tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Titipää pärliq

Titipää pärliq ommaq vistrigu muudu asjandusõq umbõs 20% miihil titipää tagumidsen veeren, mõõduga 1-3mm. Nuuq ei tähendäq nakkust, ei olõq haigusliguq, võivaq mõodaq suguelolõ häste. Mõnõl juhul pärliq võivaq süütäq vai veritsedäq, sõs soovitadas arsti man är lõigadaq. Ku nääq iholidselt vai ilo poolõst ei sekäq miist vai partnerit, sõs soovitadas alalõ jättä, lõikusõl om alati man määnegi risk.
Vällälingiq.
https://kingsley.stanford.edu/SpinesVsPapules.html
2021. aastaga Eesti inemiisi kokkolugõminõ

2021. aasta Eesti inemiisi kokkolugõminõ (lühendüs REL2021) om rahva- ja elokotussidõ kokkolugõminõ saisoga 31. joulukuu päiv 2021 kl 0.00 paigapäälidse ao perrä. 
Suurõmb jago teedüst saias riigi andmõkokõst, lisäs noilõ küstäs lisäteedüst viil 60 000 juhuslidsõ inemise käest. Rahva kokkolugõmist kõrraldas Statistigaammõt.
2021. aastaga rahva kokkolugõminõ om Eestin katõtõistkümnes.
Lisäs saa puutrin märkiq kiili ja murdidõ, sh ka võro keele mõistmist.
Eesti Keskeräkund

Eesti Keskeräkund (eesti keelen "Eesti Keskerakond") om Eesti eräkund, miä luudi 1991. aastagal.
Eräkunna populaarsus om 1990. aastidõ lõpust stabiilsõlt küländ korgõ püsünüq. Partei pikäaolidsõ liidri Savisaarõ Edgari vaiht 2016. aastagal vällä Ratta Jüri. 2019. aastaga Riigikogo valimiisil sai Keskeräkund 23,8% hellest ja 26 kotust parlamenti. 
Keskeräkunna ideoloogiat om peet kuratsentristligus, populistligus ja sotsiaalliberaalsõs. Partei tugõjaskunnan ommaq innekõkkõ vähämbä sissetulõgiga inemiseq ja vinne imäkeelega inemiseq.
Aolugu.
Keskeräkund kasvi vällä Rahvarõnnast ja luudi 12. rehekuu pääväl 1991, edimehes sai Savisaarõ Edgar. Kooniq 17. mahlakuu pääväniq 1993 kand' eräkund nimme "Eesti Rahva-Keskerakond".
2016. aastagal sai eräkunna edimehes Ratta Jüri ni Keskeräkund tei vahtsõ valitsusõ Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna ja IRL-ga (Ratta Jüri edimäne valitsus).
2019. aastaga Riigikogo valimiisil sai Keskeräkund 23,1% hellest ja 26 kotust Riigikokko. Tetti vahtsõnõ valitsus EKRE ja Esämaaga.
2019. aastaga Õuruupa Parlamendi valimiisil sai Keskeräkund 14,4% hellest, miä and üte saadigukotusõ (Toomõ Yana).
Eesti Rehvormieräkund

Eesti Rehvormieräkund (eesti keelen "Eesti Reformierakond") om 1994. aastagal luud liberaalnõ Eesti eräkund, mink iinkäüjäs oll' Eesti Liberaaldemokraatlik Partei. 
Eesti Rehvormieräkunna tsiht om jouda jovvukaniq kodaniguütiskunnaniq, mink alosõs om lihtsä maksusüsteem ja mõtõq, et riik putus turgu nii veidü ku võimalik.
Rehvormieräkund om Õuruupa liberaalsidõ ja rehvormieräkundõ ütisüsen, Eestist om sääl viil ka Keskeräkund.
Eräkunna edemiis om Kalda Kaja.
Kivi Aleksis

Kivi Aleksis (Aleksis Kivi, kodanigunimi Alexis Stenvall; sündünüq 10. rehekuu pääväl 1834 Uvvõlmaal, Nurmijärve kihlkunnan – koolnuq 31. joulukuu pääväl 1872 Tuusulan) oll' Soomõ kiränik.
Elokäük.
Kivi Aleksis sündü külärätsebä perrehe, tä oll' nelläs poig.Uma latsõpõlvõ oll' tä Nurmijärvel, kost esä tä Helsingihe opma vei, ku poig oll' 11 aastakka vana. Esä taht', et pojast keriguoppaja saanuq. Edimält oppõ Kivi Granbergi Ukko eräkoolin roodsi kiilt. Tuud aigu es olõq maarahva latsi oppaminõ kuigi harilik.
Järgmädsel aastagal alost' tä opitiid Stockuse Carli koolin. Sääl oppõ tä aastagil 1847–1852, edimält algkoolin ja sis kooniq gümnaasiuminiq vällä. 1852. aastagal tull' täl rahapuudusõ peräst kuul katski jättäq ja ta oppõ edesi umal käel. Tä lõpõt' gümnaasiumi 1857. aastaga lõpun. Tuulsamal aastagal otsust' Alexis, et timäst tulõ-õiq kerigooppaja, a soomõkiilne kiränik.
1859. aastaga keväjä läts' tä ülikuuli, kon oppõ 1865. aastaganiq, ku tä tuu kooli poolõlõ jätt'.
1870. aastil naas' Kivi Alexis juuma, kasviq ka meelehädäq. Aastagal 1872, ku tä oll' jo paar aastakka vaimuhaiglan olnuq, saiõq arstiq arvo, et Kivvi saa-aiq terves ravitsaq ja tä viidi vele mano Tuusulahe. Tä kuuli 1872. aastaga viimätsel pääväl.
Kivi oll' edimäne kirotamisõga otsa pääle saanuq soomõ keelen kirotanuq Soomõ kiränik, tuuperäst peetäs timmä soomõ kirändüse esäs. 10. rehekuu päiv om soomõ kirändüse päiv, samal pääväl peetäs ka Kivi Aleksise päivä.
As'a Aksli

As'a Aksli (Aksel Õieleid Asi, sündünüq 1. vahtsõaastakuu pääväl 1930 Lasva vallan Lauga külän Tara talon, koolnuq 25. süküskuu pääväl 2018) oll' Võromaa tiatrimiis.
Tä oppõ Võro Tüüstüstehnikumin ja Tarto Tüüstüskoolin tisleris, tuu ammõt tõi tä Võrolõ. 1949. aastagal luud Võro kultuurimaja köütse As'a Aksli elo tiatriga. 1962. aastagal lõpõt' Aksli Viländi Kultuurharidustüü Kooli näütejuhtmisõ pääl. 
1999. aastagal tunnust' Võro liin Akslit häätekemärgiga.
Keerdoja Karl Robert

Keerdoja Karl Robert (Karl Robert Keerdoja, kooniq 1936. aastaganiq Kerberg) (sündünüq 2. vahtsõaastakuu pääväl 1896, Koiola vallan Võromaal, koolnuq 21. põimukuu pääväl 1968, Stockholmin, Roodsin) oll' Eesti sõeväeläne (kaptõn, 1934), mõtsa- ja umavalitsustegeläne.
Haridus- ja Tiidüsministeeriüm

Haridus- ja Tiidüsministeeriüm (lühendüs HTM) om Eesti valitsusasotus, miä kõrraldas riigi puult Eesti haridus- ja tiidüstüüd.
Ministeeriüm pidä huult riigi haridus-, tiidüs-, arhiivi-, nuuri- ja keelepoliitiga planiirmise iist ja egäsugutsõ haridusõ, arhiivindusõ, nuursuutüü valdkundõ kõrraldamisõ ja säädüisi ja kavadõ kokkopandmisõ iist.
Haridus- ja Tiidüsministeeriüm om ainukõnõ ministeeriüm, miä ei olõq Tal'nan, a Tarton.
Anomamõsumassin

Anomamõsumassin om kodomassin söögianomidõ ja söögiriisto mõskmisõs. Tuujaos lastasõq anomilõ pääle kimmä programmi perrä viijuaq. Päält mõskmisõ ja loputamisõ massin kuivas anomaq ärq kah.
Edimädse automaatsõ viijukõga anomamõsumassina patõntiire ärq Cochrane'i Josephine USAn 1900. aastagal ja tuu võeti pruukmistõ söögikotussin.
Välälingiq.
Kuis valliq anomamõsumassinat?
Aurora (laulja)

Aurora, tävve nimega Aksnese Aurora, (sündünüq 15. piimäkuu pääväl 1996) om Norra laulja-laulukirotaja ja muusigaprodutsent. 
Timä edimäne EP "Running with the Wolves" ilmu 4. lehekuu pääväl 2015. Samal aastagal ilmu ka tä kavvõr inglüse rokkansambli Oasis laulust "Half the World Away", midä pruugiti John Lewise kaubamajjoketi joulureklaamin.
Tedä om võrrõld sääntside artistõga nigu Susanne Sundfør, Emilíana Torrini, Florence and the Machine, Eivør Pálsdóttir, Kate Bush, Lana Del Rey, Lorde ja Bjork.
Elokäük.
Aurora sündü 15. piimäkuu pääväl 1996 Norran Stavangerin, a üles kasvi Bergenin. Viise naas' tä luuma kuvvõaastadsõlt ja laulusõnno kirotama ütsädselt.
Raigi Eduard

Raigi Eduard (Eduard Raig; sünüdnüq 5. vahtsõaasta kuu pääväl 1902 Kõlleste vallan Võromaal, koolnuq 19. märtekuu pääväl 1998 Connecticutin Ameerikan) oll' Eesti sõeväeläne (lipnik) ja Eesti politseinik.
Elokäük.
Raigi Eduard oppõ Tarto Liinakoolin, mink tä lõpõt' Vabahussõa aol. Võtt' ossa Vabahussõast Tarto kaitsõpataljonin, oll' osalinõ Tarto vabastamisõl, Lõunõrõnnõ lahingutõl Lõunõ-Eestin, Pihkva võtmisõl, Landersveeri ja Saksa Rauddiviisi vasta võitlõmisõl Landeswehri sõan ja katsõlahingutõl Narva rõnnal. 
Nõvvokolo okupatsiooni aol käkk' hinnäst Tarton ja oll' maapaon Võromaal. S'aksa okupatsiooni aol määräti Raigi Eduard Politsei ja Umakaitsõ Valitsusõ Tarto-Valga Prefektuuri Elvä politseikomissaris. 1941. aastagal Valga politseiprefektis ja ildampa Eesti Julgõolõgipolitsei ja SD haldus- ja õigusosakunna juhatajas.
1944. aastagal tagasi Saksa sõaväega läbi Sudeedimaa, Tšehhoslovakkia, S'aksamaa ja Austria, üle Elbe jõõ, miä oll' Nõvvokogo kontrolli all ja joud' üle Hannoveri Wolterdingeni pagõhõjalaagrihe Briti tsoonin. 1949. aastagal läts' perrega Ameerikahe.
Linask

Linask' vai linnas ("Tinca tinca" "L.") om makõviikala.
Linask' om jämme ja höörik kala. Tä kaald pia kilogrammi. Tä kodos ommaq muadsõq põh'agaq, viihainu täüs ja lämmämbä viigaq järveq. Suvõ keskpaigan, ku järvevesi lätt kuumõmbas vai nakkas alanõma, jääs linnas suvõunnõ. Tä tükk süvvä mua sisse ja uut sääl parõmbat aigu. Arvatas, et linnas saa ilma söömäldäq katõsa kuud vasta pitäq.
Tälle miildüseq pääas'aligult kiholaisi vaglaq, viikirbuq, tõisi kallo mari, väikoq kalaq. Linnas eläs ni kümme aastakka.
Sudak

Sudak ("Sander lucioperca") om murdja kala.
Vanõb sudak või ollaq esikiq puul' miitret pikk ja kaaluq pia viis killo.
Eloviis.
Sudak kaes väega ette, määnest elokotust valliq. Sudaguq eläseq sääntsen järven, kon om süvvi kotussit ja järvepõhi om inämbältjaolt kivve täüs. Viil om sudagu jaos tähtsä, et vesi olnuq lämmi. 
Sudak püüd hindäle süvväq õnnõ üüse ni hoit hinnäst viikogo põhja. Inämbjaolt püüd timäsugunõ rüüvli Peipsin tinte, a muial ahunit, kuski (kiisku) ja särgi.
Kon eläs.
Eestin eläs sudak õnnõ Peipsin ja Võrtsjärven, Tamulan ja viil mõnõn Lõuna-Eesti järven.
Hõrnas

Hõrnas vai iherüs vai jõõforell ("Salmo truttamorpha fario") om kala.
Hõrnas om künnärvarrõ pikku küländ jämme kala. Võhandu jõõ ülembjoosu alostusõn om tedä küländ hulga. Mustjõgi ja timä haroq ommaq tuu kala jaos hääq elo- ja kudõnõmisõkotusõq. Rohkõmb omgiq tedä Pärlijõõn ja Mustanjõõn, Vaidvan ja Piitrejõõn.
Elläq taht tä rohkõmb muadsõ põh'agaq vii seen. Kudõnõmisõs om tälle vaia ruusa ja kivvegaq põhja. Niisamatõ ommaq tälle tähtsäq kotusõq, kohe saa hinnäst ärq käkkiq. Tuu jaos kõlbasõq vette sadanuq puuq ja oosõq perve seen. Iherüseq sööväq õhu- ja viimardikit ja näide vaklo, lipkit, ja kärbläisi, tõisi kallo marja, väikeisi kallo, vaklo, esikiq kunnõ ja hiiri.
A näide elo om rassõmbas lännüq. Kudõmisõs kõlbulidsõq paigaq nakkasõq ärq häömä, ku jõõq üles sulutas ja õgvas tetäs vai jõki veeren mõtsa raotas.
Tõvõkimmüs

Tõvõkimmüs vai immuunsus om kihä süstem, miä kaits elolist (organismi) võõridõ ainidõ iist.
Lisäs sjoolõ avitas tõvõkimmüs alal hoitaq homöostaasi vai tasakaalu kihä seen. Säälsaman ei toheq tõvõkimmüs mõodaq kehäle hindäle ja rünnädäq umahindä rakkõ. Ku tõvõkimmüs mõos kehäle hindäle, kutsutas tuud autoimmuunhaigusõs.
Tõvõkimmüs jagonõs katõs:
Loomulik tõvõkimmüs olõ-õiq nii täpsä mõoga ku perit tõvõkimmüs. Peridü tõvõkimmüse jaos ommaq tähtsäq antigeeniq (kihäle võõraq ainõq, haigustekitäjäq) ni antikihäq, miä hinnäst antigiinega kokko köütväq ja niimuudu haigusõ vasta võitlõsõq. Sääne süstiim om tähtsä vaksiniirmise man.
Ungvere Olli

Ungvere Olli (Olli Ungvere, sünnünimi Olga Birk, 1935–1936 Olga Ungerson; 17. juuni 1906 Lüütjä mõisa, Setomaa – 12. detsember 1991 Pärno) oll' eesti näütelejä.
1924. aastagal lõpõt' tä Räpinä Ütisgümnaasiumi. Aastil 1931–1934 oppõ Tarto Korgõmban Muusigakoolin laulmist. 
1931. aastagast laul' Vanemuise tiatri operõtikoorin. Aastil 1934–1935 oll' tä Ugala opõretisolist ja draamanäütelejä. 1935–1937 tüüt' jälq Vanemuisen. 1937–1948 oll' tä Draamatiatri näütelejä ja 1948–1986 Endla tiatri näütelejä.
Tä om mängnüq filmen "Keskpäev", "Suletud ring" ja "Mardipäev".
Tarto keelen om tä mängnüq Traadi Matsi näütemängon "Kohviuaq" ("Kohvioad") Endla tiatrin (tuul aol Pärno Draamatiatri). Tuud etendüst (1978. aastagast) saa ka ETV arhiivist perrä kaiaq.
Ungvere Olli om matõt Pärno Mõtsakalmistulõ.
Vai kiri

Vai kiri om vai keele kirjäpandmisõ süsteem.
Vai (ꕙꔤ) kiräviis om tävveste ummamuudu, ilma ladina tähestigu mõota. Üles märgitäs silbiq, märke om ligi 200. Vai kiri om tiidläisil kasulik uuriq, selle et kõik aolugu ja märke muutminõ om häste teedäq.
Taa vällämärkmise aos peetäs 1833. aastat. Vällämärkjä oll Momolu Duwalu Bukele, kiä nakas säänest kirjä tarvitama uma säitsme sõbraga.
Kiräviisi mõtõq oll' saadu kokkoputmisõst cherokee inemiisiga, kiä üten mustõ emigrantõga olliq Ameerikast Libeeriäle tulnuq. Cherokee rahval oll' ildaaigu uma kiräviis tett.
Vai kiilt kõnõlas umbõs 110 000 inemist Libeeriän ja Sierra-Leonen.
Välälingiq.
Vai kirjäst ("ingüse keelen")
Sotsiaaldemokraatlik Eräkund

Sotsiaaldemokraatlik Eräkund (lühendüs SDE) om Eesti eräkund, miä jääs poliitilidse tele pääl kura poolõ pääle. Eräkund luudi 1990. aastagal.
Näide mõttõviis om kaasaignõ sotsiaaldemokraatia ni põhimõttõq, midä tähtsäs peetäs, ommaq õiglus, üttehoit ja ütesugumadsõq võimalusõq. Sotsiaaldemokraadiq saisvaq tuu iist, et egäle ütiskunna liikmõl olnuq õigus hindäluumisõlõ ni elläq avvolist ja sündsät ello.
Juhtkogo.
Eräkonna edemiis om Saarõ Indrek ja pääsekretär om Vassiljevi Rannar. Asõedemeheq ommaq Pikhofi Heljo, Küti Helmen ni Läänemetsä Lauri. 
Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna juhatustõ kuulusõq viil Ossinovski Jevgeni, Lombi Priit, Pihelga Siret, Mikseri Sven, Nestori Eiki, Lauristini Marju, Liivati Anto, Padari Ivari, Kõva Kalvi, Vimma Joosep, Kaljuranna Marina, Sikkuti Riina, Kislovi Eve, Kersa Elina ja Metstagi Merike.
Tunnismärk.
Eräkunna tunnismärk om verrev ruus.
Välälingiq.
Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna kodoleht ("eesti keelen")
Setomaa vald

Setomaa vald om umavalitsõmisütsüs Eestih Võro maakunnah.
Setomaa vald tetti 2017. aastagal ku panti kokko Meremäe, Miktamäe ni Verska vallaq. Nisama panti Setomaa vallaga kokko Misso valla Luhamaa nulk – seto küläq Hindsa, Koorla, Kossa, Kriiva, Leimani, Lütä, Mokra, Määsi, Napi, Pruntova, Põrstõ, Saagri, Tiastõ, Tiilige, Toodsi ja Tserebi. Miktamäe vallavolikogo olõ-õs peri priitahtligult Setomaaga kokko minemä ja käve kohut, a kaot'.
Setomaa valla edimädsest vallavolikogo edemehest valiti Järvelilli Rein ni edimädsest vallavanõbast Kudrõ Raul.
Elondus.
Setomaa vallah om üt's' alõvik – Verska ja 156 küllä. Küläq ommaq Ala-Tsumba, Antkruva, Aud'assaarõ, Beresje, Ermakova, Helbi, Hilana, Hilläkeste, Hindsa, Holdi, Härmä, Ignasõ, Igrise, Jaanimäe, Juusa, Jõksi, Järvepää, Kahkva, Kalatsova, Kangavitsa, Karamsina, Karisilla, Kasakova, Kastamara, Keerba, Kiiova, Kiislova, Kiksova, Kitsõ, Klistina, Koidula, Kolodavitsa, Kolossova, Koorla, Korela, Korski, Kossa, Kostkova, Kremessova, Kriiva, Kuigõ, Kuksina, Kundruse, Kusnetsova, Kõõru, Käre, Küllätüvä, Laossina, Leimani, Lepä, Lindsi, Litvina, Lobotka, Lutepää, Lutja, Lütä, Lüübnitsa, Maaslova, Marinova, Martsina, Masluva, Matsuri, Melso, Merekülä, Meremäe, Miikse, Mikitamäe, Miku, Mokra, Määsi, Määsovitsa, Napi, Navikõ, Nedsaja, Niitsiku, Obinitsa, Olehkova, Ostrova, Paklova, Palandõ, Palo, Paloveere, Pattina, Pelsi, Perdaku, Pliia, Podmotsa, Poksa, Polovina, Popovitsa, Pruntova, Puista, Puugnitsa, Põrstõ, Raotu, Rokina, Ruutsi, Rõsna, Rääptsova, Rääsolaanõ, Saabolda, Saagri, Saatse, Samarina, Selise, Seretsüvä, Serga, Sesniki, Sirgova, Sulbi, Säpina, Talka, Tedre, Tepia, Tessova, Teterüvä, Tiastõ, Tiilige, Tiirhanna, Tiklasõ, Tobrova, Tonja, Toodsi, Toomasmäe, Treiali, Treski, Triginä, Tserebi, Tsergondõ, Tsirgu, Tsumba, Tuplova, Tuulova, Tääglova, Ulaskova, Ulitina, Usinitsa, Uusvada, Vaaksaarõ, Vaartsi, Varesmäe, Vasla, Vedernika, Velna, Veretinä, Verhulitsa, Vinski, Viro, Voropi, Võmmorski, Võpolsova, Võõpsu, Väike-Rõsna, Väiko-Härmä, Väiko-Serga, Õrsava.
Antsla vald (1999–2017)

Antsla vald oll' vald Õdagu-Võromaal. Tä jäi Urvastõ, Rõugõ ja Karula kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Antsla vald Võro maakunda. 
Vallan oll' üts liin (Antsla), kats alõvikku (Kobõla ja Vana-Antsla) ja 24 küllä.
Rõugõ vald

Rõugõ vald (eesti keelen "Rõuge vald") om vald Võro maakunnan.
Vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Mõnistõ, Miss'o, Varstu, Haani ja Rõugõ vallaq.
Nimes mõtõldi pandaq kas Lõunõ-Võromaa vai Rõugõ, a edimält valiti valla nimes hoobis Haanimaa. Kotusõnimminõvvokogo arvssi, et parõmb om Rõugõ nimi alalõ jättä. Vabariigi Valitsus oll' samma miilt.
Vallan ommaq luuduskaitsõ all olnuq Murati pedäjäq.
Elondus.
Rõugõ vallan on kolm alõvikku ja 273 küllä. Valla keskus om Rõugõ. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 4865 inemist. 
Alõviguq.
Miss'o, Rõugõ ja Varstu.
Küläq.
Vallan om 273 küllä: Aabra, Ahitsõ, Ala-Palo, Ala-Suhka, Ala-Tilga, Andsumäe, Augli, Haabsilla, Haani, Haavistu, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hanija, Hansi, Hapsu, Harjukülä, Heedu, Heibri, Hino, Hintsikä, Hinu, Holdi, Horoski, Horosuu, Horsa, Hotõmäe, Hul'aku, Hurda, Hämkoti, Härämäe, Häärmäni, Hürova, Hürsi, Hütü, Ihatsi, Jaanimäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kaarataudsa, Kadõni, Kahrila-Mustahamba, Kahru, Kaku, Kaldõmäe, Kallastõ, Kaloga, Kaluka, Kangsti, Karaski, Karba, Karisöödä, Kaubi, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kergätsi, Kiidi, Kilomani, Kimalasõ, Kirbu, Kiviora, Koemõtsa, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Korgõssaarõ, Kotka, Krabi, Kriguli, Kuiandi, Kuklasõ, Kundsa, Kurgjärve, Kurvitsa, Kurõ, Kuuda, Kuura, Kuudsi, Kõomäe, Korgõpalu, Käbli, Kähri, Kängsepä, Kärinä, Käänu, Kääräku, Külmä, Laisi, Laitsna-Hurda, Laossaarõ, Lauri, Laurimäe, Leoski, Liguri, Liivakupalu, Lillimõisa, Listaku, Loogamäe, Lutika, Luutsniku, Lükkä, Lüütsepä, Mahtja, Mallika, Matsi, Mauri, Meelaku, Mõtstaga, Miilimäe, Mikita, Missokülä, Misso-Saika, Muduri, Muhkamõtsa, Muna, Muraski, Murati, Murdõmäe, Mustahamba, Mutõmõtsa, Mõnistõ, Mõõlu, Mäe-Lüütsepä, Mäe-Palo, Mäe-Suhka, Mäe-Tilga, Märdi, Märdimiku, Möldre, Möldri, Naapka, Nilbõ, Nogo, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Paganamaa, Palanumäe, Palli, Palujüri, Parmu, Parmupalu, Pausakunnu, Pedejä, Peebu, Peedo, Petrakuudi, Piipsemäe, Pillardi, Plaani, Plaksi, Posti, Preeksa, Pressi, Pugõstu, Pulli, Pundi, Punsa, Pupli, Purka, Puspuri, Põdra, Põdramõtsa, Põnni, Põru, Pähni, Pältre, Pärlijõe, Püssä, Raagi, Rammuka, Rasva, Raudsepä, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Resto, Riitsilla, Ristemäe, Ritsiku, Rogosi-Mikita, Roobi, Rusa, Ruuksu, Ruusmäe, Rõugõ-Matsi, Saagri, Saagrimäe, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saika, Saki, Sakudi, Sakurgi, Saluora, Sandi, Sandisuu, Sapi, Sarisõ, Saru, Savimäe, Savioja, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Siksälä, Simmuli, Simula, Singa, Soekõrdsi, Soemõisa, Soodi, Suulätte, Soomõoru, Sormuli, Suurõ-Ruuga, Suurõsuu, Sännä, Söödi, Tagakolga, Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tiidsa, Tika, Tilgu, Tindi, Toodsi, Trolla, Tsiamäe, Tsiiruli, Tsiistri, Tsirgupalu, Tsilgutaja, Tsolli, Tsutsu, Tummelka, Tundu, Tursa, Tuuka, Tõnkova, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Vahtsõ-Saalussõ, Vaalimäe, Vaarkali, Vadsa, Vakari, Vanamõisa, Vana-Roosa, Vahtsõkivi, Vahtsõ-Roosa, Vihkla, Viitinä, Viliksaarõ, Villa, Villigä, Viru, Vodi, Vorstimäe, Vungi, Väiku-Ruuga, Väiko-Tiiligõ, Vänni.
Miss'o

Miss'o om alõvik Võro maakunnan Rõugõ vallan Vahtsõliina kihlkunnan.
Missost lätt läbi Riia–Pihkva suurtii.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal Miss'o oll' Miss'o valla valitsõmiskeskus.
Varstu

Varstu om alõvik Võro maakunnan Rõugõ vallan Rõugõ kihlkunnan.
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' Varstu valla keskus. 
Nimeq.
Varstu nimme om kirjä pant 1561 Варсте, 1565 Варста, 1627 Warste Kywi, Warse Wessle, Warse Mick, 1630 Werste Weßli, Werste Mick, 1638 Worsty Wessly, 1684 Warsta, 1765 Dorf Warsto.
Ala-Tilga

Ala-Suhka om külä Võro maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Haavistu (Rõugõ)

Haavistu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' Haavistu külä Haani vallan.
Hanija

Hanija om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' Hanija Haani vallan.
Harjukülä

Harjukülä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Hino (Rõugõ)

Hino om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Holdi (Rõugõ)

Holdi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Horoski

Horoski om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Horosuu

Horosuu (varrampa ka "Horosaq") om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hul'aku

Hul'aku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Hämkoti

Hämkoti om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Häärmäni

Häärmäni om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
2017. aastagal panti küläga kokko Rebäse külä.
Hürsi

Hürsi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Ihatsi

Ihatsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kaarataudsa

Kaarataudsa, ka Kaaravadsa (eesti keelen "Kaaratautsa") om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kaldõmäe

Kaldõmäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kaloga (Vahtsõliina)

Kaloga om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kangsti

Kangsti (ka Kangistõ vai Kangistu) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kaubi (Misso)

Kaubi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Külän om Miss'o lahingu mälehtüssammas.
Kergätsi

Kergätsi (vai Kergädsiq) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kilomani

Kilomani (rahvakeeli Puurna) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Külä põh'aossa kutstas Kikris, miä oll' 30. aastil hindäette külä.
Kimalasõ

Kimalasõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Kirbu (Haani)

Kirbu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Külä hummogupiiri pääl om Kirbu järv. Külä lõunõosast lätt läbi Piusa jõgi.
Külän ommaq Suurmägi, Pedäjämägi ja Kirbu Esändämägi.
Kiviora

Kiviora om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Korgõssaarõ

Korgõssaarõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Kotka (Haani)

Kotka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Krabi

Krabi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Mõsukahr

Mõsukahr ("Procyon lotor") om murdja mõtselläi, kiä om peri Põh'a-Ameerikast. 
Mõsukahru om Eesti luudusõh nättü 2022. aastaga vahtsõaastagakuul Kambjan.
Kriguli

Kriguli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Villa Rein

Villa Rein (sündünüq 20. vahtsõaastakuu pääväl 1944 – 2. piimäkuu pääväl 2007) oll' eesti kultuuritegeläne.
Elokäük.
1963. aastal lõpõt' Põlva Keskkooli. Läts' tüühü Põlva kultuurimajja, kon oll' päält 40 aasta.
1967. aastal naas' kõrraldama Põlva rajooni laulupite ni oll' mitmõ Põlvamaa laulupido kõrraldaja.
1995. aastal oll' tä üts Hurda Jakobi nimelidse Põlva Rahvaharidusõ Seltsi vahtsõstluujit ni oll' seldsi juhatusõ edemiis 1995–2007.
Tä om matõt Põlva kalmistulõ.
Ta on maetud Põlva kalmistule.
2015. aastal tetti timä avvos Põlva Kultuuri- ja Huvikeskusõ manu timä mälehtüspenk.
Kuiandi

Kuiandi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kundsa

Kundsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kurõ (Rõugõ)

Kurõ vai Kurõkülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Kuura (Haani)

Kuura om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kõomäe

Kõomäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Korgõpalu

Korgõpalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Külän om olnuq Korgõpalu mõisa, mink huunõq ommaq jaoldõ alalõ.
Aastit kasvi sääl Eesti jämmembit pedäjit. 2006. aasta suvõs oll' taa kuionuq.
20. aastagasaa keskpaugan raoti Korgõpalu mõtsu seen mitu suurt pedäjät. Kõgõ pikemb ollõv 50 miitre ümbre olnuq. Viil om kõnõld, et hää ilmaga ollõv tuu pikä pedäjä otsast Viro meri nätäq olnuq.
Käbli

Käbli om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Kärinä

Kärinä vai Põnni Tsiber om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Kärinä ümbre ommaq Tsiistre, Põnni, Miss'okülä, Pulli ja Savioja küläq.
Külän toimõndas Nopri Talomeierei.
Kärinä külä piire sisse jääseq Kisõjärv, Laihjärv, Sõdaalonõ järv, Mägialonõ järv ja Kõrbjärv.
Käänu

Käänu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kääräku

Kääräku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Külmä (Haani)

Külmä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Laisi

Laisi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Külä piire seen ommaq Idinä järv, Lautri järv ni Üldnä järv.
Leoski

Leoski om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Liguri

Liguri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Lillimõisa

Lillimõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Loogamäe

Loogamäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Luutsniku

Luutsniku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Lüütsepä (Varstu)

Lüütsepä om külä Rõugõ vallan Rõugõ kihlkunnan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Mahtja

Mahtja om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Mallika

Mallika om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Matsi (Varstu)

Matsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Külä õdagupiir' lätt Mustajõkõ piten, külä lõunõhummogu nukk jääs vasta Raudsepä ujja.
Küläst lätt läbi Võro–Mõnistõ–Valga maantii.
Matsi külän ommaq pia kõrvuisi kolm kääbäst.
Meelaku

Meelaku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Mõtstaga

Mõtstaga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Varstu valda.
Miilimäe

Miilimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Küläst lätt läbi Rõugõ–Vahtsõliina tii. Külä hummogupiiris om Vakari–Pari–Tsiistre tii.
Missokülä

Miss'okülä (aoluulidsõlt rahvasuun ka Miss'o mõisa vai Miss'o kõrdsi) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.
Misso-Saika

Miss'o-Saika om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda ja kand' nimme Saika.
Külä om Haani korgõmaa pääl, sääl kasvi vana Pältre lühtrikuus.
Saika punkrelaheng.
Saika punkrelaheng toimu Saika külä mõtsan 7. urbõkuu pääväl 1951 mõtsaveljo ja Nõvvokogoliido julgõolõgijoudõ vaihõl. Saika külä lähkün mõtsan var'as hinnäst 8 mõtsavelle, näist 6 tapõti maaha.
Muraski

Muraski om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Mustahamba (Haani)

Mustahamba om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Külän om Mustahamba tamm.
Mutõmõtsa

Mutõmõtsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist kuulu külä Varstu valda.
Mõõlu

Mõõlu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Mäe-Palo

Mäe-Palo om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi ümbretegemist 2017. aastagal oll' külä Haani vallan.
Mäe-Suhka

Mäe-Suhka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Mäe-Tilga

Mäe-Tilga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Märdimiku

Märdimiku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Möldre (Misso)

Möldre vai Möldri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.
Naapka

Naapka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümretegemiseniq oll' külä Haani vallan.
Paganamaa

Paganamaa vai Trumbipalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.
Külä põh'apiir lätt müüdä Kolga ujja. Uja pääl om ka Krabi Veskijärv. Järve veeren ommaq inneskidse Krabi veski varõmõq.
Palanumäe

Palanumäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Palli (Haani)

Palli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Palujüri

Palujüri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Külä keskel om Palujüri järv.
Parmu

Parmu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Külä lõunõpiiri pääl om punkt, kon saavaq kokko Eesti, Läti ja Vinnemaa piir.
Heina Karl Jakob

Heina Karl Jakob (sündünüq 13. mahlakuu pääväl 2002 Põlvan) om eesti jalgpallur (värtevaht), kiä mäng Inglüsmaa kõrgliigaklubin Arsenal.
Pausakunnu

Pausakunnu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Pedejä

Pedejä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Peedo

Peedo om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Piipsemäe

Piipsemäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Pillardi

Pill'ardi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Plaani

Plaani om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Posti

Posti om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Preeksa

Preeksa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Külän om Uuri järv.
Pressi

Pressi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Pundi

Pundi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Pupli

Pupli om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Purka

Purka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Põdramõtsa

Põdramõtsa (varrampa Pulli vai Pullipõdra) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Põnni

Põnni om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Külä piire seen ommaq Pahijärv, Lõunõ-Pahijärv ja Vuuhjärv ni tan om Antjärve suu. Küläst juusk läbi läbi Pedetsi jõgi.
Pähni

Pähni om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Külä lähiksen om Pähni paisjärv ja juusk Pähni oja. Külän om olnuq Pähni kar'amõisa.
Pältre

Pältre vai Pältri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Midä kaiaq tasos.
Pältrest 1,5 km Vahtsõliina poolõ, Pältre–Viitka tii veerest 60 miitret mõtsa poolõ kasus Pältre lühtrikuus.
Pältre Uibumägi: 215 m, nätäq Nipernaadi filmimiskotus ja pühä Pargimägi.
Raagi

Raagi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Rammuka (Misso)

Rammuka (rahvakeelen ka Varõstõkülä) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Raudsepä

Raudsepä külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan
Raudsepä külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan, nika ku 2017. aastaganiq Varstu vallan
Raudsepä külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan
Raudsepä (Varstu)

Raudsepä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Varstu valda.
Resto

Resto om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Ritsiku

Ritsiku vai Matsi vai Matsi-Ritsiku om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Rusa

Rus'a om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga eesti ümavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Ruusmäe

Ruusmäe vai Rogosi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Saagri (Rõugõ)

Saagri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Saagrimäe

Saagrimäe om külä Võro maakunnan Setomaal Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Saika (Haani)

Saika om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Sakudi

Sakudi vai Tõrvanulk om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Saluora

Saluora om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Sandi

Sandi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Sapi

Sapi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Sarisõ

Sarisõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Külä piire sisse jääs osalidsõlt Sarisõ järv ja osalidsõlt Tsilgutaja järv. Küläst vuulas läbi Soodi uja, miä juusk Tsilgutaja järve. 
Tan ommaq Haavamägi, Kerigumägi ja Kõivõmägi.
Sarisõ küläst lätt läbi Luutsniku–Ruusmäe tii.
Savimäe (Misso)

Savimäe om külä Võro maakunnan Setomaal Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Külä tekkü Luhamaa nulga hajovallaq tallõst XX aastagasaa algusõn. Kerik käve Pankjavitsa kogohusõ alaq, kuikiq inämbüidi olliq tan lutõrlaisist eestläseq.
Savioja (Rõugõ)

Savioja om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmine

Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmine oll' umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldaminõ 2017. aastagal, minka sündüq paigapäälitside umavalitsuisi priitahtliguq ja pääle sunniduq kokkominegiq, külänimmi ja maakunnapiire muutmisõq. Niimuudu jäi 213 Eesti umavalitsusõst alalõ 79, minkast 15 ommaq liinaq ja 64 vallaq. 
Tallituspüürdmisega pantiq pall'odõlõ külile vahtsõq nimeq (suurõmb jago noist Saarõ- ja Võromaal), selle et üten umavalitsusõn ei toheq ollaq mitund küllä sama nimegaq. Kokko sai vahtsõ nime 50 küllä, 9 küllä panti hoobis tõsõga kokko.
Tallituspüürdmiisi mõtõq.
2015. aastaga mahlakuun ammõtihe saanuq Rõiva Taavi tõõsõ valitsusõ tegemiisi kavan oll' ka tallituspüürdmine. 2016. aastaga urbõkuun saiõ hüvähüse tallituspüürdmise säädüsplaan, mink perrä pidi umavalitsusõn elämä vähämbält 5000 inemist, kuikiq valitus taht', et umavalitsuisin olnuq vähämbält 11 000 inemist.
Sündü paigapäälitside umavalitsuisi priitahtliguq ja pääle sunniduq kokkominemiseq, külänimmi ja maakunnapiire muutmisõq. Niimuudu jäi 213 Eesti umavalitsusõst alalõ 79, minkast 15 ommaq liinaq ja 64 vallaq.
Tallituspüürdmise mõtõq oll' andaq paigapäälitside umavalitsuisilõ joudu mano, selle et ku inemiisi elli egäl puul esiq pall'o, oll' ka umavalitsuisil rahha, ammõtnikkõ ja teenüssit esiq pall'o ja mõni joud' rohkõmb ärq tetäq ku tõõsõq.
Kokko pantuq vallaq.
Tabõlin ommaq ärq tuuduq vallaq, miä pantiq kokko, ja miä vahtsõ valla nimes sai.
Siksälä

Siksälä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.
Simula

Simula om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastal käve külä Haani valda.
Küläst lätt läbi Kosõ–Käbli tii.
Tan ommaq Vällämäe Küläjärv, Vällämäe Peräjärv ja Vällämäe Vahejärv.
Soodi

Soodi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Suulätte

Suulätte om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastal käve külä Varstu valda.
Süülätte külän om Hinnimäe kivimüräk.
Küläst lätt Rõugõ–Vahtsõ-Roosa tii.
Sormuli

Sormuli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Suurõsuu

Suurõsuu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.
Söödi

Söödi vai Söödü om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Tagakolga

Tagakolga vai Suurõpiitre om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Varstu valda.
Tika

Tika om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.
Trolla

Troll'a om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Trolla küläst om peri kunstnik Navitroll'a.
Tsiamäe (Haani)

Tsiamäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Tsiiruli

Tsiiruli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Tsiistri

Tsiistri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.
Külän om Tsiistri Linamuusõum.
Küläm om mitmit kuluurimälehtüisis nimmatuid kääpit ja Tsiistri kivikalmõq.
Külä piire seen om Märä järv.
Tsilgutaja

Tsilgutaja (varrampa ka Mauri) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Külä keskelt lätt läbi Luutsniku–Ruusmäe tii.
Külä põh'aosan om kolm järve: Paavõlka järv, Tsilgutaja Väikejärv ja Tsilgutaja järv.
Tsolli (Haani)

Tsolli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Tummõlka

Tummõlka vai Tumõlka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Tuuka

Tuuka om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Tõnkova

Tõnkova om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Vahtsõ-Saalussõ

Vahtsõ-Saalussõ vai Saalussõ vai Uue-Saaluse om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aaastagal käve külä Haani valda.
Külän om Kavadi järv, minkast õdagu poolõ jääs Saalussõ Alajärv.
Küläst lätt läbi Rõugõ–Vahtsõliina tii.
Külän ommaq Vahtsõ-Saalussõ mõisa varõmõq.
2006. aastagast toimõndas Vahtsõ-Saalussõ küläselts.
Vaalimäe

Vaalimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi ümbretegemist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Vaarkali (Haani)

Vaarkali om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Vakari

Vakari om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Vana-Roosa

Vana-Roosa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Varstu valda.
Vanan-Roosan om olnuq Vana-Roosa mõisa. Mõisa ait-kuivis om arvat kultuurimälehtüses.
Külän om Roosa kerik, mink man om Roosa Jakobi kogodus. Külän om ka Vana-Roosa kalmuaid.
Külä hummogupiiri päl juusk Mustjõgi. Külä kesken om Vana-Roosa järv.
Vana-Roosa õdaguosan om Roosa suu, kost kaibõtas vällä turvast. Suust saavaq algusõ Kuuraoru uja ja Pundsa uja.
Vahtsõkivi

Vahtsõkivi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.
Vihkla

Vihkla om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.
Villa (Rõugõ)

Villa vai Villakülä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Külän om Tõnisõkivi.
Viru

Viru vai Virunukk om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi ümbretegemist 2017. aastagal käve külä Varstu valda.
Vorstimäe

Vorstimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Vungi

Vungi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Väiko-Tiiligõ

Väiko-Tiilogõ om külä Setomaal Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.
Vänni

Vänni om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.
Valpri Liina

Valpri Liina (sündünüq 27. süküskuu pääväl 1941) om Võromaa aokiränik. 
Elokäük.
Liina esä oll' Kasaritsast peri Laanekivi Ruttar. inne eestistämist oll' väärnimi olnuq Lissmann. Imä oll' Lindsalu Anni Emilie.
Valpri Liina alust' tüüd Tüürahva Elon 1962. aastagal ja oll' sääl 42 aastat kooniq pensioniniq.
Liina läts mehele 1968. aastal, miis Valpri Heino. Näil om tütär ja poig Valpri Valdo.
Avvohinnaq.
Kultuurkapitali 2016 elotüü Võromaa preemia.
Aavašilla

Aavašilla (märgit ka "Aavašild" ja "Āvašiлd") oll' inneskine leivu külä Lätin Alūksne piirkunnan Ilsnä vallan.
Täpsä kotus ja lätikiilne nimi om tiidmäldäq. Soomõ keeleuurja Ojansuu om ülnüq, et Aavašilla om pääle Vaslõt (Jaunzemji) ja Bruunjat (Brūniņi) ja inne Seivadžit (Siveci) ja Riikštat (Riekstiņi).
Ütiskunnakeeletiidüs

Ütiskunnakeeletiidüs vai sotsiolingvistiga om keeletiidüse haro, miä uur keele ja ütiskunna köüdüsit, säälhulgan ka keelepruukmisõ mõjjo uutuisilõ ja kontekstile.
Ivan Illich

Ivan Illich (sündünüq 4. süküskuu pääväl 1926, koolnuq 2. joulukuu pääväl 2002) oll' filosoof, vaimulik. 
Elokäük.
Timä oll' sündünüq Viini liinan horvaadi-juudi perren.
1951–1976 oll' katoligu kerigu teenistüsen mitmõl puul Ladina-Ameerikan. Viimäne veerändsada aastat elli Õdagu-S'aksamaal.
Illich oll' inemiseperrä maailma kuulutaja, egasugutsidõ instituutõ ja riigimassinide võimsusõ vastalinõ. Tuu teema raamatist kõgõ tunnõtumb om "Deschooling Society" (1971). 
Kirändüs.
Ivan Illich. Kooli fenomenoloogia. Kogumikun Valik I. Esseid maailmakirjanduses. Loomingu raamatukogu 25–26, 1987. ("eesti keelen")
Välälingiq.
Pajula Hardo loeng ("eesti keelen")
Keele Verner Ivan Illichist ("eesti keelen")
Lillemäe Indreku blogi ("eesti keelen")
Kaagu (Vahtsõliina)

Kaagu om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Fastrõ Mariko

Fastrõ Mariko (eesti keelen Mariko Faster, sündünüq. 4. urbõkuu pääväl 1977) om keeletiidläne ja kotussõnimõuurija. 
Tä om lõpõtanu 1992. aastagal Mõnistõ põhikooli ja 1995. aastagal Varstu Keskkooli. Fastrõl om bakalaurusõkraat (2000), magistrikraat (2005) ja doktorikraat (2020) Tarto Ülikoolist eesti keele erialalt. Timä doktoritüü kõnõl Harglõ kihlkunna viinimmist Eesti-Läti keelepiiril. 
Fastrõ tüütäs Võro instituudin tiidrünä, tä om avitanuq kokko pandaq Eesti-Võro sõnaraamadu ja om üts Eesti Kohanimeraamadu kirotajaist. Tä om üts võrokeelidse keelepesä käümäpandja ja toimõndas võrokeelist Tähekeist, miä ilmus kõrd aasta joosul.
Kontor (Ameeriga Ütisriike nal'asari)

"Kontor" (inglüskiilse päälkiräga "The Office") oll' ameeriga nal'asari, miä põh'andus britte samanimelidsel sar'al. "Kontor" om võlss'- vai nal'adokumentaal üten Dunder Miffli firma kontorin, miä müü paprit ja kontoritarbit Scrantonin, Pennsylvanian.
Sarja filmiti üttekokko ütesä huuaiga. Edimäist ossa näüdäti Ameerikan 24. urbõkuu pääväl 2005 ja viimäst 16. lehekuu pääväl 2013. Päänäütelijä Carelli Steve lõpõt' sar'an ütenlüümise pääle säitsmendät huuaiga.
Naisipäiv

Rahvidõvaihõlist naisipäivä tähüstedäs egä aastaga 8. urbõkuu pääväl. 
Naisipäiv om ÜRO tähtpäivi nimistün ja taa om tunnõt mitmõl puul üle ilma. Taal pääväl kõrraldõdas vägivallavastatsit üritüisi ja kõnõldas naisi murrist ja hätist. 
Päävä tähüstämise algust om köüdet 1848. aastaga ümbrekõrralduisiga Ameeriga Ütisriigen, ku naasõq saiq mitmit õiguisi ja vabahuisi.
Naisipäiv olľ väega tähtsä pühä Nõvvokogoliidon. Taad tähüstedi sääl ku riiklist tähtpäivä. 
Eestin ja palľodõn muin main jäi päält Nõvvokogo võõrvõimo lõppu naisipääväle mano Nõvvokogo pühä mekk. Naisipäivä es tahedaq inämb nii tähtsäs pitäq ja taa asõmal naati inämb tähüstämä immipäivä. 
Eestin olľ naisipäiv viimäte riigipühä 1990. aastagal.
Riigikogo tougaś 23. rehekuu pääväl 2001 napi helleinämbüsega tagasi opositsiooniparteie ettepanõgi kuulutaq 8. urbõkuu päiv jälq riigipühäs. 
Ku 1990. aastil suhtuti naisipäivä sakõstõ naaru ja halvaspandmisõga, sis jo kümnendi lõpun muutu päiv jälq tähtsämbäs. Jälq naati sõbrolõ ja tüüseldsiliisile naisipääväs lille viimä sakõstõ ka üten midägi pidoligumbat ette võtma.
Hõpõkaadsipuu

Hõpõkaadsipuu ehk hõpõakaatsia ("Acacia dealbata") om liblikhäitsmeliidsi sugukunna akaatsia perrekunda kuuluv puu vai puhm. 
Hõpõkaadsipuu kasus luuduslidsõlt Austraalia lõunõjaon. Lisas om tedä sisse tuud mitmõlõ poolõ Kesk-Aasiahe, Indiahe, Lõunõ-Euroopahe, USA-htõ ja Brasiiliahe.
Tsooru koloosikeskus

Tsooru koloosikeskusõ huunõ projektiire arkitekt Reinu Toomas. Hoonõq saiõ valmis 1977. aastagal Tsuuru, õkva mõisapargi viirde.
Keskusõ teljä oll' Võro rajooni Sverdlovi Jakovi nimeline koloos. Põrõld lagonuq koloosikeskusõ hoonõq om kannõt riikevaihõlistõ muudsa ehitüskunstimälehtüisi kaitsõ ütisüse DOCOMOMO nimistühe.
Ehitüskunstiaoluulasõ akadeemik Kalmu Mardi perrä ommaq koloosikeskusõq, miä põrõld lagonõsõq, näütüses Reinu Toomasõ kavandõt Tsooru koloosikeskus, miiq tävvelik tippehitüskunst.
Kirekäreleht

Kirekäreleht (ka maikell, kärekiil, ladina "Convallaria") om mitmõaastatsidõ risuumikasvõ pereq kolmõ liigiga ("Liliaceae") sugukunnast, miä luudusligult kasus Õuruupan, Põh'a-Aasian ja Jaapanin valgusrikkin kotussin mõtsan ja kivitside mäenõlvo pääl. 
Harilik kirekärelill ("Convallaria majalis") om Eestin lajalt kassuv ilokasv.