskus.
Ersä kiil

Ersä kiil om soomõ-ugri kiilkunna volgasoomõ rühmä kiil, midä kõnõlõs 517 575 inemist inämbält jaolt Mordvamaal, a ka Tšuvašimaal, Tatarimaal, Baškiirimaal jm Vinnemaal, veidemb tõisin riigen.
Ersä kiilt om varahamba nimmatu kaq ersämordva keeles, selle et ersä kiilt ni timä kõgõ lähkümbät sugulaskiilt mokša kiilt om arvatu kokko ütes mordva keelest. A noq arvatas inämbäste ersä ni mokša kiil eräle keelis. 
Päält saami keeli ommaq ersä ni mokša kiil' õdagumeresoomõ keelile kõgõ lähkümbäq sugulaskeeleq. Taa tähendäs, et ersä kiil om küländ pall'o ka võro keele muudu ja om võro keele mõistjalõ lihtsa oppiq. 
Tähistü.
Ersä kiilt kirotadas vinne tähtiga. Ersä tähistün olõq-õiq üttegi säänest tähte, midä vinne kiil ei pruugiq.
Moksa kiil

Moksa kiil om soomõ-ugri kiilkunna volgasoomõ rühmä kiil, midä kõnõlõs 296 904 inemist inämbält jaolt Mordvamaal, a ka Tatarimaal, Baškiirimaal jm Vinnemaal.
Viländi

Viländi vai Villändi (eesti keelen "Viljandi", s'aksa keelen oll' "Fellin", poola keelen "Felin") om liin Lõuna-Eestin, Viländi maakunna keskus. Liin asus Sakala korgustigul Viländi järve veeren.
Viländist om Talliinahe 159 km, Võrro 124 km, Tartohe 78 km ja Pärnohe 96 km.
Viländin elli 2019. aastagal 17 407 inemist. Liina suurus om 14,67 km².
Kultuur.
Egal aastagal hainakuu lõpon om Viländin perimüsmuusiga festival (rahvasuun Viländi folk), miä tuu kokko tuhandit rahvamuusigasõpro.
Pärno

Pärno vai Pärnä (eesti keelen "Pärnu") om liin Eestin Pärno lahe põh'ahummogu veeren Pärno jõõ suun. Pärno om tähtsä sadamaliin ja kuurort. Liina suurus om 33,15 km².
Rahvastik.
Pärnon elli 2006. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl 43788 inemist, kink siäst 55,7% olliq naasõq ja 44,3% meheq.
Rahvusõq.
Saisoga 01.01.2006 olliq Pärno elänikke siäst
Liin

Liin om kotus, kon inemiseq küländ tihtsähe kuun eläseq ja miä om suurõmb ku külä vai allõv. Miä tä täpselt om, om rassõ üteldäq, tuu sõltus ka pall'o maast. Eesti liino võidas Hiinan pitäq väiksis küläkeisis. 
Võromaal om neli liina: Võro, Põlva, Antsla ja Räpinä.
Kaeq ka.
Eesti liinaq
Kurõssaarõ

Kurõssaarõ (eesti keelen "Kuressaare") om liin Saarõmaa lõunõrannan. Tä om Saarõ maakunna ja Saarõmaa valla keskus. 
Aastagil 1952–1988 oll' liina nimi Kingissepa.
Narva

Narva om liin Viromaal Narva jõõ veeren põrõhõlladsõn Hummogu-Viro maakunnan. Tä asus Eesti-Vinne piiril, üle piiri om Iivaniliin (Jaaniliin). 
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Narva elänikkonnast vindläisi 87,68%, eestläisi 5,13%, ukrainlaisi 2,08%, valgõvindläisi 1,76%, suumlaisi 0,69% nink tatarlaisi 0,46%.
Eesti alõviq

Eesti alõvidõ nimekiri lugõ üles Eesti alõviq.
Eesti alõviguq

Eesti alõvikõ nimekiri lugõ üles Eesti alõviguq.
A.
Adavere -
Aespa - 
Ahja - 
Alatskivi -
Alu -
Ambla -
Aravete -
Are -
Aruküla -
Aseri -
Assaku -
Aste -
Audru -
Avinurme
E.
Eidapere -
Erra 
H.
Haabneeme -
Habaja - 
Hageri -
Hagudi -
Haljala -
Halliste -
Harku -
Helme -
Hulja -
Hummuli -
Häädemeeste 
I.
Iisaku -
Ilmatsalu
J.
Juuru - 
Jõgeva -
Jüri
K.
Kadrina -
Kaerepere -
Kaiu -
Kamari -
Kambja -
Kanepi -
Kangru -
Karjaküla - 
Kasepää -
Keava -
Kehtna -
Keila-Joa - 
Kihelkonna -
Kiisa -
Kiiu -
Kiltsi -
Klooga -
Kobõla -
Koeru -
Kolga - 
Kolga-Jaani -
Kolkja -
Kose -
Kosõ -
Kose-Uuemõisa -
Kostivere - 
Kudjape - 
Kureküla -
Kuremaa -
Kuusalu -
Kuusiku -
Kõpu -
Kõrgessaare -
Kõrveküla -
Käina -
Käravete -
Kärla -
Käru -
Käärdi - 
Külitse
L.
Laagri -
Laatre -
Laekvere -
Lagedi -
Laiuse -
Lehtse -
Leisi -
Lelle -
Lepna -
Lohusuu -
Loo -
Luige - 
Luunja -
Lähte -
Lüganuse
M.
Mehikuurma -
Miss'o -
Mooste -
Mustla -
Mäetaguse -
Märja
N.
Nasva- 
Nõo -
Näpi
O.
Oisu -
Olgina -
Olustvere -
Orissaare 
P.
Pajusti -
Palamuse -
Palivere -
Paralepa -
Parksepä -
Peetri (Kareda) -
Peetri (Rae) -
Prillimäe -
Puhja -
Puka -
Puurmani
R.
Raasiku -
Rakke -
Ramsi -
Rannu -
Ravila -
Riisipere -
Risti -
Roela -
Roiu -
Roosna-Alliku -
Rummu -
Rõngu -
Rõugõ - 
Räni
S.
Sadala -
Saku -
Salme -
Sangastõ -
Sauga -
Siimusti -
Simuna -
Sinimäe -
Sonda -
Sõmmõrpalo -
Sõmeru -
Särevere -
Sääse
T.
Tabasalu - 
Tabivere -
Taebla -
Tammiku -
Tihemetsa -
Toila -
Tori -
Torma -
Tsirguliina -
Tudu -
Tudulinna -
Turba -
Tõravere -
Tõrvandi -
Tõstamaa
U.
Uhtna -
Ulila -
Uuemõisa 
V.
Vahi - 
Vaida -
Valjala -
Vana-Antsla -
Varnja -
Varstu -
Vasalemma -
Vastse-Kuuste -
Vasula - 
Vahtsõliina - 
Veriora -
Verska -
Viimsi -
Viiratsi -
Vinni -
Virtsu -
Viru-Jaagupi -
Viru-Nigula - 
Voka -
Võiste -
Võnnu -
Võsu -
Võõpso -
Väike-Maarja -
Väimälä -
Väätsa
Õ.
Õisu -
Õru 
Ä.
Äksi - 
Ämari
Ü.
Ülenurme
Eesti liinaq

Eesti liino nimekiri lugõ üles Eesti Vabariigi täämbädse päävä liinaq. Pääle noidõ ommaq Eesti Tarto raho piiren (a Vinnemaa valitsusõ all) viil Irboska ja Iivaniliin (vai Jaaniliin). Innembide ommaq Eestin viil olnuq sääntseq liinaq nigu Mustla, Nõmme, 
Toompea ja Vana-Pärnu.
Lordi

Lordi om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1992. aastagal.
Ansambli paistus silmä tuu poolõst, et püüne pääl kandvaq nääq maskõ ja kostüüme nink tarvitasõq püroteknikat. Soomõn sai Lordi tuntus 2002. aastagal ilmunu singliga "Would You Love a Monsterman?".
2006. aastagal võit' Lordi ärq Õurovis'ooni lauluvõigõlusõ saiõn rekordilidseq 292 punkti. Nii sai Lordist edimäne Soomõ artist, kiä om tuu võigõlusõ võitnuq.
Elevandiluurand

Elevandiluurand, ammõtlidsõlt Elevandiluuranna Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Elevandiluuranna pääliin om Yamoussoukro.
Eritrea

Eritrea, ammõtlidsõlt Eritrea Riik, om Põh'ahummogu-Afriga riik. Eritrea pääliin om Asmara.
Etioopia

Etioopia, ammõtlidsõlt Etioopia Demokraatlinõ Liitvabariik, om Hummogu-Afriga riik. Etioopia pääliin om Addis Abeba.
Etioopia om niiüldäq Afriga sarvõl ni riigil olõ-iq merepiiri. Riik om Lähku-Hummogumaa ja Õuruupa man. Etioopia naabriq om Sudaan, Somaalia ni Djibouti. Etioopia maa om 1 112 000 km2 ni om suurusõ poolõst kümnes kõgõ suurõmb riik Afrikan. Seo tähendas, et Etioopia om umbõs viis kõrda suurõmb ku Ütiskuningriik. Afriga om üts maailma kõgõ vanõmbit riike.
Etioopian om umbõs 110 014 000 miljonni inemist ni om inemiste poolõst tõõnõ kõgõ suurõmb riik Afrikan. Etioopian om hulga kultuuri ni inemiisi om tan mitmõsugumaidsi tagaperrigaq. Etioopian kõnõldas inämb ku 80 kiilt ni päält 200 murrõt.
2018. aastagal sai Sahle-Work Zewde edimädses Etioopia naissuust presidendis.
Gabon

Gabon, ammõtlidsõlt Gaboni Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Gaboni pääliin om Libreville.
Gambia

Gambia, ammõtlidõlt Gambia Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Gambia pääliin om Banjul.
Guinea

Guinea, ammõtlidsõlt Guinea Vabariik, om Afriga riik. Guinea pääliin om Conakry.
Ginea-Bissau

Ginea-Bissau, ammõtlidsõlt Ginea-Bissau Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Ginea-Bissau pääliin om Bissau.
Poliitiga.
Ginea-Bissau president om 2020. aastagast Umaró Umbaló Sissoko, pääministri 2023. aastagast Geraldo Martins.
Katar

Katar, ammõtlidsõlt Katar Riik, om Aasia riik. Katari pääliin om Ad-Dawḩah.
Lubjamägi

Lubjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Savimägi

Savimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Taningõ mägi

Taningõ mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Hobõsõsälämägi

Hobõsõsälämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Korgõsaar

Korgõsaar om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kullamägi

Kullamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kunn'mägi

Kunn'mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kaika suvõülikuul 2009 Oravil

Kaika suvõülikuul 2009 Oravil (Vahtsõliina kihlkund) oll' 7.–9. põimukuu pääväl Orava põhikoolin. XXI suvõülikooli rektri oll' Klaasi Urmas. 
Suvõülikooli kava.
Riidi, 7. põimukuu päiv.
Suvõülikooli loenguq.
Puulpäiv, 8. põimukuu päiv.
Suvõülikooli loenguq.
Pühäpäiv, 9. põimukuu päiv.
Suvõülikooli loenguq.
Latsõq.
Latsiga käüdi opikäügil, värmiti liiva ja tetti liivatrükkü, mängiti matkamänge, lahotõdiq kuurt, kaaluti margapuuga, aeti näile jutussit ja tetti viktoriini.
Kaika suvõülikuul 1991 Obinitsan

Kaika suvõülikuul 1991 Obinitsan peeti 1991. aastaga põimukuun. Suvõülikuul joud' edimäst kõrda Võromaalt vällä Setomaalõ. Obinitsa suvõülikuul oll' praktilidsõ kallakugaq: opiti savi vuulmist, kandlõtegemist ja pillimängo. Loengidõ keskpunktin olliq Setomaa ja setoq.
Kaika suvõülikuul 1992 Kuudsil

Kaika suvõülikuul 1992 Kuudsil peeti Hargla kihlkunnan Kuudsi koolimajan. Kaika suvõülikuul Kuudsil lätt aolukku tuuga, et kutsuti kokko kiräviisitoimkund ja naati luuma võro kiräviisi. Pääle tuu tutvustõdi Mehkamaad, tuu kiilt ja kultuuri.
Kaika suvõülikuul 1993 Sulbin

Kaika suvõülikuul 1993 Sulbin peeti Urvastõ kihlkunnan Sulbi kooli man. Sulbin tetti edimäst kõrd suvõülikuulõ aoluun võrokiilset näütemängo. Lavakunstitudõngiq mängeq vana veskitammi pääl Normedi Ingo iistvõtmisõl tükkü "Pühäjõõ kättemass". Arotõdi edesi võro kiräviisi ja kiräkeele asjo.
Kaika suvõülikuul 1994 Põlvan

Kaika suvõülikuul 1994 Põlvan peeti Põlva kultuurikeskusõn. Tan oll' suvõülikuul edimäst kõrd liinan. Kiumal mängiti Kõivo Madisõ ja Lõhmusõ Aivo näütemängo "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl". Keset näütemängo naas' sadama piksõvihma, eelektri läts' ärq ni näütemäng lõppi kündlevalgõn.
Kaika suvõülikuul 1995 Lüllemäel

Kaika suvõülikuul 1995 Lüllemäel peeti Karula kihlkunnan Lüllemäe kooli man. Suvõülikoolin kõnõldi kodoluust, Karula kirämehest Lattigu Jaanist ja õkva valla tettü Võro Instituudi plaanõst. Vanõmuisõ tiatri mänge ütte ossa Kangro Bernardi näütemängost "Susi", õdagu mänge andsambli Ummamuudu.
Kirjäpandmisnimekirä perrä oll' suvõülikoolin 191 inemist. Noidõ hulgan oll' 56 last ja 34 üliopilast. Ammõdi poolõst oll' osavõtjidõ hulgan kiränikke, aokiränikke, näütelejit, muusõumitüütäjit, kuulmeistrit, aoluulaisi, kunstnikkõ, keeletiidläisi. Hinnäst kirjä olliq pandnuq ka insener, müüjä, raamadupidäjä, talomiis ja agronom.
Kaika suvõülikuul 1996 Viitinän

Kaika suvõülikuul 1996 Viitinän peeti 2.–4. põimukuu pääväl Rõugõ kihlkunnan Viitinä kooli man. Viitinän oll' pääteemäs kirändüs. Kõnõldi Asti (Rumori) Karlist, Jaigi Juhanist, Kauksi Üllest ni ka mõisaprovvast von Krüdenerist. Vanõmuisõ tiatri mänge Kauksi Ülle ja Kivisildnigu Sveni tükkü "Tandsja pühälik".
Kaika suvõülikuul 1997 Vilustõn

Kaika suvõülikuul 1997 Vilustõn peeti Räpinä kihlkunnan Vilustõ kooli man. Päält harilikkõ ettekandidõ peeti suvõülikoolin ka keelekonvõrentsi. Üüsidse loengu taivatähist, tähtkujõst ja noidõ võrokeelitsist nimist pidi tähetiidläne Kasagu Enn.
Kaika suvõülikuul 1998 Põlgastõn

Kaika suvõülikuul 1998 Põlgastõn peeti 7.–9. põimukuu pääväl Kanepi kihlkunnan Põlgastõ kooli man. Põlgastõ suvõülikooli tekk' esiqerälidses võrokeeline jumalateenistüs Kanepi kerikun. Opõtaja Pallo Jüri pidi tartokeelidse pühäkirä perrä uma egäpühäpäävädse jutusõ. Vanõmuisõ tiatri mänge Kõivo Madisõ tükkü "Elli".
Kaika suvõülikuul 1999 Lepistün

Kaika suvõülikuul 1999 Lepistün peeti 30. hainakuu pääväst 1. põimukuu pääväni Rõugõ kihlkunnan Lepistü kooli man. Suvõülikuul tetti vallalõ Kaika koolimaja man. Kõnõldi Võro Instituudi suurõst võro keele arvamisuuringust. Kaeti Jaigi Juhani kodotallo ja Virunuka kalmit. Võro rahvatiatri mänge Jaigi Juhani tükkü "Pido pahandusõga".
Kaika suvõülikuul 2000 Mehikuurman

Kaika suvõülikuul 2000 Mehikuurman peeti 4.–6. põimukuu pääväl Räpinä kihlkunnan Mehikuurma kooli man. Edimäst kõrd peeti Kaika suvõülikuuli (tuuaigsõn) Tarto maakunnan. Tutvust tetti Võromaa kõgõ põh'apuulsõmba nukaga. Lämmijärve veeren mängiti Kauksi Ülle näütemängo "Ah tsusku külh…", kõnõldi järvest ja tetti laivasõitu.
Kaika suvõülikuul 2001 Pikänkannun

Kaika suvõülikuul 2001 Pikänkannun peeti 10.–12. põimukuu pääväl Rõugõ kihlkunnan Pikäkannu kooli man. Suvõülikooli pääteemas oll' mõts. Vana mõtsaveli Käärmanni Alfred opas' poiskõisilõ punkri ehitämist. Käüti viimädse mõtsavele Sabbe Augusti hukkasaamispaigan. Umist köüdüssist Pikäkannu kandiga kõnõl' kiränik Kaplinski Jaan. Laul' vahtsõnõ laulupunt Lõkõriq.
Kaika suvõülikuul 2002 Miss'on

Kaika suvõülikuul 2002 Miss'on peeti Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o kooli man. Miss'on peeti edimädseq võrokeelidseq internetiettekandõq ja suvõülikooli kõrraldamisõlõ panniq ola alaq ka paikligu Kolmõ Kandi Klubi inemiseq. Osaliisilõ näüdäti võro kiilde pantuid puutriprogrammõ ni Võromaa kotusõnimmi teedüskoko.
Kaika suvõülikuul 2003 Urvastõn

Kaika suvõülikuul 2003 Urvastõn peeti 8.–10. põimukuu pääväl Urvastõ kooli man. Urvastõ suvõülikuul oll' veidüq sportligumb ku muido, kavan oll' jalgpall, mink iistvõtjas rektoriherr Contra. Kõnõldi Urvastõ kandist ni võro keelest ja kultuurist. Padari Ivari ja Pulga Jaan vaidliq Õuruupa Liido üle.
Kaika suvõülikuul 2004 Vahtsõn-Roosan

Kaika suvõülikuul 2004 Vahtsõn-Roosan peeti Hargla kihlkunnan Mõtsavele talon. Suvõülikoolin kõnõldi Vahtsõ-Roosa küläst, a ka võro keele saisost ja keelepoliitikast. Võro Tiatriateljee mänge Ruitlasõ Olavi tükkü "Volli". Peeti võro keelen koolitunnõ: võro kiil, matõmaatiga, keemiä. Mängiti jalgpalli Võromaa ja Setomaa vaihõl.
Kaika suvõülikuul 2005 Vanan-Koiolan

Kaika suvõülikuul 2005 Vanan-Koiolan peeti 12.–14. põimukuu pääväl Põlva kihlkunnan Vana-Koiola kooli man. Suvõülikooli pääteemas oll' latsiga võro keele kõnõlõminõ. Olliq võrokeelidseq koolitunniq, järve veeren tetti latsilõ uppujidõ pästmise oppust ja seenehuviliisilõ mõtsan kikkasiini korjamisõ oppust. Tulõtõdi miilde, et Võromaa pääliin olõsi võinuq ollaq Vanan-Koiolan.
Kuustõmägi

Kuustõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kõivamägi

Kõivamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kõomägi

Kõomägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kängämägi

Kängämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Liivamägi

Liivamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mahlamägi

Mahlamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mar'amägi

Mar'amägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Matsimägi

Matsimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mikumägi

Mikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mooramägi

Mooramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mus'omägi

Mus'omägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mõrsjamägi

Mõrsjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Oravamägi

Oravamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Palomägi

Palomägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pedäjämägi

Pedäjämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pedästigumägi

Pedästigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Piirimägi

Piirimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pikämägi

Pikämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Puustusmägi

Puustusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Põdramägi

Põdramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rehemägi

Rehemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ruusamägi

Ruusamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rüüvlimägi

Rüüvlimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Saarõmägi

Saarõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sarapuumägi

Sarapuumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sõõrumägi

Sõõrumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tuulõmägi (Orava mõisa)

Tuulõmägi om mägi Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan Orava mõisan Orava järvest mõnisada miitret lõunõ puul. Tuulõmäe korgus merepinnast om 79 miitret. 
Arvada, et uma nime om tä saanuq tuulõkivi (tuulõveski) perrä, miä kunagi sääl mäe pääl oll'. Täämbädsel pääväl kasusõq mäe pääl mõnõq puuq ja puhmoq.
Tammõmägi

Tammõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Viil om olõman Tammõ mägi Kanepi kihlkunnan Piiri kandin.
Tarnalumbi mägi

Tarnalumbi mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tuksimägi

Tuksimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tuulõkivimägi

Tuulõkivimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tuulõmägi

Tuulõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Uibumägi

Uibumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Varsamägi

Varsamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Koolimägi

Koolimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kukumägi

Kukumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kahru

Kahru om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Külän om Kolga järv.
Kõivmägi

Kõivmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kõivumägi

Kõivumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kõivõmägi

Kõivõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kääpämägi

Kääpämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lättemägi

Lättemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Moonamägi

Moonamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pihlamägi

Pihlamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rahamägi

Rahamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rabamägi

Rabamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vallimägi

Vallimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kellämägi

Kellämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Koodimägi

Koodimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kurõmägi

Kurõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kuusõmägi

Kuusõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Laugamägi

Laugamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lepämägi

Lepämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lipumägi

Lipumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Palumägi

Palumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sannamägi

Sannamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Verrevmägi

Verrevmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Koplimägi

Koplimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kraavimägi

Kraavimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kuamägi

Kuamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sepikuamägi

Sepikuamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Küünimägi

Küünimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lusti mägi

Lusti mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lustimägi

Lustimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Maasikamägi

Maasikamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Maasikmägi

Maasikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Matusmägi

Matusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Muamägi

Muamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mõisamägi

Mõisamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Nakrimägi

Nakrimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Nurmmägi

Nurmmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Nurmõmägi

Nurmõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Parmumägi

Parmumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pistümägi

Pistümägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rihemägi

Rihemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ristemägi

Ristemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ruusmägi

Ruusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Salumägi

Salumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi: