Läti

Läti Vabariik (läti keelen "Latvijas Republika", liivi keelen "Lețmō Vabāmō") om Õuruupa riik, üts Baltimaist. 
Läti põh'anaabri om Eesti, hummogupiiri pääl ommaq Vinne ja Valgõvinne, lõunõn om Leedu. Lätimaa om Võromaa lõunanaabri ja sääl eläs piiri veeren võrokõisi kah. Mitmõl Läti liinal ja küläl om olõman ka võrokiilne nimi, nt Hopa ja Aluliin. Läti pääliin om Riia, miä om ka Baltimaiõ kõgõ suurõmb liin. Läti om üts kümnest riigist, miä sai 2004. aastagal Õuruupa Liido liikmõs.
2009. aastagal elli Lätin 1 920 000 inemist.
Lätin om neli suurt aoluulist ja kultuuripiirkunda: Kurzeme, Zemgale, Latgale ja Vidzeme.
Aolugu.
Innemuistine aig.
Läti alalõ tekk' elondus umbõs 9000 aastakka e.m.a. Umbõs 3000 (ima – inne miiq aigo) joudsõq Õdagumere viirde soomõ-ugri hõimoq, võrokõisi, eestläisi, suumlaisi ja liivlaisi edevanõmbaq. Umbõs 2000 eKr joudsõq õdagumere viirde Balti hõimoq, leedulaisi ja lätläisi edevanõmbaq. 
Soomõ-ugri ja balti hõimoq elliq pikält kuun, nii õdagumeresoomõ keelin ku balti keelin om hulga tõõnõtõõsõlt lainatuisi sõnno ja grammatikat. 
Balti hõimoq kaupliq Rooma ja Bütsantsiga. Inämbäle möiq baltlasõq merevaiku metallõ vasta. 
Lätläseq ommaq tekkünüq mitmõst rahvast – viil umbõs 1000 aastakka tagasi elliq parhilladsõ Läti ala pääl kuralasõq, latgaliq, seeliq, semgaliq ja liivlasõq.
Hindäperi saaminõ.
18. märtekuu pääväl 1918 tull' rahva iinkõnõlõjaq Riian kokko ja kuuludiq vällä hindäperi saisva Läti riigi, agaq Ulmanisõ Kārlisõ (Kārlis Ulmanis) Läti Aotlidsõl Valitsusõl olõ-õs säänest sõajoudu, et umma riiki kaitsaq – suurõmb jago miihi oll' jo Vinne väkke är võet. 1918. aasta lõpun tekk' Verrev vägi suurõrünnägu ja vallut' suurõmba jao Lätist.
1919. aastaga suvõl ai Landesveer ("Landeswehr") nii Vinne ku Läti väeq Riiast vällä ni naksi liikma Lõunõ-Eesti poolõ. Näide tulõk jäi Võndu lahinguga katski. Pääle Võndu lahingu võitu pandi Eesti soomusrongõ, Briti laivistu ja Läti väeossigaq vahtsõst käümä Ulmanisõ Kārlisõ valitsus.
1. radokuu pääväl 1920 oll' Läti ja Nõvvokogo Vinnemaa vaihõl rahu. Rahulepüng kirotõdi alla 11. põimukuu pääväl 1920.
Vahtsõst hindäperi saaminõ, põrõldnõ Läti.
Läti saiõ vahtsõst hindäperi 21. põimukuu pääväl 1991. 
2004. aastagal saiõ Läti nii NATO ku Õuruupa Liido liikmõs.
2014. aastaga 1. vahtsõaastakuu pääväl võeti Lätin tarvitusõlõ õuro.
2006. aastagal võeti vasta säädüs, miä nõud kuakundsusõ saamisõs hääd läti keele mõistmist.
1997–2007 oll' Läti presidendis mõokas ja tähtsä Vike-Freiberga Vaira (Vaira Vike-Freiberga), kiä oll' ka Baltimaiõ ja Hummogu-Õuruupa edimäne naispresident.
Poliitiga.
President.
Läti om parlamentaarnõ vabariik, kon presidendil ei olõq kuiki pall'o võimu. Sõskiq om presidendil õigus määrädäq pääministri ja suurõqsaadiguq, tetäq säädüisi pakmiisi, säädüisi parlamendile tagasi saataq vai parlament lakja aiaq. President om ka sõaväe ülembjuhataja. 2019. aastaga lehekuun saiõ Läti presidendis Levitsi Egils (Egils Levits).
Parlament.
Läti ütekualidsõn parlamendin seimin (läti keelen "Saeima") om sada liigõnd, kiä valitasõq sinnä egä nellä aastaga takast viinakuu edimädsel pähäpääväl. Eräkunnõlõ om 5-protsõndilinõ valimislävi. 
2018. aastaga valimiisil sai kõgõ suurõmbas eräkunnas vinnemeeline Harmonia, miä sai 19,91% hellest.
Läti vindläseq ja läbikäümine Vinnemaagaq.
Lätin om Balti maist kõgõ rohkõmb vindläisi – nii 700 000 inemist vai kolmandik kogo rahvast. Näist umbõs poolil om Läti kuakundsus. Läti ja Vinne läbikäümist peeti 2007. aastagal halvas. Inneskine Soomõ ministri ja diplomaat Jakobsoni Max om ülnüq, et Vinnemaa tugõhõs vinne vähämbüst Lätin, et näid poliitilidsõlt mõotaq.
Läti keskkoolin om säänesama 60:40 nõvvõq ku Eestin: vähämbält 60% opiainist piät olõma läti keelen.
Luudus.
Läti om matal, kalgirikas ijästüsaistussõga maa. Nelläsjago maast om mõts. Kalgirikas maa tugõhõs kiriviid kasvõ, näütüses käpäliisi.
Soid om veidemb ku muial Baltimail, nii 10 protsõnti pindalast. Läti hummoguosan Latgalen om suurõmb jago Läti järvist, miä ommaq kõik' küländ väikokõsõq. Järvi om kokko 2256. 
Kõgõ tähtsämb jõgi om Väinä jõgi (läti keelen "Daugava"), miä juusk Riia lahtõ.
Lätin valitsõs mahhe maisõmaailmastu. Suvõq ommaq lämmäq, keväjäq ja sügüseq leppeq. Talvõq võivaq ollaq halusaq külmäq, ku õhumass joud Vinnemaalt Lätti. Sis satas kõvvõ lummõ. Vihma (talvõl ka lummõ) või sataq aastak ümbre, kõgõ rohkõmb elokuun.
Lätin om löüt 27 700 eläjäliiki. Nisalisõq ommaq susi, ilves, hirv, mõtskits, pahr ja udras. Kuramaal rändäseq piisoniq ja mõtsiguq hobõsõq.
Valitsõmisjaotus (2009-2021).
Läti om jaet 110 piirkunnas (läti keelen "novads") ja 9 vabariigi alaq käüväs liinas ("republikas pilsētas"), miä ei käüq määndsegiq piirkunna alaq.
Majandus.
2014. aastaga 1. vahtsõaastakuu pääväl võeti Lätin tarvitusõlõ õuro.
Rahvastik.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Läti elänikkunnast lätläisi 62,1%, vindläisi 26,9%, valgõvindläisi 3,3%, ukrainlaisi 2,2%, poolakõisi 2,2%, leedulaisi 1,2%, juutõ 0,3% nink mustlaisi 0,3%.
Kultuur.
Lätläseq lõunaeesti ütlemiisin.
""Ossi oinas, läti lammas, Tartu linna vorstivaras." - kuq es teredä.
"Lätläisi õks üldäs läti kopsu."
"Pikk ku Läti külä""