tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tsirk

Tsirk (klass "Aves") om siiboga, sälgroodsoga, katõjalgnõ, lämmävereline elläi, kiä luu munnõ. Suurõmb jago tsirkõ saavaq ummi siibo abil linnata. 
Mõnõq tsirkõ lihiq (nt. kana, hani, parts, kalkun) ommaq ärq kodostõt. Näid peetäs tuu jaos, et saiaq munnõ, lihha, võiollaq ka sulgi.
Mõnõq tsirguq elässeq aastak läbi üten paigan, tõõsõq (rändäjäq tsirgoq) rändäseq külmembäl aastagaaol lõunõ poolõ elämä.
Külmäverelidsüs

Külmäverelidsüs vai poikilotermia om eläjide iholämmä sõltuminõ tuust, ku lämmi om keskkund (õhk vai vesi) iho ümbre. 
Külmä verega ommaq kõik sälgroodsolda eläjäq nink sälgroodsoga eläjist kalaq, ruumajaq ja katõpaiksõq.
Kala

Kala om sälgroodso ja külmä verega elläi, kiä eläs viin. Kala ihho katvaq soomussõq ja viin edesi liiku avitasõq tedä oimõq ja hormusõq.
Inemiseq tarvitasõq kallo söögis.
Mutuk

Mutuk vai mutik om väikene lülijalgnõ elläi, kinkal om kitiinist välisskelett, kolmõosalinõ kihä, kolm paari jalgo, liitsilmäq ja kats tunnalt. 
Elotiidüse perrä moodustasõq mutugaq klassi lülijalgsidõ hõimkunnast.
Kõgõn ilman om teedäq üle miljoni lihi mutukit, miä om inämb ku 68% teedäqolõvist eläjälihest.
Imetäjä

Imetäjä om sälgroodsoga elläi, kiä süüt ummi poigõ piimäga. Nääq hingäseq õhko ja ommaq lämmä verega, näil om korgõlt arõnuq närvisüstem ja näide ihho katvaq hariligult karvaq. 
Inemine kuulus kah imetäjide hulka.
Ruumaja

Ruumaja om sälgroodsoga elläi, kiä hingäs õhko, om hariligult külmä verega ja eläs päämädselt maa pääl. Ruumajal om paks sarvkihiga nahk nink tä luu munnõ.
Lammas

Lammas om kodoelläi. Täl kasus pikk karv, minkast saias villa. Lambit peetäs hariligult kar'aviisi.
Elotiidüse perrä om lammas imetäjä.
Lamba tiinüs kest keskmädselt 145 päivä.
Lõvi

Lõvi ("Panthera leo") om suur kiskja, kiä eläs Afriga savannõn ja puulkõrbin nink India õdaguosan. Lõvi om kassi sugulanõ.
Lõvi tiinüs kest keskmädselt 108 päivä.
Elevant

Elevant om suur londiga elläi. S'oo ilma aigu eläs kolm elevandilihti: Afriga võsaelevant, Afriga mõtsaelevant ja Aasia elevant (tõõsõ nimega India Elevant). Kõik tõõsõq elevantõ lihiq ommaq vällä koolnuq. 
Elotiidüse perrä ommaq elevandiq imetäjäq.
Elevandi tiinüs kest keskmädselt 600–660 päivä.
Tõbras

Tõbras om suur sõrgoga kodoelläi. 
Esäne tõbras om pull, ärqkohit tõbras om härg, imäne tõbras om lehm, sündünü tõbras om vasik ja nuur tõbras om õhvakõnõ.
Kaamli

Kaamli om sõrgoga elläi, kiä eläs kõrbõn. Kaamlil om sälän üts vai kats kühmo, kon täl ommaq rasvatagavaraq. Kaamlidõ sälän sõidõtas ja veetäs kuurmit.
Kodask

Kodask vai kodas om suur rüüvtsirk. Elotiidüse perrä kuulussõq kodaski kulliliidsi seltsi. 
Eestin eläs 6 lihti kodaskit ja nääq kõik ommaq luuduskaitsõ all.
Dinosaurus

Dinosaurusõq olliq suurõq ruumajaq, kiä elliq Maa pääl umbõs 160 miljonit aastakka. Tiidläseq arvasõq, et dinosaurusõq naksiq maailman dominiirmä umbõs 230 miljoni havva nink kuulivaq vällä 65 miljoni havva. 
Dinosauruisi hulgan oll' nii kasvosüüjit ku lihasüüjit.
Siug

Siug om pikkä kerega jalolda lihasüüjä ruumaja. Sivvu iho om katõt soomussidõga, täl olõ-iq silmälaudo ja välimäidsi kõrvo.
Kasv

Kasv vai luum om peristuumnõ elolinõ, miä tuut umalõ elämises tarviliidsi orgaaniliidsi ollussit anorgaanilidsist ollussist fotosünteesi abil, minkas tarvitas päävävalgust. Erängos ommaq mõnõq parasiitkasvoq, miä saavaq uma toidu tõistit kasvõlt nink ommaq evoluts'ooni käügin klorofülli ärq kaotanuq.
Kasvõ hulga kuulussõq näütüses puuq, puhmoq, hainaq ja samblaq.
Kasvõ uur elotiidüse haro, midä kutsutas kasvotiidüses vai botaanigas.
Lill

Lill vai ninn om kasv, minkal om illos häidseq (ilosaq häitsmeq) ja miä olõ-iq puu.
Puu

Puu om pikäiäline kasv, minkal om häste välläkujonõnuq vars, midä kutsutas tüves. Tüve külen ommaq ossaq ja ossõ külen leheq vai nõglaq. Tüve keskmäst jako kutsutas puu süämes. Puu tüvve ja ossõ kaits puu kuur.
Puulihte keskmäne vannus või ollaq mõnõstkümnest aastagast mitmõtuhanda aastagani.
Võromaa (ja kõgõ Eesti) kõgõ jämmemb puu om Tammõ-Lauri tamm Urvastõn.
Pisiläne

Pisiläne vai bakter (kreekakeelidsest sõnast bakteria 'kepp') ommaq kõgõ tsillemb (mikroskoopilinõ) üterakulinõ rakujüväldä elolinõ, kiä sutt esiq pall'onõdaq ja kassuq.
Arheq

Arheq om elotiidüse perrä rühm eloliidsi, kohe kuuluvaq elolidsõq ommaq umahuisi poolõst rakujüväldä eloliidsi ja rakujüväga eloliidsi vaihõpäälidseq.
Siin

Seeneq ("Fungi", "Eumycota") om elotiidüse perrä üts jüväga rakkõga eloliisi riigest. Seeneriik loetas eräldesaisvas kasvoriigist ja eläjäriigist. Suur vaih om näütüses tuu, et seenil om rakusain kitiinist, a kasvõl tselluloosist.
Protistiq

Protistiq (vai algeläjäq; ladina keelen "Protista", "Protozoa") ommaq elotiidüse perrä rakujüväga elolisõq, kiä kuulu-iq ei eläjide, ei kasvõ ei ka siini hulka. Protistiq ommaq suurõmbalt jaolt lihtsäq elolisõq, inämbüs näist ommaq üterakulidsõq.
Sõgõhus

Sõgõhus om nägemise puuduminõ. Inemine vai elläi, kiä näe-iq vai näge väega veidüq, om sõkõ.
Sõkõs jäämisel võivaq ollaq füsioloogilidsõq vai neuroloogilidsõq põhjussõq.
Külgenakkaja tõbi

Külgenakkaja tõbi om tõbi, minka inemine vai elläi või saiaq tõõsõlt inemiselt vai eläjält saiaq põdõma pandvidõ pisolaisi (nt. viiruisi, pisiläisi, siini jne.) abil. 
Näütüses katsk ja gripp ommaq külgenakkajaq tõvõq.
Meelehaigus

Meelehaigus om hädä inemise meele (mudsu) man. Meelehaigil ommaq tõisi meelest sagõhõhe ands'aguq mõttõq vai nääq pidäväq hinnäst imeligult üllen, tegeväq asjo, midä tõõsõq inemiseq hariligult tii-iq. Mõni meelehaigus või inemisel ollaq joba sündümisest saaniq, tõõsõq kujonõsõq vällä inemise elo kestel. 
Ao kestel om tuu, midä meelehaigusõs peetäs, muutunuq. Midä üten kultuurin peetäs meelehaigusõs, pruugi-iq tuud tõõsõn kultuurin ollaq.
Meelehaigil om sakõstõ rassõ tõisi inemiisiga läbi kävvü vai niinimitet "normaalsõt ello" elläq.
Meelehaigusõ tohtõrdamisõga tegleseq psühhiaatria ja psühhoteraapia.
Süämehaigus

Süämehaigus om tõbi, miä mõotas süänd. Arõnõnun maailman ommaq süämehaigusõq üts päämäidsi ärqkuulmisõ põhjuisi.
Vähktõbi

Vähktõbi vai lihtsähe vähk om klass tõpi, mink puhul määnegi rühm rakkõ kasus inämb, ku tuu loomulik om, häötäs kõrvalolõvit rakkõ ja mõnikõrd ka laotas hinnäst vere vai lümfi kaudu tõisihe paikohe.
Nälg

Nälg om tuu, ku inemine vai elläi saa-iq pikembät aigu süvväq. Ku väega pikkä aigu nälän ollaq, või tuu kätte ärq kooldaq kah. Eski s'oo ilma aigu koolõs ilman egal aastagal peris pall'o inemiisi nälgä.
Lihonõminõ

Lihonõminõ vai vägihümine vai rammu minemine vai rasva minemine om tuu, ku inemine korjas umma ihho nii pall'o rasva, et tuu või joba timä tervüsele naaata kehväste mõoma.
Hallõr

Hallõr vai kollõr om äge külgenakkaja kõtutõbi, mink tekütäjäq ommaq pisiläseq, kedä kutsutas hallõrivibrioonõs ("Vibrio Cholerae"). Hallõr saias hindäle hariligult tuuga, ku juvvas vett vai süvväs süüki, kon hallõrivibriooniq sisen ommaq. Hallõrit tulõ ette innekõkkõ lämmin maiõn, kon juvvas puhastamada vett ja süvväs mõskmalda söögiasjo.
Vikimeediä Tsihtsäädüng

Vikimeediä Tsihtsäädüng (ingl. k. "Wikimedia Foundation"; WMF) om rahvidõvaihõlinõ ütisüs, miä tukõ ja kõrraldas Vikipeediä ja mitmidõ tõisi vikidõ tüüd.
Tiisikus

Tiisikus vai tiisik om külgenakkaja tõbi, miä hariligult pand põdõma tävvüq, a või kurja tetäq tõisilõgi iho jakõlõ. Tiisikust tekütäs tiisikusõpisiläne "Mycobacterium tuberculosis", miä liigus tõbitsõlt inemiselt tõisilõ õho kaudu. 
Tiisikus om rassõ tõbi ja tuu kätte ommaq pall'oq inemiseq ärq koolnuq. Inemise kotsilõ, kiä tiisikust põdõ, üteldäs tiisik.
Iho jago

Iho jago vai organ om park kudõsit elolidsõ ihon, miä tege kimmit tallituisi (näütüses eläjä süä, miä pumpas verd). Määntsegi tallitusõ jaos mõtõld iho jako kutsutas ka tuu tallitusõ riistas (nt. kiil om maitsmisõ riist).
AIDS

AIDS (inglüsekeelidsest lühendüsest "Acquired immune deficiency syndrome" vai "Acquired immunodeficiency syndrome", saad kehvä tõvõkimmüse märgiq) om inemise tõvõkimmüssüstemi tõbi, midä põhjustas HIV.
HIV

HIV (inglüskeelidse fraasi "human immunodeficiency virus", inemise kehvä tõvõkimmüse pisiläne) vai HI-viirus om retroviirus, miä põhjustas inemiisil AIDSitõpõ. Tä kandus edesi päämädselt sugulidsõl tiil vai vere kaudu (nt. kui mito inemist ütte pritsi tarvitasõq).
Hernetõbi

Hernetõbi vai herneq vai nõstvaq om külgenakkaja tõbi inemiisil, midä tekütäseq kats viirusõvarianti: "Variola major" ja "Variola minor". Tõvõ nimi ladina keelen om "Variola" vai "Variola vera". Tõvõ käügin tekküseq naha pääle herneterä suurudsõq villiq.
Malaaria

Malaaria vai halltõbi om külgenakkaja tõbi, midä tekütäs protist "Plasmodium". Tedä om pall'o lämmin maiõn, nii Ameerikan, Aasian ku Afrikan. Ega aastak põdõ halltõpõ 350–500 miljonit inemist nink tuu kätte koolõs 1-3 miljonit inemist (päämädselt Afrikan). 
Halltõbi Eestin.
Arvada, et Eestin oll' halltõbi levinü vähämbält keskaol. Kimmäst teedüst tõvõst om alatõn 18. aastagasaast. Toona arvati halltõvõ põhjustajas kurjõ vaimõ, halba õhko, võlss süüki, külmetämist ja hiitümist. 1827–1830 oll' Lõunõ-Eestin suur halltõvõepideemiä ja ohvridõ arv küündü 5%-ni kõiki kuulnuidõ arvost (mud'o oll' tuu 0,3-0,4%).
Rahvajuttõ halltõvõ kotsilõ.
I.
Mõisaherr põdõsi 12 aastat halli. Es mõistaq kiäki rohto anda. Sõs oll jo nii kõhn, et tütrik pidi üüse man olõma. Lõppi joogivesi är. Olnuq talv. Tütrik lännüq vällä, pannu lummõ ala ja kusnuq pääle. Et mis taa haigõ inemine õks aru saa. A mõisnik saanuq tuust terves. Hall ütelnüq [tütrikulõ], et: "Miiq olõ jo 12 aastat üten elänüq ja sa lahutit miiq ärq." Sõs kingit tütrikulõ pikk kuldkett. Tütrik küsse targa käest, et kas tä või ketti kaala panna. Tuu käsnüq inne uibo otsa panna. Tütrik pannuki. Tõsõl pääväl oll uibo nigu poolõs lõigat.
Tütrik sai sõs vallalõ. Es saa sõs inämp midägi [haigusõvaim tälle kurja tetäq].
ERA II 160, 473/4 (36) &gt; Vahtsõliina kihlkund ja vald, Vana-Saalussõ as., Laanõ t. - I. Daniel &lt; Miina Toom, s. 1871 (1937).
II.
Unonaane mul kõnõl', täl vanaimä, tuu kõnõlnuq, et vanasti olli halltõbi, huigas imä häälega. Temä oll paenu ärq - vanast olliq õlgkatusõq, tä olli pagõnu kahrupersehe. Hall olli huiknu: "Liisu-ks uu, Liisu, uu!" Tä olli mõtõlnuq, et vaest om ka imä, hõigas' vastu. Sis oll hall säläh, raput'. Tuu olli Haanja puul.
RKM II 364, 391/2 (1) &lt; Vahtsõliina kihlkund, Miss'o vald, Kivioru külä - K. Salve &lt; Therese Raudmann, s. 1904.
Verine kõtutõbi

Verine kõtutõbi om külgenakkaja tõbi, miä tege kaiho jämmesooligu limaskestäle ja mink puhul kõtt om valla.
Pital

Pital vai pidalitõbi om kroonilinõ tõbi, midä põhjustasõq pisiläseq "Mycobacterium leprae" ja "Mycobacterium lepromatosis".
Ruuh

Ruuh vai rohi vai roht om ollus, miä om mõtõld inemise vai eläjä tõvõ tohtõrdamisõs, kergendämises, ärqhoitmisõs vai ärqtundmisõs. S'oo ilma aigu saa ruuhõ päämädselt apteegist (rohopoodist).
Vaktsiniirmine

Vaktsiniirmine om vaktsiini viimine elolistõ, et tuuga luvvaq kimmüst määntsegi tõvõ vasta.
Vaktsineeritäs inemiisi, eläjit, tsirkõ ja kallo.
Põhimõtõq.
Vaktsiinin ommaq antigeeniq vai haigustekitäjä osaq, mink löüdmise kõrral elolinõ tekitäs kehä seen antikehäq tuu haigusõ vasta. Vaktsiinigaq viiäs antigeene elolistõ veidü vai nõrgas tettün vai tapõtun. Tuu tähendäs, et inemine ei jää vaktsiiniga haigõs, a timä kehän tegüneseq antikehäq. Ku inemine jälkiq haigusõga kokko putus, mõist timä tõvõkimmüs haigusõlõ vasta naadaq.
Kirurgia

Kirurgia vai haavaarstitiidüs (vanakreekakeelidsist sõnnost "cheir" 'käsi' + "ergon" 'tüü') om arstitiidüse ala, miä tohtõrdas tõpi ja vigastuisi päämädselt lõikuisi abil. Lõikuisi tegeväq kirurgiq.
Kipõndus

Kipõndus vai virgõndus vai kibõhuskasv om füüsigalinõ suurus, miä näütäs kibõhusõ muutumist aon. Kuna kibõhus om vektoriaalnõ suurus, sõs om tuud ka kipõndus, tuu tähendäs, et kipõndusõl om nii arvolinõ väärtüs ku suund. 
SI-süstemin om kipõndusõ mõõdis "miitret sekondi kruudu kotsilõ" (m/s²).
Klassigalidsõn mekaanigan, om kihä kipõndus võrdõlinõ tälle mõovidõ joudõ summaga: 
formula_1
kon F kihäle mõovidõ joudõ kogo, "m" om kihä mass ja a timä kipõndus.
Kibõhusvektor

Kibõhusvektor om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, kuis liikja kihä kotus ruumin muutus. Kibõhusvektoril om nii tsiht ku arvolinõ väärtüs (vektori pikkus, tuud kutsutas kihä kibõhusõs). 
Ku kihä liigus ao Δ"t" joosul punktist A punkti B, sõs timä keskmäne kibõhus om vektori formula_1 ja ao Δ"t" jago: 
formula_2
Kibõhusvektori muutumist näütäs kipõndus.
Anatoomia

Anatoomia om botaanikan, zooloogian ja arstitiidüsen oppus elolisõ välimädsest ja sisemädsest ehitüsest, timä iho jakõ kujost ja kotussõst.
Suu

"Suu" om sõna, miä tähendäs mitond asja: 
Viil om olõman jõõ suu.
Suu (anatoomia)

Suu om mulk inemise vai eläjä ihon, kost elämises tarvilinõ süük ja juuk sisse päses. 
Inemise suun ommaq hambaq ja kiil. Suu ümbre ommaq huulõq. 
Inemine pruuk suud pääle süümise viil kõnõlõmisõs. Ka pall'oq eläjäq tegeväq suuga hellü.
Rõnnaq

Rõnnaq om inemise vai eläjä (innekõkkõ imetäjide) kihä edimädse poolõ ülemäne jago. Rõndo all om kõtt ja rõnna takan om sälg. 
Naisi rõndo osas ommaq kats nissa, kost tulõ piim, minga nisaliidsi latsi söödetäs.
Põrn

Põrn om sälgroodsoga eläjide (muuhulgan inemise) iho jago, miä om kõtukooba ülemädsen osan kur'al puul. 
Põrn lagundas mittetarviliidsi veretäpikeisi ja täl om tähtsä kotus tõvõkimmüssüstemin.
Sooliguq

Sooliguq ommaq inemise vai eläjä siitmise riistaq. 
Inemise sooliguq ommaq kõtukooban. Nääq saisvaq kõik üten kihin ja näütäseq vällä kui üts mitmõkõrralinõ mütsäk ja mahusõq tuuläbi üte väiko ruumi sisse häste kokko. Kui nimäq ütest ärq saavaq harotõdus, sõs näemiq, et inemisel õnnõgi ütsainus soolik om, nii kui eläjälgi. Tuu om 24 kooni 30 jalga (7-9 miitret) pikk ja kolmõjaolinõ. Edimäne jago, miä maost minemä lätt, om kõgõ pikemb, sille ja peenikene ja nimitedäs tuuperäst peenükesessoolikus; keskmäne jago om jakulinõ ja pall'o lühemb, ent häste paksõmb, minkperäst täl ka jämmesoolik nimes om pant; kolmas jago ehk sooligu alomanõ ots, miä kõtu prügü ihost vällä juhatas, om jälq sille ja peenemb, kõgõ lühemb ja kutsutas peräsoolikus. Et soolik mitte ärq ei vass'uq, tuutarbis ommaq nimäq ohukõsõ naha ehk kelmega köüdedüq.
Tupp (anatoomia)

Tupp (ladina keelen "vagina") om naisi ja imätside imetäjide kihä torokujolinõ jago, miä vii imäkuast kihä pinnalõ.
Titt

Titt vai tilk vai peenis om miihi ja esätside eläjide suguriist. Imetäjil om tä ka kusõmisriist. 
Väikeisi poiskõisi titti kutsutas latsikeelen til'us vai kaarateräkeses.
Suulda siginemine

Suulda siginemine om sääne siginemise muud, kon õnnõ ütte vanõmbat om vaja, et luvvaq hindä perrätulõja. 
Suulda sigineseq inämbüs üterakuliidsi eloliisi, niguq näütüses arheq, pisiläseq ja protistiq, niisamatõ pall'oq kasvoq ja seeneq, kiä ommaq hulkraksõq.
Sugulinõ siginemine

Sugulinõ siginemine om sääne katõsuuliidsi eloliisi siginemise viis, kon perrätulõja saamisõs om vaja ütte rakku esätselt elolisõlt ja ütte rakku imätselt elolisõlt. Sugulidsõlt sigineseq osaq eläjäq (muuhulgan inemine), kasvoq, protistiq ja seeneq.
Sugu

Sugu om sääntse elolisõ üts tunnus, kinkal perrätulõjidõ saamisõs om vaja tõist elolist. Sääntside eloliisi (eläjide, kasvõ vai tõisi) lihiq jagonõsõq katõs: üteq elolisõq loovaq üttesorti sugurakkõ ("munarakkõ"), tõõsõq tõistsorti sugurakkõ ("siimnerakkõ"). Edimäidsi kutsutas imätsis ja tõisi esätsis. Et perrätulõjit saiaq, piät kats esiqsorti rakku kokko saama. Säänest sigimise viisi kutsutas sugulidsõs sigimises. 
Esätsil ja imätsil eloliisil saa hariligult ka vällänägemise perrä vaiht tetäq. 
Imäst inemist kutsutas naasõs vai tütrigus ja esäst inemist mihes vai poisis. 
Pall'odõl eläjälihel ommaq kah imätside ja esätside jaos umaq nimeq. Näütüses imäne hopõn om märä ja esäne hopõn täkk.
Esäne

Esäne om üts katõst eloliisi suust (tõõnõ om imäne).
Imäne

Imäne om üts katõst eloliisi suust (tõõnõ om esäne).
Ökoloogia

Ökoloogia vai keskkunnaoppus vai keskkunnatiidüs om tiidüs, miä uur tuud, kuis elolisõq ja näide elokeskkund ütsütte mõotasõq. Ökoloogia uur ka ökosüstemme.
Rasõhus

"Rasõhus" om sõna, miä tähendäs mitond asja:
Rasõhus (inemine)

Rasõhus vai rasõndus vai (latsõ) kandminõ om tuu ku naanõ kand uman imäkuan last. Tuu nakkas pääle rassõs jäämisega ja lõpõs sünnütämisega, latsõ ärqviskamisõga vai ärqkaotamisõga. Rasõhus kest hariligult 9 kuud.
Imetäjil kutsutas poigõ kandmist tiinüses.
Tiinüs

Tiinüs vai rammus vai toogi pääl olõminõ om tuu, ku imäne imetäjä kand uman imäkuan poiga vai poigõ. Tuu nakkas pääle tiinõs jäämisega (käünüs saamisõga, juustumisõga) ja lõpõs poigimisõga vai puja ärqviskamisõga. 
Inemiisi puhul kõnõldas tiinüse asõmõl rasõhusõst. 
Mõnõl eläjälihil kest tiinüs lühkest aigu, tõisil jälq pikembät aigu. Allpuul olõvan joonõkirän ommaq mõndsi eläjide tiinüse keskmädseq pikkusõq.
Latsikiil

Latsikiil vai hoitjakiil om hariligust kõnõlõmis- ja kiräkeelest tõistõ keelemuud, midä kõnõlõsõq väikuq latsõq vai midä kõnõlõsõq näidega täüskasunuq inemiseq.
Inemise evoluts'uun

Inemise evoluts'uun om "Homo sapiensi" ku umaette eläjälihi peritolo ja välläkujonõminõ ao kestel. Tuud uurvaq muuhulgan säändseq tiidüsharoq niguq füüsiline antropoloogia, primatoloogia, arkeoloogia, keeletiidüs ja geneetiga.
Muistinõ aig

Muistinõ aig om kõgõ vanõmb aig inemiisi ütiskunna aoluun, tuu om tuu aig, mink luku panda-s kirja. 
Muistinõ aig naas' pääle inemiisi tekkümisega vähämbält 2 miljonit aastakka tagasi ja lõppi maailma esiq jakõn esiq aol. Ugandin ja muial Eestin loetas muistidsõ ao lõpos 13. aastagasaa alostust, ku taahtõ jousõvaq võõramaa ristisõdijaq.
Aoluulinõ aig

Aoluulinõ aig om tuu aig, minkast om kirja pant mälehtüisi. Inemiisi ütiskunna aolugu jagonõs katõs: muistidsõs aos ja aoluulidsõs aos. Aoluulinõ aig naas' pääle kirä tarvitusõlõvõtmisõga, tuu juhtu esiq maiõn esiq aol. Eestin naas' aoluulinõ aig pääle 13. aastagasaa alostusõn.
Kiviaig

Kiviaig om tuu jago aoluust, ku inemiseq tarvitivaq tüüriisto tegemises kivvi ja mõista-s viil metalist tüüriisto tetäq. Kiviaaig om muistidsõ ao kõgõ vanõmb jago. 
Kiviaig jaetas ummakõrda
Pronksiaig

Pronksiaig om tuu osa aoluust, ku mõistõti pronksist tüüriisto tetäq, a rauda viil tunda-s. Pronksiaig om muistidsõ ao keskmäne jago, inne tuud oll' kiviaig ja peräst tuud tull' ravvaaig. 
Eestin kest' pronksiaig aastagil 1500-500 i.m.a.
Ravvaaig

Ravvaaig om muistidsõ ao perämäne jago, ku lõikõ- ja sõariisto tegemise kõgõ tähtsämb matõrjaal oll' raud. 
Eestin kest' ravvaaig 6. aastagasaast i.m.a. kooni 13. aastagasaa alostusõni.
Vana-Hiina

Vana-Hiina oll' hiinlaisi maa vanaao hiina tsivilisatsiooni aigu.
Hindustani puulsaar

Hindustani puulsaar vai Hindustan vai India puulsaar om puulsaar Õuraasia lõunõjaon Lõunõ-Aasian. Puulsaarõ tingligus piiris loetas Indusõ ja Gangese jõõ suu vaihõlist juunt, timäst õdagu puul om Araabia meri ja hummogu puul Bengali laht. Hindustani puulsaarõst lõunõn om Sri Lanka saar.
Indusõ oro tsivilisats'uun

Indusõ oro tsivilisats'uun oll' pronksiao tsivilisats'uun (kütse aig 2600–1900 i.m.a-.) mink keskus oll' Hindustani puulsaarõ õdagujaon Indusõ jõõ ümbre. S'oo ilma aigo om suurõmb jago tuust piirkunnast Pakistanin.
Makõdoonia kuningriik

Makõdoonia kuningriik oll' muistinõ kuningriik Egeusõ merest põh'a puul. Tä tekkü 8. aastagasaal i.m.a. ja sai otsa 146. a. i.m.a., ku ruumlasõq tä ärq vallutiq. Tuust õdagu puul oll' Epirus, põh'a puul Paionia, hummogu puul Traakia ja lõunõ puul Tessaalia.
Kuningriik

Kuningriik om monarhistlik riik, midä juht kuning vai kuninganna. 
Piiramada kuningavõimoga riigi kõrral kõnõldas absoluutsõst monarkiast. 
S'oo ilma aigu ommaq inämbüs kuningriikõ konstituts'oonilidsõq monarkiadq, kon kuninga võim on piiret (sakõstõ ommaq kuningalõ jätedüq õnnõ edüstüsfunkts'ooniq).
S'ooilmaaigsõq kuningriigiq:
Mesoameeriga

Mesoameeriga (hispaani keelen: "Mesoamérica") om maa-ala ja kultuuripiirkund Ameerikan, miä küünüs Kesk-Mehhikost Hondurasõ ja Nikaraaguani nink kon mitmõq paigapäälidseq ütiskunnaq olliq korgõhe arõnuq inne Hispaania kolonistõ tulõkit 15. ja 16. aastagasaal. Muistitsõl aol olliq sääl maa-arijidõ küläq ja suurõq poliitilidsõq ja usopääliinaq. Mesoameerikan olliq näütüses sääntseq korgõhe arõnuq kultuuriq nigu Olmeegi, Teotihuacáni, Maia, ja Asteegi umaq.
Seldžuki impeerium

Seldžuki impeerium oll' keskaignõ islamistlik riik õdagupoolitsõn Aasian. Riigi lõi 1037. a. oguusi-turgi Kõnõki hõim ja tuu kest' 1194. aastagani. 1092. a. küündüq riigi piiriq Hindukušist hummogupoolidsõ Anatooliani ja Kesk-Aasiast Pärsiä lahõni.
Riigi pääliin oll' edimält Rei, ildampa Ishafan.
Vanaaig

Vanaaig om aoluumõistõq, miä võeti tarvitusõlõ renessansiaol: vanasaos nimitedi Rooma riigi aigo ja aigo pääle tuud. Peräst vannaaigo tull' keskaig, mink alostust loeti umbõs 5. aastagasaast m.a.p. 
Ildampa om võet tarvitusõlõ mõistõq "muistinõ aig", mink all mõtõldas aigo inne vannaaigo, ku kirja viil es tundaq.
Keskaig

Keskaig om aoluujago Õuruupa vanaao ja vahtsõ ao vaihõl. 
Õdagu-Õuruupan kest' keskaig 5. aastagasaast 15. aastagasaani. 
Eestin loetas keskao alostusõs 13. aastagasaa alostust, ku taahtõ joudsõvaq võõramaa ristisõdijaq. 
Keskao lõpos om Eestin loet päämädselt kattõ sündmüst.
1. Reformats'ooni (lutõrlusõ) siiäqjoudmist 1520.-1530.-ndil aastagil, miä kahand' katoligu kerko tähtsüst tan.
2. 1558-83 kestnüt Liivi sõta, miä häöt' Vanal-Liivimaal seenidseq riigikeseq (ordoriigi nink piiskopkunnaq).
Vahtsõnõ aig

Vahtsõnõ aig om aoluujago umbõs aastagast 1500 (renessansist) kooni edimädse ilmasõani (1914/1918). Inne vahtsõt aigo oll' keskaig ja pääle tuud om kõgõ vahtsõmb aig.
Sumõr

Sumõr oll' Mesopotaamia lõunõhummogujao (ala illatsõmba Babüloonia nink Tigrisõ ja Eufrati jõõ suiõ vaihõl) nimi tuust aost, ku sumõriq sinnäq elämä asotivaq (kõgõ ildampa 3500 i.m.a.) kooni Babüloonia aoni (peräst 2000. aastakka i.m.a.). Sumõr oll' s'ooilmaaigsõ Iraagi lõunõhummogujaon.
Ameeriga vabahussõda

Ameeriga vabahussõda (1775–1783; inglüse keelen "American Revolutionary War" vai "American War of Independence") oll' sõda, miä alost' Suurbritannia kuningriigi ja timä kolmõtõist Põh'a-Ameeriga koloonia vaihõl nink minkast tull' suurõmb sõda mitmidõ Õuruupa suurriike vaihõl. Sõa lõpos tunnistõdi Ameeriga Ütisriike sõltumatust Suurbritanniast.
Briti impeerium

Biti impeerium oll' riik 16. aastagasaast 20. aastagasaani, midä valitsõdi Ütiskuningriigi puult nink kohe kuuluvaq dominjooniq, kolooniaq, protektoraadiq, mandaadiq, ja tõsõq territooriumiq. Tuu tekkü, ku Inglüsmaa sai hindäle 16. aastagasaa lõpon ja 17. aastagasaa alostusõn kolooniaq ja kauplõmispostiq. Uma tippaigsõ suurusõ poolõst om tä kõgõ suurõmb impeerium, miä aoluun ülepää olnuq om. Inämb ku sada aastakka oll' tä maailma kõgõ suurõmb riik. Impeeriumi aig sai otsa 1997. a., ku Hong Kong annõti üle Hiina Rahvavabariigile.
Must surm

Must surm oll' üts kõgõ suurõmb kadsoepideemiä maailma aoluun. Õuruupan oll' timä tippaig 1348-1350. 
Arvatas, et tuu katsk tapp' umbõs 75 miljonit inemist, muuhulgan 30-60% Õuruupa inemiisist.
Vastareformats'uun

Vastareformats'uun vai katoliiklik reformats'uun oll' katoligu kerko akts'uun protõstantligu reformats'ooni vasta, minga püvveti takistaq kerkolahkõ tekkümist. Tuu kest' umbõs 1545-1648.
Ristisõda

Ristisõda oll' Rooma-Katoligu Kerko puult kõrraldõt vai suunat sõakäük välläpoolõ ristiuso maid. Ristisõto peeti (1096–1270).
Hollandi mäss

Hollandi mäss (1568–1609) oll' osalidsõlt kõrdalännüq Madalmaiõ säitsmetõistkümne provindsi mäss Hispaania impeeriumi vasta. Tuu vei hindäperi Hollandi riigi luumisõniq ja tuuga naas' pääle Katsakümneaastaganõ sõda.
Suur kerkolaheq

Suur kerkolaheq vai Suur skisma oll' krõstligu kerko lahenõminõ õigõuso ja katoligu kerkos aastagal 1054, ku Rooma paavst ja Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh ütsütte vastatsikku kerkovandõ ala panniq.
Inglüse kodosõda

Inglüse kodosõda (1641–1651) oll' rida sõaliidsi konfliktõ ja poliitiliidsi mahhinats'uunõ parlamendipuuldajidõ ja kuningameelitside vaihõl.
Valgustusaig

Valgustusaig (prantsusõ keelen "siècle des lumières", s'aksa keelen "Zeitalter der Aufklärung", inglüse keelen "Age of Enlightenment", vinne keelen "Просвещение") oll' aig 18. aastagasaa Õuruupan, ku usk kerkohe ja saisuisihe kahasi ja inämb naati väärtüstämä ratsionaalsõt mõtlõmist, demokraatiat, inemiseõiguisi ja tiidüst.
Valgustusao nimi om perit Voltaire'ilt ja Herderi Johann Gottfriedilt nink sai esiqeränis tunnõtus Kanti Immanueli artikliga "Miä om valgustus?"
Ameeriga kolonisiirmine õuruuplaisi puult

Hariligult loetas, et Ameeriga kolonisiirmine õuruuplaisi puult naas' pääle 1492. a., kuigi inne tuud oll' olnuq vähämbält üts Ameeriga kolonisiirmise katsõq. Edimädseq teedäqolõvaq õuruuplasõq, kiä jousõvaq Ameerikahe olliq 11. aastagasaal põh'amaiõ viikingiq, kiä asotivaq Gröönimaalõ mito kolooniat ja üte lühkest aigu kestnü külä L'Anse aux Meadows kandin, miä täämbädsel aol om Newfoundlandin. Viikingiq kutsiq tuud maad Vinlandis. Gröönimaa kolooniaq peiväq vasta mitmit aastagasato, mink kestel viikingiq peiq sõto põlitsidõ elänikke inukkõga. 15. aastagasaa lõpos olliq nuuq kolooniaq häädünüq.
Aastagal 1492 joud' Ameerikahe Hispaania ekspedits'uun iinotsan Kolumbusõ Christophiga. Pääle tuud sai Ameeriga uurminõ ja kolonisiirmine kõva huu sisse. Edimält minti Kariibi mere piirkunda (muuhulgan Hispaniola, Puerto Rico ja Kuuba saari pääle) ja 16. aastagasaa alostusõn jouti Põh'a- ja Lõunõ-Ameeriga maisõmaa pääle. 1497. a. joud' Põh'a-Ameerikahe Caboti John. Ao kestel naksiq kõkkõ õdagupuulkerrä dominiirmä Õuruupa rahvaq, miä vei Ameeriga põlitsidõ rahvidõ alahiitmiseni nink suuri muudatuisini maastikun, eläjide ja kasvõ elon. Õnnõ 19. aastagasaal läts' Õuruupast Ameerikahe elämä 50 miljonit inemist.
Suur Prantsusõ riigipööreq

Suur Prantsusõ riigipööreq vai Prantsusõ kodanlinõ riigipööreq toimu 1789–1799 Prantsusmaal. Tuu käügin kukutõdiq Prantsusmaal kuningavõim ja kaotõdiq ärq feodaalkõrd.
S'aksa-Rooma riik

S'aksa-Rooma riik vai S'aksa Rahva Pühä Rooma keisririik (s'aksa keelen "Heiliges Römisches Reich Deutscher Nation", ladina keelen "Sacrum Romanum Imperium Nationis Germanicae"), edimält lihtsähe Pühä Rooma riik, oll' riik Kesk-Õuruupan keskaol ja vahtsõ ao alostusõn. 
Riigi edimäne valitsõja oll' Otto I, kiä krooniti kuningas 962. a. Riik sai otsa, ku Napoleon tuu 1806. a. ärq vallut'.
Inka impeerium

Inka impeerium oll' kõgõ suurõmb riik Ameerikan inne Kolumbust. Riigi valitsõmis- ja sõalinõ keskus oll' Cusco, miä s'oo ilma aigu om Peruun.
Mingi dünastia

Mingi dünastia oll' Hiina valitsõjidõ sugu, miä valits' aastagil 1368–1644.
Mogulidõ impeerium

Mogulidõ impeerium (Turkki: Babür İmparatorluğu) oll' Turkin islamistlik riik Hindustani puulsaarõ pääl, miä tekkü 1526, vallut' 17. aastagasaa lõpos ja 18. aastagasaa alostusõs suurõmba jao Hindustanist nink kattõ ärq 19. aastagasaa keskpaigan.
Osmannõ riik

Osmannõ riik vai Osmannõ impeerium vai Ottomani impeerium oll' riik, midä timä aol kutsuti Türgü impeeriumis. Osmannõ riigi sünnüaos loetas 1299. aastakka, ku Osman I kuulut' hindä Seldžuki impeeriumi valitsõjas. Hiilgõaol võtt' riik hindä ala suurõ jao Lõunõhummogu-Õuruupast, Lähküst-Hummogumaast nink Põh'a-Afrikast, küündüden Gibraltari väinäst Kaspia mere ja Pärsiä lahõni. Osmannõ riik sai otsa 1923. aastagal, ku kuulutõdi vällä Türgü Vabariik.
Poola jagamisõq

Poola jagamisõq vai Poola-Leedu riigi jagamisõq toimuvaq 18. aastagasaa tõõsõl poolõl ja noidõ tulõmusõl kattõ ärq Poola-Leedu riik ("Rzeczpospolita"). Poola-Leedu maid jagivaq umavaihõl Vinne impeerium, Preisi kuningriik ja Habsburgõ Austria. 
Jagamiisi oll' kolm tükkü.
Poola-Leedu riik

Poola-Leedu riik (poola keelen "Rzeczpospolita Obojga Narodów" (Mõlõmba Rahva Vabariik); leedu keelen "Žečpospolita" vai "Abiejų tautų respublika") oll' föderatiivnõ riik Õuruupan 1569–1795, miä saisõ kuun Poola Kuningriigist ja Leedu suurvürstiriigist.
Poola-Leedu piiririigiq olliq Roodsi, Vinnemaa, Türgü, Tšehhi, Austria, Brandenburg ja Õdagu-Pomorze Hertsogiriik ("Księstwo Zachodniopomorskie").
Moskva liin kuulu Poola-Leedu riigi ala 27. süküskuu pääväst 1610 4. märtekuu pääväni 1612.
Võromaa Poola-Leedu riigin.
1582. a. sõlmit Jam Zapolski vaihhõraho perrä läts' Võromaa Poola-Leedu riigi ala ja oll' sääl 1625. aastagani, ku ruutslasõq taa kandi hindä valdustõ saivaq.
Reformats'uun

Reformats'uun vai protõstantlinõ reformats'uun oll' 16. aastagasaal tekkünü uso vahtsõndamisliikminõ, mink tulõmusõl leiq katoligu kerkost lahko niinimitedüq reformeeridüq haroq, noist päämädseq olliq lutõrlus, kalvinism ja anglikaani kerik. Reformats'ooni alostajas loetas Lutheri Martinit ja alostuskuupääväs 31. rehekuu päivä 1517.
2010

2010. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10223. aastak sirvikallendri perrä.
Renessanss

Renessanss (prantsusõkeelitsest sõnast "renaissance" 'vahtsõstsündümine') oll' Itaaliast alanu ja 14.-17. aastagasaal kestnü aig Õuruupa kultuuriluun. Tuul aol liiguti religioonikesksilt väärtüisilt inemisekeskse maailmapildi suunan.
Viikingiq

Viikingiq olliq muistitsõst Skandinaaviast (Roodsist, Norrast, Taanist) perit meresõitjaq, kink kultuuri häitsemisaig oll' umbes 8.–11. aastagasaal (nn. viikingiaig). 
Viikingiretki teiq (esiqeränis 11.–12. aastagasaal) ka saarlasõq.
Yuani dünastia

Yuani dünastia vai Suur Yuani riik oll' nii Mongoli riigi jakk ku mongolidõ luud riik parhilladsõn Mongoolian ja Hiinan aastagil 1271-1368.
Edimäne ilmasõda

Edimäne ilmasõda oll' edimäne sõda, kon tapõl' suurõmb jago maailma suuri riikõ. Sõda kuulutõdiq vällä tuu pääle, ku 28. piimäkuu pääväl 1914 tapõti Sarajevon Austria ertshertsog Franz Ferdinand, nink tä kest' 11. märtekuu pääväni 1918. Sõdivaq riigiq olliq jagonuq kattõ liiri: Antandis ja Keskriiges.
Tõõnõ ilmasõda

Tõõnõ ilmasõda (1. süküskuu päiv 1939 – 2. süküskuu päiv 1945) oll' suur sõda, kohe oll' kist suurõmb jago maailma rahvist ja riigest. Sõa käügin võeti sõaväkke üle 100 miljoni inemise, miä tege tuust kõgõ aoluu kõgõ suurõmba sõa. Sõan tapõti üle 70 miljoni inemise, noist inämbüs olliq eräinemiseq. Niipall'o inemiisi olõ-iq tapõt ütengi tõõsõn sõan.
Vinne kodosõda

Vinne kodosõda (1917–1923) oll' sõda, miä toimu innestidse Vinne keisririigi maa-alal "verevide" ja "valgidõ" vaihõl peräst tuud, ku inämbläseq 1917. aastagal Oktoobripüürdega Petrogradin võimo haariq.
Vinne Keisririik

Vinne Keisririik vai Vinne Impeerium (vinne keelen Российская империя) oll' 1721-1917 riik Õuruupan ja Aasian ja Ameerikan. Vinne Keisririigi iinkäüjäs oll' Moskva tsaaririik ja perrätulõjas 1917. aastaga radokuu riigipüürdmise tulõmusõl 1/14. süküskuu pääväl 1917 vällä kuulutõt demokraatlinõ Vinnemaa Vabariik. Tuu riigi osas oll' ka Võromaa ja muu Eesti.
Nõvvokogoliit

Nõvvokogoliit vai Nõvvokogo Sotsialistlikkõ Vabariike Liit vai NSV Liit vai NSVL (vinne keelen "Союз Советских Социалистических Республик" vai "Советский Союз" vai "СССР") oll' aastagil 1922–1991 eksistiirnü sotsialistlik riik, midä valits' kommunistlik partei.
Nõvvokogo Liido-Afganistani sõda

Nõvvokogo Liido-Afganistani sõda oll' ütsä aasta pikkunõ sõda Afganistanin, kon Nõvvokogo Liido sõavägi toet' valitsõvat marksistlikku Rahvademokraatlikku Afganistani Parteid (PDPA), kiä sõdisi muds'ahiide vasta, kedä toediq mitmõq riigiq, muuhulgan Ameeriga Ütisriigiq, Saudi-Araabia ja Pakistan. Sõda naas' pääle 7. põimukuu pääväl 1978. Nõvvokogo väeq naksiq Afganistanist vällä minemä 15. lehekuu pääväl 1988 ja olliq lõpligult vällä lännüq 15. radokuu pääväs 1989. Tuun sõan pidiväq Nõvvokogo poolõ pääl sõdima ka pall'oq Võromaa miheq.
Sõda

Sõda om katõ vai inämbä osapoolõ sõariistoga võidõlus, midä hariligult peetäs tuuperäst, et saiaq võimo määntsegi maa üle. 
Sõto om maailma aoluun kõikaig olnuq.
Rahu

Rahu om olokõrd, ku peetä-iq sõta. Ku sõda ärq lõpõtõdas, sõs hariligult sõlmitas rahulepüng.
Kodosõda

Kodosõda om sõda, midä pidäväq üte riigi piiren organiseeridüq rühmäq vai mõnikõrd ka riigiq, miä ommaq tekkünüq määntsegi riigi lagonõmisõga. Sõdiva poolõ tsiht või ollaq saiaq hindä kätte võim riigi vai piirkunna üle, saiaq umalõ piirkunnalõ sõltumadus vai muutaq valitsusõ poliitikat.
Ameeriga Ütisriike kodosõda

Ameeriga Ütisriike kodosõda (inglüse keelen "American Civil War" vai "War Between the States") oll' aastagil 1861–1865 Ameeriga Ütisriike territooriumil peet sõda Uniooni (Põh'a) ja Konföderats'ooni (Lõunõ) vaihõl. Sõa päämiidsis põh'ussis om üteld or'andust, Lõunõ majanduslist maahajäämist nink tävveste esiqmuudu mõttõviise ja ütiskunnakõrraldust.
Apartheid

Apartheid oll' ammõtlinõ rassõ erälde hoitmisõ poliitiga, midä Lõunõ-Afriga Vabariigin aeti 1948–1994. Sõna "apartheid" om perit afrikaani keelest ja tähendäs eräldeolõmist. Tuu poliitiga tsihis oll' piirata mustanahaliidsi põliselänige õiguisi ja hoita alalõ valgõ veidembüse ülembvõim. 
Lõunõ-Afrikan naati rassõ erälde hoitma joba sõs, ku tuu oll' Hollandi koloonia. Ammõtlidsõs poliitikas kuulutõdiq apartheid pääle 1948. aastaga üldvalimiisi. Säädüse perrä jaeti inemiseq neljä rassirühmä: mustaq, valgõq, värmilidseq ja indialasõq. Egalõ rühmäle nätti ette umaq elopaigaq ja nii mõnõkiq sunniti tuuperäst elopaika vaihtama. Mustõlõ ja valgilõ tetti erälde kooliq, haigõmajaq, tsukõluskotussõq jne. Sakõstõ saivaq mustaq kehvembit teenüssit ku valgõq.
Apartheidipoliitikalõ tegi lõpo Mandela Nelsoni presidendisvaliminõ 1994. aastagal.
Briti India

Briti India all mõtõldas aojako 1858-1947, ku Hindustani puulsaar oll' britivõimumaa, vai sõs tuud maad hinnäst tuul aol.
Võõravõimumaa

Võõravõimumaa vai koloonia om maa, miä poliitilidsõlt ja majanduslidsõlt sõltus määntsestki riigist (imämaast vai metropolist), a miä olõ-iq tuu riigi osa. Hariligult om võõravõimumaa imämaast kavvõn. Näütüses India oll' umal aol britivõimumaa.
20. aastagasaal saiq inämbüsest võõravõimumaiõst hindäperi riigiq.
Dekolonisiirmine

Dekolonisiirmine om koloonijidõ ärqkaotaminõ. Kunagidsõst kolooniast või saiaq hindäperi riik, tä või kokko minnäq mõnõ tõõsõ riigiga vai saiaq hindäle "vabalt assotsieeritüse" staatusõ.
Kuigi dekolonisiirmise näütüisi om joba muistitsõst aost, om vahtsõmbal aol olnuq mito esiqeränis aktiivsõt dekolonisiirmise aigo. Nuuq ommaq Hispaania impeeriumi lagonõminõ 19. aastagasaal, Austria ja Osmannõ impeeriummõ lagonõminõ Edimädse ilmasõa aigo, Briti, Prantsusõ, S'aksa, Itaalia ja Ameeriga impeeriummõ lagonõminõ Tõsõ ilmasõa aigu nink Vinne Nõvvokogo impeeriumi lagonõminõ pääle Berliini müürü ärqlahkmist 1989. a.
Hiina kodosõda

Hiina kodosõda oll' sõda Kuomintangi (Hiina Natsionalistligu Partei) ja Hiina Kommunistligu Partei juhituisi väki vaihõl aastagil 1927-1936.
Külm sõda

Külm sõda (1945–1991) oll' poliitilinõ, ideoloogilinõ ja majanduslik konflikt, miä kest' pikkä aigu pääle Tõist ilmasõta ja kon ütelpuul olliq Nõvvokogo Liit ummi liitlaisiga ja tõsõl puul demokraatlidsõq õdagumaaq iinotsan Ameeriga Ütisriikega.
Iisraeli riigi välläkuulutaminõ

Iisraeli riigi välläkuulutaminõ toimu 14. lehekuu pääväl 1948, pääväl, ku Briti mandaat lõppi. Tuul pääväl kuulutõdiq ammõtlidsõlt vällä, et om luud vahtsõnõ juudi riik, sääl, kon oll' olnuq Palestiina Briti mandaat ja kon kunagi olliq olnuq Iisraeli ja Juudi Kuningriik.
Prantsusõ-Preisi sõda

Prantsusõ-Preisi sõda (19. hainakuu päiv 1870 – 28. vahtsõaastakuu päiv 1871) oll' sõda Prantsusmaa ja Preisi Kuningriigi vaihõl. Tuu lõppi preislaisi võidoga ja ütidse S'aksamaa luumisõga.
Ütidse S'aksamaa luuminõ

Ütidse S'aksamaa luuminõ oll' poliitilidselt ja administratiivsõlt ütidse S'aksa riigi luuminõ, miä ammõtlidsõlt sündü 18. vahtsõaastakuu pääväl 1871 Versailles' Palee piiglisaalin. Sinnäq kokkotulnuq S'aksa riike valitsõjaq kuulutiq pääle Prantsusmaa allaandmist Prantsusõ-Preisi sõan Wilhelm I S'aksa impeeriumi valitsõjas.
Õdagu- ja Hummogu-S'aksamaa kokkominek

Õdagu- ja Hummogu-S'aksamaa kokkominek (s'aksa keelen: "Deutsche Wiedervereinigung") oll' protsess aastagil 1989-1990, mink käügin S'aksa Demokraatlidsõst Vabariigist (Hummogu-S'aksamaast) sai S'aksa Liitvabariigi (Õdagu-S'aksamaa) osa. Tuu lõppi 3. rehekuu pääväl 1990.
Suur majanduspitsüs

Suur majanduspitsüs vai suur majandusõ sadaminõ oll' 1930-ndil aastagil, ku kõgõn ilman oll' majandusõ langus ja pall'oq inemiseq kaotiq tüü.
Lahesõda

Lahesõda (2. põimukuu päiv 1990 – 28. radokuu päiv 1991) oll' Ütitside Rahvidõ loaga alostõt 34 riigi koalits'ooni sõda Iraagi vasta, miä oll' Kuveidi ärq vallutanuq. Sõda lõppi Iraagi väki vällälüümisega Kuveidist.
Holokaust

Holokaust (kreeka keelen holokauston, 'tävvelidselt ohvõrdõt'; heebrea keelen השואה HaSho'a, 'hädä') oll' Tõsõ ilmasõa aigu S'aksamaa puult juutõ vasta toimõ pant genotsiid. Tapõti umbõs 6 miljonit juuti.
India vabahusliikminõ

India vabahusliikminõ oll' 1857. aastagast 1947. aastaga 15. põimukuu pääväni, ku India pässi Briti võimu alt nink timäst sai hindäperi riik. Tuust liikmisõst võtiq ossa pall'oq poliitilidsõq ja ütiskundlidsõq organisats'ooniq nink vabahusõ iist võidõldi nii sõariistoga ku ilma. Liikmisõ kõgõ kuulsamb iistvidäjä oll' Gandhi Mahatma.
Iraani riigipööreq

Iraani riigipööreq vai Islamirevolutsiuun toimu 1979. aastagal ja muut' Iraani konstitutsioonilidsõ monarkia, kon valits' šahh Pahlavi Mohammad Reza, islami vabariigis, midä juhtõ ajatolla Khomeynī Rūḩollāh. Ajatolla Khomeini oll' ka riigipüürdmise juht ja vahtsõ riigi põh'andaja. Tuud riigipüürdmist om kutsut suurusõ poolõst kolmandas riigipüürdmises pääle Prantsusõ riigipüürdmist ja oktoobripööret. Om üteld, et tuu sündmüs tekk' islamifundamentalismist "poliitilidsõ jovvu ... maiõn Marokost Malaisiani."
Ütidse Itaalia luuminõ

Ütidse Itaalia luuminõ (itaalia keelen: "il Risorgimento") oll' 19. aastagasaa poliitilinõ ja ütiskundlinõ liikminõ mink Apenniini puulsaarõ pääl olnuisist riigest sai üts ütine Itaalia riik. Loetas, et tuu liikminõ naas' pääle 1815 Viini Kongressi ja Napoleoni valitsusao lõpoga nink jousõ suurõst luust lõpolõ 1871 paiku Prantsusõ-Preisi sõaga.
Korea sõda

Korea sõda (25. piimäkuu päiv 1950 - 27. hainakuu päiv 1953) oll' sõda Põh'a-Korea ja Lõunõ-Korea vaihõl. Põh'a-Koread toetiq Nõvvokogo Liit ja Hiina Rahvavabariik, Lõunõ-Koread Ameeriga Ütisriigiq, Ütiskuningriik ja tõõsõq õdagumaaq. Sõategevüs lõppi vaihõrahuga.
Meiji restaurats'uun

Meiji restaurats'uun vai Meiji riigipüürdmine oll' sündmüisi ahhil 19. aastagasaa tõõsõ poolõ Jaapanin, miä kõvva muut' tuu maa poliitilist ja ütiskundlist ülesehitüst.
Mutsuhito

Mutsuhito (jaapani keelen 睦仁) vai keisri Meiji (3. märtekuu päiv 1852 – 30. hainakuu päiv 1912) oll' Jaapani keisri 1867. aastagast 1912. aastagani. Mutsuhito deviis oll' Meiji ('helksä valitsus' vai 'valgustõt rahu').
Tä kuulut' hindä Jaapani valitsõjas pääle uma esa Osahito surma ja lõi Tokugawa šoguni Yoshinobu väki. Mutsuhito vei uma residentsi Kyōtōst Tōkyōhe. Teno timä reformõlõ nõssi Jaapan ütes maailma suurvõimos. Timä valitsusaol peet Vinne-Jaapani sõan ja Hiina-Jaapani sõan võit' Jaapan Vinnemaad ja Hiinat.
Napoleoni sõaq

Napoleoni sõaq olliq sõaq midä Napoleoni juhit Prantsusõ edimäne keisririik pidi aastagil 1803-1815. Nuuq sõaq tulliq pääle Suurõ Prantsusõ riigipüürdmise sünnütet sõto. Prantsusmaa vallut' kipõstõ suurõmba jao Õuruupast, a jäi ka vallutõt maiõst kipõstõ ilma pääle hallõt lüvväqsaamist Vinnemaal 1812. aastagal. Napoleoni kaotuisi tulõmusõl tull' Prantsusmaal jälq võimolõ Bourbonõ monarkia ja kattõ ärq S'aksa-Rooma riik. Samal aol naas' Hispaania impeerium nõrgõnõma, tuuperäst, et ku Prantsusmaa Hispaaniat okupiirse es sutaq tuu inämb ummi võimoalotsit maid inämb nii häste kontrolli ja Ladina-Ameerigan naati tegemä riigipüürdit. Teno Napoleoni sõtolõ sai Briti impeeriumist maailma kõgõ võimsamb riik inämb ku saas aastagas. 
Napoleoni sõaq lõppiq ku Napoleon sai 18. piimäkuu pääväl 1815 Waterloo all lüvväq ja sõlmiti Tõnõ Pariisi Raholepüng.
Kolmas Riik

Kolmas Riik vai Kolmas Reich (s'aksa keelen "Drittes Reich") vai Natsi-S'aksamaa oll' S'aksamaa (S'aksa Riigi ja Suurs'aksa Riigi) kujondlik nimetüs aastagil 1933–1945, ku riiki valits' Hitleri Adolfi juhit natsionaalsotsialistlik käsovalitsus. 
"Kolmas Riik" tähüst' natsionaalsotsialistligu mõttõviisi perrä riiki, mink iinkäüjäq olliq S'aksa-Rooma riik (843–1806, "Edimäne Riik") ja S'aksa keisririik (1871–1918, "Tõõnõ Riik"). 
"Kolmas Riik" pidi peräst Weimari Vabariigi lõppo 1933. aastagal nakkama tähüstämä S'aksamaa hiilgusõ tagasitulõkit.
India jagaminõ

India jagaminõ oll' Briti India jagaminõ usupiire perrä mink tulõmusõl tekküväq 14. põimukuu pääväl 1947 Pakistani Dominjon (minkast ildampa saivaq Pakistani Islamivabariik ja Bangladeshi Rahvavabariik) 15. põimukuu pääväl 1947 India Unioon (ildampa India Vabariik).
Qingi dünastia

Qingi dünastia (hiina keelen: 清朝; pinyinin: Qīng Cháo) oll' perämäne Hiina valitsõjidõ dünastia. Tä valits' aastagil 1644–1912. Inne tuud oll' Mingi dünastia ja peräst tuud tull' Hiina Vabariik.
Solidaarsus

Solidaarsus (poola keelen "Solidarność") om Poola ammõdiütisüisi liit, miä luudi 1980. a. süküskuun Gdański laivavabrikun nink mink edimäne juht oll' Wałęsa Lech. 
Solidaarsus oll' edimäne ammõdiütisüs peräst Tõist ilmasõta Hummogu-Õuruupan, miä allu-s kommunistõlõ.
Hispaania kodosõda

Hispaania kodosõda toimu 17. hainakuu pääväst 1936 1. mahlakuu pääväni 1939 Tõsõn Hispaania Vabariigin.
Versailles' rahulepüng

Versailles' rahulepüng sõlmiti 28. piimäkuu pääväl 1919 liitlasriike ja S'aksamaa vaihõl Prantsusmaal Pariisin Versailles' lossi Piiglisaalin. 
Rahulepüngile kirotõdi ala pääväl, ku sai täüs viis aastakka Edimädse ilmasõa vallapästnüst ertshertsogi Ferdinandi Franzi atõndaadist.
10. vahtsõaastakuu pääväl 1920 kehtimä naanu lepüng lõpõt' ammõtlidsõlt Edimädse ilmasõa.
Vietnami sõda

Vietnami sõda oll' sõda Vietnamin, Laosõn ja Kambodžan, miä kest' 26. süküskuu pääväst 1959 30. mahlakuu pääväni 1975. Ütel puul oll' kommunistlik Põh'a-Vietnam ja timä toetajaq, tõõsõl puul Lõunõ-Vietnam, kedä muuhulgan toetiq Ameeriga Ütisriigiq. Sõda lõppi Põh'a-Vietnami võidoga.
1973. a. nahvtakriis

1973. a. nahvtakriis naas' pääle 1973. a. rehekuun, ku Araabia Nahvtat Vällävidävide Maiõ Organisats'uun OAPEC kuulut' vällä nahvtaembargo "vastussõs Ameeriga Ütisriike otsussõlõ toetadaq Iisraeli sõaväke" Jom Kippuri sõan. Kriis kest' 1974. a. urbõkuuni.
Akbar Suur

Akbar Suur (Jalaluddin Muhammad Akbar, 1542-1605) oll' kolmas suurmogulist India valitsõja. Tä tull' võimulõ 1556. a. nink vallut' tagasi kunagi suurmogulidõlõ kuulunuq alaq Põh'a-Indian Afganistanini ja lajõnd' ummi valduisi lõunõn Godavari jõõni. Tä kärpe suurmaaumanikkõ džagirdarrõ võimo, lõi püsüvä keskvõimo ja haldussüstemi. 
Akbar oll' sufismi- ja šiismilembene nink tä pand' masma uskõ salmisõ. Tä tugõsi nii islami ku hindu kultuuri.
Aleksandri Suur

Aleksandri Suur vai Makõdoonia Aleksandri (356–323 i.m.a.) oll' Makõdoonia kuning (Alexandros III) aastagil 336–323 i.m.a. Tä oll' antiikao kõgõ kuulsamb ja võidukamb väejuht, Philippos II ja Olympiasõ poig nink Aristotelese kasvandik.
Annani Kofi

Annani Kofi (Kofi Atta Annan, sündünü 1938) om Ghana diplomaat, kiä oll' 1. vahtsõaastakuu pääväst 1997 kooni 1. vahtsõaastakuu päväni 2007 Ütitside Rahvidõ säitsmes pääsekretär. Annan ja Ütidseq Rahvaq saiq 2001. a. Nobeli rahupreemiä.
Augustus

Augustus (Gaius Julius Caesar Augustus, 63 i.m.a. – 14 m.a.p.) oll' Vana-Rooma riigi edimäne keisri. Tä valits' 16. vahtsõaastakuu pääväst 27. aastagal i.m.a. kooni uma surmani 19. põimukuu pääväl 14. aastagal m.a.p.
Bismarcki Otto

Bismarcki Otto (Otto Eduard Leopold von Bismarck, 1815–1898) oll' S'aksa poliitik, edimäne S'aksamaa riigikantslar. Bismarcki kõgõ suurõmbas teos peetäs ütidse S'aksamaa luumist.
Bolivari Simon

Bolivari Simon (Simón José Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Palacios, 1783–1830) oll' Ladina-Ameeriga revoluts'ooni juht ja nelä riigi riigipää.
Julius Caesar

Gaius Julius Caesar (100 i.m.a. – 44 i.m.a.) oll' Vana-Rooma väejuht, poliitik ja kiränik. Täl oll' tähtsä osa tuun, et Rooma Vabariigist sai Rooma impeerium.
Capet' Hugues

Capet' Hugues (Hugues Capet, u. 940 – 996) oll' edimäne Prantsusmaa kuning timä perrä nime saanust kapõtingõ suust. Tä krooniti kuningas 3. hainakuu pääväl 987 nink tä pidi tuud ammõtit uma surmani 24. rehekuu pääväl 996.
Castro Fidel

Castro Fidel (Fidel Alejandro Castro Ruz, sündünüq 1926, koolnuq 2016) oll' Kuuba poliitik, Kuuba riigipüürdmise juht. Tä oll' 1959–1976 Kuuba pääministre nink aastagil 1976–2008 Kuuba Riiginõvvokogo ja Ministride Nõvvokogu päämiis. 2011. aastani oll' tä Kuuba Kommunistligu Partei edimäne sekretär.
Karl Suur

Karl Suur (prantsusõ keelen "Charlemagne", s'aksa keelen "Karl der Große", ladina keelen "Carolus Magnus"; 742 - 814) oll' Frangi riigi kuning aastagast 768. Tä oll' kõva väejuht haardõn Frangi riigi ala nii S'aksamaa (Elbe jõõni), Põh'a-Itaalia ku ka Lõunõ-Prantsusmaa ja Madalmaaq. Täämbädse päävä Prantsusmaa maiõst es sutaq tä õnnõ bretoonõ maid (Bretagnet) vallutaq. Uma keisririigiga pand' tä alossõ kolmõlõ illatsõmbalõ Õuruupa suurriigilõ: S'aksamaalõ, Prantsusmaalõ ja Itaalialõ. Tä pidi hinnäst Rooma keisride perrätulõjas ja nimit' hinnäst Õdagu-Rooma keisris. 
Karl Suur oll' Pippin Lühkese poig ja Ludwig Vaga esä.
Karl V

Karl V (1500–1558) oll' Habsburgõ suust S'aksa-Rooma riigi valitsõja 1519–1556, keisri alatõn 1530. aastagast, Aragóni ja Kastiilia (illatsõmba Hispaania) kuning (Carlos I nime all) 1516–1556, S'aksa kuning 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuning (Carlo IV), Burgundia hertsog (Charles II) (1506–1555) ja Austria ertshertsog, viimädse valitsõja aastagil 1519–1521.
Karl V aol joud' Habsburgõ valitsõjasugu uma võimsusõ tippu. Et timä võimo ala kuuluvaq ka Hispaania asomaaq Lõunõ-Ameerikan, sõs üteldi Karl V impeeriumi kotsilõ, et tuu kotsil lää-i päiv ilmangi ala.
Timä poig oll Hispaania kuningas Felipe II ja timä veli oll' Ferdinand I, kiä sai S'aksa-Rooma keisrist päält Karli.
Kleopatra VII

Kleopatra VII (69 i.m.a. – 30 i.m.a.) oll' hellenistligu Egüptüse perämäne valitsõja aastagil 51–30 i.m.a. Tä om kõgõ tuntumb Ptolemaioisi suust valitsõja.
Elizabeth I

Elizabeth I (1533 – 1603) oll' perämäne Tudoridõ suust Inglüsmaa ja Iirimaa kuninganna, kiä valits' aastagil 1558–1603. Timä aol muutu Inglüsmaa võimsas mere- ja koloniaalriigis.
Franz Ferdinand

Franz Ferdinand (1863–1914) oll' Austria ertshertsog ja trooniperijä 1896-1914. Tä oll' ka Modena hertsoglidsõ perekunna pää perämädse hertsogi Francesco V tõstamendi perrä aastagast 1875. 
Timä maahalaskmisõ pääle 28. piimäkuu pääväl 1914 Sarajevon kuulut' Austria-Ungari Serbiäle sõa. Tuu pääle kuulutiq Austria-Ungariga liidon olõvaq maaq (Kolmikliit) ja Serbiäga liidon olõva maaq (Antant) ütsütele sõa nink pääle naas' Edimäne ilmasõda.
Che Guevara

Che Guevara [tše ge'vaara] (Ernesto Guevara, 1928–1967) oll' Argentinast perit marksistlik revoluts'onäär, tohtri, kiränik, intellektuaal, diplomaat, mässäjide juht. Tä oll' üts tähtsämb tegeläne Kuuba riigipüürdmise man.
Hirohito

Hirohito (裕仁) (1901–1989) oll' Jaapani 124. keisri, kiä valits' 1926–1989. Timä valitsõjadeviis oll' Shōwa, minkperäst tedä tundas ka ku Shōwa-tennot. Tä oll' perämäne Jaapani keisri, kedä avvustõdi 1945. aastagani ku sintoismiuso elävät jumalat.
Tšingis-khaan

Tšingis-khaan vai Temutšin (1155 vai 1162 – 1227) oll' mongoli suurkhaan aastagast 1206 kooni uma surmani nink aoluu üts kuulsampi vallutajit. 
Tšingis-khaan lõi aoluu kõgõ suurõmba ütest tüküst kuun saisva impeeriumi, vallutadõn katõkümne aastaga kestel inämbüse Hiinast, Kesk-Aasia, Tsiberi ja tõisi maid.
Louis XIV

Louis XIV (1638–1715), tunnõt ka ku Pääväkuning (prantsusõ keelen "le Roi Soleil"), oll' Prantsusmaa ja Navarra kuning. Timä valitsõmisaig 1643. aastagast kooni surmani 1715. aastagal kest' 72 aastakka, 3 kuud ja 18 päivä - tuu om kõgõ pikemb Õuruupa monarhi valitsõmisaig, miä teedäq om.
Napoleon I

Napoleon I vai Napoleon I Bonaparte (1769–1821) oll' Prantsusmaa riigi- ja väejuht, kink tegemiseq mõotiq pall'o 19. aastagasaa alostusõ Õuruupa poliitikat. 
Tä valits' Prantsusmaad 11. märtekuu pääväst 1799 11. mahlakuu pääväni 1814 ja 13. urbõkuu pääväst 1815 22. piimäkuu pääväni 1815.