tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kaika suvõülikuul 2016 Tsiistren

2016. aastaga Kaika suvõülikuul peeti 12.–14. põimukuu pääväl Misso lähkül Tsiistre külän. Suvõülikooli rektri oll' Tarro Henn. Ülikuuli kõrraldi Tsiistre selds.
Kava.
RIIDI, 12.08..
12 buss Võro–Tsiistre. Buss lätt vällä Võro Katariina kerigu iist.
13 söögile ja üümajalõ kirjapandminõ Tsiistre küläkua man.
14.30 suvõülikooli vallategemine.
Mõttõtalossõ «Teemi Võromaa esihindäle (elämises)» tutvustus – Ruuta Ruttas-Küttim. 
15.30–18 MIS TAH OLL’? Loengu küläkuan Tsiistri nuka ao- ja kodoluust:
• Vahtsõliina liinamäe tähendüsest aoluun – Tuulõ Kaja;
• Tsiistre kandi kotusõnimmist ja kotusõnimmi raamatust – Saarõ Evar;
• Kagu-Eesti teievõrgu kujonõmisõst – Raidi Tõnu;
• Tsiistre aoluu fotonäütüse vallategemine ja tutvustus – Ruusa Ago. 
20 KULTUURIÕDAK linamuusõumin:
• 20–20.30 linamuusõumi lugu;
• 20.30–21.30 kontsõrt: trio Soon/Piho/Lepasson;
• 21.30 tandsuoppus – Lepassoni Kadri lõõdsaga. 
PUULPÄIV, 13.08..
9–12 MIS TAH OM? Loengu ja arotusõ küläkuan võrokõisi täämbädsest pääväst:
• Siksälä tekstiil Tsiistre Linamuusõumist – Remmeli Kristina;
• Luudus Holtsi, Häniläse ja Kaplinski võrokiilsen luulõn – Allasõ Tiia;
• Võromaa kõomahla tegemisest ja müümisest – Niilo Karl;
• Kas ja kuis avitasõ Võromaa kiil ja kultuur rändäjide päält rahatiinjit – Mustmaa Ulvi.
• Savvusannakultuur ja võrokeeline laulupido täämbä ja hummõn –
arotasõ ja küsüsse Eichenbaumi Külli ja Laanõ Triinu.
12 sõit Nopri tallo.
12.30 Siksälä kalmist – Valgu Heiki.
14–19 huvisõit.
20 KULTUURIÕDAK tsäimaja ja küläkua man:
• 20–20.30 Tal’na Liiso;
• 20.30–21.30 rahvapilliansambli Oravapoisid;
• 21.30–22.30 Kalkuna Mari;
• 22.30 rahvapilliansambli Oravapoisid mäng viil ja tuli tetäs üles. 
PÜHÄPÄIV, 14.08..
9–12 MIS SAA? loengu ja arotusõ küläkuan – kultuuriperändi tugi paikligulõ elolõ ja ettevõtlusõlõ:
• Maalõavitamisõ kogõmusõst 2012–2016 – Niilo Tiit;
• Karula nuuri maalõtulõgi kogõmusõst – Kama Kaido;
• Läti veerealadõ ettevõtlusõ ja elo edendämisest – Dzintars Raibekazs;
• Kuis Võromaad valitsusõlõ maaha müvvä? – Kuuba Rainer;
• kokkuvõtõ mõttõtalgist «Teemi Võromaa esihindäle (elämises)»
• kokkuvõtva arotus «Suidsusann ja sõbra – miä hoit inemiisi Võromaal?».
12 suvõülikooli lõpõtus.
13.30 buss tagasi Võrolõ. 
Kaeq viil.
Uma Leht: 2016. aastaga Kaika suvõülikooli kava.04.08.2016. Uma Leht nummõr 366. Pruugit 26.10.2021.
Uma Leht: Tsiistren peeti Kaika suvõülikuuli. 18.08.2016. Uma Leht nummõr 367. Pruugit 26.10.2021.
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin

2017. aastaga Kaika suvõülikuul peeti 11.–13. põimukuul Lätimaal Kornetin.
Kava.
RIIDI, 11. PÕIMUKUU.
12.00 Buss Võro kerigu mant
13–14 Kirjapandminõ ja süük
14.00 Suvõülikooli vallategemine
LOENGU: KIIL JA AOLUGU
14.30 Allilenderi Kaja «160 aastakka Mulgimaad»
15.15 Markusõ Dace «Ülembläti murdõ süvälatgali murraku maliena (malēniešu) variants»
16.15 Mednise Jānis «Liivläisi hindätiidmine 21. aastasaal»
17.15 Elleri Kalle «Kuralasõ ei jaa Kaupo häpü»
18.00 Tanilsoo Valdur «Korneti ja Luutsnigu aoluust»
19.00 Õdagusüük
20–23 Tulõ veeren laulminõ
20 Tal’na Liiso 21 Konnula Herbert 22 Hundi Indrek
"Seen om samal aol võimalik kaia filme."
14.30–19 Tüütarõ (latsilõ, a tõisilõ kah): savitüü; lillisäädmine; raamadukogo saina värvmine
PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU.
8.00 Hummogusüük
LOENGU: TÄÄMBÄNE PÄIV
9.00 Lõbu Terje «Kuimuudu läts’ õnnõs Lätin eestläses jäiä»
9.45 Jüvä Sullõv «Võro keeleteknoloogia»
10.30 Visseli Agu «Etno-futurism kunstist elukõrras!?»
11.00 Godiņši Guntars «Vana ao eesti rahvalaulõ ja «Kalõvipuja» eeposõ läti kiilde ümbrepandmisõst»
12.00 Karu Kadri «Võromaa süüke tutvustus»
12–13 Lõuna
13–18 Ekskursioon Korneti kandin. Giid Prangli Jaan
18.00 Õdagusüük
19.00 Krabi külätiatri näütemäng «Jahilkäük»
20.30 Simman: Laube Kadri ja Varblasõ Marju
10.30 Jüvä Sulõvi Wikipeediä tüütarõ
9–12 Tüütarõ latsilõ: multifilmi tegemine
PÜHÄPÄIV, 13. PÕIMUKUU.
8.00 Hummogusüük
LOENGU JA MÕTTÕTSÕÕR: ÜLE-PIIRI KUUNTÜÜ
9.00 Vaba Lembit «Mulgid, kuradid, urmased jt etnonüümid ja keelekontaktid»
9.45 Daume Santa «Mis mõlgus lätläse meelen?»
10.45 Korjuse Hannes «Midä omma eestläse Lätin löüdnü?»
11.30–12.45 Mõttõtsõõr: kuis ja kas alalõ hoita eestlüst Kornetin?
12.45 Suvõülikooli lõpõtus
13.00 Lõunasüük
13.30 Buss Võrolõ
Söögitegemise ja kompvegipundi tegemise tüütarõ
Kaeq viil.
Uma Leht: Kaika suvõülikuul Kornetin 03.08.2017, nummõr 392. Pruugit 26.10.2021.
Uma Leht: Liisokõsõ Kornetin Kaika suvõülikoolin 31.08.2017, nummõr 394. Pruugit 26.10.2021.
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal

2018. aastaga Kaika suvõülikuul peeti Karula Kihlkunnan Kaikal. Suvõülikooli rektri oll' Kama Kaido.
Kava.
Riidi, põimukuu 10. päiv.
11.30 Buss sõit vällä Võro instituudi mant
12.00 Tulõjidõ kirjapandminõ
13.00 Süümine
14.00 Suvõülikooli alostus
LOENGU
15.00 Evar Saar ja Mariko Faster. "Vana-Antsla mõisan pantuist perekunnanimmist"
15.30 Pikne Kama. "Muistidse paiga ja kotusõperimüs Karula kihlkunnan"
16.00 Liilia Tali ja Helene Albert. "Kuis vanal aol eleti"
16.30 Urmas Koemets ja Mati Urbanik. "Mälestüisi Kaika Lainest ja Aava Kadist"
17.00 Ants Kuks. "Latsi koton oppaminõ"
17.30 Tiia Trolla. "Kodoaia vana kasvu"
"Loengidõga samal aol tüütarõ latsilõ. Hobõsõsõit ja muu põnõva as’a"
18.00 Õdagusüük
19.00 Markus Truup. Ütemehetiatri «Parmu pinnin om ku huikminõ virtuaalreaalsusõst». Olavi Ruitlase sõnnu pääl
19.30 Ansambli Suurõ’ Pilvõ’ kontsõrt (Celia Roose, Tuule Kann, Robert Jürjendal)
20.30 Lõõdsamäng ja simman. Kadri Laube ja Marju Varblane
Puulpäiv, põimukuu 11. päiv.
8.00 Hummogusüük
9.00-12.00 TÜÜTARÕ
Meelis Kihulane. "Looga- ja riijalasõ painutaminõ"
Kristjan Prii. "Tulõravvaga tulõtegemine ja tulõtagla (pessü) valmistaminõ"
Heiki Trolla (Navitrolla). "Baaskursus, kuis kipõst kuulsas ja rikkas saia"
Marko Puksing (Pluuto). "Maa-ahun savi palotaminõ"
Helen Kivisild. "Mõtsaeläjä ja näide jäle (latsilõ)"
Mägijalgpalli võistlust kamandas Margus Konnula (Contra)
13.00 Lõunasüük
14.00-18.00 EKSKURSIOONI
Uma jalaga Karula ratu pääl. Kaikamäe-Alakonnu, juhatas Urmas Koemets.
Bussiekskursioon, juhatas Arno Saaron. Ekskursioon lõpõs Alakonnul
18.00 Õdagusüük Alakonnul
19.00 Tiatritükk «Godot’d uutõn» Alakonnu suurõn kivilaudan, lavastaja Taago Tubin. Tiatritükü kaemisõs tulõ hinnäst kimmäle ette kirja panda, kotussit olõ-i lõppõmalda pall’o.
21.00 Iloõdak ja simman Alakonnul. Celia Roose ja Uku Freiberg
22.30 Ku ilm lupa, sis Enn Kasak näütäs taivatähti
Pühäpäiv, põimukuu 12. päiv.
8.00 Hummogusüük
LOENGU
9.00 Marek Kahro. "Vaim tulõ pääle: mõttõvälgätüs ja luumisvägi"
9.30 Enn Kasak. "Kygõkoko hoitas kolkih (üten Raadio Üü-ülikooliga)"
10.30 Helen Plado. "Võro keele opiraamat – kellele, mille ja kuimuudu"
11.00 Tiia Allas. "Mõtsast vahtsõmban võro kirändüsen perämädse 30 aasta joosul"
11.30 Triinu Laan. "Kümme aastat Umma Pito"
"Loengidõga samal aol tüütarõ latsilõ. Latsõ viiäs Värtemäele, kon Urbaniku Mati näütäs ja seletäs, kuimuudu mehidse eläse."
12.00 Suvõülikooli lõpõtus
13.00 Lõunasüük
14.00 Buss sõit Kaikamäelt Võrolõ
Kaeq viil.
Uma Leht: Suveülikuul tule seokõrd jälleki Kaikal 02.08.2018, nummõr 418. Pruugit 26.10.2021.
Uma Leht: Kolm võroväelist päivä 16.08.2018, nummõr 419. Pruugit 26.10.2021.
Kaika suvõülikuul 2019 Meerapalon

2019. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäiv peeti 10. põimukuu pääväl Vana-Võromaa põh’apiiril Pedäspää, Tammistu ja Meerapalo külän.
Edimäist kõrda peeti Kaika suvõülikuuli vahtsõn vormin ku päält loengidõ alostõdi keskpääväl matka.
Kava.
Kell 10 matkapäävä alostus Meerapalo koolimaja iin (vihmaga seen).
Meerapalo koolimajan Tammistu külän om terve matkapäävä näütüs Luku Kalju sõnastu ja Pedäspää kirämehe Ilusa Meinhardi loomingu kotsilõ.
Loengu
Kell 10.20 Saarõ Evar. Põh’a-Räpinä inemise- ja kotussõnimmist. 
Kell 10.40 Kliimandi Kaido. Meerapalo kandi sugupuiõst.
Kell 11 Kivirüüdi Kersti. Raamatust «Värav».
Kell 11.20 Kalla Urmas. Maailma kõgõ põh’apuulsõmbast võro keelest ja Luku Kalju sõnastust tuu kotsilõ. Pedäspää ja Meerapalo kotussõjuttõst rahvaluulõarhiivin.
Matk
Matka pikkus om 6 kilomiitre ümbre. Matka alostus ja lõpõtus om Meerapalo koolimaja man. Terve tii kõnd üten Kalla Urmas, kiä kõnõlõs lillest, hainost ja eläjist, kiä tii pääl omma.
Kell 12 minek Pedäspää küllä. Matka vidä Toodsi Heiki, kiä kõnõlõs elost ja inemiisist vanõmbal ja vahtsõmbal aol. Kabõli man kõnõlõs kabõlivaht Vaiknemetsa Jaan.
Kell 13.30 lõuna Tammistu külän. "NB! Osaliidsil piät süük esi üten võet olõma!"
Kell 14 matk Tammistu külän. Matka vidä Zovo Kaius, kiä kõnõlõs Meerapalo koolimajast Tammistu külän ja vinne-ehitüsest.
Kell 14.45 matk Meerapalo külän. Matka vidävä Vaiknemetsa Jaan, Kliimandi Kaido ja Mertsina Uno, kiä kõnõlõsõ elost, inemiisist, järvest ja kalapüüdmisest.
Kell 17 matka lõpõtus Meerapalo koolimaja man. Õdagusüük koolimajan. "NB! Osaliidsil piät süük esi üten võet olõma!"
Kultuuriprogramm
Kell 17.30 mõttõtalos noorilõ «Võro kiil ja kultuur – kuis edesi?». Mõttõtalost vidä Pandi Annika.
Kell 18.30 Tal’na Võro seldsi näütemängutsõõr Tungõl Valgu Jaanissõ iistvidämisel lugõ ette näütemängu «Eloluu».
Kell 19 astva üles Pedäspää juuriga noorõ pillimehe Toodsi Jorma, Uku ja Maali. Rahvalaulõ laul Kalla Urmas.
Kell 20 Lõpõtus.
Kaeq viil.
Uma Leht: Matkapäiv Meerapalon 15.08.2019, nummõr 444. Pruugit 26.10.2021.
Uma Leht: Kaika suvõülikooli matkapäiv 10.08.2019 Meerapalon 01.08.2019, nummõr 443. Pruugit 26.10.2021.
Kaika suvõülikuul 2020 Mõnistõn

2020. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäivä peeti 8. põimukuu pääväl Hargla kihlkunnan Mõnistõn.
Kaika suvõülikuul 2021 Võro liinan ja Kiräpää kandsi man

2021. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäiv peeti 31. hainakuu pääväl Võro liinan ja Kiräpää kandsi man. Suvõülikooli rektri oll' kirämiis ja julgõolõgi-as'atundja Koorti Erkki.
Kava.
31.07.2021
10.00 Matkapäävä pidolinõ alostus Võro instituudi man.
Loengu
10.15 Valgu Heiki «Kiräpää vanõm­bast aoluust».
11.00 Saarõ Evar «Kost omma tulnu nime Kiräpää ja Võro». 
Matk
12.00 Matka alostus Võro instituudi mant õkva Kiräpää kandsi mano. Matka pikkus oll' umbõs 3 km.
13.00 Kiräpää kandsi man. Koorti Erkki «Kuimuudu kiränik ilma luu. Lugu tuust, kuis vällä mõtõlda kõik tuu, midä tan täämbä ei olõ, a kunagi võiolla oll’».
14.00 Piknik Kiräpääl.
14.30 Tagasi Võro Instituudi mano.
Muusiga
16.00 Musica Silentii ülesastminõ Võro instituudi man.
17.00 Matkapäävä lõpõtus.
Raudkatsi Anna

Raudkatsi Anna (Johanna Natalie Elisabet Raudkats; sündünüq 23. radokuu pääväl 1886 Külitsen, Ropka vallan, Tartomaal, koolnuq 12. mahlakuu pääväl 1965 Tapan) oll' eesti võimlõmis- ni rahvatandsuoppaja, eesti edimäidsi rahvatandsu ja rahvatandsuterminoloogia luujit. "Tuljaku" autor.
Suburgi Lilli

Suburgi Lilli (Lilli Caroline Suburg; sündünüq 20. hainakuu pääväl (vkp)/ 1. põimukuu pääväl 1841 Vändra kihlkunnan, Pärnomaal, koolnuq 8. radokuu pääväl 1923 Valgan) oll' eesti kiränik, aokiränik, haridustegeläne ja naistõ õiguisi iist saisja.
Kopvillemi Olaf

Olaf Kopvillem (sündünüq 1. märtekuu pääväl 1926 Kiviõlin, koolnuq 21. hainakuu pääväl 1997 Burlingtonin) oll' eesti keemik, kupletist ja koorijuht.
Suurõmba tuntusõ sai tä ummi kupleedega, miä olliq teedäq ka Kodu-Eestin, näütüses "Klunker".
Falafel

Falafel om Lähkült-Hummogumaalt peri süük, miä om tett kikõrhernist vai põldupõst. Kikerherneq tetäseq piinüs ja siätäseq kokko maitsõainidõga ni vormitasõq väikeisis pallos. Sõna "falafel" tähendäs araabia keelen pipõrd.
Mohni Märt

Mohni Märt (Märt Mohn, kerigukirän ka Mond; sündünüq 9. vahtsõaastakuu pääväl 1811 Laiusõ kihlkunnan Palupere külän Laulumärdil; koolnuq 6. märtekuu pääväl 1872) oll' tiinri Võrol Krümmeri koolin, laulu "Kui ma alles noor veel olin" autoŕ, tekk' tüüd Kreutzwaldi hääs.
Mohni Märt sündü Laiusõ kihlkunnan, Palupere külän Laulumärdil. Timä esä oll' Erigo Jüri ja imä Mohni Mari. 
Aastil 1831–1845 oll' tä koolitiinjä Krümmeri asutusõn, ildampa oll' Võrol hiussõlõikaja.
Pikembält om Mohni Märdist kirotanuq Eiseni Matthias Johann, kiä seletäs, et laulu "Kui mina alles noor veel olin" om peet rahvalaulus, midä mitmit kõrdi üles kirotõt. Suurõmb tuntus ollõv tulnuq "Eesti postimehe kallendrist 1877, kohe om ala kirotõr "Rahva suust üles pannud R. Kallas", noodi man kirotus: "Eesti rahvaviis, K.A. Hermann". Nisama kirotas Eisen, et Kreutzwald om uma käega kirotanuq vihiku "Estnische lieder, gedichte von Märt Mohn", kon om kokko 12 luulõtust.
Eräelo.
Pääle Krümmeri koolist ärqtulõkit lätś Mohni Märt 16. süküskuu pääväl 1845 paari mödre Badeniku Jaani tütre Karolinega ni nä ostsõ maja. Karoline kuuli ärq, latsi es olõq.
1862. aastagal lätś Mohni Märt paari Johansoni Juliega. Näil oll' poig Voldemar ja tütär Emma Elisabet. Maja müüdi ärq ja ostõti vähämb maja Võrolõ. Perijäq elliq sääl majan viil 1917. aastagal.
Tütär läts mehele Valka, mehe nimi oll' Valdmann.
Kirändüs.
M. J. Eisen. Kui mina alles noor veel olin. Tallinn: kuukiri Eesti Kirjandus, 1917
Terigu Tiit

Terigu Tiit (Tiit Terik, sündünüq 15. piimäkuu pääväl 1979 Tal'nan) om Eesti poliitik, 3. märtekuu pääväst 2021 Eesti kultuuriministri. 
Tä om olnuq Tal'na Liinavolikogo edemiis, Nõmme ja Pirita liinaosa vanõmb ja ütś õpilasmalõva traditsiooni võrgitijit.
Inne Terigu Tiitu oll' kultuuriministri Oti Anneli.
Võro keele iistkõnõlõja

Võro keele iistkõnõlõja om võrokõnõ või võrokõisi sõbõr, kiä mõist võro kiilt ja om ütes kuus iinkujos avaligun võro keele pruukmisõn.
Ammõditunnismärgiq ommaq võro keele iistkõnõlõjal ilmatugi vai sau, kõnnõtoro ja kaalaraha.
Ilmatoe tekk' puutüümeistre Kiholasõ Meelis kuusõst ja imälepäst.
Kõnnõtoro om tett vineerist, selle kavand ja tekk' Tsenter. Ilmatoe ja kõnnõtoro külge om köüdet käsitüülise anodeerit titaan.
Kaalaraha kavandi märkse vällä kunstnik Margna Epp, ehteq teiq valmis kunstniguq Kama Põvvat ja Niinemäe Maarja. Matõrjaaliq ommaq rostõvaba metäll, hõpõ ja rohilidsõs anodeerit titaan.
Iistkõnõlõja hään käen om vineerist kõnnõtoro, mink kavand ja tekk Tsenter. Kuran käen om puutüümeistri Kiholasõ Meelise tett kuusõst ja imälepäst ilmatugi. Mõlõmba asja külge om köüdet käsitüülise Oja Vilve kavandõt ja koet kirivüü.
Egä iistkõnõlõja ammõditähisse pääl om katsaharo, miä sümbolisiir Vana-Võromaa kihlkundi.
Võro keele iistkõnõlõjaq.
Oti Anneli nakkas iistkõnõlõjas hää meelega. "Kõik säändse aśaq, mis andvaq võro keelele kõlapinda ja toovaq teema rohkõmb pääväkõrda, ommaq tarviliguq (...) Seo om hää ja uhkõ mõtõq: kuigimuudu piät jo võro kiilt hoitma. Midä rohkõmb mi esiq taad kõnõlõmiq ja avalikkusõ iin üles nõstamiq, tuud rohkõmb om täl ka võimalust. Kõgõ tähtsämb om, et noorõq tulõssiq üten ja näil olnuq julgust umma kiilt kõnõldaq."
Padari Ivari kuulut' joulukuun vällä võrokeelitside joulusalmõ võistlusõ, mink võitjas tull' Säinasti Ene. Mitmõn võrokiilsen ülesastmisõn Riigikogon kõnõl' Padari Ivari rahvalugõmisõst ja kuts' kõiki üles sääl uma keele mõistmist kirjä pandma.
Eesti Rahva Muusõum

Eesti Rahva Muusõum (lühendüs ERM) om Eesti kultuuri, aoluu ja soomõ-ugri kultuurõ muusõum Tarton, miä luudi 1909. aastagal.
ERMis on kaks püsünäütüst ("Kokkkosaamisõq" ja "Uurali kaja") ja näütüseq, miä vaihtusõq. Päält näütüisi kõrraldadas muusõumin kokkokäümiisi, konvõrentse, tiatrit jpm. Küläliseq saavaq muusõumin kävvüq ütsindäq vai giidiga.
Baltimaaq

Baltimaaq vai Balti riigiq om geopoliitilinõ termin, midä pruugitas täämbädsel pääväl kolmõ Põh'a-Õuruupa väikuriigi Eesti, Läti ja Leedu kotsilõ.
Vilniusõ tapatalos

Vilniusõ tapatalossõq olliq 11.–13. vahtsõaastakuu pääväl 1991, ku Leedu umavalitsusõ tugõjaq kaidsivaq Vilniusõ teletorni ni noid ründsiq NSV Liidu sõaväeläseq, noidõ siän ka NSV Liido Riikligu julgõolõgi Komitee umaette ütsüse Alfa sõaväeq.
Kuuli 14 leedulaist, noist üts sai süämerabandusõ. Kõik hukkasaanuq olliq täüskasunuq. Ummi tulõ peräst kuuli üts KGB leitnänt, kelle päält kuulmist annõti Verevälipu ordõn.
Feisoa

Feisoa (esiq keelin ka "feijoa" vai "feihoa", ladina keelen "Acca sellowiana") om troopilinõ puu ja taa vili. Taa om guajaavi sugulanõ ja mõnikõrd taad kutsutaski ananassguajaavis. 
Naid väikuid, rohiliidsi, päältnätäq avokaado muudu puuviljo või tõõnõkõrd löüdäq ka Eesti poodõst (inämbüisi "Feihoa" nime all).
Puu.
 Feisoapuu om väiku ja aigopiten kassuv igihal'as puu, miä või kassuq 4,5 miitrit korgõs ja lajas. Puu om ummi umahuisi poolõst rassõ ja kõva. 
Kost peri.
Feisoa on peri Lõunõ-Ameerikast Brasiilia lõunõjaost, Argentiina põh'ahummogujaost ja Uruguayst.
Kost nimi peri.
Feisoa nimi om peri portugali keelest ("feijoa", välläütlemine: "feižoa") ja om pant Portugali luudustiidläse Da Silva Feijó João perrä. Pall'odõn keelin tundas nimekujjo "Feihoa", miä vastas sõna "feijoa" hispaaniakiilsele välläütlemisele.
Pruukminõ.
Hapumakõt aromaatsõt feisoa viljä süvväs värskist pääst vai pruugitas puuviläsalatiin ja küdsämisen nigu ubinat kas püreen vai viilõn. Tetäs ka sahvti, marmõlaati ja kallõrdust. Hariligult lõigatas puuvili poolõs ja süvväs luitsaga vai kooritas ärq ja lõigutas makõsüüke sisse. Esiki tuurõq viläq ommaq häste tugõva ja kavvakestvä hõnguga.
Rahva tihehüs

Rahva tihehüs om määntse maa-ala rahva hulk jaet tuu pindalagaq.
Rahva tihehüs näutäs, mitu inemist eläs keskmädselt üte maa-ala määntsegiq pindalamõõdu pääl (hariligult üte kruutkilomiitre pääl).
Rahva hulk

Rahva hulk om määntse riigi vai kah muu maa-ala (näütüses määntse valitsõmisütsüse) elonikkõ hulk. 
Riigi elonikkõ hulka ei arvadaq õnnõ riigi kodaniguq, a kah kõik vällämaalasõq ja kodakundsusõldaq inemiseq, säähulgan latsõq ja noorõkõsõq, kiä tuun riigin eläseq. Hariligult arvatas rahva hulka päämidse elopaiga perrä.
Maailma kõgõ suurõmba rahva hulgagaq riik om Hiina Rahvavabariik.
Maailma maaq rahva hulga perrä

Maailma maiõ nimistü rahva hulga perrä võtt hindä alaq nii umaette riike ku kah muid territooriumme. Nimistü alossõs ommaq ÜRO teedüsseq ja tuu näütäs maailma maiõ rahva hulka saisogaq 1. hainakuu 2019.
Sintenisi Franz

Sintenisi Franz (Leopold Friedrich Franz Sintenis, sündünüq 27./15. põimukuu pääväl 1835 Altenin (Dessau); koolnuq 15./2. radokuu pääväl 1911 Ventspilsin (Kuramaa)) oll' filoluug ja mutigauurja, Krümmneri kooli oppaja ja viimäne juhataja. Timä esä oll' pastor, kiä oll' peri hugenottõ siäst. Nimi om arvadaq olnuq kunagi prantsusõ muudu Saint Denis. Franz käve koolin Dessaun ja Zerbstin, opsõ Bonni ja Berliini ülikoolin klassikalist filoloogiat ja germanistikat. 1858. aastagal tull' Krümmeri kuuli vanõmboppajas ja 1862–1866 oll' sääl juhataja.
Pääle Krümmeri asotusõ kinnipandmist oll' Sintenis Tarto Gümnaasiumin 1866–1888 s'aksa keele vanõmboppaja. Säält saadõti pensionilõ viletsä vinne keele tundmisõ peräst. Pääle tuud oll' eräoppaja tütärlatsikoolõn. Gümnaasiumi kõrvalt ja peräst oll' timä 1878–1908 Luudusõuurjidõ seldsi preparaator. Timä huvis olliq katsõsiivaga mutigaq ja libligaq, tä om noist pall'o ettekandit pidänüq ja kirotanuq.
Eräelost.
Sintenisi Franzi naanõ oll' Põltsamaa pastori Hörschelmanni tütär Antonie' Julie Mathilde (1843–1914) (Laulatus vanna kallendri perrä 14. hainakuu pääväl 1861 Võrol). 
Täl oll' viist last:
1908. aastagal läts' poja Emili mano Ventspilssi.
Matõt Riiga. 
Lätteq.
Kaupo Elberg, Vello Kaavere. Franz Sintenise sünnist 150. Eesti loodus 1985-8. lk 47-49.
Jänes

Jänes ("Lupus") om perekund, kiä kuulus jänesliidsi seldsi jänesläisi sugukunda.
"Eläjide elo" perrä om jänese pere perisjänesläisi alambsugukunna ainukõnõ pere. Sinnäq kuulus 15 liiki, kiä asusõq innekõkkõ parasvüütme vallamaastikõn ja mõtson. Ütsiguq liigiq eläseq kõrbõst kooniq tundraniq, ka Gröönimaal ja Taimõri järve veeren. Kõgõ mitmõsugudsõmbaq ommaq nä Põh'a-Ameerikan, a Lõunõ-Ameerikan näid olõki-iq. 
Eestin eläseq 32 jäneste liigist nurmõ- ja mõtsajänes. Mõlõmbaq sööväq suvõl kasvi, talvõl puiõ ja puhmõ ossõ, kuurt ja võrsit, rikkõn nii ka viläpuid. Nä esiq ommaq söögis mitmõlõ kiskjalõ.
Karv om jänesil inämbüisi pruunikashall. Talvõl muutuvaq pall’oq jäneseq hellembäs, mõtsajänes ja ameeriga jänes valgõs (õnnõ kõrvaotsaq jääseq mustas). Jäneseq toimõndasõq päämidselt üüse, meelist ommaq kõgõ parõmbahe lännüq haistminõ ja kuulminõ. Nä ommaq küländ paigapäälidseq, a tundran ja Gröönimaal eläseq rändäjäq jäneseq. Ku om hää vari, sis nä ei joosõq, a käkväq hindä ärq.
Mõnõq liigiq ommaq tähtsäq uma kahunaha poolõst. Kõik Põh'a-Ameerikan eläväq liigiq ommaq jahieläjäq. Nä võivaq inemiselegi edesi andaq ohtliidsi haiguisi, näütüses tulareemiat, niisamatõ kandaq puutäie, kink käest umakõrda haiguisi saiaq või.
Litsmõtsa tango ja tõsõq lainatu looq

"Litsmõtsa tango ja tõsõq lainatu looq" om Pulga Jaani albom, kon pääl 8 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2021. aastagal helütsõõri pääl.
Plaadi pääl laulvaq Pulga Jaan ja Mõttusõ Liivi, lauluq om säädnüq ja üles võtnuq Lunge Toomas.
Kõik viisiq ommaq kostki lainaduq, sõnaq tekk' Pulga Jaan, õnnõ "Litsmõtsa tango", midä tä kohend Kaalõbi Aini luulõtusõ perrä, ei olõq peris Pulga Jaani tekst.
Vahtsõ plaadi ümbrise om kujondanuq kunstnik Margna Epp.
1. aastagasada

1. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl aastagal 1 ja lõppi 31. joulukuu pääväga aastagal 100.
2. aastagasada

2. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 101 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 200.
3. aastagasada

3. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 201 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 300.
4. aastagasada

4. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 301 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 400.
6. aastagasada

6. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 501 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 600.
7. aastagasada

7. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 601 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 700.
8. aastagasada

8. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 701 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 800.
Lõhmus

Harilik lõhmus vai pähn ("Tilia cordata") om lehepuu pähnläisi sugukunnan pähnä perrekunnan.
Kon kasus.
Lõhmusõ kasus väega mitmõn paigan: Õuruupan, Kaukaasian ja Tsiberin. Lõunõ puul kasus taa õnnõ mäki pääl, a mitte kunagi mõtsapiiriniq.
Eestin kasus lõhmus egäl puul. Eesti kõgõ põh'apoolitsõmb lõhmus om Mohni lõhmus. 
Maailman om umbõs 25 lõhmusõ sõrti, naist om harilik lõhmus ainukõnõ, miä Eestin luudusligult kasus.
Sangastõ keelepruuk

Sangastõ keelepruuk (ehk Sangastõ murrak) om Sangastõ kihlkunna esiqmuudu keelekujo, miä om täämbädsel pääval ohon. Sangastõ keelepruuk käü kokko Lõunõ-Tarto (Otõmpää; Sangastõ; Rõngu) keelepruugigaq. 
Tarto kiil olõ-õi inämb lõunõeesti standardiseerit kiräkiil (midä tä oll' inne 20. aastagasata) ja keele kõnõlõjit om veidüq perrä jäänüq. 
Tarto keele umaperäq:.
Muu tarto keelega ütidseq ommaq Sangastõ keelepruugi järgmädseq umaperäq:
    (nt "suvve ~ `suvve, tsikule ~ tsikkule, jäänü ~ `jäänü")
"üü--&gt; üi
eu--&gt; öü --&gt; öi"
"hää--&gt; ää"
Kaeq jako: http://www.eki.ee/murded/kiiker/murded/T.html
Sangaste umaperäq:.
"saami" - saame
"tahatti" - tahate
"kirjuttati" - kirjutate
"tiip" - teeb
"sais" - seisab
"kuuldse" - kuulis
Mõnõq põhisõnaq (Sangastõ-eesti).
Tegosõnaq.
"kirsma" - karjuma
"kõnelema" - kõnelema
"kaeme" - kaema
mõistma - oskama
süvvä - süüa
"saisma" - seisma
"ka" - kae
"tei" - tegin
"ütlet" - (sa) ütled
"naks" - hakkab
"tiiap" - (ta) teab
"nii ei saa iks" - nii ei saa ikka
"olli" - oli
"pedi" - pidi
"läits" - läks
ollive - olid
võõti - võeti
tets - tehti
Perisnimisõnaq.
"eestlaisi" - eestlasi
"nättäl" - nädal
"miis" - mees
"kortin" - korter
"lavvakese" - lauakese
"kõtt" - kõht
"ubini" - õunad
"taivas" - taevas
"jõke" - jõge
"veli" - vend, sõber
"velle" - venna
"sõsar" - õde
"laits" - laps
"aig" - aeg
Määrsõnaq.
"viil" - veel
"siin" - siin
"sääl" - seal
"säält" - sealt
"sis" - siis
"jälede" - koledasti
"alvaste" - halvasti
"ütsinde" - üksinda
"ommen" - homme
Uhmahussõnaq.
"süä" - sügav
"aige" - haige
"suur" - suur
"ilma" - ilmatu/tohutu
"ää" - hea
"säkkäsi" - segamini
"eissugune" - isesugune
"sääne" - selline
"lämmi" - palav
"pisu" - natuke
Asõsõnaq.
"ma" - ma
"sinä" - sina
"keski" - ei keegi
"kellekile" - kellelegiT
Ede-tagasõnaq.
"pääle" - peale
"poole" - poole
Helüoppus.
Võro muudu pehmendüs. 
Sangastõ sõnõvara kuuldminõ(EKI)
Lätteq.
Keem, H. 1970: Tartu murde tekstid. Eesti murded III. Tallinn. Kirjastus Valgus
Miko Ode

Miko Ode (Jevdokia Kanniste, sündünüq 27. radokuu pääväl 1864 Matsuri külän Raakva nulgan, koolnuq 19. põimukuu pääväl 1924 Helbin) oll' seto lauluimä.
Hurda Jakob kirot ́ timä käest 1903. aastagal üles 20 720 värssi, inämbüs noist ommaq avaldõduq „Setokõisi laulõn“.
Palgi Daniel

Palgi Daniel (Daniel Palgi, sündünüq 2. urbõkuu pääväl 1899 Võõpsu vallan, koolnuq 18. vahtsõaastakuu pääväl 1988 Elvän) oll' kirändüstiidläne.
1924. aastast pääle tekk ́ tüüd Tarton kirästüisin ja ülikoolin. Elli Elvän, kohe om ka matõt.
Tsopatalo Helju

Tsopatalo Helju (Helju Tsopatalo, sündünüq 8. urbõkuu pääväl 1949) om seto kultuuri alalõhoitja Petseremaal.
Om Kosselka leelokoori, Petsere 2. keskkooli (Petsere lingvistiline gümnaasium) leeloparkõ Maŕakõsõ ja Tsirgukõsõ juhõndaja. Olnuq aolehe Setomaa toimõnduskolleegiumi liigõq ja Seto kongressi vanõmbidõ kogo liigõq.
Kisandi Ado

Kisandi Ado (Ado Kisand, sündünüq 12. urbõkuu pääväl 1929, koolnuq 22. urbõkuu pääväl 2013) oll' insinüür, maalikunstnik, luulõtaja ja kirämiis.
Tä om ka võro keelen värsse kirotanuq. Kiudutõt Tsiberihe katõl kõrral – inne sõta latsõiän ja päält sõta, ku oppõ tehnikumin. Tehnikumi lõpõt ́ Tsiberin. Vahtsõst Eestin ollõn lõpõt ́ Talina polütehnilise instituudi.
Obinitsa

Obinitsa om külä Mokornulgan Setomaal. Obinitsa oll’ 2015. aastagal soomõ-ugri kultuuripääliin. Obinitsan eläs 134 inemist (1.01.2020).
Luudus.
Külä hummogujaon om Obinitsa järv, miä om ülessulut järv. Obinitsa järvest juusk läbi Obinitsa uja ehk Tuhkavitsa uja.
Aolugu.
Külä põh’ajaon ommaq Sakalovapalo kääpäq. Om arvat, et tuu võisõ ollaq matmiskous Põh'asõan surmasaanuilõ. Säälsaman kõrvan om Obinitsa matusaid. 
Obinitsan olõvan niikutsutun Kalju majan om olnuq puut, külänõvvukogo kandsalei (1945. aastagast pääle), meierei, sidõjaoskund, tohtrikotus, raamadukogo, rahvamaja ni sovhoosikontor (1960-1995). 2004. aastagal tetti majja kunstigallõrii Hal’as kunn, kon kunsti loovaq Kauksi Ülle ja Riitsaarõ Evar.
1995. aastagast pääle toimõndas Obinitsan muusõum. Taa muusõum valitsõs Obinitsa Seto Muuseumitarrõ (Obinitsan) ja seto kandsitallo ehk Luikjärve tallo (4 kilomeetret Obinitsast).
2007. aastagal ehitedi Obinitsa tsässon. 2008. aastaganiq toimõnd’ külän Meremäe-Obinitsa põhikuul. Päält tuud tetti koolitarõn vallalõ Obinitsa küläkesküs (raamadukogo, latsiaid, jovvusaal, spordisaal ja sann). 
Obinitsan om ka hüä seto söögikotus Taarka Tarõ Köögikõnõ, midä juht’ Hõrna Rieka.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist käve Obinitsa külä Meremäe valla valitsõmisõ alaq.
Soomõ-ugri kultuuripääliin 2015.
2014. aastaga põimukuu 11. pääväl valiti Obinitsa soomõ-ugri nuuriliido MAFUN kongressil Helsingin 2015. aastaga soomõ-ugri kultuuripääliinas.
Kultuuripääliina aastaga pääkõrraldaja oll’ Hõrna Aare ja kommunikatsioonipäälik Laaneotsa Anneli, kiä oll’ tuul aastagal ka Setomaa ülembsoots'ka. 
Riitsaarõ Evar oll’ kultuuripääliina aastaga Obinitsa liinapää.
2015. aastagal oll’ Obinitsan pall'o soomõ-ugri rahvidõga köüdetüid sündmüisi.
Kultuuripääliina vallalõtegemispido oll’ vahtsõaastagakuu 7. pääväl. Pidost võtt' ossa ka Eesti Vabariigi president Ilvese Toomas Hendrik.
Hainakuu 31. pääväl tetti vallalõ Obinitsa lipuplats, kon ommaq nätäq kõiki soomõ-ugri rahvidõ lipuq. Sjoo oll’ edimäne sääne lipuplats kõgõ ilma pääl.
Põimukuu 1. pääväl peeti Obinitsan Seto Kuningriigi Päivä, miä oll’ kultuuripääliina aastaga pääsündmüs. Sääl tetti ka soomõ-ugri hõimorahvidõ rongikäüki.
Kultuuripääliina lõpupido oll’ 2016. aastaga vahtsõaastaga kuu 7. pääväl, kon käve kaq Eesti Vabariigi president Ilvese Toomas Hendrik ni välisministri Kaljuranna Marina. Obinitsa and’ sääl kultuuripääliina avvunime ja kultuuripääliino tunnismärgi – tsirgu – 2016. aastaga kultuuripääliino Iszkaszentgyörgy ja Veszprem (Ungari) volinigõlõ.
Kultuuripäälina aastagal oll’ Setomaal inämb ku 60 kultuurisündmüst ni Setomaal käve külän inämb ku 25 000 inemist.
Taks

Taks om väikene pini jahi jaos. Taks om s'aksa pinitõug.
Tääl om pikk kihä ja lühükeseq jalaq. Taksipinil om pikk nõna, kõrvaq ja hand. Pini om hää kaitsja. Tää om kah lustilinõ sõbõr inemise jaos.
Pääsläne

Pääsläne om väikene rändäjä tsirk. 
Pääsläsel om pikk hand nigu kahvli. Sügüse pääsläne lindas Euruupast Afrikahe. Keväjä tää lindas tagasi.
Pääsläisi om mitund liiki. Üts Eestin hariligumbit pääsläseliikõ - laudapääsläne ehk harkhand (eesti keelen "suitsupääsuke"), om Eesti rahvustsirk. 
Pääsläst peetäs keväjä vahtsõ elo tunnismärgis.
Põtr

Põtr vai põdõr om mõtselläi. Põdraq sööväq kasvõ ja puukuurt. Maailman om pall’o põdraliikõ. Sarvõq ommaq põdra uhkus. 
Põtr om ka müütiline elläi.
Mehiläne

Mehiläne om mutuk. Mehiläseq eläseq egäl puul pääle Antarktiga. Mehiläseq sööväq nektärri ja häitsmehiiva. 
Eestin om pall’o mehidseaido. Tarton om naid kolm.
Rakvere

Rakvere (aoluulinõ nimi "Tarvanpää;" s'aksa keelen "Wesenberg," vinne keelen "Rakovor") om liin Õdagu-Viro maakunnan, maakunna tallitus-, majandus- ja kultuurikeskus. 
Rakvere om liin 1302. aastaga 12. piimäkuust saaniq, ku taa sai Taani kuniga Erik Menvedilt Lübecki käest liinaõigusõq. 
Rakvere liinapää om 2019. aastagast pääle Varegi Triin. 
Rakveren om 19 liinaossa. Rakvere liinasüämest om kolm kõrvuisi olõvat liinaossa – Vanaliin, Süäliin ja Oppaja Hainamaa.
Sillamäe

Sillamäe om liin Hummogu-Viro maakunnan. Tuu kotus om Soomõ lahe lõunõranna veeren Narva lahe perve pääl Sõtkõ jõõ suu man.
Sillamäe kavvus maakunnakeskusõst Jõhvist om 24 kilomiitret. Kõgõ lähemb raudtiijaam om 3 kilomiitret lõunõ puul Vaivara raudtiijaam. Narva jääs 25 kilomiitre kavvustõ hummoguhe.
Hõlmikpuu

Hõlmikpuu ehk ginkopuu om lehepuu, mink eloigä või küündüdäq üle 3000 aastaga. Taa om tunnõt ka ku pardsijalgo puu, selle et puu leheq ommavaq nii ku pardsi jalaq. Hõlmikpuu vil'ol om väega suur raviväärtüs, ni inemiseq vaihõl sööväq naid. Hõlmikpuul om Hiinan ilmadu korgõ kotus. Tedä peetäs tan rahvuspuus, selle et seo puu peegeldäs Hiina pikkä aoluku ja näütäs hiina rahva hüvvi umahuisi.
Helsingi Ülikuul

Helsingi Ülikuul (soomõ keelen "Helsingin yliopisto") om Soomõ kõgõ suurõmb ülikuul. Viil vanõmb ülikuul om Turu Akadeemiä, miä luudi 1640. aastal. Päält 1827. aasta tulõkaiho viidi ülikuul üle Helsingihe ja anti Aleksander I perrä vahtsõnõ nimi: Keisriline Aleksandri-ülikuul Soomõn. 
Ülikooli päähoonõq, mink arhitekt om Engeli Carl Ludvig, sai valmis 1832. Päält taa saiq valmis opihaigõmaja (1832), botaanigaaid (1832), obsõrvatoorium (1834) ja raamadukogo hoonõq (1840). Ülikooli tsihis oll' vällä opadaq ammõtnikkõ Soomõ Kindralkubõrmangu keskvalitsusõ tarbis. 1872 võeti edimäne naanõ Helsingi Ülikooli üliopilasõs.
Rehkendäjä

Rehkendäjä om väiku elektroonilinõ abimiiis matõmaatilidsõ rehkendämise man.
Rehkendäjät saa ku rakõndust tarvitaq ka puutrin ja nutiktelefonin.
Koolin ja ülikoolin tarvitõdas taad matõmaatigatunnin, füüsiga- ja keemiätunnin jm.
Võro keelen võidas rehkendäjä asõmal üteldäq viil "rehkendüsmassin" vai "rehkend"'.
Edimäne elektroonilinõ rehkendäjä tetti 1967. aastagal firman Texas Instruments. Tuu oll' 1,5 kg rassõ ja tuud pruugiti lavva pääl.
Uusna mõis

Uusna mõis, saksa keelen tuntu kui "Neu-Tennasilm", eesti keelen tuntu ka Uue-Tänassilma, või-olla ka Vastse-Tänassilma, olli rüütlimõis Villändimaal, Villändi kihilkunnan, Uusna külän.
Aolugu.
1743. aasta eräl'd Venne Keisririigi keisrinna Jelizaveta Petrovna (Elisabet I) (valit's 1741–1762) Uusna mõisamaa Tännässilmä mõisa mant ja kinkse ärä. Edimine mõisnik olli Balthasar von Campenhausen.  Axel Heinrich von Bruiningk valit's mõisa 1759 kuni 1775 aastal tulli Ludwig Wilhelm von Manteuffel, kiä ostse mõisa 19 000 ruubli iist.  Häste ruttu ostse mõisa 1780. aastal ärä Carl Gustav von Taube. 
Viimäne sii mõisa ülembrahvasuguselts olli von zur Mühleni. 1804 ostse Carl von zur Mühlen mõisa ärä 60 000 ruubli iist. 
Tuu kandi talopoig Hans Leik saie Uusna mõisa peremehes 1871. aastal. Rahuaigu, pääle tõist maailmasõda, olli Uusna mõisa pääoone sovhoosi kontoris. Prõlla om Uusna mõis Leike suguvõsa uma.
Oone.
Mõisa pääoone om tettu 19. sajandil ildaklassitsistliku moodu perrä. Pääoone om tettu puust, tuu man om park, kon om pal'lu tõistmuudu puuliike. Aidaoone  ja laut omma tettu samal aol ku pääoone. Laut läits palama 30. mahlakuu päiväl 2004.
Perimus.
Perimuse kottale om kõnelnu pal'lu Paju Jaak. Temä jutu perrä olli rasse aig von zur Mühleni suguseltsi aigu. Kui talusit perises ostma nakati, sis mõisaerrä olli võtnu talukotussit ja vallamaad ärä. Kõneldi et mõtsavahi talu läits kah niimuudu mõisniku kätte. Viil olevat mõisnik taludõ man käinu ja võtnu üten toda mes miildüsi.
Uusna mõisa surnuaid.
Uusna mõisa man om surnuaid, kohe omma mõisnike sugulase matetu. Prõlla omma surnuaian kiik matuse ävitedu.
Sangastõ kerik

Sangastõ kerik om lutõri kerik Sangastõ kihlkunnan Sangastõ alõvin. Parhilla jääs kerik Otõpää valla ala. 
Aolugu.
Sangastõ kerikut kutsuti vanal aol Tehale ("Tõhalõ" vr. k., "Tõhala" ee.k.) kerikus. Edimäst kõrda om kerikut mainit 1379. aastagal. Põh’asõa aol 1702 palotõdi kerik maaha. 
Täämbädse ao kerik om peri 1742. aastagast. Puunõ torn tetti 1861. aastagal. Parhilla tüütäs kerikun Sangastõ Pühä Andreasõ kogohus ja keriguopõtaja om Pilli Ivo. 
Üts Sangastõ keriguopõtaja om olnuq ka Rossihniusõ Joachim, kiä om avitanuq pall'o eesti kiilt edendäq. Keriguopõtaja Rauscherti Chilian om avitanuq kuulõ edendäq.
Monster Energy

Monster Energy om väejuuk (energiäjuuk), midä tetäs Ameeriga Ütisriigen. Tuud tege firma Monster Beverage. Kokko om parhilla kolmõkümne nelä eri maiguga juuki. 
Monster Energy tukõ mitmit ekstriimspordivõistluisi nigu Vormel 1, NASCAR, a ka e-spordi võistluisi.
Mihklipäiv

Mihklipäiv om pääengli Miikaeli nimepäiv, midä tähüstedäs 29. süküskuu pääväl. 
Eesti rahvakallõndri perrä lõpõtas mihklipäiv jüripääväga alanu suvõpuulaastaga. Mihklipääväl tapõti oinas vai lammas, sõs üteldi, et egäl oinal uma mihklipäiv. Tapõtust eläjäst tetti sülti, verekäkki ja klõmbisuppi. Küüdseti saia, leibä, nisuvatska ja kuuki. 
Tarto- ja Võromaal aiq kar'usõq valgõt oinast vai kodokitsõ kolm kõrda ümbre kivi, et lumi rutõmb maaha tulõsi. Ku kari kodo tull', kaeti, kas eläjil om kõrsi suun – tuu pidi tähendämä talvist söögipuudust.
Pii

π (pii) vai Archimedese konstant om matõmaatilinõ konstant, miä om tasapinna pääl tsõõrjoonõ ja läbimõõdu vaihõkõrd. Seo vaihõkõrd om konstant. Näütüses ku üte tsõõri tsõõrijuun om kats kõrda suuremb ku tõsõ, om ka edimädse tsõõri läbimõõt kats kõrda suurõmb. Pii olõ-iq ütegi ratsionaalarvuliidsi kõrdajidõga polünomi lahõnd.
Pii väärtüs om umbõs 3,14159. Piid saa-iq kirotaq katõ täüsarvo jaona. Ku kirotamiq pii komaga, om seol lõpmaldaq pall'o numbrit ja nail numbriil olõ-iq mustrt. Tuuperäst tarvitamiq pii ligilähküt väärtüst.
Panda

Bambuskahr vai suur panda ("Ailuropoda melanoleuca") eläs õnnõ Hiinan. Nimäq sööväq hariligult bambusõkasvõ ni -lehti. Pandalõ miildüs ütsindä elläq. Panda eloigä om keskestläbi 15–20 aastakka.
Vantaa

Vantaa om liin Lõunõ-Soomõn, Uusimaa maakunnan. Vantaa suurus om 240,4 km² ja sääl eläs umbõs 223 027 inemist.
Vantaa naabriq ommaq Nurmijärvi, Sipoo ja Tuusula vald ni Helsingi, Espoo ja Kerava liin.
Vantaan om Helsingi Vantaa linnujaam.
Lohe

Lohe vai lindaja siug om müütiline elläi, kä om tunnõt pall'odõ maiõ jutõst üle ilma. 
Väega tähtsä om lohe Hiina mustitsin jutussin (hiina keelen om lohe "龙 ," pinyin: "lóng"). Hiinlaisi kotsilõ üteldäs sakõstõ, et nä ommaq lohe latsõq. Hiina loheq ommaq tõistsugumadsõq ku õdagumaa loheq.
Sátoraljaújhely

Sátoraljaújhely (s'aksa keeleh "Neustadt am Zeltberg"; slovakkia keeleh "Nové Mesto pod Šiatrom") om liin Põh’a-Ungarin Borsod-Abaúj-Zempléni maakunnan Liin om Miskolcit 80 km kavvõn, vasta Slovakkia piiri, Tokaji veinipiiŕkunnan. Sääl eläs pia 13 554 inemist. Liin sai liinaõigusõ 1261. aastagal Ungari kuninga V. Istváni käest. Sátoraljaújhely ala kääväq kokko kolm küllä: Károlyfalva, Rudabányácska, Széphalom. Liinan om ütesä mäke. Kõgõ suurõmb noist om 512,7 m korgõ.
Jiangsu

Jiangsu (hiina keelen "江苏," pinyin: "jiāngsū") om provints Hiina hummogujaon, Jangtse ja Huaihe jõõ alambjoosu man. Provindsi pääliin om Nanjing.
Nimest.
Jiang om innembide tähendänüq Jiangningfu piirkunda (seo ilma aigo Nanjingi piirkund) ja Su om tähendänüq Suzhoufu piirkunda (seo ilma aigo Suzhou piirkund). 
Piirkunnaq.
Paraq om Jiangsun 13 piirkunda. Neoq ommaq Nanjing, Wuxi, Xuzhou, Changzhou, Suzhou, Nantong, Lianyungang, Huai'an, Yancheng, Yangzhou, Zhenjiang, Taizhou ja Suqian.
Hõpõkogõr

Hõpõkogõr ehk harilik hõpõkogõr ("Carassius gibelio") om karpkalaliisi seltsi kuuluv kala.
Kirjeldus.
Hõpõkogrõ kihäplaan olõnõs väega pall'o keskkunnast, agaq inämbähe om tä madalamba kihägaq ku kogõr. Hariligult om tä külgi päält tugõvahe lamõhõnuq ja näge tuuperäst vällä peris siuhkõ. Täl ei olõq kogõrõlõ umast „kühmäküst“ ja kihä pikkus-korgus vaihõkõrd jääs inämbähe 1/3 ja 1/2 vaihõlõ.
Värv tõsõndõllõs küländ pall'o. Inämbähe hõpõhallõn värmitoonõn kallo säläq võivaq vaeldudaq kooniq hallikasrohikadsõni. Hanna- ja sälähormussõq ommaq muist hormussist pall'o tummõmbaq.
Hõpõkogõr om hariligult 15–40 cm pikk ja kooniq 2 kg rassõ. Kihä om külgi päält lammõ. Hõpõkogõr om inämbüisi makõviikala, a teda löüd ka merest. Hõpõkogõr eläs päämidselt Kavvõl-Hummogumaal, Hiinan, Jaapanin, Korean, a tedä om ka muialõ sisse tuud, säälhulgan Õuruupahe ja Austraaliahe. Eestin om hõpõkogõr harilik kala.
Hõpõkokri löüd järvist ja jõkist, tä kannahtas häste elläq viin, kon om veidüq hapasnikku.
Üts ummamuudu asi om hõpõkogrõ man tuu, et tä saa sikiq ilma esädse hõpõkogrõldaq, tä või pruukiq muid karpkalaliisi seltsi kuuluvit esätsit kallo. Niimuudu seemendedüist kalamunõst arõnõsõq õnnõ imädseq hõpõkokri niiüldäq klooniq, tuuperäst sais mõnikõrd hõpõkokri kogokund kuun päämidselt imätsist kalost.
Hõpõkogõr om Eestin võõrliik. Tä om Eestihe sisse tuud 1948-1949 aastil, edimält Maardu ja Kahala järve.
Pinyin

Pinyin (hiina keelen "拼音," pinyin: "pīnyīn") om hiina keele umaladina transliteratsiuun Hiinan.
Pinyin tähendäs mandariini keelen sõnalõ-sõnalt 'ütlemisperäne kirotaminõ'.
Seo ilma ao hiina keelen om 4 tuuni ja 1 pehmeq tuun.
Kohtla-Järve

Kohtla-Järve om liin Hummogu-Viromaal.
Kohtla-Järve om saanuq liinaõigusõq 1946. aastagal.
Kohtla-Järven om 8 põhikuuli, 6 keskkuuli.
Elänikke : 32 577 (2021)
Suurus : 68,77 km2
Liinapää : Ljudmila Janchenko
Tsihtnummõr : 30323, 30324, 30325, 30326
Saisoga 2011 olliq Kohtla-Järve elänikest 73,94% vindläseq ja 16,11% eestläseq, 9,82% ommaq tõõsõq rahvusõq.
Tõõpõh'alda aig

Tõõpõh'alda aig vai tõõtus om aojärk, mink mano käü lõpmalda hulk tõõlist ja tõõpõh'aldaq teedüst ja selle om perädü kerge ka inemiisiga manipuliiriq, inemiisi ullitaq ja hanitaq ja pandaq näid uskma ja tegemä asju, midä nä esiq muidu es usknuq ega tennükiq. 
Tõõpõh’aldaq ütiskunda kutsutas ka sotsiaalmeediä tõõ aos, ütismeediän levitädäs kontrolmaldaq uudissit, nii sääntsit, mis levitäjä hindä arvosaamist ilmaelost tugõvaq, ku ka sääntsit, minkaq saat esi perädü pall’o tähelepandmist ja klikke.
Lämmärekord

Lämmärekord vai kuumarekord om kõgõ korgõmb kraat vai õhulämmi, miä kongi mõõdõt om.
Eesti lämmärekordiq.
Kõgõ korgõmb mõõdõt õhulämmi Eestin om +35,6°C, miä registreeriti 11. põimukuu pääväl 1992 Võrol.
Weizenbergi August

Weizenbergi August (August Ludwig Weizenberg; sündünüq 6. mahlakuu pääväl 1837 Erästveren, koolnuq 22. märtekuu pääväl 1921 Talliinan) oll' eesti rahvusligu kiviragomisõ luuja.
Ütismeediä

Ütismeediä ehk sotsiaalmeediä om meediä, mink sissu loovaq ossavõtjaq ni minkan inemiseq käüväq läbi, loovaq ni jagavaq teedüst ja mõttit virtuaalsin kogokunnõn ja võrgostuin. 
Müügikõrraldus.
Ettevõttõq pruukvaq ütismeediät müügikõrraldusõn, näütüses tutvustasõq ja reklaamvaq ütismeediä postituisin umma kaupa.
Kõnnõliik

Kõnnõliik om tegosõna grammatilinõ katõgooria, mink liikmõq ommaq võro keelen ja pall'odõn tõisin keelin jaataja kõnõ (afirmatiiv) ja eitäjä kõnõ (negatiiv). Jaataja kõnnõliik om tuuga, minkast kõnõldas, peri. Eitäjä kõnnõliik ei olõq tuuga, minkast kõnõldas, peri.
Eitäjä kõnõ (keeleoppus)

Eitäjä kõnõ vai negatiiv om ütś katõst kõnnõliigist. Eitäjä kõnõ näütäs, et tuud, minkast kõnõldas, ei sünnüq vai tuud ei olõq.
Võro kiil.
Võro keele eitüs om eesti umast mitmõkesitsemb, olõvigu ja minevigu jaos ommaq esiq sõnaq, mõlõmbal ommaq viil edeeitüs ja mitund muudu tagaeitüs, ni tagaeitüst mitund muudu. Katś eri sõnna eitüse jaos olõvigun ("ei") ja minevigun ("es") om võro keele eitäjä kõnnõ kõgõ tähtsämb erijuun. Naidsammo sõnno pruugitas ka mulgi, tarto ja seto keelen, aq tagaeitüs ("olõ-õs") om võimalik õnnõ võro ja seto keelen.
Kaeq viil.
Lausõeitüs
Keila kihlkund

Keila kihlkund om kihlkund Harjomaal Soomõ lahõ veeren Talliinast õdagu puul. Kihlkunna keskus om Keila.
Kose kihlkund

Kose kihlkund om kihlkund Harjomaal. Kihlkunna keskus om Kose.
Kuusalu kihlkund

Kuusalu kihlkund om kihlkund Harjomaal Soomõ lahõ veeren. Tä om Harjomaa kõgõ hummogupoolitsõmb kihlkund. Kihlkunna keskus om Kuusalu.
Nissi kihlkund

Nissi kihlkund om kihlkund Harjomaal. Kihlkunna keskus om Nissi.
Rapla kihlkund

Rapla kihlkund om kihlkund Harjomaal. Tä om Harjomaa kõgõ lõunõpoolitsõmb kihlkund. Kihlkunna keskus om Rapla liin.
Kiil ja kultuur.
Kultuur.
2009. a. 22. hainakuu pääväl peeti Raplan Masingu Uku 100. sünnüaastagapääväle pühendet Rapla kihlkunnapäivä.
Risti kihlkund

Risti kihlkund om kihlkund Harjomaal Õdagumere veeren. Tä om Harjomaa kõgõ õdagupoolitsõmb kihlkund.
Ambla kihlkund

Ambla kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Ambla.
Anna kihlkund

Anna kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Anna.
Järva-Jaani kihlkund

Järva-Jaani kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Järva-Jaani.
Järva-Madise kihlkund

Järva-Madise kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Järva-Madise.
Koeru kihlkund

Koeru kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Koeru.
Paide kihlkund

Paide kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Paide liin.
Peetri kihlkund

Peetri kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Peetri.
Türi kihlkund

Türi kihlkund om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Türi.
Emmaste kihlkund

Emmaste kihlkund om kihlkund Hiiumaal (aoluulidsõl Läänemaal). Kihlkunna keskus om Emmaste.
Hanila kihlkund

Hanila kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Hanila.
Karuse kihlkund

Karuse kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Karuse.
Kirbla kihlkund

Kirbla kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Kirbla.
Kullamaa kihlkund

Kullamaa kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Kullamaa.
Käina kihlkund

Käina kihlkund om kihlkund Hiiumaal (aoluulidsõl Läänemaal). Kihlkunna keskus om Käina.
Lihula kihlkund

Lihula kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Lihula.
Lääne-Nigula kihlkund

Lääne-Nigula kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Nigula.
Martna kihlkund

Martna kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Martna.
Märjamaa kihlkund

Märjamaa kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Märjamaa.
Noarootsi kihlkund

Noarootsi kihlkund om kihlkund Läänemaal.
Pühalepa kihlkund

Pühalepa kihlkund om kihlkund Hiiomaal (aoluulidsõl Läänemaal). 
Luudus ja aolugu.
Tubala küllä om ijäaost jäänü üts ilmadu suur kivimüräk, Tubala rändrahn, miä om suurusõ perrä Hiiomaa kuvvõs kivi.
Perimüse perrä om kivimürägü all saivas (hiio keelen "vai", 'vagja'), miä hoit Hiiomaa saart merepõhjan kinniq, õt saar merd piten minemä ujoma nakanu-ui. Selle om Tubala külä üle kogo Hiiomaa tähtsä külä ja selle kutsutas Pühälepä kihlkunna inemiisi ehthiidlaisis. Ehthiidladsõq ommaq üts ligi 50 hiidlaisi seldsist.
Reigi kihlkund

Reigi kihlkund om kihlkund Hiiumaal (aoluulidsõl Läänemaal).
Ridala kihlkund

Ridala kihlkund om kihlkund Läänemaal.
Varbla kihlkund

Varbla kihlkund om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Varbla.
Vigala kihlkund

Vigala kihlkund om kihlkund Läänemaal.
Vormsi kihlkund

Vormsi kihlkund om kihlkund Läänemaal Vormsi saarõ pääl.
Mulgimaa

Mulgimaa om kultuurilinõ piirkund Lõunõ-Eestin, miä sais kuun viiest kihlkunnast:
Wałęsa Lech

Wałęsa Lech (Lech Wałęsa, sündünüq 1943) om Poola poliitik nink innestine ammõdiütisüseaktivist ja inemiseõiguisi iist võitlõja. Tä oll' Solidaarsusõ (perästsõaaigsõ hummogu-Õuruupa edimädse sõltumalda ammõdiütisüse) üts luuja ja juht. 1983. a. sai tä Nobeli Rahoavvohinna. Aastagil 1990-1995 oll' tä Poola president.
Põh'anaba

Põh'anaba vai põh'apoolus om punkt põh'apuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. Tä om kõgõ põh'apoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Põh'a-Iämerd, õkva lõunõnaba vastan.
Lõunõnaba

Lõunõnaba vai lõunõpoolus om punkt lõunõpuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. Tä om kõgõ lõunõpoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Antarktiga maisõmaad, õkva põh'anaba vastan.
Räpinä Vabahussõa mälehtüssammas

Räpinä Vabahussõa mälehtüssammas om mälehtüssammas, minka om pistü pandnu Räpinä kihlkunna rahvas Vabahussõan hukka saanuisilõ ja kaotsihe jäänüisile uma kihlkunna sõamehile. Sammas om Räpinä keskliinan pargin. Tä tetti vallalõ 26. piimäkuu pääväl 1927.
Samba edeküle pääl om üleväh kujotõt risti, keskel Vabahusristi nink all om kiri: "Wabaduse eest langenuile // 1918-1920. // Räpina kihelkond.". Tõisi külgi pääl ommaq üles loetuq Vabahussõan hukkasaanuq, tiidmäldä kaotsihe jäänüq nink haiguisi ja vägivalla ohvriq.
Orava Vabahussõa mälehtüssammas

Orava Vabahussõa mälehtüssammas om mälehtüssammas, miä om pistü pant Orava valla inemiisi mälehtüses, kiä saiq hukka Vabahussõan vai Edimädsen ilmasõan. Sammas om Orava mõisan. 
Sammas tetti vallalõ 15. hainakuu pääväl 1934. Nõvvokogo võimoq lahiq samba ärq. Tagasitett sammas tetti vallalõ 15. hainakuu pääväl 1989.
Kasagu Enn

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;116015&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2013-04-24T16:04:54Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Addbot&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;minor /&gt;
 &lt;comment&gt; Migrating 1 interwiki links, now provided by on &lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;160690&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Kasagu Enn (Enn Kasak) (sündünüq 24. süküskuu pääväl 1954 Navi külän Põlva kihlkunnan Võromaal) om eesti tiidüsfilosuuf. Tä om opnuq teoreetilist füüsikat ni olnuq tiidrü Tarto tähetornin, kon tä uurõ galaktikidõ füüsikat ja kosmoloogiat. Kasagu Enn om füüsiga-matõmaatigakandidaat (1990). 
Aastil 1995–1997 oll' Kasagu Enn Võro Instituudi direktri. Aastil 1998–2007 oll' tä Talliina Ülikooli dotsent. Aastagast 2008 Tarto Ülikooli õigustiidüskunna tiidüse metodoloogia dotsent.
Kasagu Enn om vällä mõtõlnu pall'o vahtsit sõnno võro keele jaos, osaq noist ilmuvaq Lühkesen võro-eesti loodusõtsäpendämise sõnastigun. Tä om kirotanuq võrokeelitsit juttõ Võro-Seto tähtraamatuhe ja aabitsahe nink tennü ettekandit Kaika suvõülikoolõn.
Kasagu Enn om kunstnigu Navitroll'a uno.
Sansibar

Sansibar om Tansaania liidoriik (innestine sõltumada sultanaat), miä võtt hindä ala Tansaania ranna lähkon India suurõnmeren olõvaq Sansibari ja Pemba saarõq ja viil tõsõq saarõq noidõ ümbre.
Sierra Leone

Sierra Leone, ammõtlidsõlt Sierra Leone Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Sierra Leone pääliin om Freetown.
Somaalia

Somaalia, ammõtlidsõlt Somaalia Vabariik, om Hummogu-Afriga riik. Somaalia pääliin om Muqdisho.
Sudaan

Sudaan, ammõtlidsõlt Sudaani Vabariik, om Afriga kõgõ suurõmb riik. Sudaani pääliin om Hartum.
Svaasimaa

Svaasimaa, ammõtlidsõlt Svaasimaa Kuningriik, om Lõunõ-Afriga riik. Svaasimaa pääliin om Mbabane.
Tansaania

Tansaania, ammõtlidsõlt Tansaania Ütisvabariik, om Hummogu-Afriga riik. Tansaania pääliin om Dodoma.
Togo

Togo, ammõtlidsõlt Togo Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Togo pääliin om Lomé.
Tšaad

Tšaad, ammõtlidsõlt Tšaadi Vabariik, om Kesk-Afriga riik. Tšaadi pääliin om N'Djamena.
Tuneesiä

Tuneesiä, ammõtlidsõlt Tuneesiä Vabariik, om Põjh'a-Afriga riik. Tuneesiä pääliin om Tunis.
Zimbabwe

Zimbabwe, ammõtlidsõlt Zimbabwe Vabariik, om Lõunõ-Afriga riik. Zimbabwe pääliin om Harare.
President : Emmerson Mnangagwa
Boliivia

Boliivia (Quechua: "Buliwya"), ammõtlidsõlt Boliivia Hulga Rahvidõga Riik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Boliivia pääliin om Sucre.
Colombia

Colombia vai Kolumbia, ammõtlidsõlt Colombia Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Colombia pääliin om Bogotá.
Ecuador

Ecuador, ammõtlidsõlt Ecuadori Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Ecuadori pääliin om Quito.
Guyana

Guyana vai Guajaana, ammõtlidsõlt Guyana Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Guyana pääliin om Georgetown.
Panama

Panama, ammõtlidsõlt Panama Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Panama pääliin om Panamá.