tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Võromaa mäeq ja oroq

Võromaa mäeq ja oroq ommaq inämbüisi tegünüq iäaol, ku iä maad kokko tougas' vai uurat'. Võromaa om Eesti kõgõ korgõmb kant. Tahtõ jääs kolmõ korgustigu vai korgõmaa mäki - Otõmpää, Karula ja Haani. 
Otõmpää korgustik küünüs Kanepi kihlkunda - sääl om korgõmbit mäki ja vähämbit kundikõisi. Karula korgustik om väega kühmäline. Haani korgustikku tiidäs Eesti kõgõ korgõmbidõ mäki perrä. Nuuq ommaq Baltimaiõ kõgõ korgõmb mägi Suur Munamägi (318 m), Vällämägi, Kerekunnu mägi ja Tsälbämägi. 
Võromaal om hulka iäsulamisõ vii juuskmisõst tegünüisi orgõ ja säändsit mäesälgi, midä sulamisvesi om iäprakko kokko kandnuq. Suurõmbaq oroq ommaq tegünüq jo inne iäaigo ja näide põh'an ommaq iäaost jäänüq järveq. Näütüses Urvastõ ja Koorastõ org Otõmpää korgustigul ni Rõugõ org Haani korgustigul. Tõtõstõ süväq ja lajaq oroq om uuratanuq iä all vai iä viirt pite joosnuq vesi. Sääntseq ommaq Kütüorg, Piusa ja Pärlijõõ org Haani korgustigul. 
Viil om Võromaal taivakivve sadamise haudo. Nuuq ommaq suurõmbaq vai vähämbäq lohoq, miä ommaq tegünüq umbõs 6000-havva. Sõs sattõ tankandin maaha suur taivakivi, mink tüküq leiq maa sisse mito hauda. Ilomõtsan (Räpinä kihlkunnan) om lövvet kolm säänest hauda.
Kihlkundõ kõgõ korgõmbaq mäeq.
2008. aastaga joulukuun käüdi paiganimeuurja Saarõ Evari iistvõtmisõl katõ pääväga läbi Võromaa kõiki kihlkundõ kõgõ korgõmbaq kotusõq. Nuuq ommaq sääntseq.
Innemuistinõ jutt.
Kuis sündüväq oroq ja mäeq
"Jummal ollivaq Juudagaq umatsõq. Ütel pääväl ütel Jummal Juudalõ, õt nakamõ maad luuma. Ja Juudas oll' Jumala tahtmisegaq nõuh. Jummal lõi seeniq kuniq puulpühäniq ja lõpõt' uma tüü. Puulpühä läts' timä Juudast kaema, õt mis timä tege. Ku timä Juuda mano läts', näkk', õt Juudas oll' loonuq kõik maa täüs mäki ja orgõ. Ja Jummal küsse Juuda käest, õt misperäst saq nii teit? Juudas ütel' Jumalalõ, õt kui inemine mäkke lätt, man'tsõs sinno: "Issänd Jummal av'taguq!" Aq kui mäest alla lätt ja midä katske lätt vai halvastõ saasõ, man'tsõs minno: "Oh saq Vanakurat!" Ku mäki es olõsõ, siss es man'tsõsiq sinno, ei minno."
Räpinä kihlkunna mäeq

Räpinä kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna mäeq. 
 A H I J K L M N O P R S T U V &lt;br&gt;
Põlva kihlkunna mäeq

Põlva kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna mäeq. 
 A H J K L M N O P R S T U V Õ Ü &lt;br&gt;
Harglõ kihlkunna mäeq

Harglõ kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna mäeq. 
 A E H J K L M N P R S T U V &lt;br&gt;
Kanepi kihlkunna mäeq

Kanepi kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna mäeq. 
 A E H I J K L M N O P R S T U V Õ Ü &lt;br&gt;
Karula kihlkunna mäeq

Karula kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna mäeq. 
 A E H I J K L M N O P R S T U V Õ Ä Ü &lt;br&gt;
Rõugõ kihlkunna mäeq

Rõugõ kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna mäeq. 
 A E H I J K L M N O P R S T U V Õ Ü &lt;br&gt;
Urvastõ kihlkunna mäeq

Urvastõ kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna mäeq. 
 A E H I J K L M N O P R S T U V Õ &lt;br&gt;
Vahtsõliina kihlkunna mäeq

Vahtsõliina kihlkunna mäki nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna mäeq. 
 A H I J K L M N O P R S T U V Õ &lt;br&gt;
Räpinä kihlkunna oroq

Räpinä kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna oroq. 
 A E H I K L M N O P R S T V &lt;br&gt;
Põlva kihlkunna oroq

Põlva kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna oroq. 
 A E H I K L M N O P R S T V &lt;br&gt;
Harglõ kihlkunna oroq

Harglõ kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna oroq. 
 A E H I K L M N O P R S T V &lt;br&gt;
Kanepi kihlkunna oroq

Kanepi kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna oroq. 
 A E H I K L M N O P R S T V &lt;br&gt;
Karula kihlkunna oroq

Karula kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna oroq. 
 A E H I K L M N O P R S T V &lt;br&gt;
Rõugõ kihlkunna oroq

Rõugõ kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna oroq. 
 A E H I K L M N O P R S T V &lt;br&gt;
Urvastõ kihlkunna oroq

Urvastõ kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna oroq. 
 A E H I K L M N O P R S T V &lt;br&gt;
Vahtsõliina kihlkunna oroq

Vahtsõliina kihlkunna orgõ nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna oroq. 
 A E H I K L M N O P R S T V &lt;br&gt;
Võromaa kaitsõalaq

Võromaa kaitsõallo nimekiri lugõ üles Võromaa kaitsõalaq.
 A H I K L M N P S T U V &lt;br&gt;
Tähetiidüs

Tähetiidüs vai astronoomia om tiidüsharo, miä uur taivakihhi ja näide süstemme ni kosmilidsõ hajoainõ ehitüst, liikmist ni arõngut.
Võro- ja Setomaalt perit tähetiidläseq.
Tunnõtumbaq Võromaalt perit tähetiidläseq ommaq Raudsaarõ Hugo ja Kasagu Enn.
Arkeoloogia

Arkeoloogia om aoluutiidüse haro, miä uur ainõliidsi aoluulättide perrä ütiskunna vanõmbat minevikku. Arkeoloogia ku tiidüs tekkü 19. aastagasaal; sis jaeti muinasaig kivi-, pronksi- ja ravvaaos.
Maatiidüs

Maatiidüs vai geograafia om tiidüsharo, miä uur luudusliidsi ja kultuuriliidsi nättüisi jaotust ja näidevaihõliidsi ruumiliidsi vaihõkõrdo Maa pääl.
Maatiidüse ku tiidüsharo luujas peetäs vanakreeka opõtlast Eratosthenest.
Mulgi kiil

Mulgi kiil om lõunaeesti kiili hulka käüvä Eesti põline piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil. Tõisi arvamiisi perrä om mulgi kiil lõunaeesti keele vai keelerühmä vai sis eesti keele lõunaeesti murdõrühmä Mulgi murrõq. 
Mulgi keelel om rahvalugõmisõ perrä pia kümme tuhat mõistjat päämidselt Lõuna-Eestin Mulgimaal (Helme, Karksi, Halliste, Tarvastu ja Paistu kihlkund), miä jagonõs seo ilma aigo Viländi ja Valga maakunna vaihõl.
Mulgi keele ja kultuuri edendämises om luud Mulgi Kultuuri Instituut. Mulkõ Seldsi (tüütänü 1934-1940 ja 1989. aastagast pääle) toega ilmu 2004 mulgi keele lugõmik "Mulgi keelen ja meelen", mink autoriq ommaq Silvi Väljal ja Lembit Eelmäe. Ilmunu om ka helüplaatõ mulgikeelitside laulõ ja luulõga. Mulgi kiilt om opat Lilli Algkoolin. Mulkõ Selts and egä aastaga vällä suurõ mahuga "Mulkide Almanakki". Kõrra kuun om Vikerraadion mulgikeeline sõnomidõsaadõq. 
Mulgi kiilt tundas innekõkkõ ku luulõkiilt. Rikast mulgikeelist luulõloomingut om kaet eesti murdõluulõ vai lõunaeesti kirändüse kontekstin. 
Mulgi keelel olõ-i seeni ammõtlist staatust. Aastal 2004 luudi külh lõunaeesti kiili staatusõga tegelejä valitsuskomisjon, a tuu olõ-i siiäni mulgi keele õiguslikku staatust ärq määränü.
Väega väiku ja kibõhõhe vanõmbas jäävä kõnõlõjidõ hulga peräst om mulgi kiil üten tarto keelega lõunaeesti keelist kõgõ suurõmban ohon.
Vardja mõisa

Vardja mõisa (vai Pragi mõisa vai Aleksandri mõisa, sks. k. "Alexandershof") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa jaeti 1. süküskuu pääväl 1843 ärq Vahtsõ-Koiola mõisast. Mõisahuunõq jääväq Vardja küllä Võro-Põlva tiist üts kilomiitri õdagu poolõ. 
Inemiseq.
Edimäne umanik oll' Põlva kihlkunnakohtunik Rothi Gustav. Perämäne umanik oll' 1901. aastagast Glasenapi Hermann Nikolai, kedä rahva hulgan kutsuti Klaas'nupis.
Huunõq.
Mõisa päähoonõq om külätki väikene ja lihtne. Tuud tarvitadas ku elomajja. Alalõ om viil laut ja tõisigiq kõrvalhuunit.
Vana-Koiola mõisa

Vana-Koiola mõisa (sks. k. "Alt-Koiküll-Kirrumpäh") oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa läänist' 14. rehekuu pääväl 1626 Roodsi kuning Gustav Adolf sõakomissarilõ Hans Martenson Palmalõ. Mõisidõ reduktsiooni käügin läts' mõisa tagasi riigilõ ni jäi kroonumõisas 1919. aastaganiq. Mõisahuunõq ja -park jääväq Vana-Koiola küllä Võro-Põlva tiist mõnisada miitrit hummogu poolõ Vana-Koiola järve viirde. 
Huunõq.
Härbäni kotussõ pääle om ehitet Vana-Koiola koolimaja. Moonamajan tüütäs Vana-Koiola kultuurimaja. Alalõ om viil laut.
Tõdu mõisa

Tõdu mõisa (sks. k. "Tödwenshof") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Kõllõstõ valla alal. Piiskopiaost tunnõti mõisat "Kirrikülla" nime all.
Inemiseq.
Piiskopiaol oll' Tõdu mõisa Zögede perekunna käen. Peräst Liivi sõta läänistediq mõisa Tödweni Wilhelmile, kink nime perrä naati mõisat 1625 nimetämä "Tödwenshof"is. 1857. a. oll' mõisa umanik kindraladjutant Knorringu Woldemar Pontus. Perämäne umanik oll' 1895. aastagast mõisan elänü Borgi Ernst Karl.
Kiuma mõisa

Kiuma mõisa (sks. k. "Kioma") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Edimäne tiidüs mõisa kotsilõ om 1495. aastagast.
Inemiseq.
1495 sai mõisa umanikus Wrangelli perekund. Pikkä aigu oll' mõisa Taube perekunna käen. Peräst tuud kuulu mõisa Kosküllile, kindralmajor Bistramilõ, Knorrinilõ, paron Nolckenilõ ja tõisilõ. Perämäne umanik oll' 1894. aastagast Bose Goswin.
Saarjärve mõisa

Saarjärve mõisa (sks. k. "Saarjerw") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa maaq ostõtiq Peri mõisast 1806. 
Inemiseq.
Edimäne umanik oll' Glasenapi Georg Magnud. Perämäne umanik oll' 1900. aastagast Riederi Burchard.
Väimälä mõisa

Väimälä mõisa (sks. k. "Waimel, Alt-Waimel") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Võro valla alal. Edimäne tiidüs Väimälä mõisast om aastagast 1590. Mõisahuunõq jääseq Väimälä alõvikku Võro-Põlva tii viirde. Richteride aol 19. aastagasaa alostusõn vällä ehitet sümmiitriline varaklassitsistlik mõisakompleks om üts ilosampi Võromaal. 
Huunõq.
Mõisakompleksi keskusõs oll' ütekõrdnõ lammõ katussõga päähoonõq, miä oll' tagakülega Väimälä järve poolõ. Huunõ fassaadi kaunistiq pilastriq - keskrisaliidil neli pilastrit ja kummalgi külgrisaliidil kats paarinpilastrit. Kaarjadsõq müürüq veiq päähuunõ külgi päält kokko katõ siibhuunõgaq - noist üts oll' val'tsõjamaja, tõnõ tiinjidemaja. Siibhuunidõ keskkotussil ommaq kolmnukkfrontooniq ni sainapind om sääl rusteerit. 
Kavvõmban palistivaq päähuunõ iin olõvat avvotsõõri kaarjidõ võlvõga ait ni tall-tõllakuur. Majandushuunõq olliq päämidselt päähuunõst põh'a puul. Majandushuunist kõgõ põnõvambaq ommaq kellätorn ni maakivest laut. 
Päähoonõq ni tuu siibhuunõq olliq ehidüq rikkaligu peenükese dekooriga rusteeringide, pilastridõ, girlandõ jm. ilostuisiga. Tuu dekuur om s'oo ilma aigo parõmbihe alalõ püsünü siibhuunil. 
Mõisa päähoonõq palli maaha Vabahussõan 1919. aastagal. Ildampa tetti hoonõq jälq kõrda ni sääl ommaq aastakümnit olnuq mitmõsugumadsõq opiasotusõq. S'oo ilma aigo tarvitas mõisakompleksi Võromaa Kutsõhariduskeskus, miä om külh uma põhitegemiseq veenüq 20. aastasaa lõpun sinnäqsamma mano ehitet vahtsõhe huunõhe. Mõisa päähoonõq palli tõist kõrda 1950. aastagil; pääle kõrdategemist saad vällänägemine om püsünü täämbädse pääväniq. 
Inämbüs mõisa kõrvalhuunit ommaq uma vana moodu perrä alalõ püsünü, sh. huunõq päähuunõ iin olõva platsi ümbre. 20. aastasaa tõsõl poolõl om mõisasüäme lähkühe ehitet hulgahna vahtsit majjo, tuuga om Väimälä muutunu peris suurõs alõvigus.
Varbusõ mõisa

Varbusõ mõisa (sks. k. "Warbus") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Kanepi valla alal. Mõisa jaeti 18. aastasaa kolmandal veerändil ärq Väimälä mõisast.
Võro mõisa

Võro mõisa (sks. k. "Werrohof") oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan Võro liina kotussõ pääl. Edimäne tiidüs mõisast om aastagast 1590.
Uibojärve mõisa

Uibojärve mõisa (sks. k. "Appelsee") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa jaeti ärq Pardsi mõisast 1805. aastagal.
Viira mõisa

Viira mõisa (sks. k. "Wiera") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa jaeti 16. rehekuu pääväl 1770 ärq Pardsi mõisast.
Vahtsõ-Koiola mõisa

Vahtsõ-Koiola mõisa (sks. k. "Neu-Koiküll-Kirrumpäh") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa jaeti 1744. ja 1751. a. vaihhõl ärq Vana-Koiola mõisast.
Timo mõisa

Timo mõisa (sks. k. "Klein-Koiküll-Kirrumpäh") oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa eräldediq 1795. ja 1811. a. vaihhõl Vahtsõ-Koiola mõisast. Timo mõisa oll' kõik aig riigimõisa.
Kähri mõisa

Kähri mõisa (sks. k. "Heimadra") oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa jaeti 18. aastagasaa keskel ärq Vana-Koiola mõisast. Kähri mõisa oll' kõik aig riigimõisa.
Mooste mõisa

Mooste mõisa (sks. k. "Moisekatz") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisahuunõq jääseq Mooste alõvikku Räpinä-Tarto tiist hummogu poolõ Mooste järve viirde ni noin tüütäs Mooste põhikuul. Moostõ mõisa läänist' 16. aastagasaa lõpon Poola kuning Batory Stefan Võnnu maakohtunigulõ Sturtzi Wilhelmile.
Huunõq.
Nolckeni Eduard muut' Mooste mõisa 20. aastagasaa alostusõn Lõuna-Eesti ütes ilosambas mõisakompleksis. Riia ehitüskunstnigu Reinbergi Augusti projekti perrä ehitet katõkõrdnõ heimatstiilin päähoonõq sai valmis 1909. aastagal. Huunõl om kiltkivikatus ni kulka ärklit ja karniise. 
Korgõ sokligaq huunõl ommaq keerolidsõq ja häste dekoreeridüq detailiq. Mud'o krohvit huunõl ommaq aknidõ ja ussi piirdõq laoduq savikivest. 
Mooste mõisa uhkusõs om Eesti üts kõgõ uhkõmpi historitsistlik kõrvalhuunidõ kompleks. Inämbüs noist om tett maakikivest ni kaunistõt savikivvegaq, minkast om luud keeroliidsi kirjo. 
Ilosaq ommaq kaiaq val'tsõjamaja, viinavabrik, tall, laut, sepikuda jne. Nimmadaq tulõ viil suurt hulka värehtit, minkast pall'oq ommaq sama tsihi pääl. Lõpmalda illos om kellätorn, miä om ehitet mõisa ümbre olõva müürü nukatornis ja miä om saanuq inspirats'uuni keskaigsõst kandsiehitüskunstist. Mitte kongi muial Eestin ku Moosten olõ-õiq majandushuunil nii pall'o ilostuisi.
Tüüstüs

Tüüstüs om laembalt võttõn egäsugumadsõq äriq, miä määntsegi ütidse meetodi perrä kassu loovaq, nigu näütüses muusigatüüstüs, autotüüstüs vai metalitüüstüs.
Eläjäarstitiidüs

Eläjäarstitiidüs vai veterinaaria om tiidüs, miä uur eläjide tõpi, eläjide produktiivsusõ nõstmisõ küsümüisi ja eläjide tõpi ärqhoitmisõ võimaluisi inemiisil.
Erootiga

Erootiga om inemise seksuaalsust ja erootilist armastust putva ütiskunnaelo ja kultuurinättüisi ni naidõ mano käüvide tiidmiisi valdkund.
Kitsamban mõttõn mõistõtas erootiga all periselt olnuid vai fantaasia vai kunstiteossidõga edesi annõtuid esteetilidselt rafineeritüisi erootiliidsi läbielämiisi ni naidõ lättit.
Luuduskaidsõq

Luuduskaidsõq om tegemiseq, mink tsihis om eläjä- ja kasvosortõ, luuduskeskkundõ ja -maiõ ni luudusõ kirivüse ja ilo alalõhoitminõ. 
Kaeq viil.
Võromaa kaitsõalaq
Kirändüs

Kirändüs vai literatuur (kõgõ laemban tähendüsen) om kirotõduq tekstiq, miä ommaq hariligult mõtõlduq kinkalõgi lugõmisõs, arvosaamisõs, läbielämises, pruukmisõs. Kirändüs om kultuurinättüs ja läbikäümise abinõvv.
Pardsi mõisa

Pardsi mõisa (sks. k. "Parzimois") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa päähoonõq om Pardsi külän. 
Huunõq.
Mõisa päähoonõq om 19. aastagasaa tõsõl poolõl ehitet ütekõrdnõ puhta vuugigaq savikivimaja. Päähoonõq om alalõ püsünü inämbvähämb sääntsenäq niguq tä ehitediq. Ümbre ehitedült ommaq alalõ püsünüq viil paar kõrvalhoonõt päähuunõ ligidäl.
Külä

Külä om väikene maa-elopaik, kon hariligult eläs kooni 300 alalist elänikku. Küläeläniguq loetasõq maarahvastigu hulka ni näide päämine tegevüsala om põllumajandus vai kalandus, perämädsel aol viil puhkõmajandus vai tüüstüs.
Kuulma kaitsõala

Kuulma kaitsõala om kaitsõala Põlva kihlkunna hummogujaon Veriora ja Põlva vallan. Kaitsõala suurus om 40 ha ni tuu om luud 1983. aastagal Kuulma järve ni tuu põh'aveeren kasuja 130-aastagaidsi nõglapuiõga mõtsa kaitsmisõs.
Kuulma järv

Kuulma järv om järv Põlva kihlkunna hummogujaon Veriora vallan. Järve suurus om 6,1 ha ja kõgõ suurõmb süvvüs 6 m. Kuulma järv om Kuulma kaitsõala pääl. Järve viirde jääs Kuulmajärve külä. 
Järve perveq olõ-iq korgõq, a ommaq sõski kõvaq. Pall'o om liivast viirt. Vesi lätt sügävämbäs aigopite, põhi om kõva, sügävämbän muanõ. Kalda veeren om hulga linaleokivve. Vesi om pruunikas ja paistus kehväste läbi (1,2 m).
Viieläjäq ja -kasvoq.
Huumustoitõlidsõn järven om kasvõ veidüq, 1973. a. löüti 7 lihti. Sõski või järven löüdäq haroldaisi ränivetikit, lammõlehelist jõõtakjast ja väikeist lõmmulehte.
Viciousõ Sid

Viciousõ Sid (Sid Vicious) oll' inglüse punkrocki laulja (1957-1979).
Świętochłowice

Świętochłowice om Lõuna-Poola liin, kon elli 2019. aastagal 49 557 inemist.
Katowice

Katowice (s'aksa keelen "Kattowiz") om liin Poola lõunajaon, aoluulidsõn Sileesiä piirkunnan Kłodnica ja Rawa jõõ veeren.
Katowicen eläs päält 303 314 (2014) inemise. 
Katowice sai liinaõigusõq aastagal 1865. Inne 1918. aastakka oll' liin pikkä aigo S'aksa võimu all. 1954–1956 oll' Katowice nimes Stalinogród.
Końskowola

Końskowola om külä Lõunahummogu-Poolan, Puławy ja Lublini vaihõl, Kurówka jõõ veeren. Końskowolan elli 2004. aastagal 2188 inemist.
Vahtsõ-Roosa mõisa

Vahtsõ-Roosa mõisa om mõisa Hargla kihlkunnan Võromaal, Läti piiri veeren Vahtsõ-Roosa külän.
Vahtsõ-Roosa mõisat nimetedi varrampa ka Väiku-Laitsnas (s'aksa keelen "Klein-Laitzen") ja Mõnistõ mõisa all 1821. aastani "Catherinenhof". Tõisi teedüsside perrä oll' Vahtsõ-Roosa joba 1817 Rosenidõ perre umandusõn umaette mõisa.
Tartomaa

Tartomaa om aoluulinõ maakund Lõuna-Eestin. 
Tartomaa jääs Peipsi ja Võrtsjärve vaihhõlõ ni katõlõ poolõ Suurt Imäjõkõ. Maakunnast lõuna puul om Võromaa, õdagu puul Viljandimaa, põh'aõdagu puul Järvämaa ja põh'a puul Viromaa. Tartomaa keskus om Tarto liin. 
Tartomaa kihlkunnaq.
Tartomaal om 16 kihlkunda.
Viländimaa

Viländimaa om aoluulinõ maakund Lõuna-Eestin. 
Viländimaa kihlkunnaq.
Viländimaal om 9 kihlkunda.
Harjomaa

Harjomaa ehk Har'omaa (e.k. "Harjumaa") om aoluulinõ maakund Põh'a-Eestin Soomõ lahõ veeren. 
Harjomaast hummogu poolõ jääväq Viromaa ja Järvämaa, lõuna poolõ jääs Pärnomaa ni õdagu poolõ Läänemaa.
Harjomaa kihlkunnaq.
Harjomaal om 12 kihlkunda.
Järvämaa

Järvämaa (e.k. "Järvamaa") om aoluulinõ maakund Kesk-Eestin. 
Järvämaast hummogu poolõ jääs Viromaa, lõuna poolõ jääseq Tarto- ja Viljandimaa ni õdagu poolõ Pärno- ja Harjomaa.
Järvämaa kihlkunnaq.
Järvämaal om 8 kihlkunda.
Läänemaa

Läänemaa om aoluulinõ maakund Õdagu-Eestin. 
Läänemaast põh'ahummogu poolõ jääs Harjomaa, lõunahummogu poolõ Pärnomaa ja lõuna poolõ Saarõmaa. Hiiomaa oll' Läänemaa osa 16. aastasaa lõpost 1946. aastaganiq.
Läänemaa kihlkunnaq.
Läänemaal om 17 kihlkunda.
Pärnomaa

Pärnomaa om aoluulinõ maakund Lõunaõdagu-Eestin. 
Pärnomaast põh'a poolõ jääs Harjomaa, põh'ahummogu poolõ Järvämaa, hummogu poolõ Viljandimaa ja põh'aõdagu poolõ Läänemaa.
Pärnomaa kihlkunnaq.
Pärnomaal om 12 kihlkunda.
Petserimaa

Petserimaa om aoluulinõ maakund Lõuna-Eestin.
Saarõmaa

Saarõmaa om aoluulinõ maakund Õdagu-Eestin. 
Saarõmaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa. 
Saarõmaa põlistrahvast kutsutas saarlaisis.
Saarõmaa kihlkunnaq.
Saarõmaal om 13 kihlkunda.
Valgamaa

Valgamaa (läti keelen "Valkas apriņķis") om aoluulinõ maakund Põh'a-Lätin ja Lõuna-Eestin. 
Valga maakund (vai Valga kreis) tetti 1783. aastagal Katariina II otsussõgaq Riia ja Cēsise maakunna ossist. Suurõmbalt jaolt jäi tuu Läti alalõ, Eesti alalõ jäi Lukõ ja Härgmäe kant.
1920. aastagal tetti Eesti Vabariigi Valga maakund, kohe võeti pääle Valgamaa Eesti osa viil Võromaa, Tartomaa ja Viljandimaa tükke. Tuu maakund kaotõdiq 1950. aastagal, ku Eesti valitsõmisütsüisis saiq rajooniq.
Valgamaa kihlkunnaq.
Valgamaal om 11 kihlkunda, noist 9 ommaq Läti alal ja 2 - Lukõ ja Härgmäe - küünüsseq Eesti alalõ.
Viromaa

Viromaa (e.k. "Virumaa", sks.k. "Wierland") om aoluulinõ maakund Põh'a-Eestin. 
Viromaa jääs Soomõ lahõ ja Peipsi järve vaihhõlõ. Maakunnast lõuna puul om Tartomaa ni õdagu puul ommaq Järvämaa ja Harjomaa. Viromaa perrä ommaq suumlasõq naanuq Eestit kutsma "Viros".
Viromaa põlistrahvast kutsutas virolaisis (e.k. "virulane"). 
Viromaa kihlkunnaq.
Viromaal om 11 kihlkunda.
Räpinä kihlkund

Räpinä kihlkund om kihlkund Võromaa hummogujaon. Räpinä kihlkunnast hummogu poolõ jääväq Peipsi järv ja Lämmijärv ni Setomaa, lõuna poolõ Vahtsõliina kihlkund ni õdagu poolõ Põlva kihlkund ja Tartomaa Võnnu kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 550 km².
Aolugu.
Räpinä kihlkund tetti 1630. aastagal Põlva ja Võnnu kihlkunna hummogujaost.
Kihlkunna mõisaq.
20. aastagasaa algusõn Räpinä kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 
Kiil, kultuur ja haridus.
Kiil.
Üts näütüs Räpinä kihlkunna keelest. "Mu vanaesä käänöq kolm vuure hobõsõga Talinah. Talvinõ aig, lännöväq puu riiga, riil es olõq raudo all. Ku minemä naanovaq, sõs võtnovaq kõõvopuust rii tallaq üteh. Nuuq olnuvaq puust paan'tõdovaq niisama nigu rii jalassõq. Ku üteq tallaq arq kulluvaq, sis pan'tevaq tõõsõq ala. Vanaesä aigo es olõq raudreke olnuke sukugeq. Taa raud om illakult tulnuq vällä, rauda oll' tol aol niivõrd vähä, et riile ala panda es jakkoq. Suvõl sõõdivaq puutelgiga ratastõga, rattil ka es olõq ravva raasogeq. Es olõq ratta määret kah. Ku kohe mintü, sõs kos tii veereh konna nättö, tõmmato rattatsõõr otsast ja panto konn sinnäq ratta naba sisse. Tuu oll' määrde iist." 
"Mino emäesä aigo olnu moodoh soldannõ köütmene. Kuninga kullus olnuq sis väega pikk, mõtlõq katskümmend viis aastakka oll' teenüske aig! Ku teenüskehe võtmene olnuq, sõs poissa püvvetö, aetovaq pääq paljast, sõs köödetöväq kaplogaq kinniq va viidö Vinnemaalõ nigu vange. Es tahavaq jo minnäq. Kiä vähägi sai, läts' paossehe. Kes es jõvvaq paedaq, visas' tuhka püüdjile vasta silme, tuhk oll' jo tollõ jaost karmanehe valmist pant. Ja kui muu es autaq, karas' kõiki rõõvastõga jõkkõ vai järve, es tulõq viist välläge enne ku otsjaq kadonuq. Hirmus mõtõldagiq! Poiskõsõn viiäs su arq, ku sõast ello jäät ja ütskõrd kodopaika tagasi saat, olt vana puujalaga sant vai muido vigalanõ." (Kõnõlnuq Aruste Viido Naha küläst, sündünüq 1876. Jutt om perit raamadust "Võru keel".)
Vahtsõliina kihlkund

Vahtsõliina kihlkund om kihlkund Võromaa hummogujaon. Vahtsõliina kihlkunnast hummogu poolõ jääs Setomaa, lõunõ poolõ Lätimaa, õdagu poolõ Rõugõ kihlkund, põh'aõdagu poolõ Põlva kihlkund ja põh'a poolõ Räpinä kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 600 km². 
Aolugu.
Kihlkunna edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1626 (tetti kerigukihlkunnas, muinasaol käve Walgatabalwe ala). Vahtsõliina kants om peri aastagast 1342, suur piiretüsevabrik 18. aastagasaa lõpust. Vahtsõliina kihlkunnan olliq Vabahussõa aigo suurõq tapõlusõq. 
Kihlkunna mõisaq.
Vahtsõliina kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Vahtsõliina kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 
Kiil, kultuur ja haridus.
Kiil.
Vahtsõliina kihlkunna kiilt - võro keele Vahtsõliina murrakut - peetäs ütes vanõmbas ja parõmbahe alalõhoitunumbas võro keeles.
Tunnõtumpi ettevõtmiisi.
Vahtsõliina laat, vana-ao päävä Vahtsõliina kantsi man, Kütioro Avatud Ateljee tegemiseq.
Latsiaiaq.
Vahtsõliinan um latsilõ aid, asundusõn ka piässi olõma.
Majandus.
Piusal kaibõtas väega hää kvaliteediga valgõt klaasiliiva. Parhilla tetäs tuud vallaliidsist liivahavvost, a innembide kaibõti liiva maa alt, minkast ommaq perrä jäänüq ilosaq koobaq. Piusa liivakoobaq ommaq küländ kuulsaq ja naid käü kaeman hulga inemiisi.
Kanepi kihlkund

Kanepi kihlkund om kihlkund Võromaa põh'aosan. Kanepi kihlkunnast hummogu poolõ jääs Põlva kihlkund, lõuna poolõ Urvastõ kihlkund, õdagu ja põh'a poolõ Tartomaa Otõmpää kihlkund ja Kamja kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 370 km².
Luudus.
Kanepi kihlkunna kõgõ korgõmp mägi om Laanõmägi (211,9 m) nn. Prantsusmaal Pikäjärve ligidäl.
Aolugu.
Kihlkunna mõisaq.
Kanepi kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Kanepi kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 20. aastagasaa alostusõn oll' Kanepi kihlkunnan 20 mõisat: 16 perismõisat, 3 kõrvalmõisat ja 1 kerkomõisa. Pääle tuu oll' viil 7 kar'amõisat.
Kiil, kultuur ja haridus.
Kiil.
1894. a. kirotas Väggi Johann Hurda Jakobilõ saadõtun kirän Kanepi kihlkunna keelest niimuudu.
"Keele murre Kanepi kihkonnan jagunõs veitsimält kattõ jakko, - Kiil mis lõuna ja kesk kihkonnan kõnõldas, ja kiil mis õdaga ja põhja puuldsis vallus kõnõldas. Kesk ja lõuna kiilt nimetä ma Erästvere keeles. - Edimäne sõna tähendäs Erästvere, tõnõ põhjapuulset murrõt. Nigu ma joba minevil kõrrul tähendasin, (1891) kõnõldas: Vigul - vigõl. Adur - adõr. Ägül - ägel. Nõgul - nõgõl. Rasuv -rasõv. Põdur - põdõr. Vagul - vagõl. Nagul - nagõl j.n.e. Ruut - kruut. Ruus - kruus. Virka - virgastõ. Väiihe - vähki. Teiie - tegi. Näiihe - nägi. Tõihe - tõi. Laihalaija (liha). Võidu - võid. Piinüt - peenikest. Vaiva - terävät. Sau - suits. Pabõrihe - pabõride. Karmanihe - karmanidõ. Kübärähe - kübäräde ka kübärähe. Persehe - persehe. Lõukohe - lõukohe. Raamatuhe - raamatudõ. Olõ kubo - õlõ kubo (kubu). Olõ köite - õlõ köite. Pümme üü - pimme üü. Vägüsi - vägisi ka vägüsi."
Rõugõ kihlkund

Rõugõ kihlkund (vai Rõugu kihlkund) om kihlkund Võromaa lõunaosan. Rõugõ kihlkunnast hummogu poolõ jääs Vahtsõliina kihlkund, lõuna poolõ Lätimaa, õdagu poolõ Hargla, Karula ja Urvastõ ni põh'a poolõ Põlva kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 838 km².
Luudus.
Rõugõ kihlkunda jääväq Võromaa ja terve Eesti kõgõ korgõmbaq mäeq iinotsan Suurõ Munamäega (318 m).
Aolugu.
Kihlkunna mõisaq.
Rõugõ kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Rõugõ kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 
Kuulsambaq inemiseq.
Tõisi Rõugõ kihlkunna inemiisi: Rägo Gerhard, Sabbe August.
Harglõ kihlkund

Harglõ kihlkund (vai Hargla kihlkund) om kihlkund Võromaa õdagujaon. Harglõ kihlkunnast hummogu poolõ jääs Rõugõ kihlkund, lõuna poolõ Lätimaa ja põh'a poolõ Karula kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 350 km².
Aolugu.
Kihlkunna mõisaq.
Harglõ kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Harglõ kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätedü kar'amõisaq. 
Kiil, kultuur ja haridus.
Kiil.
Harglõ kihlkunna keelen om pall'o sääntsit sõnno, midä muial Võromaal pruugita-iq.
Üts näütüs Mõnistõ keelepruugist, minka om 1889. a. kirja pandnu P. Fr. Kõiv. 
"Mehka, kas Sa iilä käve Vastrõ Henu puul?" 
"Käve neh!" 
"Iskagä [ega] Sa is kuulõ, et tu ollõv üle-iilä Musta ekkõ vällä [ärq] uppunu?"
"Mine nu laplanõ uma juttuga! Ma olli kыgõ [ы - korgõ õ] iilädse õdakuspoolõ Henu puul; sыs olõs ыks Henu mullõ ka üllü, kuda ekkõ tahzõ vällä uppu, a Henu lausu õs tuust musta is valgõt."
"Kaenu, määntze na inemise tirani [sõimunimi] ka umma."
"Kis Sullõ, Hip, tuud kыnõl?"
"Huju [imehtellemise viis], iskagä ma nu tuud umast pääst is kõnõla Sullõ. Konnu [jõõviirse niidü] pääl tull' mullõ iilä õdagu unuimä [vanaimä] vasta ja üttel: Kulla Hippõkõnõ! Vastrõ Henu um ilmast vällä lännü. O sedä hääd miist, keä küll kellgi üttegi kurja sõnna is lausu. Nu um tõõsõkõnõ Erusalemmin Iessukõsõ kohtu iin!"
"Unuimä ei mõista ka muud kui tühjä juttu takkan aija."
"Mine nu paremb ussõ [vällä], kae, mea Sull kaija um, ku sa hüppä [tühjä] juttu toukat ja eläviid vällä kuulnuide sekkä säät!"
"Hippõõ!"
"Mea?"
"Ma is talda [taipa] Sulle enne üldä, et Villigä Madüs ka tuud samma juttu õdagu Tammi puul palvusõl lõigas, et Henu ollõv õks hobõsid viijen ekkõ sadanu ja vällä uppunu."
"Ala [ärq] sakka tütruk Hip sääräst samma hüppä juttu tougadu niu mu Hip."
"Kasigõ mõlõmba ussõ ja laskõ Henul ellä!"
(H I 2, 597/8, P. Fr. Kõiv, 1889)
Karula kihlkund

Karula kihlkund om kihlkund Võromaa õdagujaon. Karula kihlkunnast hummogu poolõ jääs Rõugõ kihlkund, lõuna poolõ Hargla kihlkund, õdagu poolõ Valgamaa Lukõ kihlkund ni põh'a poolõ jääväq Urvastõ kihlkund ja Tartomaa Sangastõ kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 300 km².
Osa Karula kihlkunda jääs parhilla Karula riigiparki. 
Luudus.
Karula kihlkunna kõgõ korgõmp mägi om Rebäsemõisa Tornimägi (137,8 m).
Aolugu.
Kihlkunna mõisaq.
20. aastagasaa algusõn Karula kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 
Kuulsambaq inemiseq.
Tõisi Karula kihlkunna inemiisi: Liimetsa Heino.
Urvastõ kihlkund

Urvastõ kihlkund om kihlkund Võromaa õdagujaon. Urvastõ kihlkunnast hummogu poolõ jääs Põlva kihlkund, lõuna poolõ Rõugõ kihlkund ja Karula kihlkund, õdagu poolõ Tartomaa Sangastõ ja Otõmpää kihlkund nink põh'a poolõ Kanepi kihlkund. Kihlkunna suurus om pia .
Luudus.
Urvastõ kihlkunna kõgõ korgõmp mägi om Kungusõ mägi Koigun.
Aolugu.
Kihlkunna mõisaq.
20. aastagasaa algusõn Urvastõ kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 
Kuulsambaq inemiseq.
Tõisi Urvastõ kihlkunna inemiisi: Pulga Jaan, Contra.
Kihlkunnapääväq.
1996. aastagast pääle om peet Urvastõ kihlkunna päivi. Noid kõrraldasõq kõrdapiten Antsla, Urvastõ ja Sõmmõrpalo vald. Seeniaani ommaq kihlunnapääväq peetüq sääntsin paigon.
Otõmpää

Otõmpää (eesti keeli "Otepää") om liin aoluulidsõl Tartomaal põrõhõlladsõ Valga maakunna põh'aosan Otõmpää korgustigu pääl. Otõmpää om tundsa ku Eesti talvõpääliin ja ku riikevaihõlinõ talvõspordi pääliin. Otõmpää om Otõmpää kihlkunna ja Otõmpää valla keskus. 
Otõmpää jagonõs katõs: vanõmb, joba 20. aastagasaa alostusõn alõvis kasunu põh'aosa, ni lõunaosa, miä om Pühäjärve veeren (Otõmpää aidliin).
Aolugu.
20. süküskuu pääväl 1876 kõrrald' Tarto Eesti Põllumiihi Selts kerkomõisan edimädse Eesti põllumajandusvällänäütüse.
4. piimäkuu pääväl 1884 õnnistõdiq Otõmpää kerikla saalin sisse edimäne Eesti lipp. Tuuperäst om kerko man Eesti lipu tarõ ja Eesti lipu õnnistamisõ mälehtüstahvli.
1. mahlakuu pääväst 1936 sai Otõmpää allõv liinas.
4. piimäkuu pääväl 2004 tähistedi kerko man lipu pühitsemise 120. aastagapäivä.
Haridus, kultuur, sport.
Liinan tüütäs Otõmpää Gümnaasium.
Võromaa kodolugu

"Võromaa kodolugu" om raamat koolilatsilõ ja suurilõ Võromaa luudusõst, aoluust ja teedäq inemiisist. Raamadu om Võromaa kihlkundõ ni Võro liina kotsilõ kirjä pant tarkuisi ja vana perimüse abigaq kokko pandnuq Reimanni Nele.
Luudusluu om kirotanuq Eichenbaumi Külli ja Kirchi Rein. Aoluu ommaq kirja pandnuq Kiristaja Arvis, Raudvasara Valdur ja Reimanni Nele. Kihlkundõ päätükke ommaq kokko kirotanuq Eichenbaumi Külli (Karula), Fastrõ Mariko (Harglõ), Oro Laivi (Rõugõ), Raudvasara Valdur (Urvastõ), Reimanni Nele (Kanepi, Räpinä, Vahtsõliina, Võro liin), Silmä Anu (Põlva).
Eesti maakunnaq

Eesti maakunnaq ommaq põrõhõlladsõq Eesti 1. järgo valitsõmisütsüseq ni inne noid olnuq samma suurusjärko valitsõmisütsüseq (vällä arvat rajooniq). 
Muistinõ Eesti.
Muistidsõ Eesti maakunnaq (muistidsõq maakunnaq) olliq muistitsidõ kihlkundõ liidoq vai ütsikkihlkunnaq (väikeseqmaakunnaq). Suurõmbit maakundõ kuts Läti Henrik "provincia".
Maakunnaq ja vojevuudkunnaq 17. saa-aastaga alostusõn.
Roodsi valdusõq
Poola valdusõq
Taani valdus
Maakunnaq 19. aastagasaa II poolõl.
Eestimaa kubõrmang:
Liivimaa kubõrmang:
Kamja kihlkund

Kamja kihlkund (vai Kambja kihlkund) om kihlkund Lõuna-Tartomaal. 
Aolugu.
Arvada, et kihlkund luudi 15. aastagasaa keskpaigan Otõmpää, Tarto ja Võnnu kihlkunna ossõst. Kirän om kihlkunda edimäst kõrda nimmat 1471 nimega "Camby". 16. aastagasaal olliq Kambja kihlkunna mõisaq majanduslidsõlt häste arõnõnuq. 1846–48 läts' 11,1% kihlkunna rahvast õigõusku, 1873 ehitediq näile Maaritsa küllä Prangli õigõusu kerik. Talla perisesostminõ naas' pääle 1849 ja oll' huugsa 1870. aastagil.
Kiil ja kultuur.
Kiil.
Kamja kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Harjo maakund

Harjo maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Harjo rajuun nimetediq ümbre Harjo maakunnas.
Hiio maakund

Hiio maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Hiiomaa rajuun nimetedi ümbre Hiio maakunnas.
Hummogu-Viro maakund

Hummogu-Viro maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kohtla-Järve rajuun nimetediq ümbre edimält Kohtla-Järve maakunnas ja veitse ildampa Hummogu-Viro maakunnas. 
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Hummogu-Viro maakunna elänikkonnast vindläisi 72,54%, eestläisi 19,53%, valgõvindläisi 2,29%, ukrainlaisi 2,26%, suumlaisi 0,94%, tatarlaisi 0,31%, poolakõisi 0,24% nink s'akslaisi 0,23%.
Maakunnan om Kohtla-Järve, Narva, Narva-Jõõsuu ja Sillamäe liinaq ni Alutagodsõ, Jõhvi, Lügänüse ja Toila vallaq.
Jõgõva maakund

Jõgõva maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Jõgõva rajuun nimetediq ümbre Jõgõva maakunnas. 
Maakunnan om Jõgõva, Mustvii ja Põltsamaa vallaq.
Järvä maakund

Järvä maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Paidõ rajuun nimetediq ümbre Järvä maakunnas. 
Maakunnan om Paidõ liin ni Järvä ja Türi vallaq.
Lääne maakund

Lääne maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Haapsalo rajuun nimetediq ümbre Lääne maakunnas. 
Lääne maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist ommaq Vormsi vald, Õdagu-Nigula vald ja Haapsalu liin.
Õdagu-Viro maakund

Õdagu-Viro maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Rakvere rajuun nimetediq ümbre Õdagu-Viro maakunnas. 
Maakunnan om Rakvere liin ni Hal'ala, Kadrina, Rakvere, Tapa, Vinni, Viro-Nigula ja Väiku-Maarja vallaq.
Põlva maakund

Põlva maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Põlva rajuun nimetediq ümbre Põlva maakunnas.
Pärno maakund

Pärno maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Pärno rajuun nimetediq ümbre Pärno maakunnas. 
Maakunnan om Pärno liin ni Häädemeeste, Kihnu, Põh'a-Pärnomaa, Saardõ, Tori ja Õdaguranna vallaq.
Rapla maakund

Rapla maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Rapla rajuun nimetediq ümbre Rapla maakunnas. 
Maakunnan ommaq Kehtnä, Kohila, Märjämaa ja Rapla vallaq.
Saarõ maakund

Saarõ maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kurõssaarõ rajuun nimetedi ümbre Saarõ maakunnas. 
Maakunnan ommaq Muhu, Ruhnu ja Saarõmaa vallaq.
Tarto maakund

Tarto maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Tarto rajuun nimetediq ümbre Tarto maakunnas. 
Tarto maakunnan om 2017. aastagast katõsa umavalitsusütsüst, näist säidse ommaq vallaq ja üts om liin. Tarto maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist ommaq Elvä vald, Kambja vald, Kastrõ vald, Luunja vald, Nõo vald, Peipsiääre vald, Tarto vald ja Tarto liin.
Valga maakund

Valga maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Valga rajuun nimetediq ümbre Valga maakunnas. 
Maakunnan ommaq Otõmpää, Tõrva ja Valga vallaq.
Viländi maakund

Viländi maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Viländi rajuun nimetedi ümbre Viländi maakunnas. 
Pääle 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist ommaq Viländi maakunnan Mulgi vald, Põh'a-Sakala vald, Viländi liin ja Viländi vald.
Võro maakund

 
Võro maakund vai Võromaa (eesti keelen "Võrumaa") om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Võro rajuun nimetediq ümbre Võro maakunnas. Võro maakunda jääs aoluulidsõ Vana-Võromaa lõunõosa ja tuu osa Setomaast, miä om Eesti piire seen. 
Maakunnast õdagu puul om Valga maakund, lõunõ puul Läti, hummogu puul Vinnemaa ja põh'a puul Põlva maakund. 
Vallaq.
Pääle 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist ommaq Võro maakunnan Antsla vald, Rõugõ vald, Setomaa vald, Võro liin ja Võro vald.
Otõmpää kihlkund

Otõmpää kihlkund (vai Otõpää kihlkund) om kihlkund Lõuna-Tartomaal. S'oo ilma aigo jääs suurõmb jago kihlkunnast Valga maakunna alalõ. Kihlkunna keskus om Otõmpää liin.
Aolugu.
Otõmpää kihlkund oll' muistidsõ Ugandi maakunna kõgõ tähtsämb kihlkund.
20. aastagasaa alostusõn oll' kihlkunnan oll' 12 riigi-, peris- ja kerkomõisat ni 11 kar'amõisat.
Kiil ja kultuur.
Kiil.
Otõmpää kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Urvastõ kihlkunna küläq

Urvastõ kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna küläq. 
 A H J K L M N O P R S T U V &lt;br&gt; 
Kaeq viil.
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Vahtsõliina kihlkunna küläq

Vahtsõliina kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna küläq. 
 A H J K L M N O P R S T U V &lt;br&gt; 
Kaeq viil.
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Rõugõ kihlkunna küläq

Rõugõ kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna küläq. 
 A H J K L M N O P R S T U V Ö &lt;br&gt; 
Kaeq viil.
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Kanepi kihlkunna küläq

Kanepi kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna küläq. 
 A E H H J K L M N O P R S T V &lt;br&gt; 
Kaeq viil.
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ- Vahtsõliina
Harglõ kihlkunna küläq

Harglõ kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna küläq. 
 A B H J K L M N P R S T V &lt;br&gt; 
Kaeq viil.
Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ- Vahtsõliina
Karula kihlkunna küläq

Karula kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna küläq. 
 A H I J K L M N P R S T V Ä&lt;br&gt; 
Kaeq viil.
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ- Vahtsõliina
Lüüsi

Lüüsi om mitmõ Võromaa külä nimi:
Noolõ Erki

Noolõ Erki (Erki Nool, sündü 1970) om Võrolt perit eesti kergejoustiklanõ (kümnevõikõlõja) ja poliitik, XI riigikogo liigõq. 2000. aastaga suvõolümpiämängel Sydneyn tull' tä kümnevõigõlusõn 8641 punktiga olümpiävõitjas.
Saint-Dié-des-Vosges

Saint-Dié-des-Vosges om Prantsusmaa liin, kon elli 1999. aastagal 25 569 inemist.
Aolugu.
1507 : "Universalis Cosmographia " (Martin Waldseemüller)
Kooliq.
Institut universitaire de technologie (IUT) :
Kodavere kihlkund

Kodavere kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal Peipsi järve veeren. 
Kiil ja kultuur.
Kodavere kihlkunnan kõnõldi innembide ni kõnõldas kuigivõrd viil täämbätseni pääväni eesti keele hummogumurdõ Kodavere murrakut, lõunõotsan ka tarto kiilt. Kodavere murrakun om vällä ant raamatit ja tetäs näütemängõ.
Kursi kihlkund

Kursi kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal.
Laiusõ kihlkund

Laiusõ kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal.
Maarja-Magdaleena kihlkund

Maarja-Magdaleena kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal.
Palamusõ kihlkund

Palamusõ kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal.
Torma kihlkund

Torma kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal Peipsi järve veeren.
Äksi kihlkund

Äksi kihlkund om kihlkund Põh'a-Tartomaal. 
Luudus.
Äksi kihlkunna kõgõ suurõmb järv om Saadjärv.
Tarto-Maarja kihlkund

Tarto-Maarja kihlkund om kihlkund Tartomaal.
Nõo kihlkund

Nõo kihlkund om kihlkund Lõuna-Tartomaal. 
Kiil ja kultuur.
Kiil.
Nõo kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Puhja kihlkund

Puhja kihlkund om kihlkund Lõuna-Tartomaal. Kihlkunna keskus om Puhja. 
Aolugu.
Keskaol kuulu s'oo ala Tiesenhausenidele, kiä ehitiq Kavilda ja Konguta vasalliliinaq nink Puhja kerko. Ulila kant kuulu Vinne-Liivimaa sõani Kärkna kluustrõlõ. 19. aastagasaa keskpaigan läts' 24,4% kihlkunna inemiisist õigõusku, näile ehitediq Mõisanurme õigõusu Kavilda kerik. Kihlkunna maaq ommaq viläkaq ja kihlkund oll' umal aol Tartomaa rikkambidõ hulgan. 1924 ehitedi Ulila eelektrijaam.
Kiil ja kultuur.
Kiil.
Puhja kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Rannu kihlkund

Rannu kihlkund om kihlkund Lõuna-Tartomaal Võrtsjärve veeren. 
Kiil ja kultuur.
Kiil.
Rannu kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Rõngu kihlkund

Rõngu kihlkund om kihlkund Lõuna-Tartomaal. S'oo ilma igu kuulus kilhkunda suurõmb jago Rõngu vallast, osa Palupera ja Puka vallast nink Elva liina lõunõjago. Kihlkunna keskus om Rõngu.
Aolugu.
Rõngu kihlkund kuulu muistidsõl aol Ugandi maakunda. Sääl oll' mito kantsi, muuhulgan Vooremäe pääl ja Kivivare liinamäe pääl. 1224-1558 oll' kihlkund Tarto piiskopkunna osa. Põh'asõa aigu sai Rõngu kihlkund kõvva kannahtaq. 1856. aastagal naati kihlkunnan talla perises ostma. 1890-ndil naas' Elva raudtiijaama mano tekkümä Elva alõvik, miä 1923. aastagal nimitedi alõvis ja 1938 liinas.
Kiil ja kultuur.
Kiil.
Rõngu kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Võnnu kihlkund

Võnnu kihlkund om kihlkund Lõunõ-Tartomaal vasta Võromaa põh'apiiri. 
Aolugu.
Muistitsõl aol kuulu Võnnu kihlkunna ala Ugandi maakunda, aastagil 1224-1558 Tarto piiskopkunda. Om arvat, et kerkokihlkund (s'aksakeelidse nimega "Wendau") om perit 13. aastagasaast. Edimäst kõrda om tedä kirän nimmat 1361. a. Arvada, et 13.-14. aastagasaal ehitediq Vana-Kastre kants. Velistekogoduisi liikmisõn (1740. aastagil) oll' Kriimani palvõmaja Lõunõ-Eesti päämäidsi keskuisi. 1846-1848 läts' väikene osa rahvast (alla 3%) õigõusku, noilõ ehitediq Ahja lähkohe Kärsa kerik. Talla perisesostminõ naas' pääle 1835 ja oll' huugsa 1860.-70. aastagil.
Kiil ja kultuur.
Kiil.
Võnnu kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Sangastõ kihlkund

Sangastõ kihlkund vai Sangaste kihlkund om Tartomaa kõgõ lõunõpoolitsõmb kihlkund. Kihlkunna keskus om Sangastõ.
Kiil ja kultuur.
Kiil.
Sangastõ kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.
Võrokiilne lugõmik

"Võrokiilne lugõmik" om võro keelen kirotõt lugõmisõ-raamat koolilatsilõ ja suurilõ kost või lukõq rahvaluulõst, kunstkirändüsest, ao- ja luudusluust. Raamatut om ilmunu kats trükkü (1993 ja 1995), noist edimäne kand' päälkirja "Võrokõstõ lugõmiseraamat". "Võrokiilse lugõmigu" kokkosäädjäq ommaq Avarmaa Tea, Kauksi Ülle, Kõivo Madis, Kõivupuu Marju, Reimanni Nele ja Visseli Agu. 
Sisokõrd.
Sjoo raamadu lugõjalõ 3
Till'okõnõ tiijuht' võro-seto kiräkeele manoq 6
I JAGO: Päävä-, aasta-, elotsõõriq. "Kõivupuu Marju" 17
II JAGO: Kar'amaa, mar'amaa 127
III JAGO: Imä õeq! 157
IV JAGO: Tsõõ, tsõõ, tsõõ, tsõõ, tsõdsõlõ 173
V JAGO: Ei olõq armastanuq tütärlatsi 197
VI JAGO: Joudu tüüle! 217
VII JAGO: Pääsläne 235
VIII JAGO: Liide ja Maarja 259
IX JAGO: Pühäaid 277
X JAGO: Kaarnakivi 287
XI JAGO: Piksepalvõq 299
XII JAGO: Ütsik täht 311
Tsirr-virr lõokõnõ

"Tsirr-virr lõokõnõ" om võro rahvalaulõ laulik. Raamadu om kokko säädnü Kõivupuu Marju ni tä om tävvendüses umakultuuri opiraamatilõ "ABC kiräoppus ja lugõmik" ja "Võrokiilne lugõmik". Raamatuga om üten vällä annõt samanimeline kasett vanno laulikidõ laulõt laulõga.
Võro-Seto tähtraamat

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri" om võro- ja setokeeline tähtraamat, miä ilmus 1990. aastagast pääle. Tähtraamatin tuvvas ärq võro ja seto rahvakallendri tähtpääväq ni trükitäs võro- ja setokeelitsit lugusit, luulõtuisi, laulõ, oppuisi, vanarahva tarkuisi ja muud. 
Võro-Seto tähtraamatut ommaq vällä andnuq Võro Keele ja Kultuuri Fond, Ugala Tugikogo, Võrovaimu Selts, Võro Instituut ja Võro Selts VKKF. Kokkopandjis ommaq olnuq Kama Kaido, Pulga Jaan, Jüvä Sullõv, Rahmani Jan, Fastrõ Mariko, Valpri Valdo, Ojari Triinu, Lauritsa Leelo, Reimanni Nele, Pandi Annika ja Vaaba Janek.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2006. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2006. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" säitsmetõistkümnes aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1990. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1990. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" edimäne aastagakäük.
Mszczonów

Mszczonów om Poola liin, kon elli 2016. aastagal 6409 inemist.
Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1991. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1991. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" tõnõ aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1992. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1992. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmas aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1993. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1993. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" neläs aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1994. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1994. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" viies aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1995. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1995. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kuvvõs aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1996. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1996. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" säitsmes aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1997. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1997. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katsas aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1998. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1998. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" ütsäs aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1999. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1999. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kümnes aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2000. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2000. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" ütetõistkümnes aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2001. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2001. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõtõistkümnes aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2002. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2002. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõtõistkümnes aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2003. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2003. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" nelätõistkümnes aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2004. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2004. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" viietõistkümnes aastagakäük.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2005. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2005. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kuvvõtõistkümnes aastagakäük.
Tarto gümnaasium

"Taa artikli kõnõlõs tsaariaigsõst kubõrmangogümnaasiumist; roodsiaigsõ gümnaasiumi kotsilõ kaeq artiklit Tarto gümnaasium (roodsiaignõ)."
Tarto gümnaasium oll' poiglatsi kroonukuul Tarton, miä tüüt' 1804–1918. 1804–1890 oll' kooli amõtlinõ nimi Tarto Kubõrmangogümnaasium ja 1904–1918 Tarto Aleksandri Gümnaasium. Algul oll' 3-klassilinõ, vaihhõpääl 5- ja 7-klassilinõ ni aastagast 1890 8-klassilinõ. Tarto gümnaasium oll' klassikalidsõ opikavaga Eesti kõgõ suurõmb keskkuul, miä and' 1809–1917 Tarto ülikuuli immatrikuleeritüist eesti üliopilaisist põhilidsõ osa (40,1%). Gümnaasium lõpõt' tegevüse 1918. 1919 anti koolimaja üten eestläisist opilaisiga Treffneri gümnaasiumilõ. 
Tarto gümnaasiumin ommaq opnuq Akeli Friedrich, Faehlmanni Friedrich Robert, Hessi Germain Henri, Hurda Jakob, Parroti Johann Jakob Friedrich Wilhelm, Schrencki P. L., Struwe Otto Wilhelm, Suitsu Gustav jt.
Tarto gümnaasium (roodsiaignõ)

"Taa artikli kõnõlõs roodsiaigsõst gümnaasiumist; tsaariaigsõ gümnaasiumi kotsilõ kaeq artiklit Tarto gümnaasium."
Tarto gümnaasium oll' Eesti edimäne lutõri usu gümnaasium. Tuu luudi Roodsi aol 1630 Tarton ni tuu tüüt' innestidsen jesuiite kooli majan. 1632 muudõti gümnaasium Tarto ülikoolis. Opikavan olliq säitsme vaba kunsti ainõq, klassikalidsõq keeleq, usutiidüs, õigustiidüs ja arstitiidüs. Edimäne rektor oll' innestine Uppsala ülikooli prohvesri Raicus (kuuli 1631). 1631-1632 tüüt' Tarto gümnaasiumi ja 1632-1638 ülikooli man Tarto triviaalkuul.
Looja ees

"Looja ees" om Hurda Jakobi juttõ, kirjo, kõnnidõ ja jutuisi kogomik. Raamat om "Eesti mõttõluu" raamatidõ ria 66. jago, timä om kokko säädnü Runneli Hando, toimõndajaq ommaq Peebo Jaak Ja Ombleri Siiri. Kogomikun om mitmit lõunaeestikeelitsit juttõ vai jutussit.
Oetteli Carl

Oetteli Carl (Carl Oettel, 1808 - 1884) oll' Tarto kreiskooliinspektri. Tä oll' S'aksi riigi kodanik, timä naanõ oll' perit Prantsusõ-Sveidsist Vevey liinakõsõst Lausanne'i ligidält. Timä edimäidsil Tarto-aastagil oll' timä kodotsõs keeles viil prantsusõ kiil. 
Oetteli Carl julgust' kreiskoolin op'vat Hurda Jakobit minemä edesi op'ma gümnaasiummi. Tarto gümnaasiumin op'misõ aigu sai Jakob timä majan massulda kortinan ollaq. Carli tütrest Eugeniest sai ildampa Hurda Jakobi naanõ.
Schulinusõ Carl Friedrich

Schulinusõ Carl Friedrich (Carl Friedrich Schulinus) (sündü 14. rehekuu pääväl 1794, kuuli 1870) oll' Kodijärve mõisa umanik Tartomaal Kamja kihlkunnan. 1853. aastagast pääle elli Tarton. 
Tarto gümnaasiumin oppõn käve Hurda Jakob timä puul iispäivilde lõunaht söömän.
Mickwitzi Carl

Mickwitzi Carl (Carl Ferdinand Mickwitz; sündü 13. süküskuu pääväl 1811 Lihulan, kuuli 2. piimäkuu pääväl 1880 Tarton) oll' Tarto gümnaasiummõ inspektri, Tarto ülikooli eesti keele lektor ja tsensor. 
Tarto gümnaasiumin oppõn käve Hurda Jakob timä puul tõisipäivilde lõunaht söömän.
Lütkensi Johann

Lütkensi Johann (Johann Lütkens; 16. märtekuu päiv 1829 – 28. rehekuu päiv 1894) oll' kerkoopõtaja ja ülikooli oppaja Tarton ja Riian.
Tarto gümnaasiumin oppõn käve Hurda Jakob timä puul neläpäivilde lõunaht söömän.