tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kivijärve

Kivijärve om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kivikülä (Moostõ)

Kivikülä om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Koroli

Koroli oll' külä Põlva kihlkunnan.
Külä oll' Põrmujärve hummogupoolidsõ perve pääl. 
Täämbädsel pääväl peetäs Koroli küllä Navi külä osas nigu ka Tsopa küllä, miä jääs õkva tõõsõlõ poolõ Põrmujärve. Põrmujärve nimi vanno kaartõ pääl om Tsopa-Koroli (Zoppa-Korroli) järv, selle et puul järvest käve Tsopa ja puul Koroli külä ala.
Koti

Koti om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Kuruski

Kuruski om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Kuruski küläst nakkas pääle Lepä uja, miä juusk Orajõkkõ.
Kurõ (Kõllõstõ)

Kurõ om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Kuudra

Kuudra om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Kuulma

Kuulma om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan.
Kuulmajärve

Kuulmajärve om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan Kuulma järve veeren.
Kõrista

Kõrista om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Kähri (Põlva)

Kähri om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Kähri külän om vinne õigõuso kerik. 
2020. aastaga alostusõn elli Kährin 90 inemist. 
Kährist põh'a poolõ jääseq Kiuma ja Tännässilmä, lõunõ poolõ Puskaru, lõunõõdagu poolõ Puskaru.
Kärnämäe

Kärnämäe om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Kääpä

Kääpä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Lasva valda. 
Külän ommaq Kääpä Sotsiaalkeskus ja Kääpä Põhikuul. 
Kääpä küläst juusk läbi Võhandu jõgi.
Laanõ (Kähri)

Laanõ om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Laanõ (Peri)

Laanõ om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Labassaarõ

Labassaarõ om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Lammassaarõ

Lammasaarõ om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Lauga

Lauga om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lehemõtsa

Lehemõtsa om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Lepä (Põlva)

Lepä vai Lepämõisa om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Liitva

Liitva oll' külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Täämbätsel pääväl arvatas Liitva külä Navi küllä.
Listaku (Võro)

Listaku om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Loosu

Loosu om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Lukatsi

Lukatsi om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Lutsu (Põlva)

Lutsu om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Lutsu jõõ veeren 
Külän ommaq Lutsu ristipuuq ja tsiafarm. 
Lutsu Palojärv om Lutsu ja Soessaarõ külä piiri pääl.
Lutsõ lõunõjaost lätt läbi Põlva–Karisilla tii. Külä põh'apiiris om Tarto–Koidula raudtii.
2020. aastaga alostusõn elli Lutsu külän 60 inemist.
Mamastõ

Mamastõ (üteldäs ka vana kiräkeele mõotusõl katõ "m"-ga Mammastõ vai Mammaste) om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Mamastõst lõunõ poolõ jääseq Põlva liin ni Puuri külä, õdaguhe Aarna, põhja Kiidjärve ni Taivaskua ja hummoguhe Himmastõ ja Nabakülä. Piir Himmastõ ja Nabaküläga lätt suurõn jaon Orajõkõ piten. Mamastõ lõunõjago om Põlvaga kokko kasunuq. 
Põlva köstrikuul alost' umma tüüd 1688. a. Mamastõn Köstremäel. Üten Urvastõ köstrikooliga oll' tä edimäne talorahvakuul Võromaal.
Nimi.
Mamastõ nime kiräpilt "Mammaste" tulõ vanast kiräviiest, kon "-mm-" näüdäs', et "a" om lühkü. Kiräkiilne katõ "m-"­ga vorm om ka võro keelen levinüq, harva, ku kiäki inämb "Mamastõ" üte "m-"­ga ütles. Mamastõ nimi om "stE-"­jakuga, miä tähendäs, et eläniguq ommaq *mamadsõq, *Mama hõimu liikmõq, või ollaq varatsõmbal aol, ku külä oll' nuur, ka timä perrätulõjaq.
Õdagumeresoomõ algkeelen inemisenimme Mama es olõq. Sobivaq ommaq kreeka nimeq, miä võisõvaq siiäq tullaq joba kristlusõ aigu läbi vinne keele, selle et õigõuso kerik oll' väega puult ja pruuksõ noid. Kreeka nimeq "Mamas" ja "Mamantos" võissi olla tuu alussõs. Om ka õdagu­poolidsõ seletüse võimalus. D.­E. Stoebke om uurnuq eesti lisa­nimme "Mamma Clas" ("Clas" om edenimi, sama, miä Klaus vai Niko­laus), ja võrdõlõnuq tuud vana s'aksa inemisenimega nigu "Mamo" vai "Mammo". Nimi om arvadaq lainat, a kost, ei olõq teedäq.
Kuulsaq inemiseq.
Mamastõn ommaq sündünü koolijuht ni kirämiis Ivaski Albert ja kiränik Kurvidsa Lembit.
Mamastõ-Mõtsanuka

Mamastõ-Mõtsanuka om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Meemaskülä

Meemaskülä vai Meemastõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Meemaskülä hummogupiir vasta Mõtstõ küllä lätt Orajõkõ piten. Küläst põhja jääs Rosma, hummoguhe Peri, lõunõhummoguhe Andre, lõunõhe Himma ja Koiolakülä. Üts jago Meemaskülä hummogupiiri lätt Peri uia piten.
Meemasküläst lätt läbi Võro–Põlva tii.
Meemaskülän om bussipiätüs ja saekaadri. 2020. aastaga alostusõn elli sääl 48 inemist.
Miiastõ

Miiastõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Miiastõn ommaq Latõrna järv ja Miiastõ järv, naidõ katõ vaihõlt lätt läbi Kanepi–Leevaka tii. Miiastõ põh'ajaon ommaq Tsiasuu, Riiosuu ja Haudusuu. Säält põh'a poolõ jääs Noorits-Mõtskülä. Miiastõ õdagujaon ommaq Savikusuu ja Tagosuu, minkastõ õdaguhe jääs Adistõ külä. Miiastõ lõunõjaon ommaq Külmäkütüssesuu ja Sajamägi, minkastõ lõunõhe jääs Vanakülä. Miiastõ lõunõhummogu jaon om Vanakülä järv, miä tege üte jao piiri Miiastõ ja Kauksi vaihõl. Ülejääk piiri lätt Rauhtja orgu piten, põh'ajaon om ka Kükä järv. 
Miiastõ om vana külä, miä või ollaq vällä kasunuq Vanaküläst, miä jääs jõunõ poolõq. 
2020. aastaga alostusõn elli Miiastõn 51 inemist.
Mooste mõisa (alõvik)

Mooste mõisa vai Mooste om alõvik Põlva kihlkunnan Põlva vallan Mooste järve kaldõ pääl. 
1991–2017 oll' Mooste alõvik Mooste valla keskus.
Mõrgi (Võro)

Mõrgi om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise käve külä Lasva valda.
Mõtstõ

Mõtstõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Mõtstõ om mõtsmaa pääle tegünü külä, mis om ka tõisist Põlva ümbre olõvist külist vähä noorõmb. Külä nimi om pant mõtsa elämä minejide perrä. Mõts es tähendäq vanast õnnõ puiõ kasumisõ kotust nigu seo ilma aigu, a mõts om tähendänü ka tuud kotust, miä ei olõq kellegi uma, midä ei olõq languisi ärq jaet, nigu põlist külänurmõ jaeti.
Mõtstõ lõunõõdagu jako kutstas Laanõnukk, põh'ajako Tännässilmä uja veeren üteldäs Orakülä. 1977. aastaga panti Mõtstõ alaq Kuruski külä.
Mäe-Häätarõ

Mäe-Häätarõ vai Mäe-Häätaro om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Määrästü

Määrästü om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan.
Naadimõtsa

Naadimõtsa om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Nabakülä

Nabakülä vai Orajõõ külä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Navi

Navi om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Külä om viis kilomiitret Võro liinast põh'a puul. Navi külän elli 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 221 inemist.
Luudus.
Navi külän om kolm luuduslist järve. Naist kõgõ suurõmb – Põrmujärv (vai Tsopa järv) – om õkvalt kesk muido tasast ja lakõt küllä, küländ süvän, pikän ja äkiliidsi perviga oron. Põrmujärvest lõunõ poolõ juusk uja hulga vähämbähe Kogõrijärve ja säält edesi Võhandu jõkkõ. Kolmas järv – Albri järv (vai Mihklijärv) om tsill'okõnõ järvesilmäkene külä lõunahummoguveeren õkva suurõtii veeren. Kogõrijärve ja Albri järve vaihõl om külä kõgõ korgõmb kotus - Treimägi.
Kõik Navi järveq ommaq väega muadsõq ja kinniqkasunuisi viiriga (väiku Albrijärv naist kõgõ puhtamb ja süvemb), tuuperäst alostõdi 2006. aastagal Põrmujärve puhastamisõ ja vii nõstmisõga, et saiaq küläle kõrralik avalik ujomisjärv.
Päält luudusliidsi järvi om Navilõ, õkva Põrmujärvest põh'a poolõ tett viil üts kõrralik ja süvä paisjärv. Et tuu om Padari Ivari maiõ pääl, sis kutsutas tedä Padarijärves. Umanik esiq um tedä kutsnuq ka Vahtsõ-Laadoga järves.
Aolugu.
Parhillanõ Navi om küländ suur külä, a innembide om timä seen olnuq vähämbit külli. Õdagu poolõ Põrmujärve jäiq Navi, Luka ja Tsopa külä, hummogu poolõ Koroli külä. Põrmujärve nimes om vanno kaartõ pääle kirotõt Tsopa-Koroli (Zoppa-Korroli) järv.
Midä kaiaq tasos.
Põrmujärve õdaguperve pääl om hää viiga muistinõ ohvriläteq Silmäläteq, miä om riigi kaitsõ all. Parhilladsõ Navi poodi majan oll' innembide Navi kuul. Poodi kõrval om vahtsõnõ, 2006. aastagal ehitet rahvamaja.
Kuulsambaq inemiseq.
Navilt ommaq peri tähetiidläne Kasagu Enn ja poliitik Padari Ivari. Navil elli latsõn ja noorõniän kunstnik Navitroll'a.
Olõski

Olõski vai Oleski om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve küläLasva valda.
Ora külä

Ora külä oll' külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Palo külä

Palo külä om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Pardsi

Pardsi vai Partsi om külä Põlva kihlkunnanPõlva vallan. 
Pardsi külän elli 2020. aastaga alostusõn 99 inemist. 
Pardsin ommaq Mõisajärv, Kõrdsijärv ja Pikämäe järv. 
Pardsi külä kõgõ vanõmb nimi om olnuq *Pikämäe, miä tulõ vällä 1638. aastaga üleskirotusõst "Pickmeggi." Pardsi nimi tull' Poola aigo, ku Kirumpää staarosti Laczky tiindre oll' Mattias Bartsch (1590 "Macziei Barscz", 1627 "Matz Bartz", 1638 "Mattis Barths"). Lõunõeestikiilne tsirgunimi "parts" oll' jälq tuuga niipall'o üttemuudu, et nimele tegünü tähendüse perrä muutu ka s'aksakiilne nimi ("Parzimois"). 
Pardsist lätt läbi Põlva–Karisilla tii.
Pardsimõisa (külä)

Pardsimõisa vai Partsimõisa om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Peri

Peri vai Peri mõisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Peri küläst lätväq läbi Rosma-Tiike-Leevi tii, Meemaste-Peri tii ja Peri-Pardsi tii. 
Peri küläst lätt läbi Peri uja, Peri vesiveski man om Peri järv. 
2020. aastaga alostusõn elli Peri külän 305 inemist.
Peräkülä (Kõllõstõ)

Peräkülä om inneskine külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan. 
Peräkülän üte nurmõ pääl om Põlva kihlkunna kõgõ korgõmp kotus - 150 miitret merepinnast.
Peräkülä (Võro)

Peräkülä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Perämõtsa (Põlva)

Perämõtsa oll' külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Seo ilma aigo om Perämõtsa pant Puuri külä alaq.
Piirimäe

Piirimäe om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Pikäsilla

Pikäsilla om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Pille (Timo)

Pille om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Punaku

Punaku om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Punsaku

Punsaku om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Puuri

Puuri om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Puuri põh'aõdagujakku kutstas Perämõtsa, miä oll' 1945. aastaganiq ammõtligult eräle külä. 1977. aastaganiq oll'gi seo külä nimi Puuri-Perämõtsa. 
2020. aastaga alostusõn elli Puuril 177 inemist.
Puusepä

Puusepä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Põrstõ (Kõllõstõ)

Põrstõ om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Raistõ

Raistõ vai Väimälä-Suurkülä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Roodsi külä (Kõllõstõ)

Roodsi külä om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Rosma

Rosma om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Põlva liina lõunõpiiril. 
Rosmal om vahtsõnõ Põlva (kihlkunna) kalmuaid. 1990. aastagast pääle tüütäs sääl Johannese Kuul Rosmal, miä koolitas latsi waldorfpedagoogika perrä.
2020. aastaga alostusõn elli Rosmal 377 inemist.
Luudus.
Rosmalt juuskvaq läbi Orajõgi ja Peri uja.
Kuulsambaq inemiseq.
Rosmalt om perit koolimiis ja luudusopõtusõ oppaja Käisi Johannes.
Midä kaiaq tasos.
Rosmal om motokrossirada, kon om iks 1. lehekuu pääväl krossõ peet. Sääl om ka mõtsa sisse kasunu muistinõ liinamägi. Vahtsõ kalmuaia man om Võro-Põlva tii veeren ristimõts.
Saarjärve

Saarjärve vai Saarjärve mõisa om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
S'akna

S'akna vai Säknä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist oll' S'akna Moostõ vallan. 
S'akna külän om kats kasvõ kaitsõalaq. III katõgooria kaitsõ all om käpäninn "Goodyera repens" ja sammõl "Neckera pennata". 
S'akna külä põh'aõdagujago jääs Miilva luuduskaitsõalla. 
S'akna põh'aõdagujago üteldäs Jõõlaanõ. 1977. aastaga panti S'akna alaq Määrastü külä.
S'aknaloho

S'aknaloho om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Sika (Põlva)

Sika om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Soessaarõ (Saarjärve)

Soessaarõ om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Soessaarõ (Vana-Koiola)

Soessaarõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Soessaarõ talo tegüsi Himmastõ külä veere pääle 19. aastagasaa lõpuotsan ja saiõ uma nime korgõmba kotusõ perrä, midä kutsti Soesaar. Külänimes saiõ tuu nimi, ku 1931. aastaga saiõ valmis Põlva raudtiijaam ja seo nukk jäie Himmastõ küläst eräle. Soessaarõ põh'aõdagujako kutstas Ull'aro. 
Soesaarõ külä om Põlva küle all. Külä õdagujaon om Tarõssaarõ suu, põh'ahummogu jaon om Mustjärv ja Palojärve suu, lõunõhummogu jaon Palo järv. Külä põh'apiir om Tarto–Koidula raudtiid vasta. 
Soesaarõ küläst lätt läbi Põlva–Lutsu tii. 
Soesaarõ külän elli 2020. aastaga alostusõn 60 inemist.
Sutinukk

Sutinukk om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Suukülä (Põlva)

Suukülä oll' külä Põlva kihlkunnan. Seo ilma aigu om külä Rosma külä all. 
Suukülä nimi oll ́ innembi Soekülä. Vanõmbin lättin om külä nimme kirjä pant: 1685. aastaga "Sutwekÿlla", 1638 "Saggekülla", kon "g"-d piät "j"'muudu vällä ütlemä, nagu "Sajekülä" vai "Sojekülä". Saarõ Evar om paknuq, et ku mõtõldaq, et sääl oll' liinamägi, sõs sääl võisõ ollaq ka võimõkas juht, kedä võidi Soe nimega kutsuq.
Suurõmõtsa (Moostõ)

Suurõmõtsa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Suurõstmõtsast lõunõ ja hummogu poolõ jääseq suuq: Kurmu suu, Tõrduperä suu ni Määrästü suu. 
Suurõmõtsa om tegünü vanno tallõ mõtsamaiõ pääle Kauksi ja S'akna külli piiri pääl. 1977. aastaga panti Suurõmõtsa mano Viira külä. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Suurõmõtsa Moostõ valda. 
2020. aastaga alostusõn elli Suurõnmõtsan 55 inemist.
Sõra

Sõra om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Säässaarõ

Säässaarõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Säässaarõ õdagupiiris om Ah'a jõgi, mink kaldõq ommaq kaitsõ alaq võeduq, selle et sääl kasus käpälilliline "Dactylorhiza fuchsii." Ah'a jõõst hummogu poolõ jääs Peräsuu. Säässaarõst põh'a poolõ jääseq Viisli külä mõtsaq ja suuq, hummogu poolõ Mooste. Lõunõ poolõ jääseq Eostõ ja Adistõ. 
Säässaarõ piire põh'ajaon om Vahtsõmõisa, miä om üte jaoga ka Viisli külä piire seen. Vahtsõmõisa om olnuq eräle külä, miä 1977. aastaga Säässaarõ alaq panti. Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Säässaarõ Moostõ valda.
Säässaarõst lätt läbi Himmastõ–Rasina tii. Eostõ puult tullaq om tii veeren om vähämbält kolm rühmä ristipuid. Vähämbält kats ristipedäjät ommaq tii lähkün õkva Säässaarõ külä piiri pääl. Edesi minnäq om vähämbält üts ristipetäi kuvvõ kääpägaq kääbäskalmuaia man. Säält viil pia kilomiitre edesi om vähämbält neli ristipedäjät. Neist viil nii 800 miitret tiid piten põh'a poolõ jääs viil terveq rühm ristipuid – neli pedäjät ja kuus.
Peräsuun om Lahojärv, miä om hoitala.
2020. aastaga alostusõn elli Säässaarõn 54 inemist.
Tagakülä

Tagakülä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Taivaskua

Taivaskua om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Taivaskua tetti suvitamisõ kotusõs 1930. aastil. Taivaskua lõunõpoolinõ jago oll' inne Vana-Koiola mõisa all, põ'hapoolinõ Ah'a mõisa all. 1977. aastaga saiõ Taivaskua asundusõst külä, sama aastaga panti külä piire sisse Saesaarõ külä. 
Taivaskua hummogupiiris om Orajõgi, lõunõpiiris Tarto–Koidula raudtii, õdagupiiris Tarto–Võro maantii. Tauvaskuast juuskvaq läbi Ah'a jõgi ja Leppuja. Lutsu tii veeren om katõ haroga ja nel'a ristigaq ristipetäi – Taivaskua ristipetäi. 
2020. aastaga alostusõn elli Taivaskuan 101 inemist.
Tilsi (Põlva)

Tilsi om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Seo ilma aigu jääs Orajõõ külä piire sisse.
Timo

Timo vai Timo mõisa om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan. 
Aoluust.
Timo küläh olliq Timo mõisa huunõq.
Trohvõ

Trohvõ om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Trompsi

Trompsi vai Trumpsi vai Tromsi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Tros'a

Tros'a om kotus Põlva kihlkunnan Põlva vallan, miä seo ilma aigo om üts jago Karilatsi küllä. 
Tros'a jääs umbõs sinnäq kanti, kon om Karilatsi küläplats Leevi jõõ veeren.
Ts'olgo (Võro)

Ts'olgo om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Tännässilmä

Tännässilmä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Külä lähkün om Tännässilmä uja. 
Külän om Kähri õigõuso kerik.
Kotusõnimmi uurnu Saarõ Evar om ütelnüq, et Tännässilmä om olnuq külä, mink elänikke om kutsut näide erilidsi silmi perrä, nä olliq *tännässilmäq. Kas tuu tähend' hellet vai tummõt, oll' tuu tuhm vai helkjä, tuud ei olõq täpsäle teedäq. Ütes võima­lusõs ommaq viil tähniq silmä iirise pääl. Ka perekunnanimes om annõt Tähnäs. Tän(n)ässilmä om kõrduv külänimi mitmõl puul Eestin (kokko viis küllä). Midägi näide silmi man om olnuq, miä inemiisi tähelepandmist om tõmmanuq – nä ommaq tõistmuudu inemiseq olnu.
Kuulsambaq inemiseq.
Latsõn om Tännässilmän elänü füüsik, kiränik ja filosuuf Kõivo Madis.
Tõdu

Tõdu om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Tõrvahavva

Tõrvahavva om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Uibumõisa (külä)

Uibumõisa vai Uibujärve külä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Uibumõisa oll' edimält Pardsi mõisa kar'amõisa, miä 1805. aastaga hindäperi mõisas saiõ. S'aksakeeline nimi "Appelsee" om võrukiilse päält saad. 
1977. aastaga panti Uibumõisaga kokko Kivijärve külä. 
Uibumõisa põh'apiiris om Tarto–Koidula raudtii, mink takan om Holvandi külä. Hummogu poolõ jääseq Võiardi, Pääsnä ja Soohara, lõunõ poolõ Pardsi, õdagu poolõ Lutsu külä. 
Uibujärven om Uibujärv ja Uibujärve suu, Uibujärvest lõunõ poolõ jääs vähämb Korgõssaarõ järv. Uibujärve põh'ajaon, vanan Kivijärve külän om Kivijärv ja Kivijärve suu. Uibumõisa külä lõunõõdagunukk om Pikämäe järve vasta. 
2020. aastaga alostusõn elli Uibumõisan 41 inemist.
Vagola

Vagola om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Vahtsõmõisa (külä)

Vahtsõmõisa om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Vanakülä

Vanakülä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Vanankülän ommaq Kalmõtimägi, ohvripuuq ja Sanksaarõ ristimõts. 
Kuulsambaq inemiseq.
Vanaküläst om perit Eesti edimäne elokutsõlinõ tsirgouurja Härmsi Mihkli.
Varbusõ

Varbusõ vai Varbusõ mõisa om külä Põlva kihlkunnan Kanepi vallan. Külä om vana Võro-Tarto tii veeren. 
Huvitavat kaemist.
Varbusõl om Eesti Maantiimuusõum. Küläst hummogu poolõ jääs Tilleorg.
Viira (Moostõ)

Viira om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Viira (Põlva)

Viira om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viira (Veriora)

Viira om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan.
Viiraperä

Viiraperä vai Viira vai Säänüste om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.
Viisli

Viisli om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
1991. aastagast nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve Viisli külä Mooste valda. 
Viisli külä alaq jääseq Arniko kääpäq.
Villa (Võro)

Villa om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Voorõpalo külä

Voorõpalo külä om külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan.
Võromõisa (külä)

Võromõisa külä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Võrosuu külä (Võromõisa)

Võrosuu külä om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Väis'o

Väis'o om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Lepä

Lepä om mitmõ külä nimi. 
Võromaal ommaq 
Setomaal om
Hürüvä

Hürüvä külä om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ ja Haani vallan.
Naha külä (Mõnistõ)

Naha külä om külä Hargla kihlkunnan Mõnistõ vallan. Taa om Võromaa ja kõgõ Eesti kõgõ lõunapoolitsõmb külä.
Tammistu külä (Miiksi)

Tammistu külä om külä Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.
Võro Instituut

Võro Instituut om riigi tiidüs- ja arõndusasotus, mink põhitüüs om võro keele ja kultuuri uurminõ ja edendämine. Instituut kõrraldas võro keele ja kultuuri oppamist ni oppajidõ ettevalmistamist ja tävvendüskoolitust. Pandas kokko võrokeelitsit opimatõrjaalõ, kõrraldõdas tiidüskonvõrentse ja andas vällä mitmõsugumast võrokeelist kiräsõnna tiidüsuurmiisist ja artiklikogomigõst ilokirändüseni. Instituudi tüüs om ka keelekõrraldus ja keelenõvvo andminõ ni kotusõnimmi uurminõ. Vahtsõmb tüütsiht om võro keele tagasituuminõ latsi ja latsõvanõmbidõ pruuki ni keele avvo sisse nõstminõ terven ütiskunnan. Muuhulgan om instituut osalinõ latsilõ mõtõlduisi võrokeelitside multifilmie ja puutrimänge tegemisen.
Võro Instituut om Võro liinan ja tima tegemiisi ala käü tradits'oonilinõ võro keele ja kultuuri ala - aoluulinõ Võromaa.
Aolugu.
Instituudi tegemise mõttõ pakiq vällä 1980. aastidõ lõpun huugu lännü võro liikmisõ tegeläseq. 1990. kesken oll' selge, et võro keelele ja kultuurilõ om vajja selget riiklikku tukõ ni saa-i inämb jäiäq õnnõ ütiskundliidsi tegemiisi mano. Tuuperäst lõi Vabariigi Valitsus 1995. aastagal 14. urbõkuu pääväl riikligu tiidüs- ja arõndusasotusõ Võro Instituut.
Tüükõrraldus.
Võro Instituut käü Kultuuriministeeriumi valitsõmisõ ala. Ummi tegemiisi sääd instituut tiidüs- ja arõndustegevüse kõrraldusõ säädüse ni uma põhimäärüse perrä. Instituudi tüü perrä kaes tiidüsnõvvokogo, midä juht nõvvokogo esimiis. Instituuti juht direktri, kink nimetäs avaligu konkursi kõrran viies aastagas ammõtihe kultuuriministri. Egäpäävädse tüü tegijit, as'atundjit ja tiidrüid om Võro Instituudin katõsa, päält tuu kaias suurõmbidõ ettevõtmiisi jaos tüütäjit lepinguga mano. Võro Instituudi direktri om Padari Ivari. Inne timmä olliq direktrin Kuuba Rainer, Eichenbaumi Külli ja Kama Kaido ni edimäne direktri oll' Kasagu Enn.
Rahastaminõ.
Instituut saa rahha riigi käest, suurõmbidõ tegemiisi jaos saias rahha mano fondõst ja programmõst. Põhilidsõq instituudi tugõjaq ommaq olnuq Kultuurkapital, Hasartmängomassu Nõvvokogo ja riiklinõ programm "Lõunaeesti kiil ja kultuur".
Hütü

Hütü om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan.
Jaanimäe (Haani)

Jaanimäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Villigä

Villigä külä om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Mõnistõ valda.
Vahtsõ-Roosa

Vahtsõ-Roosa külä (eesti keelen Vastse-Roosa) om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Mõnistõ valda. 
Aolugu.
Vahtsõ-Roosa külän oll' Vahtsõ-Roosa mõisa. 
Luudus.
Vahtsõst-Roosast juusk läbi Vaidva jõgi.
Andrusõ

Andrusõ vai Andrussõ oll' külä Harglõ kihlkunnan. 
1977. aastaga panti Andrusõ külä kokko Saru külägaq. 
Andrusõl (küla kuni 1977) olliq Saru vallamaja, kuul ja raamadukogo, nimi tulõ talonimest, miä umakõrda oll' pant inemise nime perrä.
Kuudsi

Kuudsi om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inna 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan. 
Kuudsi külän om muusõum, rahvamaja ja Mõnistõ kuul.
Külän om Kuudsi ohvrikivi.
Karissöödä

Karissöödä om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan.
Koemõtsa

Koemõtsa külä om külä Karula kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan.
Triigi (Leisi)

Triigi om külä Saarõmaal Karja kihlkunnan Leisi vallan.
Sääre (Saarõmaa)

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;181581&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2024-07-20T21:04:13Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Eluonilus&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;minor /&gt;
 &lt;comment&gt;Eluonilus pand' lehe Sääre (Torgu) päälkirä Sääre (Saarõmaa) ala: vald muutu&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;181581&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Sääre om külä Saarõmaal Jämäjä kihlkunnan Saarõmaa vallan. 
Inne umavalitsuisi kokkopandmist käve külä Torgu valda. 
Külä kõgõ parõmbahe teedäq kotus om Sõrvõ nõna ja Sõrvõ tulõtorn. 
2011. aastaga es eläq Sääne külän ammõtligult üttegi inemist.
Tõnija

Tõnija om külä Saarõmaal Valjala kihlkunnan Valjala vallan.
Eesti lipp

Eesti lipp om Eesti rahvus- ja riigilipp.
Lipp om ristkülik, mil om kolm võrdsõt horisontaalsõt värmilaidu: sinine, must ja valge. Taa võeti edimält pruukmistõ Tarto Ülikooli Eesti Üliopilaisi Seldsi lipus ni pühitsedi ärq 4. piimäkuu pääväl 1884. Perän naati taad pidämä eesti rahvuslusõ lipus ni tä sai riigilipus, ku 24. radokuu pääväl 1918 kuulutõdi vällä Eesti Vabariik. Ammõtligult võeti lipp riigilipus 21. märtekuu pääväl 1918. 
Võro keelen pruugitas lipu kotsilõ ka sõnna "sinimustvalgõ".
Nõvvokogo Eestin keeleti sini-must-valgõ lipu pruukminõ ärq. Lipp tuudi jälq avaligult vällä 1988. aastagal ni tõmmati 24. radokuu pääväl 1989 vahtsõst üles Pikä Hermanni torni. Riigilipus võeti tä ammõtligult jälq 7. põimukuu pääväl 1990. 
Vabariigi Presidendi lipp om riigilipp, mink kesken om suur riigivapp (kaeq Eesti vapp).
Eesti lipu värme tähendüs:
Sõnaraamat

Sõnaraamat om teedüsteos, kohe ommaq kuuduq määntsegi |keele vai keelekujo kõrdapiten valituidõ, hariligult tähistüjärekõrran annõtuidõ sõnno tähendüseq, tõiskeelidseq vastusõq, näütüslausõq vms. 
Põhilidsõq sõnaraamaduq, kost saa teedüst võro keele kotsilõ, ommaq:
Poisikõsõ

Poisikõsõ om Vanõmuisõ tiatri nuuri miisnäütlejidõ ansambli. Ansambli luudi 2005. aastagal nink tä laul tunnõtuisi poplaulõ seto- ja võrokeelitside sõnnoga. Sõnno ommaq näil avitanuq tetäq Jäägri Merle ja Rahmani Jan. Ansamblilõ nime valimist om ilmselt mõotanuq paar aastat varrampa luud ansambli Neiokõsõ. 
Liikmõq.
Liikmõq 2007.
Pääle naidõ ommaq ansamblin laulnuq viil Joosti Janek, Tuisu Tambet ja Mähari Andres.
Tii päält iist!

"Tii päält iist" om Poisikõisi albom, kon om 13 seto- ja võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2007. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Eurorecords.
Võrokõsõq

Võrokõsõq ommaq Vana-Võromaa põlidsõq eläniguq, õdagumeresoomõ rahvas, kedä või pitäq eestläisi allrahvusõs vai subnatsioonis. Võrokõisi hindäpidämise põhilidsõs alossõs om võro kiil. Võro kiilt mõist päält 70 000 inemise (73 340). 
Näid peetäs õkvaütlejis ja usaldajis ni põh'aeestläisist tsärrembis. Häste om teedäq võrokõisi külälislahkus. Võro maarahvas rehkendäs viil küländ pall'o külärahva arvamisõ ja kombidõga. Külin om alalõ vanno kombit, Võromaalt om üles kirotõt pall'o rahvalaulõ ja -juttõ.
1990ndist aastist om võro kiilt ja kultuuri seenitsest inämb tähtsäs pidämä ja edendämä naat, säälhulgan om luud küländ kõrralik hulk võrokeelist kirändüst. Riigi tiidüs- ja arõndusasotus, mink põhitüüs om võro keele ja kultuuri uurminõ ja edendämine, om Võro Instituut, mis tettü 1995. aastagal.
2023. aastaga 22. mahlakuu pääväl kutsuti kokko Võrokõisi Kongress, miä võtsõ vasta kolm otsust - keele otsus, keskkunna otsus ja hindämäärämise otsus, miä kuulut, et võrokõsõq ommaq Eesti põlinõ rahvas kuunkõlan dokumentega nigu ÜRO põlitsidõ rahvidõ õiguisi kuulutaminõ (13.09.2007); Riikevaihõlidsõ Tüü-ütisüse (ILO) põlitsidõ rahvidõ ja hõimorahvidõ lepe’ nr 169 (27.06.1989) ja Euruupa Parlamendi otsus maailma põlitsidõ rahvidõ õiguisi rikmisõ, säälhulgan maaär’võtmisõ kotsilõ (03.07.2018).
Świnoujście

Świnoujście (s'aksa k. "Swinemünde") om liin Poola põh'aõdagunukan, Õdagumere veeren ja S'aksamaa piiri lähkün. Świnoujścien elli 2007. aastagal 41 791 inemist.
Talliin

Talliin vai Talin (eesti keelen "Tallinn") om liin Põh'a-Eestin, Õdagumere Soomõ lahe Kopli ja Talliina kolga veeren. Talliin om Eesti pääliin ja Harjo maakunna valitsõmiskeskus. Talliinast hummogu puul om Jõelähtme, lõunõ puul Jüri nink õdagu puul Keila kihlkund.
2006. aasta 1. hainakuu saisoga om Talliinan 400 445 kirjäpantut elänikku. Liina pindala om 156,3 km², mink sisse jääseq ka Ülemiste ja Harku järv ni Aegna saar.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Talliina elänikkunnast eestläisi 55,3%, vindläisi 36,8%, ukrainlaisi 2,9%, valgõvindläisi 1,6%, suumlaisi 0,5% nink juutõ 0,4%.
Talliinan eläväq võrokõsõq ommaq tennüq Tal'na Võro Seldsi. 
Talliina aoluulinõ, inne taanlaisi ja s'akslaisi tulõkit pruugit nimi Kesoniemi om alalõ hoitunuq Lõunõ-Soomõn, kohe om muistitsõl aol Eestist rahvast elämä lännüq.
Türgü

Türgü Vabariik (türgu keelen "Türkiye Cumhuriyeti") om riik Aasian, Lähkü-Hummogumaa põh'aõdagujaon ja Õuruupa lõunahummogunukan.
Ruitlasõ Olavi

Ruitlasõ Olavi (Olavi Ruitlane, sündünüq 1. hainakuu pääväl 1969 Tarton) om kiränik ja luulõtaja, kiä om kirotanuq ka võro keelen. Tä om üles astnuq pundiga Viie pääle ja täl om Uman Lehen uma kolumn. 
Elokäük.
Ruitlasõ Olavi sündü 1. hainakuu pääväl 1969 Tarto liinan Võromaalt peri tüüliisi perren. Katõ-kuudsõlt kolisi elämä Võro liina. Esä um peri Varstu vallast Mõtstagast, imä vanõmbaq Murati lähkült. Ruitlasõ Olvai lõpõt' Võro I 8-klassilidse kooli ni käve kolm aastakka Võro Tüüstüstehnikumin. Lõpõt' Võro kaugoppõkeskkooli. Ruitlanõ om olnuq ehitüsmaalri, treial, autujuht, katlakütjä, valvur, tüükua meistre, varustaja, kar'us. 
Põrõhõlla eläs Võõpson.
Looming.
Ruitlasõ Olavi om kirotanuq nii luulõt, proosat ku näütemänge võro ja eesti keelen. Luulõt, proosat, artikleid, arvostuisi vms. om avaldanuq Vikerkaaren, Eesti Ekspressin, Sirbin, Eesti Päevalehen, Võromaa Tiatajan, DI-n jne. 
Olavi om kirotanuq laulutekste ansamblidõlõ ja kollektiivele Kala, Koer, Mtj, Orelipoiss, Bernhard, Ummamuudu, Pixels, Eliit, Lõkõriq.
Saarõkülä (Räpinä)

Saarõkülä om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.
Oe külä

Oe külä (vai Oekülä) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Pärlijõe

Pärlijõe (Pärlijõõ) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Pärlijõõ külä om kokku säet hajataludõst. Vanõmbaq taluq ommaq Kassikõrdsi, Korgõperve, Käänujõõ.
Külä om Pärlijõõ veeren ni tuu perrä uma nime saanuq.
Haanimiihhi nõvvokoda

Haanimiihhi nõvvokoda um vabatahtlinõ ütisüs, kohe ummaq kogonuq meheq, kiä pidäväq tähtsäs muistõhavvadsõ Haanimaa elo- ja mõttõviit. Haanimiihhi nõvvokoda taht avitaq jovvulidsõ perändüskultuuri ja ummi kimmähe juurdunuisi kombidõga Haanimaal vahtsõst herädäq.
Tegemiseq.
2005. aastaga hainakuuhn sõlmõq Haanimiihhi nõvvokua ja Seto Kuningriigi Kroonikogo iistkynõlõjaq katõ muistidsõ naabri Setomaa ja Haanimaa vaihõl tõõnõtõõsõ avvostamisõ kokkoleppe. Nõvvokoda um naanuq säädmä lähkümbät läbikäümist ka liivlaisi ja tõisi põlitsidõ rahvidõ iistkynõlõjidõgaq.
Kaika suvõülikuul 1989 Kaikal

Kaika suvõülikuul 1989 Kaikal 6.–9. põimukuu pääväl oll' kõgõ edimäne võrokõisi Kaika suvõülikuul. 
Edimäst kõrda tull' kokko üle saa võrokeelidse ja -meelidse inemise, peeti võrokeelitsit loengit. Edimäst kõrda kõnõldi laembalt võrokõisist ja võro keelest, edimäst kõrda arotõdi võro keelen tiidüse üle.
Osavõtjit oll' 138. Kõnõlõjidõ hulgan olliq Kama Kaido, Visseli Agu, Keema Hella, Kaalepi Ain, Kronbergi Janika, Kauksi Ülle, Ojala Uno, Kasaku Enn ja Kõivo Madis.
Kaika suvõülikuul 2007 Ruusal

 
Kaika suvõülikuul 2007 Ruusal peeti Ruusa koolimajan 10.–12. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektor oll' Kalla Urmas, pääkõrraldaja Trumsi Marge. 
Pääle loengidõ arotõdiq võro kultuuri väärtüse üle, kullõldi lauluparkõ Liiso ja Ütsiotsõ laulu, käüdi Leevakul kaeman välänäütemängo "Jõvvujaam", kaeti võrokeelitsit multikit jne. Bussireis vei silmämä Virosi järve, kullõma Tamra Kaitu ja mõtsavelje Kivisilla Ilmarit Maarjalilli talon Pääsnä külän, kaema Võukülä liinamäke ja Toolamaa mõisa. Tandsus mängeväq pilli ansambli "Mahmõr" ja plaatõ Ilvesse Aapo ja Rahmani Jan.
Kaika suvõülikuul 2006 Valgjärvel

 
Kaika suvõülikuul 2006 Valgjärvel peeti Valgjärve koolimajan 11.–13. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektor oll' Kama Kaido, pääkõrraldaja Ojari Triinu.
Nagõl

Nagõl om terävä otsaga ravvast pulk, midä päämädselt pruugitas puust asjo ütsüte külge kinniq lüümises. Nagla tõnõ ots om lajemp ja tuud kutsutas nagla pääs. Naklo lüvväs vasaraga.
Inemine

Inemine tulõ iho poolõst muidõ luud-asjo sekkä arvadaq, tuuperäst et timä iho om maapäälitsist ehk maitsist as'ost võet ja ku timä koolõs, sõs saa iho jälq mullas. Inemiseq käävä katõ jala pääl, ainult inemisele om umanõ mõtlõmine ja kõnõlõmine.
Inemise iho.
Inemise iho om suurõst hulgast mitmõsugutsist jakõst kokko säet. Kõigil jakõl om uma esiqeräline tallitus. Mõnõq jaoq ommaq kõvaq, nii luuq, tõsõq jälq pehmeq, nii liha ja sisekund, mõni jago om vetel, nii veri. 
Kõgõ kõvõmbaq jaoq ehk luuq ommaq ütes värgis kokko pantuq, miä üte maja puuvärgi sarnatsõs võimiq arvadaq ja miä iholõ kujo ja kindmüse and. S'oosinanõ luuvärgi om kõigilt puult lihaga ja nahaga katõt, nii et kui hambaq arvamadaq jätämiq, ütski luu pal'as ei olõq. Liha sais luiõ pääl suurõmbin ehk vähämbin kimbokõisin, miä mitmõnäolidseq ommaq ja muskliis kutsutasõq. 
Iho tühen ruumõn, miä luist ja lihast saavaq var'atus, lövvämi kõgõ hõrnõmbaq iho jaoq, nii kui ai, süä, ja sooliguq. Kõik iho jaoq saavaq umma toitu verest, miä lugõmadaq pall'o suuni läbi ihon juusk ja kõiki paiko küünüs, ent liigutamisõ jovvu saavaq nimäq väikeisist niidikeisist, miä aiust ja sälgroodso säsüst tulõvaq ja närves nimitedäseq. Liha vaihõl lövvüs siin ja sääl rasva ja väläst puult om iho nahaga katõt. 
Suurõmbaq iho jaoq ommaq pää, kihä, käeq ja jalaq. Pää sisen om ai, pää külen nägemise, kuulmisõ, haisutundmisõ ja maitsmisõ riistaq. Kihä sisen saisvaq süä, täü ehk kops ja muu sisekund.
Kihä om sisestpuult rõivastõt, nii ku voodõrdõt, pehmide, niiskidõ nahkoga ja üte risti saisva, osast hintidse, osast lihadsõ vahesaina läbi, minkal vaheliha ehk vahenahk nimi, kattõ jakko jaet. Päälmädsen jaon ehk rõnnakooban ommaq süä ja täü, alomaedsõn jaon ehk kõtukooban siitmise riistaq. 
Inemine süü ja juu ja ärqseeditüst söögist valmistõdas vahtsõnõ jovvulinõ veri. Siitmise riistaq ommaq kõtukooban ja nimelt n'ooq: mago, pääle tuu mass ja sapitill hääl puul, põrn ja kõtu-sülenäärmeq kur'al puul, alapuul kõtukooban sooliguq.
Jalg

Jalg om asi, mink pääle toetõdas; miä hoit asjo pistü. Eläjäq tarvitasõq jalgo viil ütest paigast tõistõ liikmisõs. Tsirgõl ja inemiisil om kats jalga. Tooliq ja lavvaq saisvaq kah pistü jalgo pääl. 
Eläjä jalg.
Eläjil om hariligult 2 vai 4 jalga (näütüses sälgroodsoga eläjäq), vai sõs 6, 8, vai 12 (näütüses mutiguq ja härmävidäjäq). Mõnõ eläjä jalgo kotsilõ üteldäs käpp (nt. pini, kass, kahr, jänes), tõisi puhul tarvitõdas iks sõnna jalg (lehm, lammas, põdõr, kunn).
Inemise jalg.
Inemise jala jaoq ommaq jalavars, jalajakk ja labajalg.