tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tofa kiil

Tofa kiil (varrampa ka "karagassi kiil", tofa keelen "тоъфа" vai "тоъфа дыл", "tòfa dıl") om turgi kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõlõs esiq hinnangidõ perrä 30-90 inemist Vinnemaal Irkutski oblastin.
2010. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Vinnemaal 93 tofa keele mõistjat.
Friisi keeleq

Friisi keeleq kuulusõq õdagugermaani kiili inglüse-friisi alarühmä.
Friisi kiili kõgõ lähkümbäs sugukeeles om inglüse kiil. Aoluulidsõlt om vällä kujonuq mitu esiqsugust friisi kiilt: õdagufriisi, hummogufriisi ja põh'afriisi keeles. Kõgõ inämb vällä arõndõt om õdagufriisi kiil, kuvõrd tuu kõnõlõjit om kõgõ inämb ja näid om ületsest elänige arvost küländ suur jago. Hummogufriisi keele viimäst täämbätseni pääväni alalõ hoitunut jako kutsutas seelteri vai seelterfriisi keeles.
Friisi kiili kõnõlõjidõ arvos hinnatas nii 480 000 inemist. Naist ligi 470 000 eläs Hollandi Friisimaa provindsin ja kõnõlõs õdagufriisi kiilt. Ülejäänüq friisi kiili kõnõlõjaq eläseq põhilidsõlt S'aksamaal ja kõnõlõsõq põh'a- vai hummogufriisi kiilt.
Tarto Ülikooli majandustiidüskund

Tarto Ülikooli majandustiidüskund om Tarto Ülikooli üts sotsiaaltiidüisi valdkunna ossõ. Tiidüskunna juhataja om Vadi Maaja. Tiidüskund om Tarton aadrõssin J. Liivi 4.
Majandustiidüskunna süämeas'as om köütäq ja edendäq majanduslist tiidmist riikevaihõlidsõn tiidüsen ja opmisõn Eesti ütiskunna hüäs.
Aolugu.
Alostus.
Tarto Ülikoolin nakas’ majandustiidüse oppaminõ 1676. aastagal, ku aoluuprohvõsriq pidiq lugõma majandamistiidüst ni matõmaatigaprohvõsriq raamadupidämist. Edimäst kõrda alost' statistiga ja maatiidüse opituul 1802. aastal ni rahandusõ ja kauplõmisõ opituul tuust aastak ildampa.
Rahvaülikuul.
1920. aasta suvõl alost’ õigustiidüskunna man kauplõmisõ osakund, selle et toonaq oll’ noorõl Eesti Vabariigil vaia majandusinemiisi.
Hindäkotsilt nakas’ majandustiidüskund toimõndama õkvalt 1938. aastal. Dekaanis sai prõhvõsri Poomi Eduard ja alostiq kolm tsihti: rahva- ja riigimajandus, käütismajandus ja kimmätüsmajandus.
Nõvvokogo aolinõ ülikuul.
1954. aastal naati jälkiq Tarton majandust oppama, külh agaq üten õigustiidüskunnaga. Ummõhtõ tetti 1968. aastal vallalõ umaette majandustiidüskund. Sis sai dekaanis majandusaoluulanõ Krinali Valner, kiä oll’ tuu ammõdi pääl üttekokko 19 aastakka. Kooniq 1980ndide lõpuniq kand’ majandustiidüskund vastust kauplõmisõ ja rahandusõ as'atundjidõ oppamisõ iist ni viil koolitõdi uurjit.
Vilistläselo.
1997. aastagal asot’ tiidüskund vilistläisi jaos seldsi Hermes, miä om seeniqmaaniq esiqeräline terven ülikoolin. Tiidüskunna lõpõtanuq ommaq täämbä kitedüq as'atundjaq, ärijuhiq, majandustiidläseq ja ütiskunnategeläseq. Näütüses om majandustiidüskunna lõpõtanuq Kallasõ Siim, Palo Urve, Alamäe Priit, Rõivasõ Taavi, Kõvaski Katre ja viil mitmõq.
Tiidüskunna hoonõq.
Majandustiidüskund oll’ kooniq 1977. aastagani Tarton aadrõsi Vanemuise 46 pääl, pääle tuud agaq liinaveeren Nuurusõ uulitsan. 1999. aasta keväjä kolõ tiidüskund keskliina Narva maantii ja Imäjõõ vaihõlõ, kos nä ollivaq Oeconomicumin 2017. aastaga suvõni.
Alostõn 2017. aasta augustist om majandustiidüskund aadrõsi J. Liivi 4 pääl, innidse rahvaarkiivi majan.
2020. aastagal tetäs vallalõ vahtsõnõ hoonõq nimega Delta, kos nakkasõq ütenkuun opma ja tüütämä puutritiidüseq, matõmaatiga ja statistiga instituudi rahvas.
Märdipäiv

Märdipäiv ehk märtepäiv om 10. märtekuu pääväl. Taa om võro ja eesti rahvakallendri tähtpäiv, miä om nime saanuq pühä Martini (4. aastagasaa Toursi piiskop) perrä, kink surmapäiv om 11. märtekuu päiv. Kõgõ tunnõtumb legend taast pühäkust kõnõlõs, et kõrd lõigas' tä poolõs uma mäntli, et jakaq tuud lumõ seen külmetävä sandiga. Põh'amain ni ka Eestin om märdipäiv nihkunuq 10. märtekuu päävä – Lutheri Martini sünnüpäävä pääle. 
Märdipäiv Eesti rahvakallendrin.
Eesti rahvakallendri uurja folklorist Hiiemää Mall om pidänüq märdipäivä muistitsõs aastagavaihtuspühäs. Mardipääväs pidiq kõik põllutüüq lõpõtõduq olõma. Hingiao sisse vai lõppu jäävät märdipäivä om köüdet koolnuidõ mälehtämisega. Märdipäävä es toheq tetäq ossa töid, innekõgõ olliq keeledüq lina- ja villatüüq. Mardipäiv lõpõt' välätüüq ni alost' talvitsidõ tarõtöie ao. Tähtpäävä algnõ mõtõq oll' hingestedü luudu tennämine. 
Märdisandiq.
Kõgõ tunnõtumb märdipääväkommõq om märdisantõ ehk märte ringijuuskminõ, midä tetäs õdak inne märdipäivä -märdipuulpäävä. Märti juuskman ehk märdisandis käveq algsõlt noorõqmeheq, a parhillaq võivaq ollaq juuskjaq nii poiskõsõq-tütriguq ku meheq-naasõq. Näil piät sälän olõma tummõq rõivaq. Näoq ommaq mustas tettüq vai maskõga katõduq. Märdisantõ kambaq liigusõq märdipuulpäävä õdagu perrest perrehe, laulvaq ja suuvvaq vilä-, kar'a- jm õnnõ ni pallõsõq ja saavaq vasta kingitüisi. Mardipäiv om olnuq inämb viläõnnõlõ pühendet miihipühä. Taalõ vastav kar'aõnnõ ja naisi pühä om katripäiv.
Mõsumassin

Mõsumassin () om kodomassin rõivaasjo mõskmisõs. Täüsautomaatnõ trumlimõsumassin joudsõ müüki USA-n 1946. a ja Õuruupan 1950. aastidõ algusõn. Ao joosul ommaq mehaaniliidsi regulaatridõ asõmalõ tulnuq elektroonigasüstemiq, üteliidsi om kõrrast paranuq eelektri- ja viitarvitus ni tüütämise mürrä om veidembäs jäänüq.
Mõsumassina päämädseq mõsuetapiq ommaq innemõsu, põhimõsu, loputus ja tsentrifuugminõ. Esiq tuutjidõ ja hinnaklassõ massinil või olla lisas mitmõsugumaidsi muid võimaluisi.
Standardprogrammi tsükli või kestäq 40 °C man 3−4 tunni. Mõsuao pikenemine om hind, midä tulõ massaq eelektri ja vii kokkohoitligu pruukmisõ iist. Ku valliq lühkü- vai kipõprogramm, tulõ rehkendäq suurõmba eelektri- ja viikuluga.
Pastapleiäts

Pastapleiäts ehk pastak om sulõpäätaolinõ kirotusriist, mink seen tindi asõmõl pruugitas õhu iist kaidsõtut trüküvärmipastat.
Ungarlanõ László Bíró mõtõl’ vällä pastapleiädsi 1938. aastagal Ungarin ja patentiirse tuu 1943. aastagal Argentiinan.
Tarto Forseliusõ Kuul

Tarto Forseliusõ Kuul luudi 1957. aastagal. Taa om Tarton Tähe huulitsan. Edimält oll' sääl keskkuul, perän gümnaasium ja prõlla õnnõ põhikuul. 
Pall'o aigo oll' taan koolin kirändüs tähtsä kotusõ pääl. Oppaja Saage Vello ja timä opilasõq kõrraldiq luulõvõidõlusi, kirändüspäivi ja tiatrit. Kooli almanakk kand nimme „Tipa-Tapa“. Forseliusõ koolin ommavaq opnuq näütüses Undi Mati, Urbi Tarmo, Muti Mihkel, Kaljujärve Hannes, Rannamäe Aarne, Uudmäe Jaak, Vadi Urmas ja Siimetsa Moonika. 
Sääne nimi om koolil tuuperäst, et 1684. aastagal lõi Forseliusõ Bengt Gottfried sama kotusõ pääle seminäri, kon opas’ vahtsit kuulmeistrit eesti rahva jaos. Prõlla om Forseliusõ koolin pall'o huvitsõõrõ: võõrkeeleq, käsitüü, programmiirmine, tiidüs, laulukooriq, tandsoq, hokk, kergejoustik, tiatri ja kihäväändmine.
Must pässik

Must pässik (ld.k. "Inonotus obliquus"), tunnõt ka ku "ts'aaga" (vinne k. "чага"), om taeliguliisi ("Hymenochaetaceae") sugukunna siin. Tä om puiõ pussõnik (parasiit) ja ravisiin. Musta pässigu rahvakeelidseq nimeq ommaq "must kõbjas", "must torik" ja "kõokäsn" (mitte segämini aiaq üte tõsõ puuseene liigigaq, mink liiginimi om kah "kõokäsn" ("Piptoporus betulinus")).
Levik ja üllenpidäjäq-liigiq.
Must pässik om levinüq Põh'apuulkerä põh'apoolitsin kotussin: Vinnemaal, Soomõn, Põh'a-Ameerikan, Hummogu-Õuruupan ja Jaapanin 45°N ja 50°N lakjuskraadi vaihõl.
Must pässik kasus päämidselt kõo ("Betula" spp.), a ka lepä ("Alnus" spp.), pöögi ("Fagus" spp.), tammõ ("Quercus" spp.) ja papli ("Populus" spp.) pääl. Siin eläs tõisi liike pääl ku kõiv sagõhõhe käkidü tüvevähä kujol.
Must pässik om harv siin ni tedä või löüdäq egä 15000-20000 puu takast. Eestin om tä siski mõtsan, pargõn ja puisniite pääl sakõ liik.
Kujo ni elotsõõr.
Musta pässigu tunnus om hüdsimust junt kõo tüve pääl. Junt ei olõq seene viläkihä, a seeneniite mass vai sklerootium, miä om must suurõ meläniinisisähüse peräst. Seene viläkihä om hoobis koorõ all, ohkõnõ ni tihtsält puu ligi.
Musta pässigu iossõq levineseq õhun ni satasõq vikasaanu puu koorõ pääle. Niidiq lääväq haavo kaudu puu sisse, saavaq söögis puu mahla ni tegeväq valgõtmädänikku. Haigus edenes üllenpidäjän-puun aigopiten – 10-80+ aastakka. Kooniq puu om viil elläv, pruuk siin õnnõ viläldäq seeneniite (musta väläpoolist junti). Sugulidsõlt siginemä ni eossit tegemä nakkas siin viil peräst puu surma.
Musta pässigu jundiq võivaq kassuq 0,5-1,5 m suurõs,10-15 cm jämmes ni ollaq kooniq 5 kg rassõq. Must pässik kasus peräst lõikust tüvele tagasi.
Pruukminõ.
Rahvapärimüsen om must pässik tiit ku vähärohi ni 1955. aastagal nimmas' Moskva Arstitiidüse Akadeemiä musta pässigu vähävastatsõs aines. Parhilla kättesaiaq pässikust tettüq rohoq ommaq hariligult nõrgaq ni aotlidsõ toimõgaq.
Musta pässikut om proomit ka kuntslidsõlt tsukrusöödä pääl kasvataq, aq tulõmis om vähänüq ja muutunuq toimõainidõ tuutminõ.
Musta pässigu jundist om hariligult tett kas vii- vai viinaleotust. Tuujaos poodõtas junt pulbris ni valõtas pulbrilõ vai suurõmbilõ tükele kuum (kooniq 50-kraadinõ) vesi pääle. Ku pulbrilõ viin pääle vallaq, saa kätte ka nuuq ainõq, miä viin lakja ei lääq – betuliinhappa, betuliini ja fütosterooliq. Viinaleotust tetäs hariligult peräst kuuma vii tüütlüst, selle et kuuma om vaia kitiini lahkmisõs. Lisas vii- ja viinaleotusõ tegemisele ka hapatas, no tuu om kõgõ kallimb, aigovõtva ni ilma kimmä tulõmildaq (happamisõs pruugitas pall'o esiq tüüpi pisiläisi ni siini).
Mauri

Mauri om küläVõro maakunnan Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda. 
Külän ommaq inämbüisi mõtsaq, niidüq, kingoq, oroq ja likõqmaaq. Külä lõunõjaon ommaq Korgõmägi, Peebumägi ja Kuusõbimägi. Maurist veidüq õdagu poolõ jääseq Kõrb- ja Linnasjärv. 
Hummogu puul om külä piiris Raudoja, külä hummogujaon ommaq viil Aeniidü, Niitkaniidü ja Uibumägi. Külä põh'ajaon ommaq suusaar Nakrisaar, Linnasmägi ja Katõpedäjämägi. Mauri külä keskjaon om Jaanimägi, miä võidsõ nime perrä vanastõ ollaq jaanitulõ tegemise kotus. Sääl lähkon ommaq viil Soehavvamägi, Laidrasuu ja Mar'asaarõmägi. 
2012. aastagast pääle toimõndas Mauri põliskotõ külä, miä köüt kokko keskkunnahoitjaq inemiseq. Luudava külä mõttõs om püündäq võimaligult suurõ esiqmajandamisõ poolõ ja tallitaq kuunkõlan luudusõga. Küläelo kõrraldamisõ man om alossõs võet Vladimir Megre raamadusar'an „Vinnemaa heliseväq tsiidreq” ärq tuuduq mõttõq.
Kodavere murrak

Kodavere murrak (paigapäältsen keelepruugin "Kodavere kiil") om eesti keele hummogumurdõ ala kuuluv murrak, midä om kõnõld ja kõnõldas kuigivõrd täämbätse pääväni Kodavere kihlkunna põh'ajaon. Kihlkunna lõunõjaon om kõnõld Kodavere Kavastu murrakut, miä käü hoobis lõunõeesti keele Tarto murdõ ala.
Kodavere keeletunnusõq.
Kodavere murrakulõ om umanõ pehmeq välläütlemine ja mõnõq vad'a keele ja eesti põh'ahummogurannamurdõ perädseq keelejoonõq, nt "o" &gt; "õ" ("õtse, kõhe, õras, õlemä, õja, kõllane, kõrd"), "st" &gt; "ss" ("muss": "mussa, alassi"). Samal aol om pall'o ütist lõunõeesti kiiliga. Kodavere keele nii vad'a keelele ku lõunõeesti keelile umadsõq vanaq keelejoonõq ommaq näütüses "ä"-vabahelükokkokõla (nt "emä, kärätädä"), keskkorgidõ vabahelle korgõnõminõ (nt "kiil, kuul, tüü") ja peräsilbi "o" (nt "kodo, talo"). Puhas lõunõeesti keele muud om Kodaveren pruugitav seenkäänüse lõpp "-n", nt "külän, silmän". 
Kodavere keelen oll' viil 20. aastagasaa edimädsel poolõl alalõ väega vanaperäline tävveline eitüse paradigma, nt:
ei usuq - "miä en usu, siä ed usu, tämä eb usu, meije emä usu, teije etä usu," "näväd eväd usu;" 
es usuq - "mia esin usu, sa/sia esid usu, tämä es usu, meije esimä usu, teije esitä usu, näväd esid usu."
Keele pruukminõ täämbätsel pääväl.
Täämbätsel pääväl arvatas Kodavere kiilt kõnõlõvat egäpäivi viil mõnikümmend vanõmbat inemist. Inämbide inemiisi kõnnõkeelen või viil kuuldaq ütsikit Kodavere murdõ sõnno vai juuni. 
Kodavere keelen om vällä ant luulõraamatit ja latsõpõlvõmälehtüisi ni tetäs näütemängõ ja kiilt ja taa aoluku tutvustavit videoid ja filme. Om olõman kodavere-eesti katskiilne murrakut tutvustav kodoleht üten sõnastuga (kaeq altpuult).
Üts tunnõtumpi kirotajit, kiä om avaldanuq ka kodaverekiilsit luulõtuisi, om Vallisoo Mari.
Keelenäüdüs.
Lõik Kodavere murdõ kodolehelt:
"Kuigi Suome murdeuurja Lauri Kettunen kirjutas juba 20.sajandi alul Kodavere murrakuss kui kaduvass kiäless, siis peris kadunud eb õle ta praegagi ja 20.sajandi keskel õli murrak viil paljuden küladen põhiline kiil, nõnna one ta minu põlvkonnale lapsepõlvekiäless õllud. Seda moetogi õmavahelisen suhtlemisen, kualin ja võõrasse inimessega kõneldi ike kirjakiilt. 1950-ndäte uassate kualilapsed one müüda muad laiali lähnud, elävad tõese kiäle siden ja lapsepõlve kodokiil võib-õlla ärä unetet. Kodosid, kos Kodavere murrak viil egäpääväsess kiäless one, eb õle vist enäm palju, aga üksikid murdesõnu kohtab selle kandi inimesse kõnen ike ja selless kiäless arusuajaid piäss viil küllält õlemä. Murrakun kirjutatasse nuarepõlve mälestusi ja tehässe näitemänga."
Coldplay

Coldplay om inglüse alternatiivroki vai popprokkmuusiga ansabli. Ansambli tekkü 1996. aastal, ku nä hinnäst viil Starfishis kutsõq. Kats’ aastat ildampa naksiq nä hinnäst Coldplays nimitämä. Ansamblin mäng’väq laulja Chris Martin, kiä laul ja mäng klahvpille ja kitrat, Jonny Buckland, kiä tinistäs kitrat, Guy Berryman, kiä mäng basskitrat ja Will Champion, kiä pess trummi. Coldplay sai popis, ku and' vällä laulu “Yellow”.
Näide kõgõ suurõmbaq hitiq ommaq “Yellow”, “The Scientist”, “Fix You”, “Viva la Vida”, “Paradise”, “A Sky Full Of Stars”, “Something Just Like This” ja “Hymn For The Weekend”.
Albumiq.
Coldplay om vällä andnuq katõssa albumit.
Rüälill

Rüälill (kreeka keelen "Centaurea cyanus") om hainkasv kõrvhäitsmeliidsi sugukunnast jumiga perrest. 
Nimitüs.
"Centaurea" tulõ kreekakiilsest sõnast "kentaurus" vai "kentaur", "cyanus" kreekakiilsest sõnast "kyanos" – tummõsinine. Rüalill om 1968. aastagast Eesti rahvalill.
Rahvaperälidseq nimitüseq.
Rüälill, rüäninn, harolill, harokõnõ.
Kasumiskotusõq.
Rüälill om lajalt levinüq Õuruupan ja Põh'a-Ameerikan, aq kasus kah muial.
Kemikaalõ pruukmisõ peräst põllumajandusõn om timä hulk luudusõn vähämbäs jäänüq.
Rüälill kasus päämidselt põllu pääl, agaq kah teie ja kraavõ viiri pääl. Timä om üte- vai katõaastanõ hainkasv ja kasus talvõviläga kuun, sammamuudu miiq viläpõldõ kõgõ ilosamb lill, hää mii ja rohohain.
Räim

Räim vai õdagumere heering (ladina keelen "Clupea harengus membras") om atlandi heeringä alambliht, kiä eläs Õdagumeren. Harilik räim süü planktonit. Müräkräim om rüüvkala ja süü sagõhe ogalikkõ.
22. radokuu pääväl 2007 kuulutõdi räim eesti rahva kalas.
Rüüvkala

Rüüvkala vai murdja kala om kala, kiä süü tõisi kallo vai tõisi eläjit. Rüüvkalolõ vastandõdas lepiskallo.
Rüüvkallo hulka kääväq näütüses ahhun, haug, sudak ja lõhekala, a vähämbist ka näütüses kusk. 
Rüüvkalaq valivaq saaki tuu perrä, midä kostki inämb löüdäq või.
Tülü

Tülü vai konflikt (ladina keelen "conflictus") om huvvõ, vajahuisi vai väärtüsarvamiisi vastaminek.
Tülü või ollaq: 
Sisemäne – elolisõ vai muu süstemi tõistmuudu vajahusõq vai määntsidegi küsümiisi vaihõlinõ vastaolo;
Välimäne – katõ inemise vai inemiisi rühmä määntsidegi küsümiisi vai tahtmiisi vastaolo.
Tülü tunnõmi ärq tuust, et:
tegemiisi tsihis saa tõõsõlõ kah'o tegemine, niguq näütüses süüspandminõ, pahanõminõ, tsiataminõ, pruuk alandaq ja pilgadaq;
tõsõ nägemine ja manolõk härgütäs;
kuuntüü ei istuq, lihtsin as'on ei saiaq kokkoleppele ja tuu sekä tõsitsõmpi asjo tegemist.
Tahtminõ

Tahtminõ om püündmine vai himo midägiq tetäq, midägiq saiaq vai luutus reaalsust vai tuntavat muutaq vai luutus hindä vai kinkagiq tõsõ jaos määnestkiq tsihti kätte saiaq.
Greif

Greif ("gryps") oll' kotka pää ja siivulidsõ lõvi kihäga elläi antiikmütoloogian. 
Greife kujoq olliq tunnõduq assüüria-babüloonia kultuurin. 8. aastagasaal i.m.a joudsõq greifiq Kreekahe ja Ruuma, kost saiq edesi kujokõisis keskaigsidõ ilostuisi mano.
Greifiq ommaq ka pall'odõ vappõ pääl vapieläjäq.
Vana-Vigala ijätsõõr

Vana-Vigala ijätsõõr om esiqeräline luudusnättüs Vigala jõõ pääl Vana-Vigala külän Hiieoro lähkün. Ijätsõõr tegünes talvildõ sis, ku jõgi nakkas kinniq külmämä. Külmä ilmaga võtt ijäkõrd jõõ pääl suurõ ümbrekäüjä kettä kujo.
Tsõõr käü aigopiten ümbre, üts tsõõr võtt aigo 7 kooniq 13 minotit. Tsõõri läbimõõt om 20 miitre ümbre. Tsõõr tegünes luudusligult, ilma inemise vaihõlõ segämäldä, tuust, et jõõvuul käü vii päälüskõrran ümbre. Kavva tsõõr ümbre käü, olõnõs ilmast. Ku kõrraga väega kõvva külmä tulõ-õi, või taa ümbre kävvüq mitu päivä, inne ku kinniq külmäs.
Vigala jõgi

Vigala jõgi (ka "Konuvere jõgi, Koluvere jõgi") om Kasari jõõ kõgõ viirohkõmb lisajõgi. Taa nakkas pääle Kõnnumaal Kaeva suust ja juusk Rumba külän Kasari jõkkõ.
Jõgi juusk läbi Pärno ja Rapla maakunna.
Vigala jõõ pikkus om 101,8 kilomiitrit, valgala suurus 1577,2 ruutkilomiitrit.
Mansi kiil

Mansi kiil (tõõsõ nimegaq "voguli kiil", mansi keelen "мāньси лāтыӈ") om soome-ugri kiilkunna Ugri kiili Obi-ugri rühmä kiil, midä kõnõlõsõq Õdagu-Tsiberin eläväq mansiq.
Mansi keele kõgõ lähkümb hõimokiil om handi kiil.
Mansi kiil om ohoalonõ kiil. 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä kõnõlõs mansi kiilt Vinnemaal õnnõ 938 inemist.
Permikomi kiil

Permikomi kiilt ("перем коми кыв" või "коми-пермяцкӧй кыв") om kiil, midä kõnõldas Vinnemaal Kama jõgikunna maiõ pääl.
Tähistü.
Аа Бб Вв Гг Дд Ее Ёё Жж Зз Ии Іі Йй Кк Лл Мм Нн Оо Ӧӧ Пп Рр Сс Тт Уу Фф Хх Цц Чч Шш Щщ Ъъ Ыы Ьь Ээ Юю Яя
David Bowie

David Bowie (/ˈboʊi/.) (kodanigunimi David Robert Jones, sündünüq 8. vahtsõaastakuu pääväl 1947, koolnuq 10. vahtsõaastakuu pääväl 2016) oll’ briti laulja ja näütelejä. 
Bowie muusigakarjäär naas' pääle 1960. aastil. Timä edimädses hitis sai “Space Oddity” (1969), miä kõnõlõs ilmaruumilindajast. Album "Let's Dance" (1972) nõst' timä jo ilmakuulsas tähes. Bowie pidi 2003. aastagast muusiga välläandmisõga vaiht, aq and' mõni inne kuulmist vällä viil kats albummi: "The Next Day" (2013) ja "Blackstar" (2016). 
Bowie oll' 1970. aastil glam roki iihnkäüjit ja timä muusiga om popkultuuri väega kõvva mõotanuq, timmä peetäs 20. aastagasaa ütes tähtsämbäs muusigamehes. 
Bowie' popimbaq lauluq ommaq näütüses ”Space Oddity”, ”Life On Mars?”, ”Changes”, ”Starman”, ”Fame”, "Heroes”, ”Ashes to Ashes” ja ”Let’s Dance”.
Varahanõ elo.
David Robert Jones sündü 1947. aastaga vahtsõaastakuun Brixtonin, Londoni tüülisliinaosan. Imä Margaret Burns vai Peggy, nigu timmä kutsuti, oll' tüün kinomajan. Esä Heywood Jones, kedä kutsuti John, oll' latsikodo finantsõ kogoja. Johnil oll’ edimädsest abielost tütär ja Peggyl varatsõmbast aost poig Terry, kiä oll’ Davidist ütesä aastakka vanõmb.
1966. aastagal võtsõ David Jones hindäle Bowie väidse perrä nimes David Bowie.
Välälingiq.
David Bowie' kodoleht
Pärdi Arvo

Pärdi Arvo (Arvo Pärt, sündünüq 11. süküskuul 1935 Paidõn) om Eesti viiemeistre, kiä luu klassigalist ja vaimolikku muusikat.
Jaipur

Jaipur om liin Indian, Rajasthani osariigi pääliin ja Jaipuri ringkunna keskus.
Liina asot' 1727 Amberi valitsõja maharads'a Jai Singh II. Jaipur om edimäne planeerit liin Indian. Liin jagonõs kuvvõs sektoris, midä eräldäseq 34 m lakjudsõq alleeq. Ka tõõsõq huulidsaq ommaq kõrraperälidseq ja lajaq. 
Päämädsed kaemisväärsüseq ommaq 1799 valminuq vereväst liivakivist ehitet Hawa Mahal (Tuuli Loss), Nahargarhi sõaliin ja Jantar Mantari observatoorium.
1956. aastagal sai Jaipur Rajasthani pääliinas.
2001. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli liinan 2 324 319 inemist, 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä jo 3 710 570.
Jaipur om metalli-, keemiä- ja tekstiilitüüstüse keskus ni suur transpordisõlm.
Liinan om Rajasthani Ülikuul ja Malaviya Riiklik Tehnoloogiainstituut.
Helbi Toomas

Helbi Toomas (Toomas Help, sündünüq 1961) om eesti keeletiidläne. 
Aastagal 2004 kaits' tä uma doktoriväütekirä "Sõnakeskne keelemudel: eesti regulaarne ja irregulaarne verb" / Toomas Help. – Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus, 2004. – 234, [1] lk. ; 26 cm. – (Dissertationes philologiae estonicae Universitatis Tartuensis, ISSN 1406-1325 ; 13).
Help ja võro kiil.
Esä puult Võromaa juuriga Helbi Toomas tekk' 1989. aastagal radikaalsit ettepanõkit võro kiräkeele arõndamisõs ja oll' edimäne, kiä naas' võro keelen tarvitama tan siiäni pruugitavat q-tähte kakkõhelü kirotamisõs.
Viiesepp

Viiesepp vai viiemeistre om inemine, kiä luu lauluviise ja muid helüteossit.
Kuulsaq viiesepäq om Bachi Johann Sebastian, Mozarti Wolfgang Amadeus, Van Beethoveni Ludwig, Vivaldi Antonio ja Wagneri Richard, Eestin Pärdi Arvo.
Sõbrapäiv

Sõbrapäivä, midä kutsutas ka valentinipääväs, peetäs 14. radokuu pääväl. Taa päiv om Eestihte tulnuq 1980. aastidõ lõpun Soomõ iinkujo perrä. Taal pääväl näüdätäs vällä umma armastust, peetäs meelen kalliid inemiisi ja tetäs näile kingitüisi.
Aolugu.
Valentinipäävä tähüstämine om peri jo Vana-Rooma aost, kon taa oll' pühendet viläkusõlõ. Kuna ka pühä Valentin oll' kar'akaitsja pühäk, võidsõq kats kultust umavaihõl kokko minnäq. 
Eestihte om päävä tähüstämine tulnuq põhilidsõlt angloameeriga massikultuuri mõol.
Päeva tähüstämine.
Sõbrapäävä sisus om meil kõiki lähkeidsi inemiisi meelen pitäq, kuigi algusõn om päiv olnuq pühendet armastusõlõ ja kallimbalõ, kelle andas umist tundist märko vai tetäs kingitüisi. Euruupan ja Ameerikan reklaamitaski taad ku armastusavalduisi, kihlumisõ ja pulma päivä. 
Eestin kingitäs sõbrapääväl sagõhõhe kaardikõisi, lille vai tetäs muid väikeisi kingitüisi. 
Ku algusõn peiq meil sõbrapäivä põhilidsõlt noorõq ja latsõq, sis pikäpääle ommaq taad rohkõmb tähele pandma ja pidämä naanuq ka keskiälidseq ja vanõmbaq inemiseq.
Vastlapäiv

Vastlapäiv (vai ka Lihahiideq vai Livvupühiq) om võro ja eesti rahvakallendrin liikva varrakeväjäne pühä. Taad peetäs päiv inne tuhapäivä, minkast edesi nakkas nädäline paastuaig kooniq munnõpühhini. Vastlapäävä nimi om peri alambs'aksakeelitsest sõna "vastelavent" 'vastla- ehk paastuõdak' algusosast "vastel." 
Vastlapääväl lastas liugu, et suvõl kasusiq ilosaq pikäq linaq. Vastlapäävä söögiq ommaq tsiajalaq ja herne- vai uasupp. Niisama süvväs vastlapääväl vatukoorõga vastlakukliid.
Vikurnägo

Vikurnägo om tundidõ vällänäütämises pruugitav kirävaihõmärke kokkosäädüs, miä kujotas inemise rõõmsat, kurba vm näko.
Vikurnäkõ või löüdäq jo 19. aastagasaa kirotuisist, a digitaalsõ kujo saiq naaq 19. süküskuu pääväl 1982 teno Carnegie Melloni Ülikooli puutritiidläsele Fahlmani Scittilõ, kiä soovit' naid tuul pääväl uman e-kirän tüüseldsiliisile. Mõnõ kuuga läts' taa teedüs väega lakja ja säält naas' pääle vikurnäkõ pruukminõ üle ilma.
Tiigri

Tiigri om mõtsaelläi. Tä om väega suur elläi, kiä kuulus kaslaisi sugukunda.
Miranda de l Douro

Miranda de l Douro (portugali keelen "Miranda do Douro") um vald Põh'ahummogu-Portugalin. Vallas kõnõldas miranda kiilt. Keskuskülä um Portugali ja Hispaania piiril Douro-jõõ veerel.
Küläq.
Miranda de l Douro vald jagonõs administratiivselt 13 ossa (mir. "freguesie"). Siin andas kõgõpäält mirandakiilne nimi:
Baskiirimaa

Baskiirimaa ehk Baškortostani Vabariik om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Volga föderaalringkunnan. 
Baskiirimaa suurõmbaq liinaq ommaq Ufa, Sterlitamak, Salavat, Neftekamsk ja Oktjabrski.
Baskiirimaa ammõtligus keeles om vinne keele kõrval ka baskiiri kiil.
Hang Over Me

Hang Over Me om küländ vahtsõnõ poprokk-punkrokk ansambli, miä tegotsõs päämidselt Talinan ja Aegviidun. Ansambli mäng hindäluudut rokkmuusikat ja hindä perrä säetüisi kuulsambit rokk- ja poplaulõ eesti ja inglüse keelen.
2018. aastaga rehekuun oll' näide laul "Jäädki Mängima" Rock FMin nädäli luus.
Ansambli laulja vastas' Rock FMi küsümiisile niimuudu: "Miiq olõ nigu võiusai - miildüs latsilõ ja vanõmbilõ. Meile miildüseq väegaq Sudafed ni Luunja kurk. Seo man olõmiq suurõq romantiguq ni kõvaq kriitiguq esiqhindäle ja ütiskunnalõ. Nigu miiq ansamblinimi and arvadaq - hummogu mi laula-aiq, a tuuiist kütämi õdagidõ eestikeelist rokki sääl, kohe kutsutas ja muidokinaq Rock FMin"
Liikmõq.
Ansambli tekkü 2017. aastaga süküskuun, ku kats koolipoissi - Noorõ Antero ja Sepajõe Richard - tahtsõq bändi tetäq. Põhilidsõs sõnnuluujas om Sepajõe Richard. Suvõni 2018 pess' trummi Rosina Rene.
Välislingiq.
Hang Over Me Facebooki leht
Hang Over Me edimäne singli "Jäädki mängima"
Hang Over Me ülesastminõ 2018. aastaga 8. sügüskuun
Kalaallit Nunaat

Kalaallit Nunaat (ka Gröönimaa, taani keelen "Grønland") um maailma kõgõ suurõmb saar.
Kalaallit Nunaat vai Gröönimaa om hindävolinõ saar, miä om Taani uma. Kalaallit Nunaat püünd esiqolõmist.
Kalaallit Nunaat om Põh'a-Atlandi ja Põh'a-lämere vaihõl. Kalaallit Nunaati pinna suurus om 2 166 086 kruutkilomiitret, minkast om 83,1 % viikoko ja iändüt. Rahvas eläs 350 000 kruutkilomiitre pääl, kon olõ-õiq iändüt.
Kalaallit Nunaati ilm om arktilinõ. Kalaallit Nunaati lõunõnaban om aastaga keskmäne lämmüs +0,5 °C ja põh'anaba aastaga keskmäne lämmüs om -8,7 °C.
Kalaallit Nunaati riigikiil om kalaallisuti kiil, miä om inuiti kiil. Kalaallit Nunaat nimi tähendäs kalaallisuti keelen „kalaalliti (inemise) maad“. Tõõnõ nimi, Gröönimaa, miä põh'andus taani keele nimel "Grønland", tähendas „rohilist maad“.
Nunap Isua

Nunap Isua vai Uummannarsuaq (taani keelen "Kap Farvel") um Kalaallit Nunaati kõgõ lõunapuulsõmb maanõna Kujalleqi vallan Itilleqi saarel.
Rõugõ kaemistorn

Rõugõ kaemistorn "Pesäpuu" asus Vana-Võromaa süvän süämen Rõugõ alõvin Ööbiguorun. Vahtsõnõ torn valmsõ sääl 10.rehekuu pääväl 2016. Taa sais põlitsõn inemiisi elokotussõn Rõugõ liinamäel ja om 30 miitret korgõ. Ku tornist ümbretsõõri vällä kaia, paistus mäine Võromaa kuun ürgorgõ ja Rõugõ kuulsidõ järvigaq.
Rõugõ Ööbiguoru tornil om ka uma näoraamadu lehekülg, kost võid löüdaq pallo uhkõit pilte ja lukõq miä torni lähkün parhillaq toimõndatas. Kae tast: 
Vällänägemine.
Kaemistorn näes välla nigu kate tsigupesägaq puu. Ülemädse pesä seen om "kuldmuna", miä üten kaemislavvigaq üüse kirivält kirgäma nakas. Rõugõn om ka sääne kommõq, et ku sünnüs vahtsõnõ kundlanõ, sõs võtt "kuldmuna" latsõ suu perrä helleverevä (tütrik) vai sinidse (poiskõnõ) värmi. 
Torni ehitüskunstnik om Tõra Karmo, kinka ettekujotus om saanu mitmit avvuhindu:
Rõugõ vana kaemistorn.
Inne "Pesäpuud" saise sama kotussõ pääl ütessätõistkümmend aastakka 24-miitre korgõnõ puutorn, miä oll esiqeräline tuuperäst, et tuu otsaq käve kipõstõ ümbre tuulõgeneraator. Niimuudu kitsõ kaemistorn üles tagasikasujat energiät ja valgusti kuuli veivat jalgrata.
Puhkpilliq

Puhkpilliq (vai aerofoniq) ommaq laemban tähendüsen muusigariistaq, miä tegeväq hellü, kuq hõhk võnkas. "Perispuhkpilliq" ommaq nuuq puhkpilliq, mink helü tekküs pillimehe tävvest pilli sisse puhudu hõhu võnkamisõst. 
Puhkpilliq laemban tähendüsen ommaq Hornbosteli-Sachsi pille jagamisõn 4. astõq - "aerofoniq" ('hõhkhelisejäq'). 
Perispuhkpilliq.
Perispuhkpilliq võivaq edimädse matõrjaali perrä ollaq puupuhkpilliq (kah puupilliq) vai vaskpuhkpilliq (kah vaskpilliq). 
Puupuhkpilliq vai puupilliq.
Puupuhkpilliq ommaq puhkpilliq, mink edimäne matõrjaal om puu:
Vaskpuhkpilliq vai vaskpilliq.
Vaskpuhkpilliq ommaq puhkpilliq, mink edimäne matõrjaal om vask:
Vabaq aerofoniq.
Vabaq aerofoniq ommaq nuuq puhkpilliq, miä olõ ei "perispuhkpilliq", a mink helü tekküs hõhu võnkamisõst:
Virmalidsõq

Virmalisõq ehk virulasõq, põh'avalgus, põh'avalu (ladina keelen "aurora borealis", sjoo tähendäs "põh'aago") ommaq optilinõ ilmus. Virmalisõq sugõnõsõq õdagutaivahe, ku päävätuul põrkas kokko Maa õhukihi pudinidõgaq. Virmaliisi näge kõgõ rohkõmb põh'a- ja lõunõnabal Arktiga ni Antarktiga piirkunnan. Lõunõpoolitsidõ virmalidsi nimi om "aurora australis" vai "lõunõago".
Nullkulu

Nullkulu (inglüse keelen "zero-waste") om tuu, ku kõik inemise ask lätt askunigu asõmõl ümbretüütlüste ja saa vahtsõ elo, vai lagonõs luudusõn loomuligult. Niimuudu essü-üi plastpraht luudusõhe, kohes tuu ei passiq. Aśa tõist kõrd pruukminõ ja kakõnu aśa parandaminõ om etemb, ku vahtsõ hankminõ, a kõgõ etemb om lihtsähe vähämb pruukiq. Peris nullkululinõ elo om innemb korõmb tahtmine ku tõõperäline eloviis, selle et tuu om väega rassõ, a kokkohoitlik tarvitaminõ ja nullukulu silmän pidämine hoit luudust ja niimuudu ka inemiisi.
Padakunn

Padakunn om väiku ja aiglanõ elläi. Padukunni om umbõs 250 liiki. 
Nad süüvaq lehti ja väikukõsi luumi. Nail om hariligult kummõŕ ja korgõ kilp mis kaits murdjaq elläi iist. Jala ommava kimmä ja jämmeda. Mõ̭ni padakunn eläs vee all ja kasuse väega suurõks kooniq 200 kilogramḿi.
Padakunna munõse maa pääle et sündjädsiq saavaq hapasniku. I mä munõ kats kooniq viis munna.
Eesti mineraaliq ja kiviq

"Eestin lövdüväq mineraaliq":
Maiste Juhan

Maiste Juhan (Juhan Maiste, sündü 10. põimukuul 1952. a  Kehrahn) om eesti kunstiaoluulanõ, Läti Tiidüisi Akadeemiä avvodoktor. 
2007. aastast om Maiste Tarto suurõkooli profesri. Tä om suurõ hulga kunstiaoluu raamatidõ ja tiidüskirotuisi kirotaja. Tä om kirotanu luulõtuisi ja esseid. Maiste uur mõisidõ ehitüskunsti. 
Maiste om 2009. a tiidüsaokirä Baltic Journal of Art History päätoimõndaja ja elloherändäjä. 
Aastail 1993-2007 oll' Maiste Eesti Kunstiakadeemiä profesri ni 2002-2007 ka muinsuskaitsõ ja restauriirmise tiidüskunna dekaan. Aastil 2000-2009 oll' Maiste Eesti Maaülikooli külälisprofesri. 2002. aastal tekk' Maiste tüüd Rooma Ülikoolin.
Heroni vallõm

Heroni vallõm om üts kolmnuka pindala löüdmise vallõm. Taa valõmi tulõt' edimädsel aastagasaal Vana-Kreeka matõmaatik, insinör ja massinameistre Heron. Heroni valõmit saa pruukiq, ku tiiämiq kõgõ kolmõ küle pikkuisi. Vallõm om kujol 
formula_1
kon formula_2, formula_3 ja formula_4 ommaq kolmnuka külgi pikkusõq ni formula_5 om puul kolmnuka külgi pikkuisi summast. Perämädse saa löüdäq valõmiga
formula_6
Jõõhopõn

Jõõhopõn om puulveelise eloviisiga kasvosüüja nisalinõ.
Om kats jõõhobõsõ sorti. Üts om harilik jõõhopõn ja tõnõ kääbätsjõõhopõn.
Jõõhobõsõ om kihäehituselt sarnasõ suurõ tsiaga aga molõkulaarsõlt valaskalaga.
Kirjeldus.
Jõõhopõn om neli miitret pikk ja kaald umbõn puultõist tonni. Jõõhobõsõ perädu hambad, miä om harvaq ja kihva, minkaq ta end hoit vainlasõ iist.
Eloviis.
Jõõhobõsõ eläva Afrigan ja ommaq kar´aeläjäq. Üten karjan om 2–1000 jõõhobõst. Karja valitsõs esäne elläi.
Päiv lätt jõõhobõsõl müüda jõõveen, inäbäste tä lamaskõlõs vai makas. Jõõhopõn või minnaq vee alla hinnäst käkmäq. Üüse tulõ tä jõõpervele ja süü värskit kasvi.
Fenno-Ugria Noorõq

Fenno-Ugria Noorõq (ka FUN) om soomõ-ugri ainist huviteduq nuuri seltś, miä luudi 2013. aastagal. Ütes Fenno-Ugria Nuuri ülesandõs om tugõdaq soomõ-ugri liikmist Eestin. Seos kõrraldatas soomõ-ugri nuuriprojekte ja kultuuriettevõtmiisi ni tetäs ütistüüd tõisi soomõ-ugri ütisidega nii Eestin (näütüses Fenno-Ugria Asutusõgaq) ku ka tõisin riiken. 2019. aastaga lõpun tetti seltsile ka uma MTÜ Hõimulõimed.
Seltś om riikevaihõlidsõ Soomõ-Ugri Rahvidõ Nuuri Köüdüse MAFUN liigõq.
Tegemiseq.
FUN-i tähtsämbide tegemiisi hulka kääväq:
Ánsambli Kännu Peal Käbi.
Fenno-Ugria Nuuri liikmõq ommaq tegijäq kaq ánsamblin Kännu Peal Käbi (võro keelen Kannu Pääl Kukk), mink varan ommaq lauluq õgasugumaidsin soomõ-ugri kiilin. Ánsambli võtt' üles 2018. aastaga keväjä kolm Heinsoo Heinikese eesti keelest vaďa kiilde ümbre pant laulu ni om üles astnuq vaďa kultuurigaq köüdet ettevõtmiisil. 2018. aastaga sügüse tekḱ Kännu Peal Käbi komikeelidse tõlkõ Võro ánsambli Ummamuudu luust “Kõnõtraat" (tõlkõ päälkiri “Сёрникутан”). Lugu löüd' vastakaja ka Komimaal, kon seod manits' uudiskannaľ Ö-net.
Ánsambli Kännu Peal Käbi astsõ üles 2018. aastaga hõimopäivide Tarto pääkóntsõrdil Eesti Rahva Muusõumin inämbüisi õdagumeresoomõ rahvalaulõga.
Siil

Siil vai harilik siil ("Erinaceus europaeus") om tsillokõnõ nõklogaq elläi. Eestin eläs ka tõist sorti siile – lõunasiil ("Erinaceus roumanicus"). 
Vällänägemine.
Siil om 14–30 cm pikk ja tä kaald 700–1100g. Siili sälän ommaq nõglaq (umbõs 16 000 nõkla), mis ommaq kõgõ inämb 3 cm pikäq.
Süümine.
Siili söögis ommavaq: mutugaq ja näide pojaq, liivikõsõq, kunnaq, hiireq, sivvuq, tsirgupojaq ja -munaq. Üteldäs, et siili kutsmisõs tulõ aida piimäkauss pandaq, a tegeligult tuu ei passiq näile, olõ-õi siili tervüsele hää. Parõmb om andaq näile vett vai tsill'okõisi lihatükke.
Eloviis.
Siil toimõndas päämidselt hämärän ja üüse ja suurõ osa aost tä ots süüki. Talvõl siil makas.
Elopaik.
Siilile ei miildüq tihheq kuusõmõtsaq. Tä eläs lehemõtsan, niidü pääl, pargin, aian ja kalmuaian. Siilile miildüs inemiisi man. Sääl om pall'o süvväq, käkmise võimaluisi ja tsipakõnõ lämmämb.
Siil Eesti kultuurin.
Kalõvipojan om siil tark nõvvoandja. Eestin pruugitas ütlemist "nigu siil udsun", tuu tulõ kunagidsõst multifilmist "Siil udsun" ja tähendäs segähüsen olõmist.
Tedre Leonhard

Tedre Leonhard (Leonhard Teder; 22. joulukuu päiv 1906 Tarto – 6. süküskuu päiv 1964 Brantford, Kanada) oll' Eesti sõjamiis (kaptõn), Vabariigi Presidendi noorõmb käsündüsohvitsiir. 
Opis 1928–1941 Tarto Ülikuulis säädüseoppust. Akadeemilidselt oll' tä Korporatsioon Vironia liigõq.
Erälist.
10. joulukuul 1938 võtt’ tä Talliina Kaarli kerikun Eenpalu Kaarli tütre Eenpalu Helmi hindäle naasõks.
Saatse vald

Saadserinna vald oll' vald Petserimaal aastagil 1939–1945 ja Võromaal aastagil 1945–1950.
13. septembril 1945 tettiq vallan Matsuri külänõvvukogo ja Satserinna külänõvvukogo.
26. septembril 1950 panti vald Räpinä rajuuni kuunsaisu.
Kanakülä (Puka)

Kanakülä oll' külä Võromaal. Külä jääs täämbadsen päivä Aakre külä alale. Kihlkundlikult passi külä Rõngu kihlkunda. Külä häotäti 1977, ku seo panti kokko Aakre külägaq.
Hinni kanjon

Hinni kanjon om 15-20 miitret sükäv, 300 miitret pikk ja asub Rõugõn, Nursi külän, Kahrila järve veeren. Hinni kanjon om tähtsä, selle et om ainukõnõ kotus Eestin, kos uja mõlõmbal puul om müürmägi.
Kanjoni põh'an juusk Enni uja. Keväjä om ujan pall'o vett, a suvõl om uja kuivõmb. Edimädseq 50 miitret om Hinni kanjoni lakjus 6-10 miitret, a sis ahenõs 3 miitreni.
Kanjon om tekkünüq devoni aol, ja om üts parõmb müürmägi, kos om nätäq Sietini liivakivi. &lt;br&gt;Hinni kanjoni müürmäeq ommaq ilosaq, kos om nätäq mitund tõistsugumast liivalato. Kanjoni põh'an om pall'o vii puult tettüid kuupõ.
Mõts ja eläjäq.
Hinni kanjonin kasusõq kõgõ rohkõmb kuusõq, pedäjäq, kõoq ja lepäq. Kõgõ rohkõmb kasus sääl sammõld, sõnajalga ja hapundhaina.&lt;br&gt;Elläjäq mõtsan ommaq kabraq, rebäseq, oravaq, hiireq ja jänesseq. Käväjä om sääl kuuldaq kah, kuis hulga tsirkõ laulvaq.
Jõgõva

Jõgõva om liin Jõgõva maakunnan Jõgõva vallan Pedja jõõ veeren, Jõgõva maakunna valitsõmiskeskus.
Jõgõva sai alõvis 13. rehekuu 1919 ja kolmanda astmõ liinas 1. lehekuu pääväl 1938.
Läbi liina lätt Tapa–Tarto tsihin raudtii.
Jõgõval mõõdõti 17. vahtsõaastakuu pääväl 1940 Eesti külmärekord: –43,5 °C.
Liinan om pia 30 ha puiõ ja puhmõga ni küländ liigirikkit parkõ, miä vaeldusõq kodoaidoga.
2011. aastagal tüüt' Jõgõval kats üldhariduskuuli, kon oll' kokko 1003 opilast. Liinan oll' üts rahvaraamadukogo, mil oll' 3087 lugõjat.
Ceres

Ceres (sümbol: ) om kääbätshod'otäht ni kõgõ suurõmb Marsi ja Jupitõri vaihõl olõvan astõroidõ vüün ollõv taivatäht. Pia 945 km läbimõõt tege Ceressest kõgõ suurõmba Neptuuni lindamistii seenpuul olõva kääbätshod'otähe. Tegemist om suurusõlt 33. teedäqolõva objektiga mi pääväsüsteemin ja seo om ainukõnõ kääbätshod'otäht' Neptuuni lindamistii seen. 
Ceres sais kuun kivist ja iäst ni kaald umbõs kolmasjago terve astõroidivüü massist. Ceres om ainukõnõ objekt terven astõroidivüün, miä om hindä rasõhusõst tsõõrikus muutunuq. Cerese tähesuurus Maalt kaiõn om umbõs 6,7 kooniq 9,3 ni Cerest olõ-õi tuuperäst pall’a silmägaq nätäq.
Ceres tunnus olõvat jagonu eräldesaisvas kivist jüväs ja iäst vaihõvüüs, mink all või ollaq vetel maa-alonõ jätüs ilmamerest. Päälüs om arvadaq sego vii iäst ja tõisist mineraalõst nigu karbonaadõst ni savimineraalõst. 2014. aastaga vahtsõaastakuun mõõdõti viitossu purdsahuisi mitmõst Cerese piirkunnast. Tuu oll' innenägemäldäq, selle et hariligult ajavaq viitossu vällä õnnõ komeediq, mitte suurõq astõroidivüü objektiq.
Ceres om edimäne lövvet astõroid. Tä löüdse 1. vahtsõaastakuu pääväl 1801 Pizzai Giuseppe. Edimält nimetedi Ceres võlssi plannõtis, a aastak ildampa tuust nimest üteldi ärq. 24. põimukuul 2006 nimet' riikevaihõlinõ astronoomialiit Crese kääbätshod'otähes, a asteroidis jääs tä iks viil.
Rõugõ

Rõugõ om alõvik Võro maakunnan Rõugõ kihlkunna, Rõugõ valla keskus. 
Rõugõ om 16 km Võro liina keskusõst lõunaõdagu puul. Rõugõ põlinõ org om kooniq 75 miitrit sükäv. Oro põh'an ommaq järveq. Rõugõn om Eesti kõgõ sügävämb järv, Rõugõ Suurjärv, miä om 38 miitrit sükäv. Alõvikun om ka Ööbikuorg, latsiaid, kuul, rahvamaja, kats puuti, Eesti Imä monument, bussijaam, vallamaja ni pekritüüstüs. Ürgoro perve pääl om viikingiaost liinamägi ja külä asõ, minkä mano om ehitedüq muistidsidõ kommõtõ perrä muinastalo. Rõugõn saat pall'o sporti tetäq. Tan om viil jalgpalliplats ja golfi ni võrkpalli saat kah mängiq. Rõugõn om väega illos luudus ja pall'o järvi.
Ilosaq kotusõ.
Eesti Imä monument om pistü pant avvo andmisõs Eesti naisilõ. Monument avvostas Eesti naist ku immä. Eesti Imä luuja om Siska Hans.
Pesäpuu kaemistorn om 30 miitrit pikk. Vällänägemise poolõst tulõtas taa miilde katõ tsirgupesäga puud.
Skandinaavia

Skandinaavias nimmatas riike, miä ommaq Skandinaavia puulsaarõl. Nuuq riigiq ommavaq Roodsi ja Norra.
Skandinaavia puulsaar om Põh'a-Euruupan ja sais kuun päämidselt Roodsi ja Norra maiõst. Väiku osa Põh'aõdagu-Soomõst om kah taa puulsaarõ pääl. 
Laemban aoluulidsõn tähendüsen kutsutas Skandinaavias Roodsit, Norrat ja Taanit, kon kõnõldas põh'agermaani kiili.
Orava (Võro)

Orava om külä Võro maakunnan Võro vallan.
Külä om Vahtsõliina ja Verska vaihõl. Kooniq umavalitsuisi ümbrekõrraldamisõniq 2017. aastagal käve külä Orava valda Põlva maakunnan.
Külän om kuul, tohtrimaja, puut, rahvamaja jne. Oravil om kats järve: Solda järv ja Orava järv.
Aolugu.
Orava kuulu varrampa Vahtsõliina kandsi maiõ alaq ja anti Liivi sõa aigu Petseri kluustrilõ. Tuul aol tunti küllä Suur-Vaigusitsana nime all. 
Orava nimi ilmu vannohe kirjohe 1638. aastagal (Oraw Laur). 
17. aastagasaal luudi Vahtsõliina kar'amõisan Orava mõisa (Orrawa, ildampa Waldeck). Umaette mõisas sai tuu 19. aastagasaa keskpaigan. 1700. aastagal oll' Oravil talorahva segähüs, misperäst mõisa rüüstäti ärq.
Verijärve

Verijärve vai Vahtsõ-Kasaritsa vai Kitsõmõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan. 
Sääl om 77,7 ha suuru Verijärve maastigukaitsõala. Kaitsõala om tett 1962. aastagal. Ala tsiht om kaitsaq Verijärve ni timä ümbre olõvat maad.
Verijärve opmisõraa pääl om 9 teedüstahvlit, miä tegeväq tutvas kasvõ, puid-puhmõ, tsirkõ ni eläjit. Rada lätt järve perve piten.
Verijärvega ommaq köüdedüq mitmõq muistidsõq jutuq. Nime ollõv järv saanuq ammutsõl aol, ku orjõ pesti järve perve pääl ni veri juusk' järve ni muut' vii vereväs. 
Tõõnõ lugu kõnõlõs kur'ast Kasaritsa mõisaherräst, kedä kuts'ar kõrd üüse üten tõllaga korgõst järve perve päält alla viirdüdäq lask'.
Naruhito

Naruhito (徳仁) (1960-) oll' Jaapani 126. keisri, kiä valits' 2019-. Timä valitsõjadeviis oll' Reiwa.
Edirne

Edirne om Türgü liin.
2022. aastagal elli sääl umbõs 180 000 inemist.
Horatius

Horatius (Quintus Horatius Flaccus, 65 i.m.a. – 8 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja.
Horatius, Ovidius ja Vergilius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq.
Catullus

Catullus (Gaius Valerius Catullus, arvadaq 86 vai 84 i.m.a. – arvadaq 54 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja.
Menandros

Menandros (kreeka keelen Μένανδρος, 342 vai 341 i.m.a – 291 vai 290 i.m.a) oll' Vana-Kreeka näütekiränik, kiä kirot' komöödijit. Tä om Atika vahtsõ komöödia kõgõ tuntumb luuja ja umal eloaol ausa kõgõ Kreeka pääl. Täämbädseniq om üten tükün alalõ püsünüq ütśainukõnõ timä näütemäng, "Dyskolos" ("Turśa"). Timä perrä ommaq umaq näütemängoq kirotanuq Rooma näütekiräniguq Plautus ja Terentius.
Laari Mart

Laari Mart (Mart Laar; sündünüq 22. mahlakuu pääväl 1960 Viländin) om Eesti poliitik ja inneskine pääministri.
Korni kiil

Korni kiil ("Kernowek") om kõmri ja bretooni keelele lähkü keldi kiil, midä kõnõldas Cornwalli krahvkunnan Lõunõõdagu-Inglüsmaal.
Cornwallin kõnõld kiil kuuli 18. aastagasaa lõpun vällä, a elostõdi vahtsõst 20. aastagasaal.
Ilves

Ilves vai ilvessusi ("Lynx lynx") om murdja mõtselläi. Ilves kuulus kaslaisi sugukunda, tä om kassi sugulanõ.
Nimi.
"Ilves" om õgadumeresoomõ-saami tüvegaq vana umasõna, miä om samasugunõ ka näütüses soomõ ja isuri keelen.
Mõnikõrd om ilvesse kotsilõ pruugit ka sõnna "ilvessusi". Om arvat, et "susi" om olnuq laemba tähendüsega ja tähüstänüq määnestki kiskjat vai mõtseläjät.
Rügä

Rügä om terävili. Timäst tetäs jauhõ.
Tamsalu

Tamsalu om liin Õdagu-Viro maakunnan Tapa vallan. 2019. aastagal oll' liina rahvaarv 2103.
Tamsalu sai alõvis 1954. aastagal ja liinas 1996. aastagal.
Läbi liina lätt Tapa–Tarto tsihin raudtii.
Tänagu Ott

Tänagu Ott (Ott Tänak, sündünüq 15. rehekuu pääväl 1987 Kärla vallan Saarõmaal) om Eesti rallisõitja. Tä om mitmõkõrdnõ Eesti meistre autorallin. Tänagu Ott om 2019. aastaga maailmameistre autorallin.
Tänak tekk' alostust autoralli maailmameistrivõistluisi sar'an 2009. aastaga Portugali rallil. 2012 liitü tä võistkunnaga M-Sport World Rally Team ni sama aastaga Roodsi rallil sai tä umaq edimädseq kibõhuskatsõvõiduq WRC sar'an. Edimäne MM etapivõit tull' 2017. aastaga Sardiinia rallil. Sama huuaig lõppi 3. kotussõga. Üteliidsi valiti Tänak 2017. aastaga Eesti aastaga sportlasõs.
2018. aastagast sõit Tänak Toyota Gazoo Racing WRT miiskunnan. Samal huuaol võit' tä Argentina, Soomõ, S'aksamaa ja Türgü ralli.
Eräelost.
Täl ommaq naasõ Janikaga latsõq Mia ja Ron.
Euleri õgõvjuun

Euleri õgõvjuun om õgõvjuun miä om määrät egä mitte-võrdkülgse kolmnuka jaos ja miä lätt läbi mitmõ tähtsä kolmnuka punkti. Euleri õgõvjoonõ pääl ommaq kolmnuka ümbretsõõrjoonõ keskpunkt, korguisi lõikumispunkt, mediaanõ lõikumispunkt ja ütsäpunktitsõõrjoonõ keskpunkt.
Euleri õgõvjuun om uma nime saanuq matõmaatigu Euleri Leonhardi perrä.
Euleri Leonhard

Euleri Leonhard (15. mahlakuu päiv 1707 - 18. süküskuu päiv 1783) oll' sveidsi matõmaatik ja füüsik.
Tä tüüt' piaaigo kõiki matõmaatiga allo pääl (geomeetriä, algõbra, arvoteooria ja muu), agaq kah füüsiga, muusigaoppusõ ja tähetiidüse ala pääl. 
Euleri Leonhard oll' ka alosõpandja graafioppusõlõ.
Elokäük.
Euleri Leonhard sündü sveidsin Baseli liinan. Suurõmba osa umast täüskasunuiäst elli tä Peterburgin ja Berliinin.
Üleilmalinõ põlitsidõ kiili aastak

Üleilmalinõ põlitsidõ kiili aastak om Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni (ÜRO) iistvõtminõ 2019. aastagal, mink tsihis om tukõq ja avitaq põlitsit kiili kõgõn maailman. 
Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni Pääkogo hõigas' vällä Ülelimalidsõ põlitsidõ kiili aastaga 19. joulukuul 2016 ÜRO Põlitsidõ Rahvidõ Alalidsõ Foorumi otsusõ perrä. Pääkogo otsus pand' aastaga kõrraldajas UNESCO. 
Ka Eesti riik om olnuq Üleilmalidsõ põlitsidõ kiili aastaga kõrraldamisõ man UNESCOn ja tugõnuq aastaga tegemiisi.
Katskiilsüs

Katskiilsüs (vai mitmõkiilsüs) om kõgõ lihtsämbä seletüse perrä katõ vai rohkõmba keele laapsalõ mõistminõ. Kumbki kiil ei olõq katskiilsele inemisele võõras kiil ja tä või kõnõldaq ja mõtõldaq mõlõmban keelen ja naidõ kiili vaihtaminõ tulõ katskiilsel inemisel loomuligult ja lihtsähe vällä. Siskiq ei piäq katskiilne inemine mõistma mõlõmbat kiilt üttepall'o. 
Katskiilsüse seletüisi.
Varrampa arvati, et mitmõkeelidse inemise keelevara sais kuun ütsikist keelist, miä ommaq inemise aivõ seen kuigi eräle. Arvati viil, et mitmõkiilne inemine piät kõiki ummi kiili üttemuudu häste mõistma. Täämbädsel pääväl arvastas, et mitmõkeelidse inemise keelevara osis ei peetäq õnnõ esiqsaisvit kiili, aq kõiki keeleliidsi, kultuuriliidsi ja sotsiaalsit tiidmiisi, mink abil om võimalik tähendüst edesi andaq ja vasta võttaq. 
Inemine om umaq keeleq opnuq esiq asjo jaos esiq aigõl ja tarvitas neis esiq muudu – esiq kiili ei saakiq sammamuudu ja sama pall'o mõista. Ku mitmõkeelisüst säändse nuka alt kaia, sis om võro ja eesti keele tarvitaja kimmäle mitmõkeeline.
Katõkeelidse latsõ arvosaaminõ keelest om tõistsugunõ ku ütekeelitsel latsõl. Et kiil ja mõtlõminõ käüväq kokko, mõos mitmõkeelisüs peris õkva latsõ mõtlõmisõ pääle. Katõkeeline lats pidä sõnnu tähendüst tähtsämbäs ku näide hellü ja tuu suurõndas latsõ arvusaamist abstraktsist mõttist; katõkeelidse latsõ mõtlõminõ om paindligumb ja keeleline luuvus suurõmb. Inemiisiga kõnõldõn kaes katõkeeline lats kõik aig, kinka määnest kiilt pruuki ja tuuperäst mõist tä ka häste inemiisiga läbi kävvü. Katõ keele mõistminõ avitas inemisel edespiten ärq oppiq ka kolmanda ja neländä keele. Katõkeeline lats saa arvu, et mõttit saa mitund muudu vällä kõnõlda ja et esisugumadsõ keele omma esimuudu ehitüsega.
Katskiilsüs Võromaal.
Võromaa keeleline olokõrd om maailman esiqeräline, selle et kõrvuisi ommaq kats väegaq lähkeist sugulaskiilt. Kõgõ tunnõtumbaq katõ keele esiq asjo jaos pruukmisõ olokõrraq ommaq kujonuq hoobis suurõ imperiaalvõimu keele ja koloniseeritüisi kiili vaihõl (nt Jamaica, Malta).
Tammõkännu Liina kõnõl' uma võro-eesti katskiilsüsest tettü doktoritüü kotsilõ, et Võromaal om diglossilinõ olokõrd: samma kiilt kõnõlõvan kogokunnan om tarvitusõn kats esiq keelekujjo ja kummalgiq ommaq umaq pruukmiskotusõq. Inemiseq ommaq harinuq uman katõn keelen esiq asjo ajama. Eestikeeli tarvitõdi inämb mõttõliidsi sõnno ja arvosaamiisi ja tükiti filosofiirmä, midä tuu läbielämine, minkast nä kõnõlõsõ, näide jaos tähendäs. Võrokeeli kõnõldi inämb asjost, inemiisist ja kõgõst ümbre olõvast.
Välälingiq.
Ojari Triinu 2005. Mitmõkeeline kodo. Mitmekeelne kodu. ISBN 9985-9640-0-4. Võro: Võro Instituut.
Opmistaidmisõq

Opmistaidmiseq ummava nuu’ tiidmisõ ja taidmisõ, miä oppmise kergembäks ja suravamaks tiidva.
Sagõhe aso nuud taidmisõ opmisoskusahe perrä alamiilõs, ja olõ-i ni kergõ’ edesi anda. Ku nad õnnõ kiäkil õkvalt keele piäl ollõva, sis um tul inhemisõl kimmastõ andi oppajaks nakada.
Vilepuhoja

Vilepuhkja vai kellälüüjä om sääne tsinovnik vai muu as'amiis, kink jaos uma rahvas kõgõ tähtsämb om, ni kiä tuuperäst riike vai ärre salahuisi vai salanõvvõ näile teedäq and. 
Üteq, säälhulgan kuulsa Ameeriga vilepuhkja Snowdeni Edward, märkväq et tähtsä om innemb vaiht tetäq, kas sääne teedüs ka ütiskunnalõ ololinõ om, vai sis om tego kõgõst tsilgutamisõga, miä timä meelest nii hää tego olõ-i. 
Tõõsõq, säälhulgan kuulsa Austraalia aokiränik Assange Julian, märkväq et kõik tähtsäq tiidmiseq ommaq hääq ja tähtsäq, eskiq ku tuud õkvalt arvo olõ-õi saiaq. Seo juhtmõtõq om ka Puutritsura Kiräsõnan kirjä pant, et „tiidmine taht iks vaba ollaq”.
Tsilgutaminõ

Tsilgutaminõ käü ütiskunnatiidüisin sääntse matõrjaali kottalõ, midä ilma uma õigõ nimeldäq kinkalõgi vai õkva kõgõlõ ilmalõ teedäq andas.
Antsla valla Nuurivolikogo

Antsla valla Nuurivolikogo om Antsla valla volikogo man toimõndav nuuri ossavõtmisõkogo, miä om umavalitsusõ nõuandva ütisüs nuuri küsümüisin.
Tsiht.
Antsla valla Nuurivolikogo tüü tsiht om nuuri huvvõ kaitsminõ vallan, vallavalitsusõlõ ja vallavolikogolõ nuuri ettepandmiisi edesi andminõ ja vallan ettevõtmiisi kõrraldaminõ ni ummi projekte elloviimiseq.
Kotus.
Antsla valla Nuurivolikogo toimõndas päämidselt Kuldri ja Antsla Nuurikeskusõn ni om köüdet vallavolikogogaq. Nuurivolikogo tüüd avitasõq tetäq umakandi nuurijuhiq.
Liikmõq ja valimisõq.
Kandidiirmisõigus om 13–26-aastagaidsil nooril, kink elokotus om Antsla vallan vai kiä opvaq Antsla valla koolin. Antsla valla Nuurivolikogol om 9 (ütessä) liigõnd. Antsla valla Nuurivolikogo liikmidõ valiminõ sünnüs avaligul kuunolõkil üles säetüisi kandidaatõ vaihõl. AVNi liikmõq valitasõq katõs aastagas.
2019. aastaga märtekuu saisõga oll’ Antsla valla Nuurivolikogo edemiis Männiste Cerda. Liikmit om kuus ni tugõjit liikmit kolm.
Tüü.
Antsla valla Nuurivolikogo tüüvormis ommaq kuunolõgiq, midä tetäs, niguq vaia, a mitte vedemb ku üts kõrd kuun. Nuurivolikogo liikmõq võtvaq ossa Antsla valla volikogo istmidsõ ni kutsvaq ka volikogo liikmit hindä kuunolõkilõ. Nuurivolikogo edemiis edüstäs valla nuuri mitmõsugumaidsil ettevõtmiisil.
Süküskuun tetti Nuurivolikogolõ uma Facebooki leht, kah om Antsla valla Nuurivolikogol teküs Instagramin. Kah viidi süküskuun läbi hääelo küsütelemine valla nuuri siän. Rehekuun kõrrald' Antsla valla Nuurivolikogo logokonkursi ja märtekuun ülevalladsõ kitmisettevõtmisõ.