tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Põlva vald

Põlva vald om umavalitsusütsüs Põlva maakunnan.
Põlva vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Ahja, Mooste, Laheda, Põlva ja Vahtsõ-Kuustõ vallaq.
Vallavalitsus om Mamastõ külän ja Põlva liinan.
Elondus.
Põlva vallan on üts liin, kolm alõvikku ja 70 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 13 534 inemist. Valla keskus om Põlva.
Liin.
Põlva
Alõviguq.
Ahja, Mooste ja Vahtsõ-Kuustõ
Küläq.
Aarna, Adistõ, Akste, Andre, Eostõ, Himma, Himmastõ, Holvandi, Ibastõ, Jaanimõisa, Joosu, Kaaru, Kadaja, Kanassaarõ, Karilatsi, Kastmõkua, Kauksi, Kiidjärve, Kiisa, Kiuma, Kuurvere, Kosova, Kähri, Kärsä, Lahe, Lahokülä, Leevi, Logina, Loko, Luutvina, Lutsu, Mamastõ, Meemaskülä, Mõtstõ, Miiastõ, Mustajõõ, Mustakurmu, Mõtskülä, Naruskikülä, Noorits-Mõtskülä, Nabakülä, Padari, Pardsi, Peri, Pragi, Puskaru, Puuri, Rasina, Roosi, Rosma, Savimäe, Soesaarõ, Suurkülä, Suurõmõtsa, S'akna, Säässaarõ, Taivaskua, Terepi, Tilsi, Trompsi, Tännässilmä, Uibujärve, Valgimõtsa, Valgesuu, Vana-Koiola, Vanakülä, Vanamõisa, Vardja, Viisli, Voorekülä.
Kiili

Kiili om allõv Harjo maakunnan, Kiili valla keskus.
Alõvis nimitedi Kiili 2008. aastagal.
Kiili alõvin elli 2021. aasta saisogaq 1841 inemist.
Raasiku vald

Raasiku vald om umavalitusütsüs Harjo maakunnan.
Raasiku vallast põh'a poolõ jääs Jõõlähtme, hummogu poolõ Anija, lõunõhe Kosõ ja õdaguhe Rae vald.
Elondus.
Raasiku vallan on kats alõvikku ja 13 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 5345 inemist. Valla keskus om Aruküla. 
Alõviguq.
Aruküla, Raasiku
Küläq.
Härma - Igavere - Järsi- Kalesi - Kiviloo - Kulli - Kurgla - Mallavere - Peningi - Perila - Pikavere - Rätla - Tõhelgi
Rae vald

Rae vald om umavalitsusütsüs Harjo maakunnan.
Rae vallast põh'a poolõ jääs Talliin, põh'ahummogu poolõ Jõõlähtme vald, hummogu poolõ Raasiku vald, lõunõhe Kosõ vald ja õdaguhe Kiili vald.
Elondus.
Rae vallan om viis alõvikku ja 27 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 24 902 inemist. Valla keskus om Jüri.
Alõviguq.
Jüri, Vaida, Assaku, Lagedi ja Peetri.
Küläq.
Aaviku, Aruvalla, Järveküla, Kadaka, Karla, Kautjala, Kopli, Kurna, Lehmja, Limu, Pajupea, Patika, Pildiküla, Rae, Salu, Seli, Soodevahe, Suuresta, Suursoo, Tuulevälja, Urvaste, Uuesalu, Vaidasoo, Vaskjala, Veneküla, Veskitaguse ja Ülejõe.
Rakvere vald

Rakvere vald om umavalitsusütsüs Õdagu-Viro maakunnan ümbre Rakvere liina.
Rakvere vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Rakvere ja Sõmeru vallaq. 
Elondus.
Rakvere vallan om neli alõvikku ja 47 küllä. 2023. aastaga alosutõn elli vallan 5859 inemist. Valla keskus om Sõmõru.
Alõviguq.
Lepnä, Näpi, Sõmõru, Uhtna
Küläq.
Aluvere, Andja, Aresi, Arkna, Eesküla, Järni, Jäätma, Kaarli, Karitsa, Karivärava, Karunga, Katela, Katku, Kloodi, Kohala, Kohala-Eesküla, Koovälja, Kullaaru, Kõrgemäe, Lasila, Levala, Muru, Mädapea, Nurme, Paatna, Papiaru, Päide, Rahkla, Raudlepa, Raudvere, Roodevälja, Rägavere, Sooaluse, Sämi, Sämi-Tagaküla, Taaravainu, Tobia, Toomla, Tõrma, Tõrremäe, Ubja, Ussimäe, Vaeküla, Varudi-Altküla, Varudi-Vanaküla, Veltsi ja Võhma.
Rapla vald

Rapla vald om umavalitsusütsüs Rapla maakunnan. 
Rapla vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Rapla, Juuru, Kaiu ja Raikkülä vallaq.
Asustus.
Vallan om üts liin, viis alõvikku ja 83 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 13 453 inemist. Valla keskus om Rapla liin.
Liinaq.
Rapla
Alõviguq.
Alu, Hagudi, Juuru, Kaiu, Kuusiku
Küläq.
Alu-Metsküla, Aranküla, Atla, Hagudi, Helda, Hõreda, Härgla, Iira, Jalase, Jaluse, Juula, Järlepa, Kabala, Kaigepere, Kalda, Kalevi, Karitsa, Kasvandu, Kelba, Keo, Kodila, Kodila-Metsküla, Koigi, Koikse, Kuimetsa, Kuku, Kuusiku-Nõmme, Kõrgu, Lipa, Lipametsa, Lipstu, Loe, Lõiuse, Lõpemetsa, Mahlamäe, Mahtra, Maidla, Metsküla, Mõisaaseme, Mällu, Nõmme, Nõmmemetsa, Nõmmküla, Oblu, Oela, Ohulepa, Oola, Orguse, Palamulla, Pirgu, Purila, Purku, Põlliku, Põlma, Raela, Raikküla, Raka, Ridaküla, Röa, Sadala, Seli, Seli-Nurme, Sikeldi, Sulupere, Suurekivi, Tamsi, Tapupere, Tolla, Toomja, Tuti, Tõrma, Ummaru, Uusküla, Vahakõnnu, Vahastu, Valli, Valtu, Vana-Kaiu, Vankse, Vaopere, Väljataguse, Äherdi, Ülejõe
Ruhnu vald

Ruhnu vald om umavalitsusütsüs, kon ommaq Ruhnu ja vähämbäq saarõkõsõq Ruhnu ümbre. Vald om Saarõ maakunna all. 
Elondus.
Ruhnu vallan om Ruhnu külä, miä om Ruhnu valla keskus. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 88 inemist. 
Saarõst õdagu poolõ jääs mitukümmend vähämbät ilma nimeldäq ärq kasunut saarõkõist. Noist kõgõ suurõmb oll' Holm, ca 10 ha, miä om noq Ruhnuga kokko ni ruugu kasunuq.
Poolsaarõq ommaq Holma, Kunsudden, Pärs, Ringsudden ja Sjustackudden.
Ruhnu vald võtt hindä alaq Ruhnu kihlkunna piiriq. Aoluun omma Ruhnu saarõ pääl elänü ruhnu- vai eestiruutslasõq. Tõõsõ ilmasõa aigo pagõsiq ruhnlasõq inämbüisi Ruutsi, Ruhnu näid pia jääki-is.
Räpinä vald

Räpinä vald (eesti keelen "Räpina vald") om umavalitsusütsüs Võhandu jõõ alaotsan. Räpinä vald käü Põlva maakunna alaq.
2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisi aigo pantiq vana Räpina vallaga kokko Miiksi ja Veriora vallaq, tuu erängigaq, et Miiksi vallast jäiq vällä Rõka ja Järvsällä küläq. Vahtsõ Räpinä vald näütäs piire poolõst aoluulisõ Räpinä kihlkunna muudu vällä.
Elondus.
Räpinä vallan om üts liin, kolm alõvikku ja 62 küllä. Valla keskus om Räpinä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 6049 inemist. 
Liinaq.
Räpinä
Alõviguq.
Mehikuurma, Veriora ja Võõpso
Küläq.
Aravu, Haavamõtsa, Haavapää, Himmiste, Jaanikõstõ, Jõõperä, Jõõvaara, Jõõveere, Kassilaanõ, Kikka, Kirmsi, Kuulma, Kuulmajärve, Kullamäe, Kunksilla, Kõnnu, Köstremäe, Laho, Leevaku, Leevi, Lihtensteini, Linte, Miiksi, Miilva, Meerapalo, Mõtsavaara, Mägiotsa, Männisalo, Naha, Nohipalo, Nulga, Pahtpää, Parapalo, Pedäspää, Pindi, Pääsnä, Raadama, Rahumäe, Raigla, Ristipalo, Ruusa, Saarõküla, Sarvõmäe, Sikakurmu, Sillapää, Suuhara, Suurõ-Viirksu, Sülgäjä, Süvähavva, Timo, Toolamaa, Toostõ, Tsirksi, Varõstõ, Verioramõisa, Viira, Vilustõ, Vins'o, Võiardi, Võika, Võukülä, Väiko-Viirksu, Vändrä
Meenikunnu luuduskaitsõala

Meenikunnu luuduskaitsõala (innembi Meenikunnu maastigukaitsõala) om Meenikunnu suu luudusõ ja eläjide kaitsõs mõtõld maa, miä jääs Räpinä ja Võro valla maiõ pääle Räpinä kihlkunna lõunõotsa.
Meenikunnu maastigukaitsõala tetti 1981. aastaga lehekuu 25. pääväl suu kaitsõs, 2015. aastaga tetti taa ümbre luuduskaitsõalas. Tsirgõst ommaq kaitsõ all näütüses kärg, kalakodas, mõtus, suukurg ja teder, kasvist reboraik, tsirrulhain ja põdrasarvõq.
Luuduskaitsõalal om mitmit järvi, noist suurõmbaq ommaq Nohipalo Must- ja Valgjärv ni Suur Suujärv.
Meenikunnu suu

Meenikunnu suu (tarvitõdas ka kujjo Meenikunnu suu) om suu Räpinä kihlkunna lõunaosan Veriora ja Leevi vaihõl. Uma 14,5 kruutkilomiitregaq om tä Võromaa üts suurõmbit soid. Suu veeren lõunaõdagu ja lõunahummogu puul ommaq mõhnastiguq, midä kutsutas Meenikunnu mäkis. Suun om hulka suusaari (noist suurõmbaq Pikksaar, Pähnisaar ja Suur Kaarnasaar) ja neli järve: noist kõgõ suurõmb om Suur Suujärv, sõs Keskmäne Suujärv nink vähämbäq ommaq Kamarusjärv ja Pähnijärv.
Meenikunnu suu om tegünüq umbõs 8000-havva. Turbakihi kõgõ suurõmb paksus om 7,1 m, keskmäne paksus om 2,7 m.
1981 tetti Meenikunnu maastigukaitsõala, miä võtt hindä ala suu ja timä ligembä ümbrüse.
Kasvoq.
Puiõst kasussõq tan pedäjäq, suukõoq ja paiuq. Haruldaisist kasvõst kasus tan roidpütsk.
Eläjäq ja tsirgoq.
Meenikunnu suu pääl elässeq Mõtussõq, Tedreq, suukurõq, haukaq ja mitmõq mõtsaeläjäq. Rände aigu piätüseq tan parvi kaupa hahaq haniq ja luigaq.
Aolugu.
Mõnõ suusaarõ pääl ollõv muistõhavva inemiseq elänüq. Kõnõldas, et üts Meeni-nimeline miis elänüq Pähnisaarõ pääl. Tuuperäst kutsutavat tuud saart viil Meenikunnus ja suud hinnäst Meenikunnu suus.
Üte suusaarõ päält ollõv alostanuq viialonõ palgõst salatii. Salatiid pite lännüq tuu kandi rahvas Põh'asõa aigu suusaarõ pääle pakko. Salatii nakanuq pääle kostkiq Mustajärve mant ja veenüq vällä Leevi ligidäle. Tuud tiid pite ollõv viil mitosada aastakka ildampa hobõsõgaq palkõ vällä veet.
Matkajalõ.
Suu veeren om kats RMK matkajilõ ehitet majakõist: hummoguservän Päävämineki maja lõunaservän Liipsaarõ matkaonn. Kummagi man om tulõ tegemise kotus ja Liipsaarõ majakõsõ man viil puust torn. Majakõisi vaihhõl om lavvost 2,4 km pikkunõ matkarada.
Saardõ vald

Saardõ vald (eesti keelen "Saarde vald)" om umavalitsusütsüs Pärno maakunna lõunõhummogu jaon.
Vald tetto 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Saardõ ja Surju vallaq.
Elondus.
Saardõ vallan om üts liin, üts alõvik ja 36 küllä. Valla keskus om Kilingi-Nõmmõ.
2023. aastaga alostusõn elli vallan 4393 inemist.
Liinaq.
Kilingi-Nõmmõ
Alõviguq.
Tihemõtsa
Küläq.
Allikukivi, Ilvese, Jaamaküla, Jäärja, Kalda, Kalita, Kamali, Kanaküla, Kikepera, Kõveri, Kärsu, Laiksaare, Lanksaare, Leipste, Lodja, Lähkma, Marana, Marina, Metsaääre, Mustla, Oissaare, Pihke, Rabaküla, Reinse, Reinu, Ristiküla, Saarde, Saunametsa, Sigaste, Surju, Tali, Tuuliku, Tõlla, Veelikse, Viisireiu, Väljaküla
Semmi Johannes

Semmi Johannes (viil kirjä pant "Johann Semm, Johan Semm, Juhan Semmiste, Johan Semmiste, J. S. Panius-Semmiste", sündünüq 20. hainakuu pääväl 1882 Koiola vallan Kiisa talon; koolnuq 22. radokuu pääväl 1942 Nõvvokogo Vinnemaal Kirovi oblastin vangilaagrin) oll' raamadukaupmiis ja kiränik, I Riigikogo liigõq.
Elokäük.
Semmi Johannes sündü 1882. aastaga Koiola vallan Kiisa talon talopidäjide Jaani ja Liiso perre. Täl oll' veli Samo ja sõsaraq Liisa ja Sofie.
Opp' Vanakülä algkoolin, Räpinä Vinne kerigukoolin, Võro liinakoolin ja tävvend hinnäst Kaunasõn õdagukursuisil. Oll' kontoritüü pääl Kaunasõn 1905–1909, vallakirotaja Koiolan 1909–1912, ärijuht kirändüsütisüsen "Täht" Võro liinan 1912–1917, toimõndaja Võru Teataja aolehen 1913. aastagast, raamadukaupiis Võro liinan.
Oll' üts Põlva seldsimaja ehitäjit ja Kaitsõliido Võro malõvkunna juhatusõn. Kirot' näütemänge ja raamatit, muusiähn var'onimega J. S. Panius. 1933. aastaga J.S. Panius-Semmiste nime alt kirotõt „Sõja ja revolutsiooni keerises“ raamatun ommaq jutuq, kuimuudu Võrol miihi sõtta saadõti ja kui sõa aigo midä süvväq es olõq. 1935. aastaga tull' vällä raamat Vabahussõa mälehtüisist päälkirägaq „Sõja tagalas“. Sääl ommaq kirän jutuq Tarto tagavarapataljoni rahutusõst 1919. aastaga.
Oll' I Riigikogo liigõq, ku tull' Kriisa Jaani asõmõl sinnäq 7. vahtsõaastakuu pääväl 1921. Tull' Riigikogost ärq 1922. aastaga joulukuu 4. pääväl, timä asõmõlõ sai Piirisilla Karl.
1917. aastaga võtt' naasõs Häelmanni Emilie, näil sündü 1920. aastaga poig Kaljo, kiä oll' tõõsõ ilmasõa aigo Soomõ sõaväen.
Semmi Johannes võeti Võro liinan 1940. aastaga rehekuun kinniq, süüs panti §584. Kuuli 1942. aastaga Kirovi oblastin Vjatka laagrin.
Nimekujoq.
Timä nimme om kirjä pant mitund muudu. I Riigikogo liikmidõ nimekirän om Johannes Semm, a ärq ommaq tuuduq ka nime rüüpkujoq Johannes (Johan) Semm (Semmiste). Kinniqvõetuisi nimekirän ommaq nimes märgidüq Juhan ja Jaan.
Sauõ vald

Sauõ vald (eesti keelen "Saue vald") om umavalitsusütsüs Harjo maakunnan.
Sauõ vald tetti Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisi aigo 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Sauõ, Kernu, Nissi vallaq ja Sauõ liin.
Vallast lätt läbi mitu tähtsät tiid: Talliina–Pärno ja Talliina–Haapsalu maantiiq ni Talliina–Turba ja Talliina–Paldiski raudtiiq.
Sauõ valla naabriq ommaq Talliina ja Keilä liin ni Saku, Kohila, Märjämaa, Õdagu-Nigula, Õdagu-Harjo ja Harku vald.
Elondus.
Sauõ vallan om üts liin, kolm alõvikku ja 50 küllä. 2024. aastaga alostusõn elli vallan 26 079 inimest. Valla keskus om Sauõ.
Liinaq.
Sauõ
Alõviguq.
Laagri, Riisipere, Turba alevik
Küläq.
Aila, Allika, Alliku, Aude, Ellamaa, Haiba küla, Hingu, Hüüru, Jaanika, Jõgisoo, Kaasiku, Kabila, Kernu, Kibuna, Kiia, Kirikla, Kivitammi, Kohatu, Koidu, Koppelmaa, Kustja, Laitse, Lehetu, Lepaste, Madila, Maidla, Metsanurga, Munalaskme, Mustu, Muusika, Mõnuste, Nurme, Odulemma, Pohla, Pällu, Pärinurme, Püha, Ruila, Siimika, Tabara, Tagametsa, Tuula, Valingu, Vanamõisa, Vansi, Vatsla, Vilumäe, Viruküla, Ääsmäe, Ürjaste
Tapa vald

Tapa vald om umavalitsusütsüs Õdagu-Viro maakunnan. 
Tapa vald om Õdagu-Viro maakunna kõgõ õdagupoolitsõmb vald. Valla naambriq ommaq Anija, Kuusalu, Kadrina, Rakvere, Väiku-Maarja ja Järvä vallaq.
Tapa vald tetti 2017. aasta rehekuun, ku kokko pandiq vanaq Tapa ja Tamsalu vallaq liitumisel. Valla pindala om 479,70 km2.
Elondus.
2023. aastaga alostusõn elli Tapa vallan 11 082 inemist. Valla keskus om Tapa.
Valla seen olõjaq liinaq.
Tamsalu, Tapa
Alõviguq.
Lehtse
Küläq.
 Aavere, Alupere, Araski, Assamalla, Imastu, Jootme, Jäneda, Järsi, Järvajõe, Kadapiku, Kaeva, Karkuse, Kerguta, Koiduküla, Koplitaguse, Kuie, Kullenga, Kursi, Kuru, Kõrveküla, Lemmküla, Linnape, Loksa, Loksu, Lokuta, Läpi, Läste, Metskaevu, Moe, Naistevälja, Nõmmküla, Näo, Patika, Piilu, Piisupi, Porkuni, Pruuna, Põdrangu, Rabasaare, Raudla, Rägavere, Räsna, Saiakopli, Saksi, Sauvälja, Savalduma, Tõõrakõrve, Türje, Uudeküla, Vadiküla, Vahakulmu, Vajangu, Vistla, Võhmetu, Võhmuta
Tarto vald

Tarto vald (eesti keelen "Tartu vald") om umavalitsusütsüs Tarto maakunnan.
Tarto vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Tarto, Laeva valla, Piirissaarõ ja Tabivere vallaq.
Tarto vallast lõunõhe jääseq Elvä vald, Tarto liin ja Luunja vald, hummogu poolõ Peipsiääre vald. 
Elondus.
Tarto vallan om üts allõv, kuus alõvikku ja 70 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 12 420 inemist. Valla keskus om Kõrvõkülä.
Alõviq.
Raadi
Alõviguq.
Lähte, Kõrvõkülä, Tabivere, Vahi, Vasula, Äksi
Küläq.
Aovere, Arupää, Elistvere, Erala, Haava, Igavere, Juula, Jõusa, Kaiavere, Kaitsemõisa, Kassema, Kastli, Kikivere, Kobratu, Koogi, Kukulinna, Kõduküla, Kõnnujõe, Kõrenduse, Kämara, Kärevere, Kärkna, Kärksi, Kükitaja, Laeva, Lammiku, Lilu, Lombi, Maarja-Magdaleena, Maramaa, Metsanuka, Möllatsi, Nigula, Nõela, Otslava, Pataste, Piiri, Puhtaleiva, Pupastvere, Raigastvere, Reinu, Saadjärve, Saare, Salu, Sepa, Siniküla, Soeküla, Soitsjärve, Sojamaa, Sootaga, Sortsi, Taabri, Tammistu, Tila, Toolamaa, Tooni, Tormi, Uhmardu, Valgma, Valmaotsa, Vedu, Vesneri, Viidike, Vilussaare, Voldi, Võibla, Väägvere, Väänikvere, Õvanurme, Õvi
Toila vald

Toila vald om umavalitsusütsüs Hummogu-Viro maakunnan vasta Viro merd.
Toila vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Kohtla-Nõmmõ, Toila ja Kohtla vallaq.
Elondus.
Toila vallan om üts allõv, kats alõvikku ja 27 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 4310 inemist. Valla keskus om Toila.
Alõviq.
Kohtla-Nõmmõ
Alõviguq.
Toila, Voka
Küläq.
Altküla, Amula, Järve, Kaasikaia, Kaasikvälja, Kabelimetsa, Kohtla, Kohtla-Uueküla, Konju, Kukruse, Martsa, Metsamägara, Mõisamaa, Ontika, Paate, Peeri, Päite, Pühajõe, Roodu, Saka, Servaääre, Täkumetsa, Uikala, Vaivina, Valaste, Vitsiku, Voka
Tori vald

Tori vald om umavalitsusütsüs Pärno maakunna hummogujaon.
Tori vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pandiq vanaq Are, Sauga ja Tori vallaq ni Sindi liin. 
Elondus.
Tori vallan om üts liin, kolm alõvikku ja 41 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Tori vallan 12 277 inemist. Valla keskus om Sindi.
Liinaq.
Sindi
Alõviguq.
Are, Tori, Sauga.
Küläq.
Aesoo, Eametsa, Eavere, Elbi, Elbu, Jõesuu, Kiisa, Kildemaa, Kilksama, Kuiaru, Kurena, Kõrsa, Lepplaane, Levi, Mannare, Muraka, Murru, Muti, Niidu, Nurme, Oore, Parisselja, Piistaoja, Pulli, Pärivere, Randivälja, Riisa, Rätsepa, Räägu, Rütavere, Selja, Suigu, Taali, Tabria, Tammiste, Tohera, Urge, Urumarja, Vainu, Võlla, Võlli.
Tõrva vald

Tõrva vald om umavalitsusütsüs Mulgimaal Helme kihlkunnan Valga maakunna õdagujaon. 
Vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Helme, Hummuli ja Põdrala vallaq, Tõrva liin, ni Puka valla Soontaga külä.
Tõrva vallast hummogu poolõ jääseq Otõmpää ja Valga vallaq.
Elondus.
2024. aastaga alostusõn elli Tõrva vallan 5889 inemist. Valla keskus om Tõrva.
Liinaq.
Tõrva
Alõviguq.
Helme, Hummuli
Küläq.
Aitsra, Ala, Alamõisa, Holdre, Jeti, Jõgeveste, Kalme, Karjatnurme, Karu, Kaubi, Kirikuküla, Koorküla, Kulli, Kungi, Kähu, Leebiku, Linna, Liva, Lõve, Möldre, Patküla, Piiri, Pikasilla, Pilpa, Pori, Puide, Ransi, Reti, Riidaja, Roobe, Rulli, Soe, Soontaga, Taagepera, Uralaane, Vanamõisa, Voorbahi.
Välälingiq.
Tõrva valla kodoleht
Michali Kristeni valitsus

Michali Kristeni valitsus om 54. Eesti Vabariigi valitsus, miä om ammõtin 2024. aastaga 23. hainakuu pääväst 2024. 2025. aastaga urbõkuust tegeväq Koalitsiooni Eesti Rehvormieräkund ni Eesti 200, inne tuud olliq koalitsioonin viil Sotsiaaldemokraadiq. Valitsusõ tege Rehvormieräkunna juhatusõ liigõq Michali Kristen.
Inne Michali Kristeni valitsust oll' ammõtin Kalda Kaja kolmas valitsus.
2024

2024. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10237. aastak sirvikallendri perrä.
Eesti aastaga kala oll' sudak, aastaga tsirk oll' kägo, aastaga elläi oll' udras, aastaga puu oll' harilik tamm.
Türi vald

Türi vald om umavalitsusütsüs Järvä maakunnan.
Türi vallast hummogu poolõ jääseq Paidõ liin ja Järvä vald.
Elondus.
Türi vallan om üts liin, neli alõvikku ja 53 küllä. Valla keskus om Türi. 2023. aastaga alostusõn elli Türi vallan 10 683 inemist.
Liinaq.
Türi
Alõviguq.
Käru, Oisu, Särevere, Väätsä
Küläq.
Aasuvälja, Arkma, Jõeküla, Jändja, Kabala, Kahala, Karjaküla, Kirna, Kolu, Kullimaa, Kurla, Kõdu, Kädva, Kändliku, Kärevere, Laupa, Lauri, Lokuta, Lungu, Lõõla, Meossaare, Metsaküla, Mäeküla, Näsuvere, Ollepa, Pala, Pibari, Piiumetsa, Poaka, Põikva, Rassi, Raukla, Reopalu, Retla, Rikassaare, Roovere, Röa, Saareotsa, Sagevere, Saueaugu, Sonni, Taikse, Tori, Tännassilma, Türi-Alliku, Vilita, Villevere, Vissuvere, Väljaotsa, Väljataguse, Äiamaa, Änari, Ülejõe
Valga vald

Valga vald om umavalitsusütsüs Valga maakunnan.
Valga vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisi aigo, ku kokko pantiq Valga liin ni Õru, Tõllistõ, Karula ja Taheva vallaq.
Valga valla hummogujago om aoluulinõ Võromaa, kon kõik aig võro kiilt kõnõld om.
Elondus.
Valga vallan om üts liin, kolm alõvikku ja 48 küllä. Valla keskus om Valga. 2024. aastaga alostusõn elli Valga vallan 15 693 inemist.
Liinaq.
Valga
Alõviguq.
Tsirguliina, Õru ja Laatrõ
Küläq.
Harglõ, Iigastõ, Jaanikõsõ, Kaagjärve, Kallikülä, Karula, Killinge, Kirbu, Kivikülä, Koikkülä, Koiva, Koobassaarõ, Korijärve, Korkuna, Käärikmäe, Lannamõtsa, Lepä, Londi, Lota, Lusti, Lutsu, Lüllemäe, Muhkva, Mustumõtsa, Paju, Pikkjärve (Vissi), Priipalu, Pugritsa, Raavitsa, Rampõ, Rebäsemõisa, Ringiste, Suublasõ, Sooru, Supa, Tagula, Taheva, Tinu, Tsirgumäe, Tõllistõ, Tõrvasõ, Unikülä, Valtina, Vilaski, Väherü, Välläkülä, Õlatu, Õrustõ
Viimsi vald

Viimsi vald om umavalitsusütsüs Harjo maakunnan, Tal'nast hummogu puul. Valla alaq jääseq Viimsi puulsaar, Naissaar, Prangli, Aksi, Keri, Kräsuli, Seinakari, Kumbli ja Pandju.
Elondus.
Viimsi vallan om kats alõvikku ja 20 küllä. Valla keskus om Viimsi. 2024. aastaga alostusõn elli vallan 23 018 inemist. 
Alõviguq.
Viimsi, Haabneeme
Küläq.
Idaotsa, Kelnase, Kelvingi, Laiaküla, Leppneeme, Lubja, Lõunaküla (Storbyn), Lääneotsa, Metsakasti, Miiduranna, Muuga, Pringi, Pärnamäe, Püünsi, Randvere, Rohuneeme, Tagaküla (Bakbyn), Tammneeme, Väikeheinamaa (Lillängin), Äigrumäe.
Viländi vald

Viländi vald (eesti keelen "Viljandi vald") om umavalitsusütsüs Viländi maakunnan ümbre Viländi liina.
Viländi vald tetti 2013. aastaga sügüse, ku kokko pantiq vanaq Paistu, Pärsti, Saarepeedi ja Viiratsi vallaq. 2017. aastaga sügüse pantiq näile viil mano Kolga-Jaani ja Tarvastu vallaq.
Elondus.
Viländi vallan om neli alõvikku ja 126 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 13 450 inemist.
Alõviguq.
Kolga-Jaani, Mustla, Ramsi, Viiratsi
Küläq.
Aidu, Aindu, Alustre, Anikatsi, Auksi, Eesnurga, Heimtali, Hendrikumõisa, Holstre, Intsu, Jakobimõisa, Jõeküla, Jämejala, Järtsaare, Järveküla, Kaavere, Kalbuse, Kannuküla, Karula, Kassi, Kibeküla, Kiini, Kiisa, Kingu, Kivilõppe, Koidu, Kokaviidika, Kookla, Kuudeküla, Kuressaare, Kärstna, Laanekuru, Lalsi, Leemeti, Leie, Loime, Lolu, Loodi, Luiga, Lätkalu, Maltsa, Marjamäe, Marna, Matapera, Meleski, Metsla, Moori, Muksi, Mustapali, Mustivere, Mõnnaste, Mäeltküla, Mähma, Odiste, Oiu, Oorgu, Otiküla, Pahuvere, Paistu, Parika, Peetrimõisa, Pikru, Pinska, Pirmastu, Porsa, Puiatu, Pulleritsu, Põrga, Päri, Pärsti, Raassilla, Raudna, Rebase, Rebaste, Ridaküla, Rihkama, Riuma, Roosilla, Ruudiküla, Saareküla, Saarepeedi, Savikoti, Sinialliku, Soe, Sooviku, Suislepa, Sultsi, Surva, Taari, Tagamõisa, Taganurga, Tarvastu, Tinnikuru, Tobraselja, Tohvri, Turva, Tusti, Tõnissaare, Tõnuküla, Tõrreküla, Tänassilma, Tömbi, Unametsa, Uusna, Vaibla, Valma, Vanamõisa, Vanausse, Vanavälja, Vana-Võidu, Vardi, Vardja, Vasara, Veisjärve, Verilaske, Viisuküla, Vilimeeste, Villa, Vissuvere, Vooru, Võistre, Väike-Kõpu, Välgita, Väluste, Ämmuste, Ülensi
Vinni vald

Vinni vald om umavalitsusütsüs Õdagu-Viro maakunna kesken, ta jääs Rakvere liina ja Jõgõvamaa piiri vaihõlõ. Põh'an ommaq Vinni valla naabriq Rakvere liin ja Rakvere vald, hummogu poolõ jääs Lügänüse vald, lõunõ poolõ jääseq Mustvii, Alutagodsõ, Jõgõva ja Väiku-Maarja vallaq, õdaguhe jääs Tapa vald.
Elondus.
Vallan om kuus alõvikku ja 70 küllä.
Alõviguq.
Laekvere, Pajusti, Tudu, Vinni, Viru-Jaagupi 
Küläq.
Aarla, Aasuvälja, Alavere, Alekvere, Allika, Anguse, Aravuse, Arukse, Aruküla, Aruvälja, Ilistvere, Inju, Kaasiksaare, Kadila, Kakumäe, Kannastiku, Kantküla, Karkuse, Kaukvere, Kehala, Kellavere, Koeravere, Kulina, Kõrma, Küti, Lavi, Lepiku, Luusika, Lähtse, Miila, Moora, Muuga, Mõdriku, Mõedaka, Mäetaguse, Männikvälja, Nurkse, Nurmetu, Nõmmise, Obja, Paasvere, Padu, Palasi, Piira, Puka, Põlula, Rahkla, Rajaküla, Rasivere, Ristiküla, Rohu, Rünga, Saara, Sae, Salutaguse, Sirevere, Soonuka, Sootaguse, Suigu, Tammiku, Uljaste, Ulvi, Vana-Vinni, Veadla, Venevere, Vetiku, Viru-Kabala, Voore, Võhu.
Viro-Nigula vald

Viro-Nigula vald (eesti keelen "Viru-Nigula vald") om umavalitsusütsis Õdagu-Viro maakunnan vasta Viro merd. Viro-Nigula vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq Kunda liin ja vanaq Viro-Nigula ja Asõri vallaq.
Viro-Nigula vallast lätt läbi Talliina–Narva maantii. Vallan om Kunda satam.
Elondus.
Viro-Nigula vallan om üts liin, kats alõvikku ja 43 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 5813 inemist. Valla keskus om Kundan.
Liinaq.
Kunda
Alõviguq.
Asõri ja Viro-Nigula
Küläq.
Aasukalda, Aseriaru, Iila, Kabeli, Kaliküla, Kalvi, Kanguristi, Kestla, Kiviküla, Koila, Koogu, Kunda küla, Kurna, Kutsala, Kuura, Kõrkküla, Kõrtsialuse, Letipea, Linnuse, Mahu, Malla, Marinu, Metsavälja, Nugeri, Ojaküla, Oru, Paasküla, Pada, Pada-Aruküla, Pikaristi, Pärna, Rannu, Samma, Selja, Siberi, Simunamäe, Toomika, Tüükri, Unukse, Varudi, Vasta, Villavere, Võrkla
Vormsi vald

Vormsi vald om umavalitsusütsüs Lääne maakunnan. Vormsi valla all ommaq Vormsi saar ja väikeisi saarõkõisi taa ümbre.
Elondus.
Vormsi vallan om 14 küllä. 2024. aastaga alostusõn elli vallan 272 inemist. Valla keskus om Hullo.
Küläq.
Borrby, Diby, Fällarna, Förby, Hosby, Hullo, Kersleti, Norrby, Rumpo, Rälby, Saxby, Sviby, Suuremõisa, Söderby.
Väiku-Maarja vald

Väiku-Maarja vald (eesti keelen "Väike-Maarja vald") om umavalitsus Õdagu-Viro maakunnan.
Vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Väiku-Maarja ja Rakke vallaq.
Elondus.
Vallan om neli alõvikku ja 64 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 5653 inemist. Valla keskus om Väiku-Maarja.
Alõviguq.
Väiku-Maarja, Kiltsi, Simuna, Rakkõ
Küläq.
Aavere, Aburi, Ao, Avanduse, Avispea, Ebavere, Edru, Eipri, Emumäe, Hirla, Imukvere, Jäätma, Kaavere, Kadiküla, Kamariku, Kellamäe, Kitsemetsa, Koila, Koluvere, Koonu, Kurtna, Kõpsta, Kännuküla, Kärsa, Käru, Lahu, Lammasküla, Lasinurme, Liigvalla, Liivaküla, Mõisamaa, Mäiste, Määri, Müüriku, Nadalama, Nõmme, Nõmmküla, Olju, Orguse, Padaküla, Pandivere, Piibe, Pikevere, Pudivere, Raeküla, Raigu, Rastla, Räitsvere, Salla, Sandimetsa, Sootaguse, Suure-Rakke, Tammiku, Triigi, Uuemõisa, Vao, Varangu, Villakvere, Vorsti, Võivere, Väike-Rakke, Väike-Tammiku, Äntu, Ärina
Narva-Jõõsuu liin

Narva-Jõõsuu linn (eesti keelen "Narva-Jõesuu linn") om valitsõmisütsüs Hummogu-Viro maakunnan.
Umavalitsusütsüs tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq Narva-Jõõsuu ni vana Vaivara vald.
Elondus.
Narva-Jõõsuu liinan om üts liin, kats alõvikku ja 20 küllä. Keskus om Narva-Jõõsuu. 2023. aastaga alostusõn elli liinan 4209 inemist.
Liinaq.
Narva-Jõõsuu
Alõviguq.
Sinimäe ja Olgina
Küläq.
Arumäe, Auvere, Hiiemetsa, Hundinurga, Laagna, Kudruküla, Meriküla, Mustanina, Peeterristi, Perjatsi, Pimestiku, Puhkova, Sirgala, Soldina, Sõtke, Tõrvajõe, Udria, Vaivara, Viivikonna, Vodava.
Maardu

Maardu om liin Harjo maakunnan Muuga lahe kalda pääl. Maardu naabriq ommaq Viimsi ja Jõõlähtme vallaq.
Elondus.
Maardun elli 2021. aastaga 16 170 inemist, kinkast 10 037 olliq vindläseq, eestläisi oll' 3 746 (23%). 
Maardun om tähtsä Iru Lämmäeelektrijaam, kost saa lämmind ka Tal'na liin.
Haapsalu liin

Haapsalu liin om tallitusütsüs Lääne maakunnan. Umavalitsusütsüste pantiq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigu Haapsalu liin ja Ridala vald.
Elondus.
Haapsalu liinan om liin liina seen, Haapsalu, kats alõvikku ja 56 küllä.
Alõgivuq.
Paralepa, Uuemõisa.
Küläq.
Aamse, Allika, Ammuta, Emmuvere, Erja, Espre, Haeska, Herjava, Hobulaiu, Jõõdre, Kabrametsa, Kadaka, Kaevere, Kiideva, Kiltsi, Kiviküla, Koheri, Koidu, Kolila, Kolu, Käpla, Laheva, Lannuste, Liivaküla, Litu, Lõbe, Metsaküla, Mäeküla, Mägari, Nõmme, Panga, Parila, Puiatu, Puise, Pusku, Põgari-Sassi, Rohense, Rohuküla, Rummu, Saanika, Saardu, Sepaküla, Sinalepa, Suure-Ahli, Tammiku, Tanska, Tuuru, Uneste, Uuemõisa, Valgevälja, Varni, Vilkla, Võnnu, Väike-Ahli, Vätse, Üsse.
Rahvastik.
2024. aastaga alostusõn elli Haapsalun 13 379 inemist, noist 9693 elli peris Haapsalu liinan.
Needo Ülo

Needo Ülo (sündünüq 6. joulukuu pääväl 1950) om eesti umavalitsustegeläne ja näütelejä.
Aastil 1996–2017 oll' tä Moostõ vallavanõmb.
2011. aastagast om Needo Eesti Rehvormieräkunna liigõq.
Om üten tennüq võrokeelitsin tiatritüken ja videodõn.
Ahja

Ahja vai Ah'a om alõvik Võnnu kihlkunnan Põlva maakunnan Põlva vallan.
Aastil 1991–2017 oll' Ahja alõvik Ahja valla keskus. 
2019. aastaga saisogaq elli Ahjal 494 inemist. 
Ahjal om latsiaid ja kuul, mõisa varõmõq, Ahja mõisa kalmuaid, raamadukogo, kultuurimaja, spordihoonõq ja Tuglasõ muusõum.
Ahjalt ommaq peri kiränik Tuglasõ Friedebert, usoinemine Janni August, poliitik Jaani Karin, metallikunstnik Aru Tiiu.
Aarna

Aarna om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Seo ilma aigu ommaq Aarna külä piire seen ka vanaq kotusõq, miä ommaq olnu eräle küläq: Hatiku, Kiumamõisa, Piirimäe ja Trohvõ.
Aarna küläst põh'a poolõ jääseq Kiidjärve ja Kuurvere, hummogu poolõ jääs Mamastõ, õdagu poolõ Kiuma, Tännässilmä ja Puuri küläq, õdaguhe Ihamaru ja Karilatsi küläq. Aarna külä õdagupiiris on inämbüisi Ah'a jõgi, põh'aõdagunukan om piiris Karilatsi jõgi, põh'ahummogu nukan Põlva–Reola maantii.
2020. aastaga alostusõn elli Aarnal 233 inemist.
Luund.
Kähri–Kuurvere tii veeren ommaq Hatiku järveq (Edejärv ja Tagajärv), Kogrõsuun om väiku Kogrõjärv. Küläst juusk läbi Hatiku oja.
Aarnal kasusõq luudusõkaitsõ all olõjaq Kraaviotsa petäi ja Karo kakutu petäi Põlva–Savõrna maantii veeren kasusõq Aarna ristipuuq.
Akste

Akste om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastaga käve külä Ahja valda.
Akste külä hummogupiir om vasta Ah'a jõkõ. Küläst juusk läbi Akste uja, miä juusk Ah'a jõkkõ. Akste järv ja Akste luudusõkaitsõala jääseq mõlõmbaq Akstest õdagu poolõ. Valgõsuu jääs Akstest lõunõ poolõ. Akstest põh'a poolõ jääs Kärsä külä, kost läbi minnäq saat Ahja ja Mooste pääle.
Aksten kasus Akste ristipetäi.
Akste lõunõjago om Nahakülä, miä kuulu Kanepi kihlkunna alla. Nakste lõunõõdagu jago om Aabukurm.
2020. aastaga alostusõn elli Aksten 81 inemist.
Ibastõ

Ibastõ om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Ah'a valda.
Suur jago Ibastõ küllä jääs Vanamõisast põh'a poolõ, kon taa hummogupiiris om A'ha jõgi ja õdagupiiris Laanõsuu ja Kivisilla mõts. Sõski ommaq Ibastõ külä all ka Kripsi taloq üle Ah'a jõõ ja Kadaja taloq, miä jääseq Vanamõisast lõunõhummogu poolõ. 
Kadaja tallõ ja Ibastõ külä pääjao vaihõl om Ibastõ ristikuus.
2020. aastaga alostusõn elli Ibastõn 42 inemist.
Kadaja

Kadaja om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 
Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Mooste valda. 
1977. aastaga panti Kadaja küläle manoq Laanõ ja Rae küläq.
Kadaja jääs Amastõ–Rasina tiist lõunõ poolõ, õnnõ vasta Läänste küllä om kotus, kon Kadaja külä üle tii küünüs. Kadajalt lätt läbi Ahja–Rasina tii.
Kadaja lõunõpiiris om suurõn jaon Lutsu jõgi.
Kadajal, Ahja jõõ lähikesen, ommaq vanast aost peri kääpäq.
Kastmõkua

Kastmõkua vai Kastmõkülä vai Sousti om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Mooste valda.
Kastmõkuast lõunõhummogu poolõ jääs Rasina, põh'aõdagu poolõ Lääniste. Küläst lätt läbi Rasina–Tarto tii.
Kastmõkuan om kats vanna arheoloogiamälehtüisi registri kalmuaida, tõõnõ Siugemäe man, tõõnõ Kalmemäe man.
Kiidjärve

Kiidjärve om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 
Aolugu.
Kiidjärve küllä ("Kidierve") om edimäist kõrda nimmat 1521. aastaga. Edimädseq teedüseq Kiidjärve mõisa kotsilõ ommaq 17. aastagasaa lõpust. 18. aastagasaa tõõsõl poolõl ehitediq mõisa süäme huunõq ja samal aol arvadaq ka park. Mõisa härbän häädü 1950. aastaga palangin, alalõ om jäänüq määnegi jago kõrvalhuunit ja 1914. aastaga Kiidjärve vabrikun tettüisist savikivest ehitet Kiidjärve vesiveski.
1928.–1931. aastil ehitedi läbi Kiidjärve Tarto–Petseri raudtii.
Küllä om XVIII aastagasaa lõpust kutsut Järve küläs, XVIII–XIX aastagasaal ka Järveveere (1793) ja Ülejärve (1834) küläs. 1920. aastil tegüsi mõisa maiõ pääle Kiidjärve asondus, miä 1940. aastis kasvi Järve külä maiõ sisse; Järve nimmati 1977. aastaga ümbre Kiidjärve küläs. 1920.–1940. aastil oll' seo ilma ao Kiidjärve külä maiõ pääl päält Kiidjärve mõisa viil neli väikutküllä: Järve, Kassioro, Lükko ja Visse. 
1954. aastaga oll' külä ammõtlik nimi Järve, a kõigil asotuisil oll' Kiidjärve nimi (Kiidjärve rahvamaja, Kiidjärve raamadukogo, Kiidjärve algkuul, Kiidjärve haigõmaja). 1. märtekuu pääväst 1990 oll' Kiidjärve Vastsõ-Kuustõ valla kuunsaison. 22. rehekuu pääväst 2017 om Kiidjärve Põlva vallan.
Elondus.
2019. aastaga elli Kiidjärve külän 150 inimest. Küläst lätt läbi Tarto–Petseri raudtii ja külän om Kiidjärve raudtiipiatus. 
Kiidjärve küläst juust läbi Ah'a jõgi ja külä piire sisse jääs kolm järve: Kiidjärv nink Ah'a jõe üles sulgmisõst saanu Saesaare paisjärv ja Kiidjärve veskijärv. 
Kiidjärvel sündü ja oll' suvõ käve sinnäq Tennosaarõ Kalmer.
Kuurvere

Kuurvere om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Kuurveren om Põlva–Reola ja Akste–Häätaru tiirist.
Küläst juust läbi Ah'a jõgi, minkast üle lätt Koorvere sild.
Kuurvere õdagupiiris om Leevi jõgi, minkast õdagu poolõ jääst Karilatsi, miä om joba Vanal Võromaal. Põh'apiir om vasta Valgimõtsa küllä umbõs sääl, kon om Neitsiristi kivi. Kuurvere hummogupiiris om Tarto–Koidula raudtii.
Kosova

Kosova om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Kosova küläst lätt läbi Tarto–Räpinä tii.
Kosova oll' Ah'a mõisa karjamõisa, minkast päält maarehvormi sai asondus ja 1939. aataga külä. 1977. aastaga panti Kosova külä külge Pilpakülä.
Kärsä

Kärsä om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Kärsä külä om katõn jaon, lõunõõdagu puul om Mäe-Kärsä ja põh'ahummogu puul Ala-Kärsä, naid kutstas rahvakeelen ka Mäekülä ja Alakülä. Umaette piirkunnaq ommaq viil Arramäe, miä om Arramäe ja Akste järve vaihõl; Kahrukurm õdagu puul, Kar'amaa lõunõõdagu puul, Mäkipäälne lõunõn ja popritarriga Salatski ja Sulbikurm hummogu puul.
Kärsä küläst põh'a poolõ jääs Ahja, lõunõ poolõ Akste, hummogu poolõ Vanamõisa.
2020. aastaga alostusõn elli Kärsä külän 101 inemist.
Giovanni Pierluigi da Palestrina

Giovanni Pierluigi da Palestrina (3. radokuu päiv 1525 vai 2. radokuu päiv 1526 – 2. radokuu päiv 1594) oll' renessansiao viiemeistre, Rooma kuulkunna kõgõ tähtsämb iistsaisja. Timä luudut peetäs renessansiao mitmehelülidse muusiga haripunktis. 
Elokäük.
Palestrina sündü 1525. aastagal Palestrina liinan Itaalian ni tüüt' inämbüse umast elost mitmõsugumaidsin Rooma kerikin, kon oll' muusiga kirotamisõ kõrvalt ka hõrilamängjäs ni koorijuhis. Timä muusiga miildü paavst Julius III-lõ nii veiga, õt paavst and' timäle Rooma Pühä Piitre kerigu kapellmeistri kotussõ. Palestrina kuuli 1594. aastagal rõnnakelme palanikku. 
Muusiga.
Palestrina luudut kompositsioonitehnikat kutsutas "Palestrina stiili kontrapunktis" vai "kimmä stiili kontrapunktis" (eesti keelen "range stiili kontrapunkt"). Palestrina stiili säädüseq om Palestrina muusiga päält üles kirotanuq 18. aastagasaa austria viiemeistre ni muusigatiidläne Johann Joseph Fux. Fuxi tüüd om pall'o tävvendänüq 20. aastagasaa taani muusigatiidläne Knud Jeppesen. Palestrina stiil om mõotanuq õdagumaiõ klassigalidsõ muusiga edenemist veiga pall'o, seo man näütüses Johann Sebastian Bachi luudut. 
Palestrina stiilile om umanõ: 1) viirmäne tehniline kõrraperälisus; 2) õga helü võimaligult suur esiqolõminõ; 3) viie tasakaalu säet liikminõ; 4) dissonantsõ kimmält säädüsperäne pruukminõ. 
Palestrina om kirotanuq 100 missat, 300 motetti, 35 Magnificat'i ni pall'o muud.
Piigi Paavo

Piigi Paavo (sündünüq 28. joulukuu pääväl 1983 Talliinan) om eesti näütekiränik, lavastaja, ümberpandja ja luulõtaja. 
Haridus.
Tä om lõpõtanuq 2001. aastaga Talliina Inglüse Kollõdsi, 2006. aastaga Oxfordi Ülikoolin mõttõ-, poliitiga- ja majandustiidüse ala pääl ni 2012. aastaga Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä Lavakunstikooli (XXV lõpõtajaq) ku näütekiränik. 
Tüü ja luum.
2011. aastagast om tä Kinotiatri näütekiränik-lavastaja. Aastil 2012–2017 tüüt' tä ka Talliina Liinatiatrin ku näütekiränik lavastaja. 
Tä om 2012. aastagast Eesti Lavastajidõ ja Näütekiränikkõ Liido liigõq ja 2021. aastagast ka tuu juhatusõ liigõq. 
Kirändusluum.
Piigi Paavol om vällä tulnuq luulõkogoq "Kummalõ liinaq" (2006), "Lakoonia" (2008), "Ütteplahvahtus" (2009) ja "Harakuri" (2018). Tä om kirotanuq näütetsõõrin kiusamisjuhtumiisist uurmisluu "Kuis tetäs näütlejät" (2021, kuun Nottoni Heneliisigaq). 
Sport.
Piigi Paavo mäng "squash"'i. Tä om saanuq Eesti meistrevõistluisil 3 kulda (2001, 2004, 2019), 9 hõpõt (1998, 1999, 2002, 2003, 2007–2010, 2020) ja 3 pronksi (1996, 1997, 2018). 
Eräelo.
Timä veli on kõrrõldaja Piigi Paul.
Rästik

Harilik rästik (ladina keelen "Vipera berus"), ka lihtsähe rästik, om Eesti ainugõnõ luuduslinõ mürgüsivvu liik. Tä kuulus soomusõliidsi seltsi, rästikläisi sugukunda ja rästikide perrekunda. Harilik rästik om Eestin luuduskaitsõ all (III katõgooria).
Hurmaa

Hurmaa vai kaki vai kakipluum om pihlõnõ hummogudiospüüri vili.
Hurmaa kasus puu otsan. Taa om mari. Hurmaa tähendäs ladina keelen jumalidõ viljä.
Hurmaa om perit Hiinast. Taa kasus sääl luudusligult joq aastagast 2000 iKr. Vili saa valmis inämbähe oktoobris ja kaald kongi 100 kooniq 400 grammi.
Hurmaan om pall'o kasuliidsi vitamiinõ. Kõgõ inämb om sääl C-vitamiini.
Söögipiit

Söögipiit vai verrev piit vai aidpiit vai piit ("Beta vulgaris") om maldsaliidsi sugukunda kuuluv katõaastaganõ kultuuŕkasv.
Söögipiiti kasvatõdas innekõkkõ timä toitva juurõ peräst, a söögis või pruuki ka peedilehti (saladi- vai supimaterjalis). Söögipeedi juuri või pruukiq ka tuus, et saiaq verevät söögivärvi.
Peedi seen ommaq pektiiniq, miä avitasõq massal mürkü ärq ajjaq.
Aolugu.
Söögipeedi edevanõmb harilik piit om peri Vaihõmere veerest. Edimält pruugiti süümise jaos õnnõ peedilehti (lehepeet), a täämbädsel pääväl om päämidses söögiosas peedijuur. Taad juurõviljä om naat kasvatama arvadaq 15. aastagasaast pääle. Eestihte jõudsõ peedikasvatus arvadaq 19. aastagasaal.
Kaarnas

Kaarnas vai kaarna ("Corvus corax") om tsirguliik, kiä kuulus varõslaisi sugukunda ja varõsõ perrekunda. Kaarnas om kõgõ suurõmb laulutsirk.
Lakjaminek ja elopaik.
Kaarnas om levinüq päämädselt põh'apuulkeräl, timä elomaaq küünüseq õdagu puul Islandist, Iirimaast ja Portugalist kooniq Kamtšatka puulsaarõ ja Tasadsõ ilmamereniq hummogun ni tä om levinüq ka Gröönimaa mereveerin ja Põh'a-Amerikan. Lõunõn küünüseq varõsõ elomaaq Araabia puulsaarõ põh'aosani, Iraagini, Iraanini ja Põh'a-Indianini. Kesk- ja Õdagu-Õuruupan ni Põh'a-Ameeriga hummoguosan om kaarnas mitmõn maanulgan inemise takankiusamisõ peräst häönüq.
Parõmbas elopaigas pidä kaarnas lagõhit hainamaid, a elliskeles ka mäkin, mereveerin ja saarõkõisi pääl. Veidüq om näid ka liina eläma tulnuq.
Hulk Eestin.
Kaarnas om üle Eesti vähämbän hulgan levinüq havvu- ja paigatsirk. Kaarnidõ arv pesätegemise aol om nii 4000 – 6000 paari, talvinõ arv om nii 15 000 – 25 000 tsirku.
Vällänägemine.
Kogopikkus om 54–67 cm, siivasirotusõ pikkus om 115–130 cm, kihäkaal 1000–1370 g. Esätsirguq ommaq veidüq suurõmbaq ja rassõmbaq.
Vanatsirgu sulõq ommavaq mustaq rohilisõ vai sinililla metalliläükegaq. 
Süümine.
Kaarnas süü kõkkõ, nii et timä süük om rõipõq, jüräjäq, tsirgumunaq ja -pojaq, suurõmbaq mutiguq ja kasvoq.
Tarto Ülikooli Viländi Kultuuriakadeemiä

Tarto Ülikooli Viländi kultuuriakadeemiä (ka , TÜ VKA) om Viländin tüütäv Tarto Ülikooli kollõts, Tarto Ülikooli humanitaartiidüisi ja kunstõ valdkunna kõgõ suurõmb instituut (innembä umaette korgõmb kuul), miä pakk võimalust saiaq korgõmbat haridust korgõmban ammõdikoolitusõn ja magistrioppusõn. Tarto Ülikooli Viländi kultuuriakadeemiä edendäs ja hoit eesti rahva kultuuri. 2024. aastagal opsõ TÜ Viländi kultuuriakadeemiän 754 tudõngit ja akadeemiät juhtõ Kadri Steinbach.
Opminõ/eräalaq.
Korgõmba ammõdikoolitusõ opmisõkava (240 EAPq, opmisõaig 4 aastat)
Etteastmisõ kunstiq:
Kultuurikoolitus:
Muusiga:
Perändüs teknoloogia:
Magistri opminõ:
Mordva keeleq

Mordva keeleq (vinne keelen мордовские языки, ammõtlinõ termin vinne keelen ersä ja moksa keelepaarilõ) om uurali kiili allrühm, miä sais kuun lähkeisist ersä ja moksa keelest, midä kõnõldas Vinnemaal Mordva Vabariigin. Innemb om arvat, et nuuq keeleq ommaq lihtsähe üts "morda kiil".
2010. aastaga rahva kokkolugõmisõ perrä mõistsõq mordva kiili Vinnemaal 431 692 inemist. Mordva Vabariigi elänikkest mõistsõq mordva kiili 196 160 inemist (23,6% elänikkest). 
Fonoloogia, sõnavara ja grammadiga vaihidõ peräst mõista-ai ersäq moksa kiilt ja vastapiten, tuuperäst nä pruukvaq umavaihõlidsõs läbikäümises vinne kiilt. Läbikäümist sekäs ka uskminõ, et selle et nä kõnõlõsõq esiqsugumaidsi kiili, sõs olõ-õi mõlõmbapoolinõ arvosaaminõ võimalik, ku kumbkiq umma kiilt kõnõlõs.
Mõlõmbal mordva keelel om uma kiräkiil. Ersä kiräkiil tetti 1922. aastagal ja moksa uma 1923. aastagal. 
Fonoloogilisõq vaihõq kiili vaihõl ommaq näütüses:
Vasḱlanõ

Vasḱlanõ vai harilik vasḱlanõ ("Anguis fragilis") om vasḱuslaste sugukunna jaloldaq sisalik. Vasḱlanõ om pia kogo Euruupa mandriosan. Vasḱlasõq om Eesti mandriosan ni suurõmbil saariq. 
Ta süü nälgäjäq, tigõq ni vihmaussõ. Täüskasunuq esäq om kooniq 50 vai 60 sentimeetrit pikküq. Vasḱlasõ soomussõq ommaq siledäq. Esäq ommaq pruunikõsõq, halliq, vereväq vai vaskikarvaq. Imätsil om säläriba, tummõmba küle ja tummõ kõtt. 
Vaskuss tegutsõs üüse, pääväl käkse hinnäst maaha sadanu puujuurõ vai kivve ala. Tä liigus juurikõisi vaihõl.
Rula

Rula om spordi abimiis, miä sais kuun katõst paarist tilľokõisist tsõõrõst ja ütest lavvajupist. Rulla pruugitas transpordi jaos ku ka viguri tegemises. Viguri-rula sõit om 2020. aastagast pääle ka olümpiasport. Eestin peetäs joba 2001. aastagast pääle ka Õuruupa kõgõ suurõmbat ekstriimspordi võistlust Simple Session, kon om ka rulasõit. Kuulsaq nimeq rulaspordin ommavaq Tony Hawk, Rodney Mullen, Nyjah Huston ja näid om viil pall'o tõisigi.
Regilaul

Kõrralaul vai leelo vai regilaul vai regivärsiline rahvalaul om vanõmbat tüüpi eesti rahvalaul. Kõrralaul om peri õdagumeresoomõ kultuurikihistüsest ni om vaest eesti kultuuri üts umatsõmb ja esiqerälisemb osa. Seo tekkümise aloskotus om arvadaq 1. aastagasada iKr. Nii-üteldäq säädüseperälidse kõrralaulu kesküseq ommavaq olnuq Põh'a- ja Õdagu-Eesti. Lõunõ- ja innekõkkõ Lõunõhummogu-Eestin om noidõ säädüsi pääle vabambahe kaet, ku kokkoputminõ tõisi värsimuudõga oll' lajalidsõmb.
Kõrralaulul om kolm tähtsät jako: sõnaq, viis ni ettekandminõ.
Kõrralaulu tekstile om umanõ edekokkokõla (algriim) ja mõttõkõrdaminõ vai parallelism. Värsimuud om regivärss. Soomõ ja kar'ala rahvaperimüsen pruugitas tuu kotsilõ mõistõt "Kalevala-mõõt". 
Kõrralaulu viieq ommaq alguperälidseq. Neoq ommavaq lühküq ni väiku helüküündümisega. 
Ettekandmisõ muudõ om Eestin olnuq mitmit: ütsiklaul, katõlaul, katõ koori laul ja laul koori ni iistlaulja vai sõnolisõgaq. Laulti ka tsõõrin edesi-tagasi taaratõn. Kõrralaulõ om Eestin ületsehe lault sõnolisõ ja kooriga. Sõnolinõ laul värsiria ette, kuur tulõ mano värsi perämäidsi silpe aigo - tuud nimetedäs leegajusõs.
Korpus (matõmaatiga)

Korpus vai kommutatiivnõ korpus om hulk formula_1, mink seen om vähämbält kats elonikku, üten katõ katõhaardja tegemisega – kokkoarvamisõga formula_2 ja iskmisõga formula_3 – , miä täütväq korpusõ postulaatõ.
Korpusõ tegemiseq.
Kokkoarvaminõ pand egäle katõlõ formula_4 elonigulõ formula_5 ja formula_6 vasta üte kimmä formula_4 elonigu, midä üteldäs formula_5 ni formula_6 summas formula_10; iskminõ pand sammamuudu egäle katõlõ elonigulõ formula_5 ja formula_6 vasta üte kimmä formula_4 elonigu, midä üteldäs formula_5 ni formula_6 kõrrutusõs formula_16.
Korpusõ postulaadiq.
Korpusõn ommaq säändseq postulaadiq:
(K1) formula_2 ja formula_3 kommutatiivsus ehk vaihtõdavus
formula_19 
ni formula_20,
(K2) formula_2 ja formula_3 assotsiatiivsus ehk ütisüs
formula_23 
ni formula_24,
(K3) nõutraalsidõ elonikkõ löüdümine
formula_25 
ni formula_26,
(K4) tasa tegevide elonikkõ löüdümine
formula_27 
ni formula_28,
(K5) formula_3 distributiivsus formula_2 man
formula_31.
Korpusõ eloniguq ei piäq olõma arvoq, aq võivaq ollaq ka muud as'aq. Nulligaq märgit elonik ei piäq olõma arv 0, aq om õkva nullelonik. Niisamatõ om ütega märgit elonik pall'alt ütselonik.
Ku jätämi ärq kõrrutamisõ kommutatiivsusõ (K1), saami nõlvikorpusõ mõistõ.
Aolugu.
Korpusõ mõistõt uurõ Galois' Évariste 1830. aastagal, minkast sai algusõ Galois' teooria. Korpusõ mõistõ võtt' avaligult tarvitusõlõ Richard Dedekind, kiä nimit' seod algusõn ratsionaalsõs välläs (korpusõs nakati seod nimmama 1871. aastagal).
Nedsaja külä ansambli

Nedsaja külä ansambli om alostõt 2013. aastagal.
Sääl om kolm miist: Valgu Toomas – karmoska, laulminõ; Andrelleri Iisak Sulev – basskitra, laulminõ; Hundi Paul – kitra, laulminõ. Üts om põlinõ seto, tõnõ kolõ Tartost Setomaalõ ja kolmas om peri Kanadast. Nä eläseq Setomaal Nedsäjä külän ja saiq sääl tutvas.
Ansambli lauluq ommaq eesti keelen, inglüse keelen ja seto keelen.
Luud om kats albummi ja mitu umaette laulu. Nä tegeväq muusikat tandsuõdakil ja laadõn.
Vilepill

Vilepill (kaq valipill, pordsupill) om torojas huuligu ja sõrmulisõga puunõ, metallist, savist vai plastist tett mängoriist. 
Tegemine.
Kõgõ kuulsamb vilepill om paiupill, midä om päämiselt latsipillis täämbädseniq pääväniq pruugit. Vilepille om tett kaq tõisi puiõ koorõst. Pilli tetäs keväjä mähäaigo sillest, umbõs 15 cm pikkudsõst sõrmõjämmüdsest ossast. Puhkmisotsast 2–3 cm kavvusõlõ lõigatas puulviltu tsälk sisse, ossa kuur kõksitas vallalõ ja käändäs ärq. Välläkäänetüst puust pandas sinnäq otsa huulikuhe puupulgast kiil, tuu päälmine kumõrus om lõigat ärq, niimuudu tekküs peenükene pilo. Pillo puhkmisõst tulõ helü.
Ikkoneni Indrek

Ikkoneni Indrek (Indrek Ikkonen; sündünüq 5.04.1979 Karksi-Nuian) om eesti ehtekunstnik ja oppaja.
Tä om uurnuq eesti filigraani tegemise teknoloogiat ja arõngut.
Ikkoneni ehtil om esiqeräline stiil. Tuud om selgehe mõotanuq 20. aastagasaa filigraantekniga. Päält filigraani ommaq timä loomingus viil kõtarrahaq, sõlõq ja preesiq. Päält perändiainõlidsõ umaloomingu vahtsõndas ja parandas Ikkonen vannu ehtit ja oppas ka tõisi ehtit hoitma ja parandama.
Trummi täüspart

Trummi täüspart om kogomik trummõ, taldrikkõ ja mõnikõrd ka tõisi lüükpille (kolmnukk, torokell, tamburiin jne), miä ommaq paigutõduq kompaktsõhe ütele lüüḱpillimängjäle mängmises.
Paidõ liin

Paidõ liin om valitsõmisütsüs Järvä maakunnan.
Umavalitsusütsüs tetti 2017. aastaga tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq Paidõ liin, Paidõ vald ja Roosna-Alliku vald.
2023. aastaga alostusõn elli Paidõ liinan 10 664 inemist. 
Elondus.
Paidõ valitsõmisütsüse all om üts liin (Paidõ), üks alõvik (Roosna-Alliku) ja 39 küllä:
Allikjärve, Anna, Eivere, Esna, Kaaruka, Kihme, Kirila, Kirisaare, Kodasema, Koordi, Korba, Kriilevälja, Mustla, Mustla-Nõmme, Mäeküla, Mäo, Mündi, Nurme, Nurmsi, Oeti, Ojaküla, Otiku, Pikaküla, Puiatu, Purdi, Sargvere, Seinapalu, Sillaotsa, Suurpalu, Sõmeru, Tarbja, Tännapere, Valasti, Valgma, Vedruka, Veskiaru, Viisu, Viraksaare, Võõbu
Rahvakunstiselts' Leigariq

Rahvakunstiselts’ Leigariq om Talliinan ja Tarton teküs tandsu- ja muusigaütisüs. Leigariq hindasõq ja edendäseq päämidselt Eesti perimüst, aq tandsvaq lavatandsu kah. Leigariil om üle 200 liikmõ.
Aolugu.
Leigariq ommaq luuduq urbõkuu 14. pääväl 1969. aastagal, et Eesti vabaõhomuusõumi küläliisile perimüstandsu ja muusikat näüdädäq. Edimäne muusõumietteastminõ tetti hainakuu 26. pääväl 1969. aastagal. Päält tuud ommaq Leigariq vabaõhomuusõumin ette astnuq egäl suvõl puulpäivilde ni pühäpäivilde kell 11. Toonaq toimõnd’ selts’ ilma nimeldäq, nimi Leigariq võeti umas 1971. aastagal. Seldsi edimäne kunstilinõ juht oll’ rahvaperändüseuurija Torobi Kristjan. 
1985. aastagal sai Leigariil täüs 1000 etteastmist. Samal aastagal sai Leigariidõ vahtsõs juhis Järvelä Kalev. Perän Eesti hindäperi saamist sai Leigariist MTÜ Rahvakunstiselts’ Leigariq. 1993. aastagal naksiq Leigariq ette astma vabaõhomuusõumin ka jaaniõdagidõ, miä om parhilla saanuq joba kombõs. 80. ja 90. aastil käüti ka pall’o vällämaal ette astman, näutüses Soomõn, Roodsin, S'aksamaal, a ka Ameeriga Ütisriigen ja Jaapanin.
2008. aastagal tull’ vällä Torobi Kristjani eestikiilne „Viron vakka“ üten DVD-gaq. 2014. aastagal sai kunstilidsõs juhis Kapper-Tiisleri Sille, kiä om taan ammõtin täämbädse pääväni. 2010. aastil sai päält perimuse opmisõ tähtsäs viil taa oppaminõ, näütüses festivalil Sabatants.
2024. aastagal tähüstiq Leigariq umma 55. sünnüpäivä. Parhillaq ommaq Leigariq ette astnuq üle 5000 kõrra.
Leigariidõ tandsu- ja lauluvara.
Leigariidõ varan ommaq Eesti tandsuq "19." aastagasaast. Kõgõ vanõmbaq ommaq takan tegeväq tandsoq (mustlanõ, kiidsak, pulgatands). Vahtsõmbist ommaq varan kontratandsuq (kaarajaaniq, ingliskaq, kadrilliq, kalamiis jt.) ja rühmätandsuq (kolonn’tands, räditands), ka paaritandsuq. Päält tandsu ommaq Leigariidõ varan tsõõri- ja muuq mängoq. Muusõumikavan ommaq ka tähtsäq vahtsõmbaq ja vanõmbaq rahvalauluq.
Viron vakka.
„Viron vakka“ om Torobi Kristjani raamat, miä seletäs põh’aligult 105 Eesti tandsu. Seo tull’ vällä 2008. aastagal. Üten raamadugaq tull’ vällä kaq samanimeline DVD. DVD kokkopandmist juhtõ Järvelä Kalev ja Kapper-Tiisleri Sille.
Haaslava

Haaslava (umakandi kõnnõpruugin ka Aaslavva) om külä Tartomaal Kastre vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastal oll' külä Haaslava vallan.
Haaslava luudi 1920. aastidõ algusõn inneskidse Haaslava mõisa maa pääle "Haaslava asundusõs". 1977 tetti asundus küläs.
Külä nimi tulõ 14.–15. aastagasaa mõisaumanigu Hasselow' nimest.
Delfiin

Delfiin ("Delphinus delphis") om mereimetäjide pereq delfiini sugukunnan, kohe kuulus õnnõ üts liik, minkal om neli alambat liiki: "D. d. delphis", "D. d. bairdii", "D. d. ponticus" ja "D. d. tropicalis". 
Delfiin om umbõs 1,7 miitret pikk ja kaald umbõs 50 killo. 
Eloviis.
Delfiin eläs kar'an, kon om kümme vai sada eläjät kuun. Kar'al olõ-i juhtjat. Kar'agaq üten peetäs jahti. Delfiiniq piirdväq kalaq ümbre, et nä ärq es päsnüq. Delfiin või ollaq vii all 3–4 minotit. Päält 3–4 minotit piät tää vii pääle hingämä tulõma. Delfiin makas 50 sentimeetre süvvüsen ja käü vii pääl hingämän egä 30 sekondi peräst.
Flüügelhorn

Flüügelhorn om vaskpuhkpill. Taa toro om sama pikk ku trompõdi uma. Tuuperäst om ka helüküündümine väega väiku. Flüügelhorn, nigu trompõt, om B-pill (Si-bemoll). Tuu tähendäs, et ilma ventiilidä om võimalik mängiq nooti B, F, B, D, F jne. Noidõ nuutõ vaihõl saa ventiile abiga mängiq kromaatilidsõlt. Flüügelhorn om tõistmuudu ku trompõt tuu poolõst, et toro nakkas varrampa laembas minemä, lätt laembas püsümäldä ja om lõpus trompõdi umast kõvastõ laemb. Tuuperäst om flüügelhornil pall'o pehmemb helü ku trompõtil. Flüügelhorni nimi tulõ s’aksa keelest, kon taa tähendäs siivasarvõ.