tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Koigu (Antsla)

Koigu om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Koigu külä Urvastõ vallan.
Kollino

Kollino om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Kraavi

Kraavi om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Kraavil om õigõuso kerik ja kalmuaid.
Kuldri

Kuldri (vai Kuldre) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Kuldrin ommaq Kuldri kuul ja Kuldri raamadukogo.
Kõlbi

Kõlbi om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Kõlbi Urvastõ vallan.
Litsmõtsa

Litsmõtsa om külä Võro maakunnan Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Litsmõtsa kõrdsin om 1844. aastagal käünüq Soomõ eeposõ Kalõvala tekij Lönnroti Elias. Põrõld ommaq tuust kõrdsist alalõ õnnõ müürüq.
Külä põh'apiir lätt Mustjõkõ pite. Litsmõtsast lõunõ puul om Tsooru külä. Küläst hummogu puul om Karula riigipark.
Luhamõtsa

Luhamõtsa om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
Lusti (Antsla)

Lusti (vai Pillerpall) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Lümätü

Lümätü om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Lümätü külä Urvastõ vallan.
Madissõ

Madissõ om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Mähkli

Mähkli om külä Võro maakunnan Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Mähkli külän om Mäekonnu kaemistorn.
Kikkaoja (külä)

Kikkaoja om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
Pihlõni

Pihlõni om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Pihlõni külä Urvastõ vallan.
Piisi

Piisi om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
Rimmi

Rimmi (ka Jüriöö) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Rimmi külän om Rimmi pühä petäi.
Roosiku

Roosiku (ka Roosikatsi) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
Ruhingu

Ruhingu (ka Ruhiku) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Ruhingu Urvastõ vallan.
Säre

Säre om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Tabõrlaanõ

Tabõrlaanõ om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Tabõrlaanõn om Antsla Mõtsakalmistu.
Toku (Antsla)

Toku om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Uhtjärve

Uhtjärve om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastaga oll’ Uhtjärve külä Urvastõ vallan.
Külä põh'apiiril om Uhtjärv.
Urvastõ

Urvastõ (saksa keelen ka "Anzen") om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Urvastõ külä Urvastõ vallan.
Vahtsõ-Antsla

Vahtsõ-Antsla (vai Vastse-Antsla vai Uue-Antsla) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Vahtsõ-Antsla Urvastõ vallan.
Vaabina

Vaabina om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Vaabina Urvastõ vallan.
Viirapalu

Viirapalu om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.
2011. aastal avati Viirapalun spordiplats.
Viselä

Viselä (ka Restu) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Viselä külä Urvastõ vallan.
Anne

Anne om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Kobõla

Kobõla (ka Linda"," innembi ka Boose) om alõvik Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Kobõla alõvigun om Linda rahvamaja.
Vana-Antsla

Vana-Antsla (vai Vanamõisa vai Antsmõisa) om alõvik Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Kaudõnõ kõnnõviis

Kaudõnõ kõnnõviis vai kvotatiiv vai modus obliquus om kõnnõviis, miä and edesi kelle kolmanda käest kuuld juttu, näütüses "Ilves ollõv hindäle auto saanuq."
Kaudõst kõnnõviit om võro keelen lajalt löüdäq, a ka eesti ni liivi keelen om sääne nätüs olõman. 
Võro kiil.
Võro keelen om kaudõtsõl kõnnõviiel mitu lõppu, egä kotusõ pääl veidükese esiqmuudu.
Kats kõgõ haliligumbat lõppu ommaq:
"-v" lõpp om vanõmb ja tükis häömä, rohkõmb om taad kuuldaq õdagu- ja lõunavõro keelen, muial Võromaal om "v"-kvotatiivi veidemb.
"-vat" lõppu pruugitas ka eesti kiräkeelen ja taad pruugitas egäl puul Võro- ja Setomaal. 
Mõnikõrd antas kaudõst kõnnõviit edesi ka lõpuga "-bEv": "Susi süübev suurõ näläga tõsõ soe vällä."
Käskjä kõnnõviis

Käskjä kõnnõviis vai imperatiiv and edesi käskü, kiildmist vai lubamist. Kõgõ hariligumb om tegosõna tõõsõ käänüsse pruukminõ: tulõq, tulkõq. Käskjä kõnnõviiega tetäs käskmislausõq.
Võro kiil.
Ütsüse tõõnõ käänüs.
Käskjä kõnnõviie ütsüse tõõsõ käänüsse tunnus om kurgupeethelü -"q" (rahvakeeli ka "hõkk"): annaq, võtaq, tulõq.
Mitmusõ tõõnõ käänüs.
Käskjä kõnnõviie mitmusõ tõõsõ käänüsse tunnussõq ommaq "-geq, -keq" vai naidõ tagapuulsõq variandiq "-gõq, -kõq": süügeq, võtkõq.
Hargla kihlkunna keelen om mitmusõ tõõsõl käänüssel ka erikujo "-ka/-ga" vai hoobis "-gEga/-kEga: juugõga, tekkega."
Lätteq.
Jüvä Sullõv 2007. Võro kiräkeele sõnamuutmissüsteem. Doktoritüü, Tarto Ülikuul. Tarto: Tarto Ülikooli Kirästüs.
Ilmakäänüs

Ilmakäänüs vai ilmaütlejä käänüs vai abessiiv om käänüs, miä näütäs millegi puudumist.
Võro kiil.
Võro keelen om kõgõ hariligumb ilmakäänüsse lõpp vabahelükokkokõla perrä -"ldaq" vai -"ldäq": rahaldaq, keeleldäq.
Põh'a- ja õdagupuulsõn võro keelen om olõman ka "l"-ldaq variant -"daq" vai "däq: esättäq, tegemädäq."
Kurgupeethelü "-q" (ka "hõkk") üteldäs vällä rohkõmb hummogupuulsõ võro ja seto keelen.
Ilmakäänüssen tävvend põhisõnaga ütte ei lähe, üteldäs "suuri mehildäq, a mitte *suurilda mehildäq".
Abikiil

Abikiil (ka rahvusvaheline abikeel) om kerge kunstligul luud kiil, midä pruugitas, et eri kiilt kõnõlõvaq inemiseq saanuq kergembäleq ütstõsõga kõnõldaq.
Edimäne abikiil, miä laembalt levisi, oll' volapük. Täämbädsel pääväl om häste tunnõt esperanto.
Uurali keeleq

Uuraliq keeleq om kiilkund, kohe kuuluvit kiili kõnõldas mõlõmbal puul Uurali mäki ja Õuruupan. Uurali kiili om päält 30 ja näil om umbõs 20,7 mill'onit kõnõlõjat. Uurali kiili kõnõlõsõq pääas'aligult uurali rahvaq. Ka võro kiil kuulus uurali kiili õdagumeresoomõ rühmä. Ammõtlisõs riigikeeles ommaq uurali kevaist saanuq eesti, soomõ ni unagri kiil. Tõõsõq uurali keeleq ommaq vähämbüskeeleq, näist suurõmbas jako kõnõldas Vinnemaal. Uurali kiili uur'vat tiidüst kutstas fennougristikas.
Mõnikõrd üteldäs uurali kiili kotsilõ ka "soomõ-ugri keeleq". Peris täpsä tuu termin ei olõq, selle et uurali kiili hulka kuulusõq päält soomõ-ugri kiili ka samojeedi keeleq.
Viimätsel aol jaetas uurali keeleq hoobis hummogu- ja õdaguuurali keelis, mitte inämb soomõ-ugri ja samojeedi keelis. Hummoguuurali kiili alaq arvatas samojeedi ja ugri keeleq, õdaguuurali kiil om õdagumeresoomõ, saami ja mordva kiili ütidse algkujo nimi.
Uurali keeleq ja murdõq.
Taa jaotus om õnnõ üts variant uurali kiili jagamisõs. Kaehuisi om erinevit – mõnikõrd peetäs mõnd kiilt (nt võro kiilt) tõõsõ murdõs jne.
1. Samojeedi keeleq
2. Soomõ-ugri keeleq
Kommunismi ja natsismi ohvriidõ mälehtüspäiv

Kommunismi ja natsismi ohvriidõ mälehtüspäiv (muial Õuruupan ka "stalinismi ja natsismi ohvriidõ mälehtüspäiv"), ka musta lindi päiv, om mälehtüspäiv kommunismi ja natsismi ohvriilõ, midä peetäs Õuruupa Liido eri riiken 23. põimukuu pääväl.
Budkovsky Vitold

Budkovsky Vitold (Vitold Budkovsky, sündünüq 8. piimäkuu pääväl 1886 Peterburgin, koolnuq 25. põimukuu pääväl 1939 Võro liinan) oll' Võro koolõn matõmaatigaoppaja.
Budkovsky oll' vindläne, aastil 1902–1906 elli Tsiberin, üliopilanõ Peterburgin 1906–1912. 1915. aastal Budkovsky tull' Võrolõ üten evakueerit Polangeni (Palanga) Gümnaasiumiga.
Budkovsky oll' esperanto aktivist.
Budkovsky oll' Kaitsõliidon aastast 1924.
1935. aastal oll' tä Tarto Vinne Gümnaasiumi oppaja.
Kuuli süämehaigustõ, matõti Pindi surnuaida.
Täl ol'l' naanõ Budkovsky Anette, kink näiopõlvõnimi oll' Lauk. Päält Vitoldi kuulmist läts Budkovsky Anette 1941. aastal paari Käisi Johannesega.
Kudu Kallõv

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;183735&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2025-07-10T04:53:34Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Eluonilus&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;minor /&gt;
 &lt;origin&gt;183737&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Kudu Kallõv (Kalev Kudu, sündünüq 26. põimukuu pääväl 1961 Võrol) om eesti tiatrilavastaja.
Tä opsõ näütejuht'mist 1979–1980 Talliinna Pedagoogilisõn Instituudin. Aastil 1984–1987 opsõ Tarto Ülikoolin aokirändust ja 1985–1989 Vanõmuisõ draamastuudion näütlemist.
Sildaru Henry

Sildaru Henry (Henry Sildaru, sündünüq 26. põimukuu pääväl 2006 Talliinan) om eesti vikursuusataja.
Karjäär ja võidoq.
2021.
Urbõkuun Vinnemaal Krasnojarskin peet vikursuusatamisõ nuuri maailmameistrevõistluisil sai Sildaru Henry rennisõidun kuldmedäli ja pargisõidun pronksmedäli.
Eräelo.
Timä sõsar Sildaru Kelly om kah vikursuusataja.
Talliina FC Flora

Talliina FC Flora om 1990. aastal Talliinan luud Eesti jalgpalliklubi.
Edendüsmiiskund mäng 1992. aastast Meistriliigan ja om tulnuq meistres 16 kõrral.
Flora kodostaadion om A. Le Coq Arena. Klubi värmiq ommaq rohilinõ ja valgõ.
Suti Andres

Suti Andres (Andres Sutt, sündünüq 11. märtekuu pääväl 1967 Tarton) om Eesti poliitik, Rehvormieräkunna liigõq. 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 om Sutt Kalda Kaja valitsusõn välläkauplõmisõ- ja IT-ministri.
Brinkmanni Johann Friedrich

Brinkmanni Johann Friedrich (Johann Friedrich Brinkmann) oll' Hannoverist peri Võro liina edimäne koolioppaja. 
1792. aastal tetti Võrol saksa alamba rahva poiskõisi jaos nn normaalkuul (s'aksa keelen "Musterschule"), säändse kooli iinkujjõl oll' viis klassi, Võrol tetti alostusõs üts klass ja Brinkmann võeti sinnä 1. süküskuu pääväl oppajas palgaga 300 rupla. 1804 muudõti normaalkuul segäkoolis, 1811 poiskõisi elementaarkoolis, kost läts 1813. pensionilõ. 
1808-1809 pidi Brinkmann Võrol parõmba haridusõ jaos ka poiskõisi pansioni, kon oll' 10-12 opjat ja 3 oppajat. Kõgõ kuulsamb opilanõ oll' kirämiis ja dekabrist (1797-1846), kiä lõpõt' hõpõmedäliga ja sai Tsarskoje Selo Lütseümmi.
Brinkmanni perekonnast om tiidäq, et timä tütär Ulrike oll' mehel Võro aptiikri poja Lossiusõ Karl Augustiga ja näil sündü 1811. aastal poig , kellest sai vaimulik ja koolikiränik. 
Edurd Friedrichil oll' ütesä last.
Nimest.
Pullat kirut' tä nimme aadli muudu - "von" -, a tuu või ollaq essütüs. Täl oll' nimekaimõ, näütüses Pardsi mõisa rentnik, ka ilma "von"-lda.
Verhulitsa Laudsi petäi

Verhulitsa Laudsi petäi vai Laudsi petäi om pühäpuu Setomaal Verska alõvigu lõunõosan tii veeren Verhulitsa külä poolõ minnäq. 
Pedäjätüvi hargnõs nelläs, tuu ollõv rahvajuttõ perrä nelläst pedäjäst kokko kasunuq.
Kõnõldas ka, et pedäjä man palotõdi vihtõ. Kohepoolõ sau läts, säältpuult tullõv surnu. A kinkal oll'iq olõq, sis palotõdi olõq.
Laudsi petäi om luudukaitsõ all.
Lauri Maris

Lauri Maris (Maris Lauri, sündünüq 1. vahtsõaastakuu pääväl 1966 Kiviõlin) om Eesti majandusanalüütik ja poliitik. 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 om tä Eesti justiitsministri.
Vällälingiq.
Vabariigi Valitsusõ kodoleht. Lauri Maris (eesti keelen)
Karisõ Alar

Karisõ Alar (Alar Karis, sündünüq 26. urbõkuu pääväl 1958 Tarton) om eesti molekulaargeneetik ja arõngubioloog, inneskine Eesti Maaülikooli ja Tarto Ülikooli rektri, 2021. aastaga 11. rehekuu pääväst pääle Eesti Vabariigi president. 
Aastil 2013–2018 Karisõ Alar oll' riigikontrolör. Mahlakuust 2018 tüütäs tä Eesti Rahva Muuseumi direktrin.
31. põimukuu pääväl 2021 vali Riigikogo Karisõ Eesti Vabariigi presidendis. Timä ammõdiaig naksi pääle 11. rehekuu pääväl 2021.
Uman edimädsen presidendikõnnõn ütel' Karis, et miiq kõigi päämine ülesannõq om sisemädse ja välimädse rahu hoitminõ. Tä suuv', et kultuuri rohkõmb kullõldas, kaias ja et tuust arvo saias – tuu tege maailmapildi laembas. "Mu ideaalis om tark rahvas," ütel' Karis ja täpsüst', et tarkus ei tähendäq õnnõ ülikoolidiplomit – tark rahvas mõist ligimäst, mõist õigõl ja võlsil vaiht tetäq. "Tarkust Eestile!" oll' Karisõ kõnnõ viimäne suuv.
Võro vald

Võro vald om umavalitsusütsüs Eestin Võro maakonnas. Põrõhõllanõ Võro vald panti kokko 2017. aastal Lasva, Orava, Sõmerpalu, Võru ja Vastseliina vallast.
Asustus.
Alõviguq.
Kosõ, Parksepä, Sõmmõrpalo, Vahtsõliina ja Väimälä.
Küläq.
Võro vallan om 183 küllä: Alakülä, Alapõdra, Andsumäe, Haamastõ, Haava, Haava-Tsäpsi, Haidaku, Halla, Haan'kasõ, Hannustõ, Hargi, Heeska, Hainasuu, Hellekunnu, Hinniala, Hinsa, Holsta, Horma, Husari, Hutt'a, Hänike, Illi, Indra, Jantra, Jõõdaskülä, Juba, Juraski, Järvere, Kaagu, Kahkva, Kahru, Kaku, Kakusuu, Kaamnitsa, Kanariku, Kannu, Kapõra, Kasaritsa, Keema, Kerepäälse, Kerigumäe, Kiräpää, Kliima, Kolebi, Kolereinu, Kornidsa, Kusma, Kõivsaarõ, Kõlikülä, Kõo, Korgõmõisa, Kurõnurmõ, Kõrgassaarõ, Kõrvõ, Kõvõra, Käpä, Kärgula, Kärnamäe, Kääpa, Käätso, Kühmämäe, Küläoro, Kündä, Lakovitsa, Lapi, Lasva, Lauga, Lehemõtsa, Leis'o, Lepässaarõ, Liinamäe, Liiva, Lilli-Anne, Lindora, Linnamäe, Listaku, Lompka, Loosi, Loosu, Luhtõ, Luuska, Madi, Madala, Majala, Marka, Meegomäe, Meeliku, Mustassaare, Mustja, Mutsu, Mõisamäe, Mõksi, Mõrgi, Kõokülä, Mäekülä, Mäessaarõ, Möldri, Navi, Noodaskülä, Nooska, Nõnova, Oleski, Orava, Oro, Ortuma, Osula, Otsa, Paidra, Palomõtsa, Paloveere, Pari, Peräkülä, Perämõtsa, Pikäkannu, Pikäsilla, Pille, Pindi, Piusa, Plessi, Praakmani, Pritsi, Puiga, Pulli, Punakülä, Puusepä, Puutli, Päkä, Pääväkese, Raadi, Raistõ, Raudsepä, Rauskapalu, Rebasmäe, Riihora, Roosisaarõ, Pässä, Rummi, Rusima, Rõssa, Räpo, Saarta, Saarõmaa, Savioja, Sika, Soe, Soena, Suukülä, Sulbi, Sutõ, Suurõmõtsa, Sõmmõrpalo, Tabina, Tagaküla, Tallikõstõ, Tammõ, Tammõ, Tammsaarõ, Telläste, Tiri, Tohkri, Toodsi, Tsolgo, Tsolli, Tudõrna, Tüütsmäe, Udsali, Umbsaarõ, Vaarkali, Vagula, Vana-Nursi, Vana-Saalussõ, Vahtsõliinamõisa, Varõssõ, Vadsa, Verijärve, Viitka, Villa, Vivva, Voki, Võlsi, Võrumõisa, Võrusuu ja Väiso külä.
2021. aastaga Eesti presidendivalimisõq

2021. aastaga Eesti presidendivalimisõq ommaq 8. presidendivalimisõq Eesti aoluun.
Valimistulõmusõq.
Edimäne valimisvuur.
30. põimukuu pääväl oll' Riigikogon edimäne valimisvuur, kon ainukõsõ ülessäet kandidaadi Karisõ Alari puult and' helü 63 saadikut (vaia olnuq 68). Presidendi valimisõs kuulutõdi vällä tõnõ valimisvuur 31. põimukuu pääväl.
Tõnõ valimisvuur.
Tõnõ valimisvuur peeti 31. põimukuu pääväl. Inne valimiisi ütliq ka sotsiaaldemokraadiq, et nä pallõl' ummi saadikit Karisõ puult hellü andma. Kokko and' uma helü 80 rahvasaadikut, puult oll' 72. Tuuga sai Karisõ Alar presidendis valitus.
Õiõndus.
Inne helle kokkolugõmist and' Grünthali Kalle sisse õiõndusõ, et üts helüandja es olõq helüandmisõ aol ütsinda. Perän tull' vällä, et helüandja oll' sõski ütsindäq ja õiõndamis es rahuldadaq.
Kosõ (Võro vald)

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;176271&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2023-07-29T10:33:37Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Jemm&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Updated name&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;179646&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Kosõ (rahvakeelen innembi ka Kosõpäälne) om alõvik Rõugõ kihlkunnan Võro vallan. Kosõ jääs Võrost lõunahummokuhe.
Kosõl elli 2000. aastal 566 ja 2011. aastal 565 inemist.
Alõvigun ommaq Pappjärv ja Valgjärv.
Parksepä

Parksepä om alõvik Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Parksepän eläs pia 700 inemist. Sääl om lastõaid, päält 500 opilasõga keskkuul, kats puuti ja Parksepä raamadukogo.
Väimälä

Väimälä, aoluulidsõlt ka "Väimärä", om alõvik Võro maakunnan Põlva kihlkunnan Võro vallan, 5,7 killomiitret Võro liinast põh'a puul.
Väimelä alõvigu tege poolõs Võro–Põlva maantii. 
Väimelä om Võromaa suurõmbit alõvikkõ, kon om ka tüükotussit paigapäälsile, a ka tõisilõ. Väimelän eläs 2020. aasta saisoga 574 inemist.
Kamassi kiil

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;173969&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2021-09-02T16:49:11Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Kruusamägi&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;minor /&gt;
 &lt;origin&gt;173972&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Kamassi kiil om häönüq uurali kiil lõunasamojeedi kiili rühmän. 
Kamassi keele viimäne kõnõlõja oll' Plotnikova Klavdija, kiä kuuli 20. süküskuu pääväl 1989. aastagal.
Aolugu ja ülestähendämine.
Nigu võro, eesti ja mitmõq tõsõq keeleq, om kamassi kiil tegünüq vanast Uurali algkeelest, miä umbõs 4000 aastakka tagasi läts lakja soomõ-ugri (kon om ka võro kiil) ni samojeedi algkeeles. 
Edimädseq teedäqolõvaq ülestähendüseq ommaq 18. aastagasaa edeotsast, ku Messerschmidt ja Strahlenberg käve Piitre I tahtmisõl Tsiberit pite paigapäälsit kiili uur'man ni naidõ kiili sõnno üles kir'otaman. Näütüses kirotõdi üles numbriq 1–12.
1925. aastagal Tugarinovi Arkadi käve kamassi kiilt üür'man Abalakovo külän, kohe tuus aos oll' jäänüq õnnõ 9 majapedämist, kon kamassi kiilt viil mäletedi. Kamassiq kõnõliq tuus aos jo päämdäselt õnnõ vinne kiilt. 
Viimädsist kõnõlõjist om Tarto Ülikooli arhiivin päält 11 tunni lindistuisi. Kamassi keele viimäne kõnõlõja oll' Plotnikova Klavdija, kiä kuuli 20. süküskuu pääväl 1989. aastagal.
Näüdüs.
Sõnaq.
Tan ommaq mõnõq sõnaq, miä ommaq kamassi ja võro keelen üttemuudu.
&quot;Kellel julgust ei olõ, tuu Võrolõ ei jõvva!&quot;

"Kellel julgust ei olõ, tuu Võrolõ ei jõvva!" - om olnu 19. aastasaal üts sakslaisi ütlemine ("Wer nicht wagt, kommt nicht nach Werro"). Guido von Sehrwald kirotas, et taa ütlemine om tulnu keerulidsest sõitmisest Võrolõ, miä inne raudtii ehitämist (1899) oll.
Kipõn tõistmuudu om Wiedemanni sõnaraamatun: kes ei julge, ei saa Võru linna näha - "wer nicht wagt, der bekommt nicht die Stadt Werro zu sehen".
Arvada - taa ütlemine om tulnu Saksamaalt, kon nii üteldi Waldheimi vangimaja kotsilõ: „Wer nichts wagt, kommt nicht nach Waldheim“. Võro kotsilõ võisi naada nii ütlemä Saksamaalt peri koolilatsõ, kiä Wõro koolõn opsõva.
Eestläisi siän om taad mõtõt üteldü pääle sõta Tartun ja Tallinnan niimuudu: "Igavane jama selle Võrrusõiduga."
Poomi Mart

Poomi Mart (sündünüq 3. radokuu pääväl 1972 Tal'nan) om inneskine eesti jalgpallimängjä.
Tä oll' Eesti jalgpallimiiskunna värähtivaht ja kaptõn (1992–2009, 120 mängu) ja om ka muial maailman häste teedäq.
Põrõld om tä Eesti jalgpallimiiskunna värähtivahtõ treener.
Krümmeri Caspar Heinrich

Krümmeri Caspar Heinrich (4. mahlakuu päiv 1796 Vestfaal – 10. joulukuu päiv 1873 Võro) oll koolijuhataja Võrol.
Haridusõ sai Ebensdorfi vennastekogudusõ seminärin.
1825. aastast koduopõtaja prof Moritz v.Engelhardti, Tartu Ülikooli mineroloogia professori perren.
1828. aastal asut gümnaasiumioppusõga eräkooli ja pansioni Ehmja mõisan Läänemaal. Sääl palli 1830. a. koolimaja är ja kuuli peeti edesi Suurõ-Lähtru mõisan, 6 versta Ehmjast loodõ poolõ. 1832. löüti koolilõ hää kotus Võru liinan, sääl sai Krümmeri asutus kuulsas. Krümmer oll Võrol koolijuhataja 1849. aastani. Timä kuuli 1873 ja matõti Võru surnuaida. 
Perekond.
Krümmeri naanõ oll Julie von Baggohufwudt (1809–1872). Laulatus 1842. Matõtu mehe kõrvalõ Võru kalmistu, Vana osa, I, F-136.
Perren oll' tütär ja poig. Poig Rudolf Aleksander (1844–1910) elli Peterburgin. Rudolfil oll' kats tütärd ja poig Boris Alexander Emil (1884–1941). Boris oll arhitekt ja kunstnik, tennü mitmit huunit Tallinnan ja Petserin. Tä emigriirse 1918. aastagal Eestimaalõ. Borissi naanõ Olga Krümmer-Oboljaninova (1882–1947+) oll' Eesti kostüümikunstnik, lahutivaq 1930. Boriss läts' 1931. aastagal Prantsusmaalõ, kuuli sääl. Olga tõnõ miis oll' ärimiis Aleksandrov Nikolai. Aleksandrov mõistõti 1941 jaanuarin surma, maikuun mõistõti ümbre 10+5 aastakka. Olga küüditädi, elli peräst 1947 Moskvan.
Käänüs

Käänüs om nimisõna grammatilinõ katõgooria, miä and lausõn või lausõjupi seen edesi sõna süntäktilist rolli ja grammatilist köüdüst tõisi sõnnoga.
Käänüsit om mitmõsugumaisi ja egän keelen esiq pall'o; näütüses ladina keelen on kuus käänüst, eesti keelen kõnõldas nellästtõistkümnest käänüssest, võro keelen pruugitas 13 käänüst, päält tuu om viil mõnõq, midä pruugitas harva vai eesti keele mõotusõl (nt olõjakäänüs).
Võro keele käänüsseq.
Päält naidõ om viil käänüssit, miä omma aoluulidsõlt kelen olnuq, a midä seo ilma aigu pruugitas harvõmb vai õnnõ mõnõn sõnavormin.
Nimekäänüs

Nimekäänüs vai nimesütlejä käänüs vai nominatiiv om nimi-, umahus-, asõ- ja arvsõnno käänüs ja vastas küsümüsele "kiä? miä?"
Inämbjaolt om nimekäänüs sõnaraamaduvorm – ku sõnaraamat vallalõ tetä, sis nimisõnaq ommaq sääl nimekäänüsen.
Võro kiil.
Võro keelen ei olõq ütsüse nimekäänüsen morfoloogilist tunnust, mitmusõ tunnusõs om kurgupeethelü, midä võro kiräkeelen om märgit tähega "q", ülakomaga ', vai hoobis märkmäldäq jäet.
Osakäänüs

Osakäänüs vai osasütlejä vai partitiiv om grammatilinõ käänüs, mink päämädses ülesandõs om näüdädäq osalisust vai paikapandmaldaq piire.
Osakäänüs võro keelen.
Võro keele kõgõ hariligumbaq osakäänüsse lõpuq ommaq "-t" ja "-d", Mõnõn ütsikun sõnan või lõpun ollaq ka "-tt" ("vett") vai -"dA" ("midä"). Päält naidõ om võro keelen viil pall'o sõnatüüpe, kon osakäänüsel olõ-õiq lõppu, a om tugõvan vai pikän astmõn (nt "kass taht kalla süvväq") 
Osakäänüsega tetäs võro keelen:
Pepysi Samuel

Pepysi Samuel (Samuel Pepys /piːps/ [piips], sündünüq 23. radokuu pääväl 1633, koolnuq 26. lehekuu pääväl 1703) oll' inglüse mereväeammõtnik ja parlamendi liigõq. 
Tä om tunnõt uma päivigu kirotamisõga – timä 10 aastaga joosul kirotõt päivik om hää dokument aoluulaisilõ, selle et tä egä päiv sinnäq midägiq kirot nii uma elo ku ütiskonna kotsilõ laembalt. Tä kirot' kokko päält mill'oni sõna. Tä kirot' põh'aligult umist rahaas'ost, määne ilm oll', midä tä sei, määne tä elämine oll', a ka tuust, määne oll' huuvkunna- ni tiatrielo.
Plotnikova Klavdija

Plotnikova Klavdija (Klavdija Plotnikova, vinne keelen Клавдия Захаровна Плотникова, ka Клавдия Захаровна Плотникова-Анджигатова; sündünüq 1895, koolnuq 20. september 1989) oll' viimäne kamassi keele kõnõlõja.
Timä esä oll' vindläne Perovi Zahhar, imä kamass Afanassija. Tä elli Abalakovo külän Sajanski rajoonin Krasnojarski krain. 
Plotnikova kuuli 20. süküskuu pääväl 1989.
Karaj

Karaj om Põh'a-Iraani Ālborzi maakunna pääliin ja Iraani suurusõ poolõst neläs liin.
The Carpenters

The Carpenters oll' Ameeriga Ütisriike popansambli, miä luudi 1968. aastagal Downeyin.
Oppajidõ päiv

Oppajidõ päiv om tähtpäiv, miä om ello kutsut oppajidõ ja näide ammõdi avvos ni taa elokutsõ inämbäs tähelepadmisõs.
Oppajidõ päivä peetäs riigilde esiq päivil. Eestin om taa 5. rehekuu päiv. Samal pääväl tähüstäs UNESCO 1994. aastagast pääle maailma oppajidõ päivä.
Eesti koolõn om kombõs lõpuklassõ opilaisil ollaq taal pääväl oppajis ja esiq tundõ andaq.
Inne Oppajidõ päivä om kombõs saanuq oppajit tunnustaq ja tennädäq. Kõrraldõdas vastavõttõ ja kontserte ni valitas Eesti aastaga oppaja.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2021. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2021. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes tõõnõ aastagakäük. Raamatuga om üten sainakallendri.
Raamadu sääd' kokko Pandi Annika, kunstnigutüü tekk' Reimanni Hildegard. Tähetiidüsliguq andmõq rehkend' Kasagu Enn. Kiilt kai Fasteri Mariko.
2021. aastaga raamadu pääteema om "Maa, ilm ja maq aastagal 2030".
Ku varramb om kallendri olnuq edeotsan ja jutukõsõq päält kallendrit, sis Pandi Annika pand' kallendri raamadu taadõ ja nuuri kirotõt jutuq edeotsa.
Sissekäänüs

Sissekäänüs vai sisseütlejä vai illatiiv om käänüs, mink mõtõq om näüdädäq liikmist kohegi sisse ja vastas küsümüsele "kinkahe"? "minkahe"?
Sissekäänüs võro keelen.
Võro keelen om sissekäänüssen mitmit lõppõ, miä sõnatüübilde või muutudaq. Lõpuq ommaq: "-he, -tE (-ttE), -dE, -htE, -hE, -hA, -hU, -ho." Päält naidõ om ka viil võimalik tetäq sisseütlejä ilma lõpulda. 
Selgütüses: suurõq täheq käänüselõpõn tähendäseq keeletiidüsen tuud, et tuun lõpun või ollaq nii taga- ku edepuulnõ helü: "E = e" vai "õ; A = a" vai "ä;" "U = u" vai "ü", nii et näütüses "-hA" um sama miä "-ha / -hä". 
Mõnikõrd olõnõs sissekäänüsse pruukminõ ka murdõst – egäl puul ei olõq kõik ütesugumanõ.
"-he".
Kõgõ vanõmb ja kõgõ hariligumb om lõpp "-he", a õdaguvõro keelen om taad veidemb või ei olõq sukugi.
"-he" lõpp om sissekäänüsse tunnus sääntsin sõnnon, miä ommaq umakäänüssen kolmandan pikkusõn ja katõtsilbilidseq või pikembäq
-"hV".
Sõnnon, kon om õnnõ ütś tsilp ("tüü, suu, maa") om sissekäänüssen lõpun -"hV", kon V märk tuud vabahellü, miä sõnan om. Õdagupuulsõn võro keelen või tuu vaba helü ka lühkene ollaq, õkva nigu eesti keelen ("pää : pähä"). Pikä vabahelüga sissekäänüs om vanõmb ja säänest varianti pruugitas ka võro kiräkeelen.
-"dE".
-"dE" lõpp om harilik õdaguvõro keelen ja lätt kokko tarto keelega.
Taad pruugitas sääl, kon muial võro keelen üteldäs "-he."
-"hE" ja "-htE".
-"he /"-"hõ ja -htE" lõpp lääväq võro keele seen pall'o lakja. Egän paigan üteldäs esiqmuudu: "täihe" ja "täihte, koihõ" ja "koihtõ".
-"tE".
-"tE" jakk tulõ perrä sõnnolõ, mink lõpun om "-nE" vai -"Us" vai miä ommaq "hüdsi", "väits" vai "käsi"-tüüpi sõnaq.
Ilma lõpuldaq sissekäänüs.
Ilma lõpuldaq sissekäänüsse alaq kuulusõq lühkene sissekäänüs ja geminaadilinõ sissekäänüs.
Gent

Gent () om liin Belgiän Oost-Vlaanderen provindsi flaami piirkunnan.
Hindätapminõ

Hindätapminõ vai hindähukkaminõ tähendäs hindä tahtlikku tapmist. Hindätapmisõ põhjuisis om inämbüiste meelehädä – ütsiolõk, haigõ miil, rahapuudus vai suuŕ muutus elon, näütüses lakjaminek vai läsäs jäämine.
Maailma Tervüse Ütisüse WHO perrä tapp hindä egä aastaga umbõs 800 000 inemist ja viil rohkõmb om noid, kiä pruuvvaq. Kõgõ hariligumbaq tapmisõq ommaq puuminõ, laskminõ, arstiruhjõ süümine ja kihvti tarvitaminõ mürgüs. Suurõmb jago hindätapjist ommaq meheq.
Põhjusõq.
Hindätapmisõl om väega erinevit põhjuisi. Psükoloogian kaias rohkõmb inemist ja timä tundit, sotsioloogian kaias rohkõmb noid rasõhuisi, miä ütiskund inemisele pääle pand. Sakõstõ om pruuv hinnäst ärq tappaq tegeligult appikutsõq, midä inemine ei pruugiq teedäq. 
Inne hindä ärq tapmist või inemisel ollaq pikäaolinõ pitsüs, haigõ miil, kitsasolo, arvatas, et hätile olõ-õi määnestki api.
Seppuku

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;timestamp&gt;2021-10-13T17:20:44Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Eluonilus&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Vahtsõnõ leht: Seppuku (jaapani keelen 切腹) om jaapani kultuurin hindä rituaalsõ tapmisõ viis. Vaba kombõ perrä juu hindätapja tassitävve riisiviina ja lõikas sis uma kõtu vallalõ, päält tuud murd "abilinõ" tä kaala katõkõrra ni tege tä kannahtuisist priis. Seppuku om keelet umbõs 19. aastagasaa lõpust. &lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;174160&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Seppuku (jaapani keelen 切腹) om jaapani kultuurin hindä rituaalsõ tapmisõ viis. Vaba kombõ perrä juu hindätapja tassitävve riisiviina ja lõikas sis uma kõtu vallalõ, päält tuud murd "abilinõ" tä kaala katõkõrra ni tege tä kannahtuisist priis. Seppuku om keelet umbõs 19. aastagasaa lõpust.
Pikendüsjuheq

Pikendüsjuheq om sääne juheq, miä om mõtõld juhtmõ pikendüses.
Panso Voldemar

Panso Voldemar (Voldemar Panso) oll' Talliina Lavakooli asotaja, näütlejä ja lavastaja. Tä om sündünüq 1920 ja koolnuq 1977. Tä om opnuq Moskvan tiatrikoolin Gitisen.
Härjassaare mägi

Härjassaare mägi om Sakala kõrgomaa ni Villändi maakunna kõgõ korgõmb kotus.
Härjassaare mägi om 147 miitret korgõ. 2 miitret korgõmb kuq Rutu mägi.
Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä Lavakunstikuul

Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä Lavakunstikuul, rahvaperälidselt tunnõt ku lavakas, om Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä ütsüs, miä pakk tiatrioppust. 1938. aastagal Talliina Muusigaülikooli mano luud Talliina Muusigaülikooli Riiklik Lavakunstikuul saa-as Nõvvokogo ja Śaksa okupatsiooni ni sõa peräst kavva tüütäq. Tuu lõpõt' 1941. aastagal õnnõ üts lind näütlejit, kink siän Panso Voldemar. 
Panso Voldemari iistvidämisel alost' 1957. aastagal Tuumpääl Toom-Kooli 4 asuva huunõ hää siiva ülemädse kõrra pääl tüüd Talliina Riikligu Muusigaülikooli lavakunstikatiidri. Panso juhat' lavakunstikatiidrit kooniq kuulmisõni 1977. aastagal.
Pinne kõnõlus

"Pinne kõnõlus" om hispaania kirämehe Cervantese Migueli 1613. aastagal kirotõt novell. Taa kõnõlõs katõ pini Berganza ja Cipioni elost Hispaanian. Esiqeräline om tuu, et nuuq piniq mõistvaq kõnõldaq.
Vurr

Vurr om mängoasi, miä pöörelden tege vurisõvat hellü. Vurr om tunnõt terven Euruupan. Lihtsäq vurriq saisvaq kuun puukettäst, mink kesken om terräv pulk. Eesti rahvakultuurin om tunnõt tsiakundist tett vurr, midä pruugiti lihahiitepääväl.
Seenkäänüs

Seenkäänüs vai seenütlejä vai inessiiv om käänüs, mink mõtõq om näüdädäq minkagi seen olõmist.
Seenkäänüs võro keelen.
Seenkäänüsse lõpp om üts suurõmbit võro keelde sisemädse lakjaminegi juuni. Hummogu (Vahtsõliina, Räpinä) puul üteldäs hariligult "kotoh", õdagu (Urvastõ, Sännä) puul "kotun."
Mõnikõrd arvatas, et "-h" lõpp om õnnõ seto keelen, tegeligult kõnõlõs puul Vanna-Võromaad "h"-lõpuga. Ku minnäq keele aolukku, sis ommaq naaq mõlõmbaq lühembäq variandiq peris vanast "hna-/hnä-"lõpust: "kotohna", "käehnä". Sääntsit vanaperäliidsi sõnavormõ või viil löüdäq vanost rahvalaulõst, näütüses
"Kolm oll' kõivo kotohna"
"Üts oll' kõiv kuldalehti,"
"Tõõne kõiv hõpelehti,"
"Kolmas kõivo vaskilehti" (Esä oll' mul ilmarikas, H I 6, 592/3 (5) &lt; Vastseliina khk. - Jaan Sandra &lt; Leimanni Okse, Kundra tütar (1895))
Täämbätseni aoni või mõnõl puul Võromaal viil kuuldaq "hn-"lõppu, nt "iihn, kotohn."
Hörschelmanni Hermann Jakob Eduard

Hörschelmanni Hermann Jakob Eduard (sündünüq 8. joulukuu pääväl 1804, koolnuq 12. süküskuu pääväl 1865) oll' kultuurikõrraldaja, oppaja ja juhataja Võron Krümmeri koolin. 
Elokäük.
Timä esä oll' pastor ja pere elli Viru-Jaagupi kerigumõisan (s'aksa keelen St. Jakobi). 
Opsõ kotun, Tuumkoolin, Tartu Ülikoolin 1824–1826 filosoofiat. 
Päält tuud oll' Hörschelmann oppaja ni johataja:
1826–1829 koduoppaja Lillenbachi mõisan
1829–1835 oppaja Krümmeri koolin Ehmjän, Riisikülän, Võro liinan.
1835–1841 Vinni aadlipreiliide kooli juhataja
abirektri Moskva Michaeli kerigukoolin ("Michaelis Kirchenschule" in. "Moskau)," Petri Pauli kerigukoolin
1849–1862 koolijuhataja Võro liinan
1856 Vahtsõ-Kasaritsa mõisa rentnik, Kultuurimõisa kõrraldaja
Körschelmanni peetäs Kreutzwaldi pargi asotajas.
Tä kuuli 1865 aastagal Elgersbergin Türingin.
Eräelo.
Hörschelmanni suguvõsast oll' Eesti- ja Liivimaal mitmit vaimulikkõ, muusigamiihi ja muid kultuuritegijit. Hermanni ainus poig Arthur August Diedrich kuuli noorõlt 1856. aastagal Vahtsõ-Kasaritsa mõisan. Veli Emil Heinrich August von H. oll' Põltsamaa keriguopõtaja, timäl suur pere. Emili poig oll' Karl Eduard Hermann. Kats vele Emili väümiist olliq timäl koolin oppajaq.
Seestkäänüs

Seestkäänüs vai seestütlejä käänüs vai elatiiv om käänüs, miä märk minkastki vällä minemist: "talost, küläst".
Seestkäänüs võro keelen.
Seestkäänüsse lõpp om võro keelen -"st", miä pandas mano umakäänüssele: "kuldsõst", "saapast", "keelest". 
Sakõstõ pruugitas seestkäänüsse asõmal hoobis peräsõnna "seest" vai "sisest", innekõkkõ mitmusõn: "saapa seest", "saapidõ seest".
Lätteq.
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Päälekäänüs

Päälekäänüs vai manoqütlejä vai allatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq liikmist kohegi pääle: "toolilõ, silmäle". 
Päälekäänüs võro keelen.
Päälekäänüsse lõpp om võro keelen -"le" / -"lõ," miä pandas mano umakäänüssele: "kuldsõlõ", "saapalõ", "keelele".
Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna "pääle", "kätte" vai "mano": "lavva pääle", "imä kätte", "kao mano".
Lätteq.
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Luika Inara

Luika Inara (Inara Luigas, sündünüq 3. vahtsõaastakuu pääväl 1959) om Setomaalt peri poliitigategijä ja Riigikogo liigõq.
Om olnu Seto kuningriigi ülembsootska ja Miktämäe vallavanõmb. Viil om olnu Seto kongressi vanõmbidõ kogo liigõq. Kokko pandnuq kokaraamadu seto süüke kottalõ. 
Om kandnu avvunimme Aasta imä.
Kriguli Meelis

Kriguli Meelis (Meelis Krigul, sündünüq 15. vahtsõaastakuu pääväl 1969) om vahtsõ vabariigi aol edimäne Setomaa savitsäpendäjä, Setomaal savioppusõ alostaja ja Piusa savikua umanik.
Päälkäänüs

Päälkäänüs vai manütlejä vai adessiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq olõmist minkagi pääl: "toolil", "sainal", "talol".
Päälkäänüs võro keelen.
Päälkäänüsse lõpp om võro keelen -"l", miä pandas mano umakäänüssele: "kuldsõl", "saapal", "keelel".
Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna "pääl", "käen" vai "man": "lavva pääl", "imä käen", "kao man".
Lätteq.
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Päältkäänüs

Päältkäänüs vai mantütlejä vai ablatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minemist minkagi päält: "toolilt", "sainalt", "talolt".
Päältkäänüs võro keelen.
Päälkäänüsse lõpp om võro keelen -"lt", miä pandas mano umakäänüssele: "kuldsõlt", "saapalt", "keelelt".
Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna "päält", "käest" vai "mant": "lavva päält", "imä käest", "kao mant".
Lätteq.
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Saajakäänüs

Saajakäänüs vai saanusütlejä vai translatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minkaski saamist ja vastas küsümüsele "kinkas? minkas?": "mehes", "tüülises", "inemises".
Saajakäänüs võro keelen.
Saajakäänüsse lõpp om võro keelen -"s(s)," miä pandas mano umakäänüssele: "kuldsõs", "saapas", "keeles".
Hariligult kirotadas võro kiräkeelen saajakäänüsse lõpp üte "s"-ga, a selle, et ta välläütlemisel puul'pikk om, kirotadas mõnikõrd ka katõ "s"-ga: "kuldsõss", "saapass", "keeless".
Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna "jaos": "süümise jaos".
Räpinä kandi võro keelen ja seto keelen om saajakäänüsse lõpp -"st": "suurõst", "mehest", "oppajast".
Lätteq.
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Piirikäänüs

Piirikäänüs vai piiriütlejä vai terminatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minkaniq joudmist, minemist ja vastas küsümüsele "kinkaniq? minkaniq?": "meheniq", "kodoniq", "inemiseniq".
Piirikäänüs võro keelen.
Saajakäänüsse lõpp om võro keelen -"niq", miä pandas mano umakäänüssele: "kuldsõniq", "saapaniq", "keeleniq".
Kurgupeethellü "q" üteldäs piirikäänüsse lõpun vällä rohkõmb Setomaal ja hummoguvõro keelen, õdaguvõro keelen om taad veidemb, sääl üteldäs "kuldsõni", "saapani", "keeleni".
Vanõmban keelepruugin tulõ piirikäänüs mano ka pääsõna tävvendile: "poolõniq seereniq, "täämbätseniq pääväniq. 
Seo ilma aigu tetäs piirikäänüs rohkõmb eesti keele muudu, tävvendile ei pandaq inämb piirikäänüsse lõppu: "poolõ seereniq", "täämbätse pääväniq".
Lätteq.
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Ütenkäänüs

Ütenkäänüs vai ütenütlejä vai komitatiiv om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minkagiq kuun olõmist ja vastas küsümüsele "kinkaq? minkaq?": "mehegaq", "kodogaq", "inemisegaq".
Ütenkäänüs võro keelen.
Ütenkäänüsse lõpp om võro keelen -"gaq", miä pandas mano umakäänüssele: "kuldsõgaq", "saapagaq", "keelegaq".
Kurgupeethellü "q" üteldäs ütenkäänüsse lõpun vällä rohkõmb Setomaal ja hummoguvõro keelen, õdaguvõro keelen om taad veidemb, sääl üteldäs rohkõmb "kuldsõga", "saapaga," "keelega."
Ütenkäänüsse lõpp ei olõnõq tuust, kas sõna tüvi om ede- vai tagapoolnõ (kas täppega täheq vai eiq). Om õnnõ tagapuulnõ lõpp -"gaq". Õnnõ õdaguvõro kõgõ õdakpuulsõman variandin või ollaq ütenkäänüsse lõpp mulgi keele muudu "-ge": "meelege, keelege."
Lätteq.
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Tapa

Tapa om vallasisene liin Õdagu-Viro maakunnan, Tapa valla keskus. Tapa liina om Talliinast 77 km, Narvast 133 km ja Tartost 112 km.
Tapa liinan om Eesti kaitsõväe Tapa sõaväeliinak.
Tapa raudtiijaam om tähtsä raudtiisõlm.
Tapa kuulut' 2011. aastagal hindä Eesti vorstipääliinas ni kõrraldas tuu mergis vorstifestivaali.
Võrtsjärv

Võrtsjärv (ka Virtsjärv, s'aksa keeli Wirzsee) om Eesti ja Baltimaiõ suurusõ poolõst tõnõ järv. 
Võrtsjärv jääs Viländimaa, Tartomaa ja Valgamaa vaihõlõ. Võrtsjärve ümbre ommaq kuuś kihelkunda: Viländi, Kolga-Jaani, Rannu, Rõngu, Helme, Tarvastu.
Henrigu Liivimaa aigraamatun om Võrtsjärve kutsut "Worcegerwe", "Worcegerrewe" vai "Wordegerwe".
Võrtsjärvest püvvetäs pall'o kalla, aastagan ligilähkühe 250 tonni. Kõgõ tunnõtumb noist om angõrus. Järven om kokko 35 kalaliiki, a mõnõq teedüsselätteq nimmasõq 27 liiki. Järve juuskvaq 18 jõkõ ja uia. 
Järven om Tondisaar, kon suvõl peetäs pall'o pitõ.
Võrtsjärve hummoguperve man, Vehendi külän om Võrtsjärve Limnoloogiajaam. 
Võrtsjärve ümbre om kolm suurõmbat sadamat: Oiu, Valma ja Jõelähtme.
Vanast om lännüq läbi Võrtsjärve Pärno—Viländi—Tarto—Peipsi viitii.
Parhilladsõl aol om Võrtsjärve ümbre kolm suurt valda: Viländi, Elvä ja Tõrva vald, kon kokko eläs 21 000 inemist.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2020. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2020. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes edimäne aastagakäük. Raamatuga om üten sainakallendri.
Raamadu sääd' kokko Pandi Annika, kunstnigutüü tekk' Mõttusõ Kadi. Tähetiidüsliguq andmõq rehkend' Kasagu Enn. Kiilt kaiq Fasteri Mariko, Rahmani Jan, Pandi Annika ja Palmi Silvi.
Ku varramb om kallendri olnuq edeotsan ja jutukõsõq päält kallendrit, sis Pandi Annika pand' kallendri raamadu taadõ ja nuuri kirotõt jutuq edeotsa.
Riigikohus

Riigikohus om Eesti Vabariigi kohtusüstemi kolmas astõq ja kolmas jakk, kõgõ korgõmb kohus. Riigikohus täüdä kassatsioonikohtu ülesandit, mink manu kuulusõq ka põhisäädüsligu perräkaemisõ kohtu tallitusõq. Viil om Riigikohtul ütenmärkmisõigus kohtunikõ ammõtihe nimetsemisel ni vallalõ tegemisel.
Võro Maakohus

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;174295&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2021-10-24T14:13:20Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Eluonilus&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;origin&gt;174304&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Võro Maakohus oll’ Eesti Vabariigi edimädse astmõ kohus aadrõssi pääl Võro, Vabahusõ huulits 13.
1. vahtsõaastakuu pääväl 2006 liideti Võro Maakohus Tarto Maakohtuga. Kohtu tüü jakku samal aadrõssil Võro kohtumajan.
Rotikuning

Rotikuningas kutsutas rottõ pundard, kon rottõ hannaq ommaq ütstõsõ külge kinniq jäänüq, deformiirünüq ja rotiq päse-ei säält inämb vallalõ. 
Tegünemine.
Säänest asja juhtus külmembäl aol kodorottõga, kedä lövvüs viil õnnõ Lõuna- ja Lõunahummogu-Eestin, ku rotiq tulõvaq ütstõsõ mano kokko ja ku näide hannaq saavaq sõs kokko söögi, vere vm kliipvä ainõga vai viiga. Üten rotikuningan või kokko ollaq 3–32 rotti. Eestist om lövvet neli teedäqolõvat rotikuningat, maailmast 60. Üttegi rändrotõst moodustunut rotikuningat olõ-õi lövvet.
Rotikuningit Eestin.
Viimäne rotikuning lövveti Kanepi valla Palotaja külä Sõõriklaanõ talo kanalast 19. rehekuu pääväl 2021. Puntran oll' kokko 13 nuurt kodorotti. Näide hannapuntra külge oll' kliipünüq põhku, mulda, sitta ja paar tsirgusulgõ. Rotikuninga man oll' osa rottõ viil elon ja näid sai filmiq. Rotikuning viidi Eesti Luudusmuusõummi Tarton.
16. jaanuaril 2005 löüti rotikuning Mõnistõ valla Saru külä Alaveski eläjäpargi faasanimaja põrmandu alt. Puntran oll' 16 täüskasunut nii imäst ku ka esäst kodorotti. Luudusmuusõummi jõudsõ näist 13 rotti. Parhilla om Saru rotikuning ka kaemisõs vällä pant.
Uskmisõq.
Vanast pelläti rotikuninga nägemist väega: usuti, et tuu om märk kadsu vai mõnõ muu rassõ tõvõ tulõmisõst.
Kodorott

Kodorott ("Rattus rattus") vai mustrott om hiirläisi sugukunna roti perrekunna jürräi. 
Elopaik.
Kodorott eläs luudusligult Indian. Säält jõudsõ kodorott laivoga Euruupahe ja edesi Eestimaalõ 13. aastagasaal. Rändrott om kodoroti muialt vällä ajanuq, õnnõ Hummogu-, Lõunõ- ja Lõunõhummogu-Eestihte om tedä viil alalõ jäänüq.
Vällänägemine.
Kodorott om umbõs 15-25 cm pikk ja kaald 190-250 grammi. Tä om häste tummõ karvaga, hand om kihäst pikemb, kõrvaq ja silmäq ommaq suurõq, nõna terräv, hand roosa. Kodorott om üüsidse eloviiega elläi.
Rändrott

Rändrott ("Rattus norvegicus") vai võhr (võro keeli ka võhl) om hiirläisi sugukonna roti perrekunna jürräi. Rändrotti kutsutas ka hahk, pruun, harilik vai aidarott. 
Vällänägemine.
Rändrotil om hand lühemb ku kihä. Tä karv om hellemb ja kõrvaq lühembäq ku kodorotil. Tä om suurõmb ku kodorott. Tä om 18-25 cm pikk. Esädse roti kaal om umbõs 550 g, imätsel 350 g.
Elokotus.
Rändrott jõudsõ Euruupahe 16. aastagasaal ja Eestimaalõ 18. aastagasaal. Sääl, kohe tä jõudsõ, ai tä kodoroti vällä. Tedä lövvüs üle Eesti. Lõuna- ja Ida-Eestin eläs tä kodorotiga kõrvuisi, muial ütsindä.
Rott

Rott ("Rattus") om hiirläisi sugukonna jüräjide perekund.
Süümine.
Tä süü hulga ja piäaigu kõkkõ, kõgõ sakõmbahe villä ja söögijääke.
Eloviis.
Rott eläs karjan. Tä saa toimõ egäsugutsin olodõn. Tä om hää ujoja. Rott liigus uma maa-ala päält harva vällä, selle et tä tiid, et lähkült om keremb saaki püüdäq. Tälle ei miildüq kõva mürä.
Siginemine.
Imäne rott paaritas mitmõ esätsega. Egän pesäkunnan om 6-12 poiga. Joba kolmä nädäli peräst võivaq nuuq pujaq ummakõrda perrätulõjit saiaq. Aasta joosul poignõs imäne rott mitmit kõrdu ja või saiaq esiki 800 poiga.
Levimine.
Inämbüs liike eläseq Lõunõhummogu-Aasian ja Afrikan. Rotiq ommaq kõgõsüüjäq ja sääl, kon näid om hulga, häötäseq nä inemise söögivarru.
Muu põnnõv.
Eestin eläs kats rotiliiki: kodorott ja rändrott. 2021. aastagal valiti rott Eestin aasta eläjäs.
Aastaga elläi

Aastaga elläi (eesti keeleh "aasta loom") om eläjäliigi avvonimi. Aastaga eläjä valimist Eestih kõrraldas MTÜ Aasta Loom üteh Eesti Terioloogia Seldsi, Eesti Luuduskaitsõ Seldsi, Eesti Jahimiihi Seldsi, Talliina Eläjätahra, Erämõtsakeskusõ ja Eesti Luudusmuusõumiga.
Talliina Eläjätahr

Talliina eläjätahr om eläjätahr Talliinah Veskimõtsah. 
Eläjätahr om 89 hektääri suur, minkäst 26 hektääri jääs puurõ ja tahru ala. Üttekokko om Taliina eläjätahrah päält 10 000 eläjä inäp ku 500 liigist. 
Päält Talliina eläjätahra Eestih üttegi tõist eläjätahra olõ-õiq. 
Eläjäq.
Talliina eläjätahrah eläseq parhilla näütüsest õnnõkurg vai Jaapani kurg (Grus japonensis), Hiina alligaatri, Amuuri tiigri, must nõnasarvik, lumõleopart, miilu ni gaur, kiä kõik ommaq harvaq eläjäliigiq. 
Eläjätahr avitas luudustõ tagasi viiä Õuruupa naaritsid, kiä ommaq Eestih viidü mõtsikult elämä Hiiomaal ja Saarõmaal. 
Aolugu.
Talliina eläjätahra edimäne elläi oll' ilves Illu, kiä tull' Eestihe päält tuud, ku tä anti avvuhinnast Eesti Laskurliidu võistkunnalõ 1937. aastagal, ku näq tulliq Helsingih püssälaskmisõ ilmameistrest ja võidiq Argentina kaariga. Taasama ilves om Talliina eläjätahra märgi pääl.
Eesti rahvakultuur

Eesti rahvakultuur (ka: "eesti talurahvakultuur") om eestläisi luud kombõperine kultuur.
Eesti mütoloogia
Eesti rahvakallendrik
Eesti rahvakunst
Eesti taloarhitektuur
Eesti rahvaluulõq
Eesti rahvauskminõ
Muuq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2022. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2022. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes kolmas aastagakäük. Raamatuga om üten sainakallendri.
Raamadu sääd' kokko Vaaba Janek, kunstnigutüü tekk' tõist vuuri Reimanni Hildegard. Tähetiidüsligu andmõq ja liikvaq pühäq rehkend ́ Kasagu Enn. Seto pühhi man and ́ nõvvo Raudoja Ahto.
Kiilt kaiq Vaaba Janek ja Fasteri Mariko. Kokkosäädmise man olliq viil abis Pandi Annika, Rahmani Jan, Laanõ Triinu ja Fasteri Mariko.
2022. aastaga tähtraamadu pääteema om "Tulõgiq ja minegiq".
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl

2015. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Räpinä kihlkunnan Räpinäl 7.–9. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Reimanni Nele ja pääkõrraldaja oll' Saarõ Eva. 
Kava.
Riidi, 7.08.2015.
10.30 "Buss Võrolt Katariina kerigu iist Räpinäle". 
13.00 Räpinä loomõmajja näütäs Küti Leo.
14.00 Suvõülikooli vallalõ tegemine Sillapää lossi man. 
"Loenguq Räpina loomõmaja saalih."
14.30 Saarõ Evar «Räpinä kihlkunna piirest ja külänimmist».
15.00 Terepsoni-Madissoni Malle «Mino mälehtämise Räpinä paprõvabrikost ja elost aianduskoolih».
15.30 Lepiski Arvi «Räpinä poldre läbi ao».
16.30 Pintsaarõ Asta «Uusi andmeid 18. ja 19. sajandi Räpina koolielu kohta».
17.30 Tundi Virve «Vene vanausuliste jälgedes Räpinas ja Piirisaarel».
17.30-19.00 Jalotuskäük Räpinä vanna jako pite: alostus loomõmaja iist – paprõvabrik ja veski – Alamõisa – Miikaeli luteriusu kerik – Apteegi uulits – lõpõtus Sillapää lossi man.
20.00 Vahtsidõ umakeelitside välläandidõ näütämine
21.00 Umakultuuri õdak "(loomõmaja saalih, pilet 5 eurot)".
Võro-Karjala kontsert: Karjala rokilegend Santtu Karhu ja Räpinä uma laulja ja laululuuja Ilvesse Aapo, Varblasõ Marju jt. 
Kino – vana filmi 1950.–1970. aastidõ Räpinä elost. 
Puulpäiv, 8.08.2015.
"Loengu Räpina loomõmaja saalih."
9.00 Taali Kersti «Räpina pastor Heller eesti kultuuriloos».
9.30 Nassari Elvi «Räpinä kandi kiviragoja Kirotoski Paul».
10.00 Kõivu Ants «Veli Madis».
11.00 Allasõ Tiia «Puu pühädüsest võro kirändüsen».
11.30 Paatsi Vello «Vahtsõ kultuuri märke ja asjo tulõminõ Räpinä kihlkunna mõisavalduhe 19. aastagasaa I poolõl».
12.00 Pärnaste Eve «Viil 250 aasta iist panti Räpinä kihlkunna latsilõ vanno esieräliidsi nimmi».
"Kaeminõ-käümine Räpinä tähtsit kotussit pite:"
13.00 ja 14.00 Räpinä mõisaparki ni aianduskooli aida pite (vidäjä: aiatüükooli oppaja Palusalu Reet) 
13.15 ja 14.30 Räpinä paprõvabrikoh (pilet om 2 eurot, üte rühmä suurus 20 inemist).
15.00 Räpinä kodoluu- ja aiandusmuusõumiga tutvambas saaminõ (muusõummi näütäse Murumetsa Kersti ja Leesi Toivo).
16.00 - 19.00 Bussitsõõr Räpinä kandi kultuuriluust tiidä ja muido ilosit kotussit pite (vidäjä: Kalla Urmas jt).
20.00 Puulpääväne umakultuuri õdak suurilõ ja väikokõisilõ, vannolõ ja noorilõ "(loomõmaja saalih, pilet 5 eurot)".
Päkäravvakandlõ mängjide ülesastminõ - kontsõrt kommõntaarõga (Lukka-Jegikjani Ene ja Kanni Tuule). Talina Võro Seldsi ansambli Liiso, naisilaul – Kalkuna Mari ja Piigavägi, miihilaul – Ütsiotsõ 
Pühäpäiv, 9.08.2015.
9.00 Kalla Urmas kõnõlõs muusõmih näütüsest «Võro keele vägi Räpinä kihlkunnah» ja päält tuud pidä loomõmajah loengu «Palgi Taanieli kodokeeletiidüs». 
10.15 Arotus teemal «Kultuurikakkõ ku tsakilinõ kiri Räpinä vüükiräh».
12.00 Suvõülikooli lõpõtus Sillapää lossi iih – laul Räpinä kammõrkuur.
"13.30 Buss Räpinä loomõmaja mant Võrolõ."