tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Suriname

Suriname, ammõtlidsõlt Suriname Vabariik, om Lõunõ-Ameeriga riik. Suriname pääliin om Paramaribo.
Ameeriga Ütisriigiq

Ameeriga Ütisriigiq ("USA", sagõhõhe kutsutas lühkühe ka ku lihtsähe Ameeriga) om riik, miä kuustus 50 osariigist, ütest föderaalringkunnast, ja viiest päämädsest puul-autonoomilidsõst piirkunnast ja mitmist vähämbist valitsusalotsist piirkunnõst.
3,8 mill'oni ruutmiiliga om seo suurusõ poolõst kolmas riik maailman. Suurõmb osa riigist om Põh’a Ameerikan, Kanada ja Mehhigo vaihõl. Riigi rahvaarv om üle 328 mill'oni. Pääliin om Washington, ja kõgõ suurõmb rahvaarvoga liin New York City (NYC).
USA om edüstüsdemokraatiaga liitvabariik ja ÜRO, Maailmapanga, Riikevaihõlidsõ Valuutafondi, Ameeriga Riike Ütisüse, NATO ja tõisi riikevaihõliidsi ütisüisi liigõq. Ameeriga om ÜRO alalinõ liigõq.
Aolugu.
Indiaanlasõq elliq Ameeriga Ütisriigen tuhandit aastagit. Ingläseq lätsiq sinnäq 1607. aastagal. Nä joudsõq kõgõ edimält tuu kotusõ pääle, kon parhillaq om Jamestowni liin Virginian. 1775. aastagal alõś sõda 13 koloonia ja Suuŕbritannia vaihõl massõ peräst (Ameeriga vabahussõda). 4. hainakuu pääväl 1776 tetti esiqsaismiskuulutus. Kolonistiq võidiq sõa ja lõiq vahtsõ riigi.
19. aastagasaal suurõndiq Ameeriga Ütisriigiq umma territooriummi õdagu poolõ. 1861–1865 aastagil olĺ kodosõda põh’a ja lõunõ vaihõl. Peräst sõta arõnd' riik uma majandusõ ütes maalima suurõmbas.
20. aastagasaal võtiq Ameeriga Ütisriigiq ossa Edimädsest ja Tõõsõst ilmasõast. Peräst Tõist ilmasõta olĺ USA ja Nõvvokogoliido vaihõl külm sõda, miä lõpõtõdi ärq 1992. aastagal.
Valitsõmisjaotus.
Ameeriga Ütisriigiq jagonõsõq 50 osariigis, ütes föderaalringkunnas (Columbia ringkund), viies päämädses puul-autonoomilidsõs piirkunnas ja mitmist vähämbist valitsusalotsist piirkunnõs.
Ameeriga Ütisriigel om viis suurõmbat ülemereterritooriummi: Puerto Rico, USA Neitsüsaarõq, Ameeriga Samoa, Guam ja Põh'a-Mariaaniq.
Belize

Belize om Kesk-Ameeriga riik. Belize pääliin om Belmopan.
Kesk-Ameeriga

Kesk-Ameerikas loetas Põh'a-Ameeriga maisõmaa lõunõjako. ÜRO perrä kuulussõq Kesk-Ameerikahe sääntseq riigiq:
Costa Rica

Costa Rica, ammõtlidsõlt Costa Rica Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. Costa Rica pääliin om San José. Costa Rical om kats naabririiki. Põh'apoolinõ om Nikaraagua ja lõunõpoolinõ Panama. 
Costa Rica riigiusk om katoligu usk. 
Poliitiga.
Costa Rica president' om Luis Guillermo Solís.
Majandus.
Riigi valuuta om Costa Rica colón.
Rahvastik.
Piir'kundligult tunnistõduq keeleq ommaq mekatelyu, bribi ja patois.
El Salvador

El Salvador, ammõtlidsõlt El Salvadori Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. El Salvador pääliin om San Salvador.
Aolugu.
El Savadoro is stupundico
Guatemala

Guatemala, ammõtlidsõlt Guatemala Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. Guatemala pääliin om Guatemala.
Honduras

Honduras, ammõtlidsõlt Hondurasõ Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. Hondurasõ pääliin om Tegucigalpa.
Nicaragua

Nicaragua, ammõtlidsõlt Nicaragua Vabariik, om Kesk-Ameeriga riik. Nicaragua pääliin om Managua.
Kuuba

Kuuba, ammõtlidsõlt Kuuba Vabariik, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Kuuba pääliin om Havanna.
Jamaica

Jamaica om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Jamaica pääliin om Kingston.
Haiti

Haiti, ammõtlidsõlt Haiti Vabariik, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Haiti pääliin om Port-au-Prince.
Grenada

Grenada om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Grenada pääliin om Saint George’s.
Antigua ja Barbuda

Antigua ja Barbuda (hispaania keelen "vana" ja "habõnidõga") om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Antigua ja Barbuda pääliin om Saint John's.
Antigua ja Barbuda kuustus katõst suurõst saarõst, tõõsõ nimi om Antigua, tõõsõ Barbuda, noidõ vaihõl om nii 40 km, ja mitmist vähämbist saarist, nigu Great Bird, Green, Guiana, Long, Maiden, Prickly Pear, York ja Redonda. 2019. aastaga rehkendüisi perrä elli saari pääl 97 120 inemist, noist 97% Antigual, kon om ka riigi pääliin Saint John's ja kõgõ surõmb satam. Barbuda kõgõ suurõmb liin om Codrington. 
Majandusõ jaos om kõgõ tähtsämb turism, miä tuu riigi SKP-st nii 80%. Kliimamuutusõq mõotasõq saari ello kõvva pandvaq naaq ohto, selle et suurmeri nõsõs ja kõrrast inämb om marupöörüssit.
Dominica

Dominica, ammõtlidsõlt Dominica Ütisüs, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Dominica pääliin om Roseau.
Häädemeeste

Häädemeeste om alõvik Häädemeeste vallan Pärnomaa lõunõosan Liivi lahõ veeren. 2019. aastagal elli sääl 585 inemist. 
Häädemeestel om keskkuul (2002/2003. opiaastagal oppõ sääl 338 last), muusigakuul, huvikeskus, raamadukogo, muusõum, kats kerkot (lutõri ja õigõusu) nink kats kalmuaida. Viil om sääl mälehtüsmärk edimäidsile eestläisi kavvõsõidopur'olaivolõ.
Häädemeestel juusk Liivi lahtõ Häädemeeste jõgi.
Aolugu.
16. aastagasaa keskpaigast om Häädemeeste tunnõt ku sadamakotus ("Guedenn mans becke"). 16. aastagasaa tõsõl poolõl teiq Tiesenhauseniq sinnäq üte ummist mõisist. 
Vinne aol oll' Häädemeestel vabrik, kon tetti ahokivve.
Häädemeeste jõgi

Häädemeeste jõgi om jõgi Pärnomaal. Tä nakkas pääle Nigula suu õdaguserväst nink juusk Häädemeestel Liivi lahtõ. 
Jõõ pikkus om 17 nink jõgikunna suurus 67,5 km². Hää käe puult juusk Häädemeeste jõkkõ Arumetsa oja.
Okõaania

Okõaanias loetas maatiidüslist vai ka geopoliitilist piirkunda, miä sais kuun suurõst hulgast Vaiksõ suurõmere saarist. Mõnõq lugõvaq Austraalia maisõmaa kah Okõaania osas, mõnõq loe-iq. 
Nime "Okõaania" mõtõl' 1831. a. vällä prantsusõ maiõuurja d'Urville'i Dumont.
Ladina-Ameeriga

Ladina-Ameeriga om Ameeriga tuu jago, kon kõnõldas päämädselt romaani kiili: hispaania, portugali ja prantsusõ kiilt.
Maa

Maa om määnegi piirkund maailman, miä om poliitilidsõlt vai maatiidüslidselt kuigimuudu tõisist erälde. Sakõstõ üteldäs "maa" riike kotsilõ (nt. S'aksamaa, Vinnemaa, Prantsusmaa), a maa või ollaq ka sääne piirkund, miä hindäperi olõ-iq (nt. Sotimaa, Lapimaa, Ingerimaa).
Piirkund

Piirkund om maa-ala, mink osaq minkagiperäst kokko kuulussõq ja minkalõ või ümbre tõmmata kasvai hägotsõ ja vaiõldava piiri. Taa mõistõq olõ-iq selge nink timä üle vaiõldas.
Wu (Hani dünastia keisri)

Hani dünastia keisri Wu (hiina keelen: 漢武帝 (hànwǔdì)), sündünüq 10. põimukuu pääväl 156. aastagal i.m.a, koolnuq 29. urbõkuu pääväl 87. aastagal i.m.a., peris nimega Liu Che (劉徹), oll' Vana-Hiina Hani dünastia säitsmes keisri, kiä valits' 141 i.m.a kooniq 87 i.m.a. Keisri Wud tundas innekõgõ keisririigi väega suurõ laenõmisõ perrä, miä sündü timä valitusaol ja timä luudu tugõva tsentraliseeridü konfutsiaanligu riigikõrraldusõ perrä. Wud peetäs Hani dünastia kõgõ vägevämbäs ja terve Hiina aoluu ütes vägevämbäs keisris.
Kamõrun

Kamõrun, ammõtlidsõlt Kamõruni Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Kamõruni pääliin om Yaoundé.
Uganda

Uganda, ammõtlidsõlt Uganda Vabariik om Hummogu-Afriga riik. Uganda pääliin om Kampala.
Bahama

Bahama, ammõtlidsõlt Bahama Ütisüs, om saarõriik Atlandi suurõnmeren Florida lähkon. Bahama pääliin om Nassau.
Barbados

Barbados om saarõriik Kariibi mere ja Atlandi suurõmere vaihõl. Barbadosõ pääliin om Bridgetown.
Dominikaani Vabariik

Dominikaani Vabariik om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Dominikaani Vabariigi pääliin om Santo Domingo.
Saint Kitts ja Nevis

Saint Kitts ja Nevis, ammõtlidsõlt Saint Kittsi ja Nevise Föderats'uun, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Saint Kittsi ja Nevise pääliin om Basseterre.
Saint Lucia

Saint Lucia om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Saint Lucia pääliin om Castries.
Saint Vincent ja Grenadiiniq

Saint Vincent ja Grenadiiniq om saarõriik Kariibi mere ja Atlandi suurõmere vaihõl. Saint Vincenti ja Grenadiine pääliin om Kingstown.
Trinidad ja Tobago

Trinidad ja Tobago, ammõtlidsõlt Trinidadi ja Tobago Vabariik, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Trinidadi ja Tobago pääliin om Port of Spain.
Austraalia

Austraalia, ammõtlidsõlt Austraalia Ütisõs, om riik Austraalia maisõmaa nink Tasmaania ja tõisi saari pääl. Austraalia pääliin om Canberra.
Belau

Belau, ammõtlidsõlt Belau Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Belau pääliin om Melekeok.
Fidži

Fidži, ammõtlidsõlt Fidži Saari Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Fidži pääliin om Suva.
Kiribati

Kiribati, ammõtlidsõlt Kiribati Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Kiribati pääliin om Tarawa South.
Marshalli Saarõq

Marshalli Saarõq, ammõtlidsõlt Marshalli Saari Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Marshalli Saari pääliin om Majuro.
Mikroneesiä Liidoriigiq

Mikroneesiä Liidoriigiq om saarõriik Okõaanian. Mikroneesiä Liidoriike pääliin om Palikir.
Nauru

Nauru, ammõtlidsõlt Nauru Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Nauru pääliin om Yaren.
Paapua Vahtsõnõ Ginea

Paapua Vahtsõnõ Ginea, ammõtlidsõlt Paapua Vahtsõ Ginea Hindäperi Riik, om saarõriik Okõaanian. Paapua Vahtsõ Ginea pääliin om Port Moresby.
Saalomoni saarõq

Saalomoni saarõq om saarõriik Okõaanian. Saalomoni saari pääliin om Honiara.
Samoa

Samoa, ammõtlidsõlt Samoa Hindäperi riik Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Samoa pääliin om Apia.
Tonga

Tonga, ammõtlidsõlt Tonga Kuningriik, om saarõriik Okõaanian. Tonga pääliin om Nuku‘alofa.
Tuvalu

Tuvalu om saarõriik Okõaanian. Tuvalu pääliin om Funafuti.
Vahtsõnõ Meremaa

Vahtsõnõ Meremaa om saarõriik Okõaanian. Vahtsõ Meremaa pääliin om Wellington.
Vanuatu

Vanuatu, ammõtlidsõlt Vanuatu Vabariik, om saarõriik Okõaanian. Vanuatu pääliin om Vila.
Omaan

Omaan, ammõtlidsõlt Omaani Sultanaat, om Aasia riik. Omaani pääliin om Masqaţ.
Suur Korallirahu

Suur Korallirahu (inglüse keelen "Great Barrier Reef") om maailma kõgõ suurõmb korallirahu. Tä om Põh'ahummogu-Austraaliast hummogu puul Vaiksõ suurõmere õdaguveeren Korallimeren. Timä pindala om 349 000 km².
Suur Korallirahu om üts kõgõ lihirikkamb piirkund maailman: sääl om elopaik inämb ku 350 korallilihil, 1500 kalalihil, 4000 limussõlihil, 5 kilpkunnalihil nink sääl pesitses 252 tsirgolihti.
Metal

Metal om keemiline element, miä juht häste eelektrit ja lämmind nink moodustas mittemetalidõga katioonõ ja iooniliidsi köüdüssit. Keemiän kutsutas metalis (Vanan-Kreekan métallon, μέταλλον) elementi, liitollust vai sulamit, miä juht häste eelektrit.
Sullam

Sullam om ollus, miä om saad katõ vai inämbä metali vai sõs metali ja mittemetali kokko sulatamisõga vai paagutamisõga. 
Näütüses teräs, pronks ja messing ommaq sulamiq.
Liitollus

Liitollus om ollus, minkan om katõ vai inämbä keemilidse elemendi aadomit. 
Liitollusõq ommaq näütüses vesi (H2O), keedosuul (NaCl) ja hüdsihappagaas (CO2).
Lihtollus

Lihtollus om ollus, minkan om õnnõ üte keemilidse elemendi aadomit.
Lihtollus om näütüses kolmõaadomilinõ oson (O3).
Teräs

Teräs om sullam, mink põhikomponent om raud nink mink seen om pääle tõisi elemente (väävli, fosfor jne.) kooni 2,14% hüdsäsnikku. 
Ku ravvasulamin om üle 2,14 % hüdsäsnikku, kutsutas tuud malmis.
Pronks

Pronks om kitsamban mõttõn vasõ ja tina sullam. Lajemban mõttõn kutsutas pronks ka vasõ sulamit tõisi metalidõga, vällä arvat tsink (vasõ ja tsingi sulamit nimitedäs messingis).
Messing

Messing vai valgõvask om vasõ ja tsingi sullam, kon om 5...45% tsinki. 
Valgõstvasõst tetäs puhkpillõ, nigu trompet, tuuba, trombuun vai mõtsasarv.
Mendelejevi tapõl

Mendelejevi tapõl vai keemiliidsi elemente perioodilisussüstem om süstem, miä jaotas keemilidseq elemendiq näide tuumalaengidõ perrä rühmihe ja periuudõhe.
Elemendi tunnus

Keemilidse elemendi tunnus om täht, tähepaar vai tähekolmik, minga märgitäs lühkühe keemilist elementi. Suurõmba jao elemente tunnusõq ommaq katõtähelidseq. Kõgõ vahtsõmbidõ elemente tunnusõq ommaq kolmõtähelidseq.
Näütüses kulla tunnus om Au (ladinakeelitsest nimest "Aurum") ja hapasnigu tunnus om O (kreekakeelitsest sõnast ὀξύς ("oxys")).
Aadomarv

Keemilidse elemendi aadomarv vai proodonidõ arv vai laenguarv vai järekõrranummõr om proodonidõ arv tuu elemendi aadomi säsün. Aadomiarvo perrä ommaq elemendiq ritta säetüq Mendelejevi tabõlin.
Alumiinium

Alumiinium om keemiline element aadomarvoga 13.
Hõpõ

Hõpõ om keemiline element aadomarvoga 47.
Molõkul

Molõkul om eelektrilidselt neutraalnõ vähämbält katõaadomilinõ rühm, midä hoitvaq kimmä kõrra perrä kuun väega kõvaq (kovalentseq) keemilidseq köüdüsseq. Rangõlt võttõn tetäs vaiht molõkullõ ja mitmõaadomiliidsi iuunõ vaihõl. Orgaanilidsõn keemiän ja biokeemiän tarvitõdas terminit "molõkul" veidemb rangõlt nink pruugitas tedä laetuisi orgaaniliidsi molõkullõ ja biomolõkullõ kotsilõ kah. 
Gaasõ kineetilidsen teoorian pruugitas terminit "molõkul" sakõstõ määntside taht gaasiosakõisi kotsilõ, sõltumada näide ehitüsest. Nii võttõn kutsutas ka väärtgaasi ütsikit aadomit molõkulõs, miä tuust et nääq olõ-iq tõisi aadomidõga köüdedüq.
Molõkulin võivaq ollaq üte keemilidse elemendi aadomiq (näütüses hapasnik O2) vai mitmõ elemendi aadomiq (näütüses vesi H2O). Aadomidõ parkõ, midä köütväq mittekovalentseq köüdüseq (näütüses vesiniguköüdüseq vai ioonilidsõq köüdüseq), loeta-iq molõkulõs.
Dissotsiats'uun

Dissotsiats'uun (vai dissotsiiirümine) om keemiliidsi ollusidõ vai molõkullõ lagonõminõ ioonõs, aadomidõs vai lihtsämbis molõkulõs.
Dissotsiats'uun sõltus:
Hapas

Hapas om keemiline ollus, miä vesilahusõn dissotsieerudõn and lahusõhe vesinikioonõ.
Lipõ

Lipõ om keemiline ollus, miä vesilahussõn dissotsiiirümisega and lahussõhe hüdroksiidiuunõ.
Soolaq

Soolaq ommaq keemilidseq ollusõq, miä saisvaq kuun metali katioonõst (näütüses Ca2+) ja happa anioonõst vai happajäägist (näütüses SO42-).
Mineraal

Mineraal om kimmä, a mitte fikseeridü keemilidse kuustusõ ja inämbüisi krõstal-struktuuriga anorgaanilinõ tahhe ollus, midä või löüdäq luudusõst. Mineraalil om väega kõrraperäline aadomstruktuur ja spetsiifilidsõq füüsigalidsõq umahusõq.
Mineraal om maakoorõn ja maa pääl sündünüisi füüsigalis-keemiliidsi protsesse vai sõs organismõ elo mõol tekkünüq, kimmä keemilidse kuustõ ja siseehitüsegaq üttemuudu ainõliit vai lihtainõq. Mineraalil om väega kõrraperäline aadomstruktuur. Kristal om mineraalõ kõgõ sakõmb muud, kiviq saisvaq kuun mineraalõst.
Mineraalõ tekkümine.
Magmalidseq.
Mineraaliq ommaq vällä kristalisiirünüq maa üsän kivve sulamisõst tekkünüq lämmäst magmast ja tulõmäe kaudu maa pääle pursanust laavast saistumisõl.
Hüdrotermaalsõq.
Mineraaliq ommaq vällä kristalisiirünüq määntsegi maa üsäst tulnu lämmüse lätten kuumas aetust viist vai gaasõst.
Settelidseq.
Mineraaliq om tekkünüq viikogodõ põhja saistunuq ainetest.
Biogeenseq.
Mineraaliq om tekkünüq organismidõ elo mõjol.
Hüpergeenseq.
Mineraaliq om tekkünüq edimäidsi mineraalidõ lagonõmidse tullõmist maa pääl vai tuu lähken.
Moondeliseq (metamorfseq).
Mineraaliq om tekkünüq maa üsan sügäväl korgõ rõhu ja kraadi nõudmistõl ni keemilidsi katalüsaatoride man edimäidsi mineraalidõ lagonõmidse tullõmist.
Kriit

Kriit om piinüteräline mulkliganõ pehmeq kalkkivi.
Teemant

Teemant om mineraal, hüdsäsnigu allotruupnõ vorm. 
Teemante lihvmisel saias kõgõ hinnatumpi vääriskivve briljantõ.
Ränikivi

Ränikivi om settekivim, miä sais kuun päämädselt kvartsist, mink teräq ommaq nii peenükeseq, et näid palja silmäga näe-iq. Ränikivi sisen või ollaq fossiilõ.
Graniit

Graniit (ladinakeelitsest sõnast "granum" "terä") om hall, roosakas vai verpjäs jämmeterälidse struktuuriga kivim. Graniiti om luudusõn pall'o löüdäq.
Kvarts

Kvarts om silikaatnõ mineraal. Tä om maaköörön levikulteq tõq mineraala pääle päävekivvuq.
Liivakivi

Liivakivi om settekivim, miä sais kuun tsementiirünüst liivast.
Suur jago Eesti alospõh'ast sais kuun liivakivist.
 liiva kivi on noob
Keedosuul

Keedosuul vai söögisuul vai naatriumkloriid om ollus, miä sais kuun naatriumist ja kloorist (timä vallõm om NaCl). Keedosuula lövvüs mere ja soolajärvi vii sisen. Tedä tarvitõdas söögitegemise man.
Plaki Paul

Plaki Paul (Paul Plakk, 1909-2001) oll' Võromaalt perit elektroteknigatiidläne, Talliina Teknigaülikooli pikäaignõ oppõjoud. 
Elokäük.
Plaki Paul sündü 15. hainakuu pääväl 1909 Koiola vallan Vanan-Koiolan. 1930. aastagal lõpõt' tä Tarto Teknigagümnaasiumi. 1936. aastagal, ku õkvalt luud Talliina Teknigaülikuul võtt' vasta ummi edimäidsi üliopilaisi, läts' tä sinnäq opma. Aastagani 1941 oll' Paul TTÜ mekaanigaosakunna elektrotekniga haro üliopilanõ. 1940. aastagal, ku tä viil üliopilanõ oll', kirot' Paul avvohinnalidsõ tüü "Pöörisvooludest elektrotehnikas". Tuu oll' edimäne TTÜ-n tett eelektrialanõ uurmistüü.
Pääle TTÜ lõpõtamist 1941. a. jäi Plaki Paul sinnäsamma tüüle, edimält assistendi kotussõ pääl füüsigalidsõ keemiä ja füüsiga laboratooriumõn nink elektrotekniga kateedrin, sõs dotsendi kotussõtäütjänä eelektrisidõ kateedrin. Noil aastagil sai timäst tunnustõt spetsiälist elektrooniga ja mitte-eelektriliidsi suuruisi mõõtmiisi alal.
1952. aastagal kaits' Plaki Paul teknigakandidaadi väitekirä päälkiräga "Freesturba niiskuse määramine elektrilisel teel". Peräst tuud sai tä dotsendi kotussõ nink oll' viistõist aastagat kateedrijuhataja: 1953-1962 teoreetilidsõ ja ületse elektrotekniga nink 1963-1968 tüüstüselektrooniga kateedrin. Tüüstüselektrooniga (ildampa elektrooniga) kateedri luuminõ 1962. aastagal ja tüüstüselektrooniga eriala üliopilaisi oppamine alatõn 1963. aastagast sai TTÜ-n (toonadsõ nimega Talliina Polüteknilidsõn Instituudin) teos teno just Plaki Pauli pingutuisilõ.
Aastagil 1968-1983 tüüt' Paul elektrooniga kateedrin dotsendin. Edesi kooni aastagani 1987 jakas' tä säälsaman viil vanõmbtiidrü kotussõ pääl, sõs läts' tä pensionilõ. Kokko tüüt' tä TTÜ-n 43 aastakka. Pensionilgi ollõn tund' tä huvvi TTÜ tegevüse, elektrooniga arõngu nink mitmide füüsigaliidsi küsümüisi vasta. 
Pereh.
Kats poiga ja tütär.
Tiidüs- ja oppõtüü.
Plaki Pauli tiidüstüü temaatiga oll' väega lag'a: mitte-eelektriliidsi suuruisi mõõtminõ, eelektrilidse katsikkihi küsümüseq, lajaribavõimõndiq jne. Tä oll' mitmõ erialatsõ käsiraamadu ja oppõvahendi autor nink trükün ilmu 30 timä tiidüstüüd. Tä juhõnd' aspirantõ, valmist' ette ja lugi mitmit põhjapandvit erialakursuisi.
Õli

Õli om ollus, miä rasva sisen lahustus a vii sisen eiq, nink miä tarõlämmän om vetel. Õlin om pall'o hüdsäsnigu ja vesäsnigu aadomit, a veidüq hapasnigu aadomit.
Orgaanilinõ keemiä

Orgaanilinõ keemiä om keemiä haro, miä uur ollussit, kon om sisen hüdsäsnik. Uuritas noidõ ehitüst, umahuisi, tõsõsminegi säädüisi, saamist, tarvitamist jm.
Ilm

Ilm om Maa õhkkunna alomadsõ jao (troposfääri) sais määntselgi aol. Tuud saiso näütäseq õhu lämmüs, õhurõhk, sadõmõq, õhuniiskus jne.
Kliima

Kliima vai ilmastu om määntselegi piirkunnalõ umanõ pikä ao keskmäne ilm.
Tiidüst, miä kliimat uur, kutsutas klimatoloogias.
Ilma lämmämbäsminek üle ilma

Ilma lämmämbäsminek üle ilma om Maa pinnalähkodsõ õhu ja suurimerri vii keskmädse lämmüse suurõnõminõ 20. aastagasaa keskpaigast pääle. 20. aastagasaa seen om tuu lämmüs suurõmbas lännüq 0,74 ± 0,18 °C võrra.
Õhkkund

Õhkkund vai tuulõtaivas vai atmosfäär om õhokiht, miä om Maa ümbre ja miä püürdeles Maaga üten.
Õhk

Õhk om gaasõ sego, miä om Maa ümbre.
Kõgõ inämb om läpäsnikku (78%) ja hapasnikku (21%), tõisist gaasõst ommaq tähtsämbäq arguun (0,9%) ja hüdsidioksiid (0,04%).
Vihm

Vihm om tuu, ku viitsilgaq satassõq pilvist maa pääle.
Lumi

Lumi sais kuun väikeisist iäkrõstaliist. Lumõtükükeseq, miä pilvist maa pääle satasõq ommaq lumõhebemeq. Ku lummõ pall'o saa, teküseq lumõhangõq vai uarmõq. 
Võromaal satas lummõ hariligult talvõl. Keväjä sulas lumi ärq. 
Lumõ pääl saa suusõ ja kelguga sõita. Sulalumõst saa tetäq lumõmiist.
Pilv

Pilv om viitsilko vai lumõhebemide kogo taivan, miä om silmäga nätäq. Pilveq tekküseq nii, et viitoss, miä õhon om, lätt tsilka vai külmäs ärq. Ku viitsilgaq vai lumõhebemeq pilvist maa pääle satasõq, sõs om tuu vihm vai lumõsado.
Põud

Põud om tuu, ku määntsengi paigan sata-iq pikkä aigo (kuid vai eski aastit) vihma.
Üleujotus

Üleujotus om tuu, ku vesi ujotas üle määntsegi maatükü, miä inne olõ-s vii all. Üle võivaq ujotaq näütüses jõõq, ujaq, järveq, midä tulõ egä keväjä väega pall'o ette, a harvõmbahe ka mereq, nigu tuud om aig-aolt johtunuq näütüses Pärnän ja Peterburgin.
Tsunami

Tsunami om ilmadu suur merelainõq, miä tulõ maavärinäst, maalihkõst vai tulõmäe purskamisõst.
Sõna "tsunami" om perit jaapani keelest ja tähendäs lainõt või lainit sadaman.
Laviin

Laviin om suurõ hulga lumõ, iä, kivve, settide vai noidõ sego äkiline ja kipõ liikminõ mäest alla.
Maavärrin

Maavärrin om tuu, ku seismilidseq lainõq pandvaq maapinna värisemä. Maa või värisemä naadaq maakoorõ sisepingõ, tulõmäe purskamisõ, kooba sissesadamisõ vai inemise tegemiisi (nt. säsüpommiplahvahus) peräst.
Tulõmägi

Tulõmägi vai vulkaan om mulk maakoorõ sisen, läbi minka päseseq magma, tuhk ja gaasiq maakoorõ alt vällä, vai sõs sääntsest matõrjalist tekkünü mägi. Ku sääne kraam maa sisest vällä tulõ, sõs üteldäs, et tulõmägi purskas. 
Vulkaanõ om ka tõisi hod'otähti pääl pääle Maa.
El Niño

El Niño om ilmastigunättüs, miä sais tuun, et Vaiksõ suurõmere hummogujao pinnakiht lätt lämmämbäs, nink üten tuuga tulõvaq kõvaq vihmasaoq mud'o kuiva kliimaga Peruu ja Ecuadori rannikul, põvvaq Austraalian jne. 
El Niñot tulõ ette keskmädselt kats kõrda kümne aastaga kestel (hariligult 4...7 aastaga takast).
Bütsants

Bütsants vai Hummogu-Rooma keisririik oll' riik 4.-15. aastagasaal Balkani puulsaarõl, Iin-Aasian nink 4.-7. aastagasaal ka Põh'a-Afrikan. Bütsandsi riik tekkü, ku Rooma riik jaeti Õdagu- ja Hummogu-Rooma riigis (lõplikult olliq nuuq kats riiki umaette 395. a.). Pääliin oll' Konstantinoopol, midä inne oll' kutsut Bütsandsis ("Byzantion").
Aadomidõ ümbreistmine

Aadomidõ ümbreistmine vai ollussidõ tõõsõsminek vai keemiline riakts'uun om protsess, mink käügin määntsegiq ollussõq lääväq tõisis ollussis. Tuud uur keemiä-nimeline tiidüsharo. Mõnikõrd võivaq aadomiq ümbre istu esihindäst, ilma et näile määnestki energiät mano andas, a sakõstõ piät näile sõski määnestki energiät (nt. lämmind, valgust vai eelektrit) mano andma, et nääq ümbre istma nakkasiq. Klassikalidsõn tähendüsen mõtõldas ümbreistmisõ all tuud, et elektroniq loovaq vai lahkvaq keemiliidsi köüdüssit. Lajemban tähendüsen võidas tuu all mõtõldaq ka tsibipudinidõ tõõsõsminekit vai säsüriakts'uunõ. Aadomidõ ümreistmisõ tulõmusõs ommaq tõõsõq ollussõq, mink umahusõq ommaq hariligult tõistsugutsõq, ku noil, miä inne olliq.
Tuulispää

Tuulispää vai tromb vai tornaado om väiko läbimõõdoga, a väega tukõv õhupüürüs, mink keskel om õhurõhk pall'o vähämb normaalsõst rõhust. 
Õuruupa keelin kutsutas tuulispääd hariligult sõnaga "tromb", Ameeriga Ütisriigen üteldäs timä kotsilõ "tornado".
Marupöörüs

Marupöörüs vai hurrikaan vai taifuun vai troopilinõ tsüklon om suur matalrõhkkund, miä om perit maavüü lähkost ja miä toosõ hindäga üten väega kõva maru. 
Marupöörüs lahk huunit, puid ja kõkkõ muud, miä timä tii pääle ette jääs.
Maru

Maru om tuul, miä puhk kõvva ja kipõstõ. Maruga või üten kävvü pikne ja kõva sado.
Väega kõva maru om marupöörüs.
Tuul

Tuul om õhu liikminõ. Õhk liigus korgõmba õhurõhuga paigast madalamba õhurõhuga paika. Väega kõvva tuult kutsutas marus.
Teknoloogia

Teknoloogia (vai tehnoloogia) om kokko nuuq massinaq, säädmeq ja ammõditundmisõq, midä om vaia tuutmisõs.
Geomeetriä

Geomeetriä om matõmaatiga haro, miä uur kujondidõ suurust, kujjo, ütsüte suhtõn paiknõmist, ruumi umahuisi ja muid sääntsit küsümüisi. Geomeetriä om üts kõgõ vanõmb tiidüsharo. 
Geomeetriä ku tiidüsharo ütes luujas või pitäq vanakreeka matõmaatikut Eukleidest.
Tubak

Tubakus kutsutas tubagukasvõ kuivatuisi ja töödeldüisi lehti. Tubakut palotõdas sigarette vai piibu sisen, kistas nõnna vai ts'algitas suun. Tubagu seen om nikotiini, tuuperäst om tä tervüsele halv.
Tuli

Tuli om palaja matõrjaali kipõ oksüdiirümine. Tuu käügin päses vallalõ lämmi, valgus ja mitmõsugumadsõq ollusõq, niguq näütüses hüdsäsnikdioksiid ja vesi. Ku tuli om väega pallav, võivaq gaasiq minnäq ioonilidsõs ja tekküdäq plasma. 
Tulõst või tullaq nii hääd ku halva. Tuli või lämmistäq tarrõ vai sanna ja tulõ pääl või tetäq süvväq. Saman või tuli ka elämiisi ja mõtso maaha palotaq.
Et tarõ lämmäs saiaq tetäs tuli ahjo vai kaminahe, söögi tegemises tetäs hariligult tuli pliidi ala. Või mud'oki ka välän vallalidsõ tulõ pääl kütsäq ja kiitä.
Rõivas

Rõivas om sääne asi, midä inemiseq kandvaq uma iho ümbre, päämädselt tuu jaos, et ihho kaitsaq (nt. külmä vai vii iist). Sakõstõ kandas rõivit ka tuu jaos, et hinnäst illos ja muudsa vällä näüdätä.
Puuvill

Puuvill om pehmeq kivvanõ matõrjaal, midä saias puuvillapuhmo külest. Puuvillakivvuq kedrätäseq langas vai niidis, minkast tetäs kangit.
Metallurgia

Metallurgia om tiidüs-, tekniga- ja tüüstüsharo. Metallurgiatiidüs uur metalidõ ja näide sulamidõ füüsigaliidsi ja keemiliidsi umahuisi. Metalliteknoloogia om tuu viis, kuis tiidüstulõmuisi praktikan rakõndõdas. Metallurgia ku tüüstüsharo tegeles asjo tuutmisõga metalist.
Kirotaminõ

Kirotaminõ om |keelelidse sõnomi edesiandminõ teksti kujol, midä saa nätäq vai kumpiq. Tuu jaos tarvitõdas kirja - kirätähti ja kirävaihõmärke.
Tähistü

Tähistü om tähti kokkolepüt komplekt, midä tarvitõdas määntsengi |keelen kirotamisõs. 
Näütüses võro keele tähistü (miä põhinõs ladina tähistül) om sääne:
Aa Bb (Cc) Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss (Šš) Tt Uu Vv (Ww) Õõ Ää Öö Üü (Xx) Yy (Zz) (Žž).
Klambridõ sisse ommaq võro tähistün pantuq võõraq täheq, midä pruugitas võro keelen õnnõ võõridõ nimmi ja tsitaatsõnno kirotamisõs.
Laiv

Laiv om suur viisõidoriist. Loodsiguq ommaq laivost vähämbäq. Laivoga sõidõtas merri nink suurõmbidõ jõki ja järvi pääl. Laivo tarvitõdas inemiisi ja kaupo vidämises, kalapüüdmises, lõbosõidos, sõapidämises jne.
Vanast panti laivaq liikma purjõ vai mõllo abiga, s'oo ilma aigo pand laiva hariligult liikma moodor.
Puri

Puri vai pur'o om pistüne pind sõidoriista liigutamisõs tuulõ abiga maa vai vii pääl. Kõgõ hariligumbaq ommaq laivo ja loodsikidõ pur'oq. Pur'o abiga sõitmist kutsutas pur'osõitmisõs.
Tsõõr

Tsõõr vai ratas om tsõõrik ja lapik asi, miä või umast keskpaigast läbi pant tele pääl pööreldäq. Tsõõriq ommaq suurõ jao sõidoriisto (nt. autoq, jalgrattaq, vankrõq) all, et nuuq saasiq kergembihe edesi liiku, nink pall'odõ massinidõ sisen, kon nääq määnestki tüüd tegeväq (nt. hammasrattaq, miä kandvaq joudu üle). 
Tsõõr om üts kõgõ tähtsämb inemise vällämõtõld asi.
Kruvv

Kruvv om terävä otsaga ja vindiga ravvast pulgakõnõ, midä päämädselt pruugitas asjo (nt. puust asjo) ütsüte külge kinniq pandmisõs. Kruvvi tõnõ ots om lajemp ja tuud kutsutas kruvvi pääs. Kruvvi pää sisen om tsälk vai ristikene - sinnäq lätt kruvvitseeri vai trelli ots, ku kruvvi kinniq vai vallalõ käänetäs.
Vag'a

Vag'a vai kiil om kolmnukakujolinõ tüüriist, midä tarvitõdas üte as'a (nt. puupako) katõs ajamisõs, määntsegi as'a nõstmisõs vai paigal hoitmisõs. Vag'a om üts kuvvõst klassikalidsõst lihtsäst massinast. 
Vaja tüüpõhimõtõq om tuu, et tä muut jovvu, midä rakõndõdas timä tömbile otsalõ, joudõs, miä ommaq risti timä kaldpindoga.
Sõariist

Sõariist vai vääs om riist, midä pruugitas sõan, et vaindlasõlõ vika tetäq vai hinnäst kaitsaq. Mõndsi vääse pruugitas ka jahi pidämises (jahipüss) vai spordin (sportpistol, vibu jt.). 
Sõariisto om nii väega lihtsit (kasvai kivi vai kaigas) ku väega keeroliidsi (nt. aadompomm).
Kirvõs

Kirvõs om tüü- ja sõariist, midä om tarvitõt joba väega vanast aost. Kirvõga saa puud rakoq, lahkuq ja tahvitsaq.
Tüüriist

Tüüriist om inemise tett vai tarvitusõlõ võet asi, midä pruugitas tuu jaos, et mõnda tüüd olnuq lihtsämp tetäq vai asja lihtsämp valmistaq. Näütüses vikaht, vigõl ja rihä ommaq hainatüüriistaq.
Mõõk

Mõõk om üte vai katõ teräga pikk (väidsest pikemb) sõariist, minga vaindlast raotas vai tsusatas. S'oo ilma aigu mõõko inämb sõapidämises tarvitõda-iq, a vanast külh. S'oo ilma aigu pruugitas mõõko inämbäste spordin vehklemisen. 
Saajamõõk.
Mõõko pruugitas vana moodu perrä viil maarahva saajakombin. Kõgõ tähtsämb kommõq om, et mõrsja tulõ är ravvutaq vai piiradaq niimuudu, et saajavanõmb, peigmiis ni peiopoiss lööväq mõrsja ümbre kävven timä pää kotsil mõõgaq kokko. Saajamõõgaq ommaq innembide olnuq peris vanaaolidsõq mõõgaq, tsaariaolidsõq vinne sõaväe mõõgaq vai puust tettüq mõõgaq. 
Setomaa saajakombin või mõõga asõmal ollaq tsootska vai truuska kepp.
Ohvitseerimõõk.
Viil või mõõk parhillaki ollaq sõaväe ohvitseerel. Säänest ohvitseerimõõka pruugitas inämbäste paraadil vai mõnõ muu tähtsä sõaväekombõ pidämise jaos. Peris sõah pruugõq mõõko viimäte suurõtüküväe ohvitseeriq, kel oll' vaia suuritükke jaos maad paljas rakoq.
Kiil

"Kiil" om sõna, miä tähendäs mitond asja:
Pikkvibu

Pikkvibu om vibu, miä om pikk, inämbvähämb samapikk ku inemine, kiä tedä tarvitas.
Lahkja ollus

Lahkja ollus om sääne ollus, kon om var'ol väega pall'o energiät ja miä või äkilidselt paisudaq. Sääntse paisumisõga üten käüväq valgus, kuumus, korgõ rõuhkus ja kõva helü nink tuud kutsutas plahvahtusõs.
Püssäruuh

Püssäruuh om väävli, hüdse ja kaaliumnitraadi (salpiitre) sego, miä häste plahvahtas. Hiina keelen kutsutas tuud "Huo Yao" (火药 lihtsüstet, 火藥 tradits'oonilinõ), ja tuu om üts Vana-Hiina neläst suurõst vällämärgütüsest. Püssäruuh palas kipõstõ ja tuu tulõmusõs ommaq kuumaq gaasiq ja tükükeseq, midä saa pruukiq kuuli liikmapandmisõs püssän vai tulõvärgi tegemises.
Vana-Hiina neli suurt vällämärgütüst

Vana-Hiina neli suurt vällämärgütüst (lihtsüstedün hiina keelen: 四大发明; tradits'oonilidsõn hiina keelen: 四大發明; pinyinin: sì dà fā míng, "neli suurt vällämärgütüst") ommaq neli Vanan-Hiinan vällä märgitüt asja, midä Hiina kultuurin peetäs tähtsäs tuuperäst, et nääq näütäseq Vana-Hiina tiidüse ja teknoloogia korgõt arõngut. 
Nuuq neli suurt vällämärgütüst ommaq:
Jalgratas

Jalgratas om katõ (harva kolmõ) rattaga sõidoriist, minka pand pedaalõ väntämisega liikma inemine. Jalgratas märgiti vällä 19. aastagasaal ja täämbädsel pääväl om näid tarvitusõl nii miljard tükkü.
Aurumoodor

Aurumoodor om moodor, minka pand tüüle viiaur. 
Mõttõl pandaq kiijä vii abil asjo liikma om pikk aolugu, miä lätt 2000 aastakka tagasi. Varajaidsist aurusäädmist olõ-s kuigi pall'o kassu, a 300 aastakka tagasi naati joba tarvitama sääntsit moodorit, miä määnestki tüüd kah avidiq tetäq ja tuu vei lõpos vällä tüüstüspüürdeni. Kõgõpääst naati vaakummoodoridõga kaivanduisist vett vällä pumpama. Edesi naati auru survõga tsõõrõ püürdlemä pandma ja tuuga vabrikin egasugutsit massinit tüüle pandma. Viil üts samm edesi oll' tuu, ku aurumoodoriq naksiq liigutama rongõ ja traktorit. Muudsaq auruturbiiniq andvaq umbõs 80 protsenti kõgõst maailman toodõtavast eelektrist. 
Treiälmeistre Blomeriusõ Ferdinand tõi Võro liina 4 hobõsõjõvvulidse aurumassina 1866. aastal.
Rong

Rong om raudtii pääl sõitmisõs mõtõld sõidoriist, miä sais hariligult kuun vidurist ja vagoniist nink minga veetäs kas reisjit vai kaupa.
Auto

Auto vai massin om sõidoriist, minkal om moodor ja hariligult neli tsõõri, miä om päämädselt mõtõld tii pääl sõitmisõs nink minga saa vitäq inemiisi (kooni katsat) vai kaupa. 
Ku auto om mõtõld innekõkkõ inemiisi sõidutamisõs kutsutas tedä sõiduautos vai sõidumassinas, ku asjo vidämises, sõs veoautos vai veomassinas.
Sõidoriist

Sõidoriist om inemise ehitet riist sõitmisõs maa pääl (nt. auto), viin (nt. laiv), õhon (nt. linnuk) vai ilmaruumin (nt. tähelaiv). Sõidoriista või liikma pandaq moodor (nt. rong), inemine esiq (nt. jalgratas), elläi (nt. hobõsõvankri), tuul (nt. pur'olaiv) vai muu.
Eelektri

Eelektri om summ nättüisi, miä põhinõsõq tuu pääl, et tsibipudinil om laeng. Positiivsõ vai negatiivsõ eelektrilaenguga pudinaq loovaq elektromagnõtvälä ja käüväq tuu toimõ ala. 
S'oo ilma aigu tarvitõda-iq sõnna "eelektri" ku terminit. Innembide mõtõldi tuu all füüsikan eelektrilaengut (eelektrihulka). Egapääväkeelen mõtõldas eelektri all kõgõ sakõmbast eelektrienergiät vai eelektrivuulu.
Elektrooniga

Elektrooniga om tiidüse ja tekniga haro, miä uur ja rakõndas elektronnõ kontrollitut liikmist vaakumin, gaasõn, vedelüisin, tahehin kihin ja plasman nink näide piiril. Füüsigalinõ elektrooniga kaes tuud teoreetilidselt ja eksperimentaalsõlt nink uur elektronsäädmide luumisõ ületsit põhimõttit.
Rakõnduselektrooniga vai tekniline elektrooniga tegeles elektronsäädmide konstruiirmisõ ja tuutmistõ rakõndamisõga.
Eelektrimoodor

Eelektrimoodor om moodor, miä muut eelektrienergiä mekaanilidsõs energiäs.
Telehvon

Telehvon vai telefon om riist, mink abiga saavaq kats inemist pikä maa takast tõõnõtõõsõga kõnõldaq. Telehvon muut helülainõq eelektrisignaalõs ja saat nuuq vällä nink muut sissetulõvaq eelektrisignaaliq tagasi helüs, midä inemine kuuldaq saa.
Puutri

Puutri vai kompuutri vai arvodi om elektroonilinõ massin, miä tüütles teedüst käske perrä, miä tälle andasõq.
Personalpuutri

Personaalpuutri (inglüse keelen "personal computer", lühkolt "PC") om puutri, miä sünnüs ummi võimaluisi, suurusõ ja hinna poolõst hariligulõ inemisele egapäävädse tüü tegemises vai aoviitmises.
Peopuutri

Peopuutri om väega väikene (peopesä suurunõ) puutri, minga saa tetäq inämbvähämb sammo asjo ku hariligu personalpuutriga.
Opõrats'oonisüstem

Opõrats'oonisüstem om puutri sääne tarkvara, miä pandas tüüle puutrõ alglaatmisprogrammiga nink miä juht ja kõrraldas puutri tüüd, jaga puutri ressurssõ ja teenindäs rakõndusprogrammõ.
Linux

Linux om Unixitaolinõ opõrats'oonisüstem, miä põhinõs Linuxi tuumal.
Unix

Unix om opõrats'oonisüstem, minka lõi 1969. a. rühm firma AT&amp;T tüütäjit, muuhulgan Thompsoni Ken, Ritchie Dennis, Kernighani Brian, McIlroy Douglas ja Ossanna Joe.
Microsoft Windows

Microsoft Windows om tarkvarafirma Microsoft puult toodõtuisi opõrats'oonisüstemide rida.
Mac OS

Mac OS om firma Apple Inc. luud graafilidsõl pruukjapalgõl põhinõvidõ opõrats'oonisüstemide rida. Tuud pruugitas Macintoshi puutridõ pääl.
MS-DOS

MS-DOS ("Microsoft Disk Operating System") om Microsofti luud opõrats'oonisüstem. Taa om DOS-süsteemest kõgõ levinümb nink oll' kõgõ pruugitumb personalpuutridõ opõrats'oonisüstem 1980. aastagil. Ildampa tull' DOS-i asõmõlõ Microsoft Windows.
Pasteuri Louis

Pasteuri Louis (Louis Pasteur, 27. joulukuu päiv 1822 - 28. süküskuu päiv 1895) oll' prantsusõ keemik ja üts mikrobioloogia luujit.
Pasteuri katsõq kinnüdiq, et külgenakkajaq tõvõq tulõvaq kihäle mano välästpuult väikeisi eloliisiga. Teno Pasteuri uurmiisile jäi veidembäs naisi kuulminõ latsõpalavikku ni Pasteur lõi maailma edimädse vaktsiini marutõvõ vasta. Päält tuu lõi tä ka vaktsiiniq kanakoolõra (pastörelluus) ja tsiberi kadsu vasta.
Suurõ hulga kaejidõ iin näüdäs tä, kuis piätäq piimä- ja veinitõpi. Tuud muudu kutsutas pastörisiirmises.
Pasteur tekk' mitmit vällälöüdmiisi ka keemiän, üts tähtsämabit oll' kristallõ asümmeetriä vällälöüdmine.
Aastagal 1864 näüdäs' tä Sorbonne'i Ülikoolin, et elo saa-ai tegüdäq eiminkastki.
Kiil (keeletiidüs)

Kiil om märgisüstem; läbikäümise või arotusõ nõvv, miä pruuk märke ja naidõ kombiniirmise säädüisi. Keeleq pruukvaq seste, helle, sõnno ja sümboliid mõttidõ ja tähendüisi edesiandmisõs. 
Päält inemiisi loomulikkõ ja kunstkiili kõnõldas ka eläjide keelist ni matõmaatikan, loogikan ja informaatikan tunnõtuist formaalsist keelist. Viimätside hulka kuulusõq näütüses programmiirmiskeeleq. 
Inemiisi keele tegünemine ja arõng.
Olõ-i teedäq, kunas inemine naas' kiilt pruukma; arvatas, et paarist mill'onast neläkümne tuhandõ aastagani tagasi. Inämbüisi arvatas, et ku inemine u 100 000 aastakka tagasi Afrikast üle ilma lakk'a minemä naas', kõnõl' tä jo tävveste arõnu sõnavara ja keeleoppusõga kiilt. 
Kiili jagonõminõ.
Inemiisi keeleq jagonõsõq tunnusjuuni perrä kiilkunnõs. Tiidläseq olõ-õi ütel meelel, kas seo ilma aigo kõnõldavaq keeleq ommaq kõik arõnuq ütitsest algkeelest ni haronuq "keelepuu" ossõs vai harõs, vai om kiil tegünüq mitmõl aol ja mitmõn paigan ni kiilkunnaq ommaq kujonuq hoobis ligistikku kõnõlduisi kiili lähkümbäsminegiga. Edimädse arvamisõ puult om inämbüs keeletiidläisi, tõõsõ poolõhoitjit om veidemb.
Keeleq ja murdõq.
Keelepiiriq võivaq ka seo ilma aigo ollaq segädseq. Või ollaq murdidõ (dialekte) jakkuminõ, kon lähkeidsi maiõ pääl kõnõlduq murdõq ommaq ütstõõsõga väega üttemuudu ja umavaihõl arvosaaminõ vähänes tassakõistõ, ku kavvus lätt suurõmbas. Selget eräldüst keele ja murdõ vaihõl olõ-õi, päält keeletiidüse rehkendedäs kiili ja murdidõ eräldämise man ka maatiidüse ja poliitigaga. 
Päält kotusõmurdidõ või keele seen ollaq ütiskunnarühmi, klassõ vai subkultuurõ kõnelduid alambkiili vai sotsiolekte (ka släng). Üte inemise keelepruuki nimitedäs idiolektis.
Keelepuu

Keelepuu om hariligult puu vai puhma kujolinõ näüdüsjoonistus vai -mutõl', midä pruugitas aoluulidsõn ja võrdõlõjan keeletiidüsen, et näüdädäq, ku lähküq sugulasõq määntsegi kiilkunna vai keelerühmä keeleq ütstõõsõlõ ommaq. 
Keelepuu nakkas hariligult pääle ütest tüvest, miä tähüstäs tuu kiilkunna vai keelerühmä algkiilt. Tuu tüvi kasus ülespoolõ ja argnõs lakja tüveharõs ja ossõs. Tüveharoq tähendäseq sis hariligult kiilkunna sisetsit keelerühmi vai hõimokiili ja naist arõnuq ossaq vai ossõ otsan olõvaq leheq ütsikit kiili. 
Sagõhõhe võivaq keelepuuq siski ollaq ka sääntseq, miä tulõda-ai sukugi puud miilde. Nääq võivaq alostaq ülevästpuult vai kõrvalt ja ossõ asõmal võivaq ollaq lihtsält sirgõq joonõq vai ka keerolidsõq juunirägästiguq.
Kiilkund

Kiilkund om kõgõ laemb rühm kiili, miä ommaq hindä vaihõl keelesugulusõn, tuu tähendäs, ommaq peri samast algkeelest. Kitsambat sugulaskiili rühmä kkutsutas "keelerühmäs".
Kiili, miä käü-üi ütegi kiilkunna ala, (näütüses korea kiil), kutsutas isolaatkeelis. Tõisildõ üteldäq om isolaatkiil uma kiilkunna ainugõnõ kiil.
Isolaatkiil

Isolaatkeelis kutsutas kiili, miä käü-üi ütegi kiilkunna ala (näütüses korea vai baski kiil). Tõisildõ üteldäq om isolaatkiil uma kiilkunna ainugõnõ kiil.
Lasõr

Lasõr (inglüse keelen "Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation", valgusõ võimõndaminõ stimuleerit kiirgusõga) om säädeq, minga saa kirädäq kitsit, koherentsit ja monokromaatiliidsi valguskimpõ.
Hüpertekst

Hüpertekst om tekst puutrin, miä sisaldas linke tõisi tekste pääle, midä lugõja või õkvalt nätä saiaq ku klõpsas lingi pääl hiirega vai vaotas määntsitki puutri sõrmlavva klahvõ. Hüpertektsin või ollaq pilte, videoklippe, tabõlöit ja muud. Hüpertekstin või ollaq ka vormõ, midä saa täütä ja kohegi saata. Täämbädse päävä kõgõ suurõmb hüpertekst om WWW.
WWW

WWW (inglüsekeelitsist sõnnost "World Wide Web") vai (võrgo)lehistü om Internetin ütsütega linke abil köüdet hüpertekstidokomente kogo. Lehistü lehti pääl või ollaq teksti, pilte, videoid ja muud. Noid lehti saa kaiaq võrgokaeja vai lehitsejäga nink linke abil om võimalik üte lehe päält tõsõ pääle minnäq, et nätäq, miä sääl om.
FTP

FTP (inglüsekeelitsist sõnnost "File Transfer Protocol") om standartnõ võrgoprotokoll, midä tarvitõdas failõ vaihtamisõs ja näidega majandamisõs puutrivõrgon (nt. Internetin), miä om üles ehitet TCP/IP protokolli pääle.
HTTP

HTTP (inglüsekeelitsist sõnnost "Hypetext Transfer Protocol") om protokoll hüpertekstidokomente saatmisõs ütest võrgon (Internetin) olõvast puutrist tõistõ. S'ood protokolli tarvitõdõn luudi 1990. a. võrgolehistü (WWW).
Ethernet

Ethernet om juhtmidõga paigavõrgo (LAN) teknoloogia. Tä vastas Eelektri- ja Elektroonigainsenere Instituudi standardilõ IEEE 802.3. 
Ethernet om tarvitusõl olnuq 1980. aastagast nink täämbädsel pääväl om tä päämäne paigavõrgo teknoloogia, midä pruugitas.
Välkpost

Välkpost vai elektronpost vai e-post om kirjo vaihtamisõ viis Internetin.
Puutriviirus

Puutriviirus om puutriprogramm, miä või esihinnäst kopiq (puutri umanigu tiidmäldä ja timä tahtmist vasta).
Võrgostotsja

Võrgostotsja om programm, miä ots teedüst võrgolehistüst. Näütüses Google'il ja Yahoo'l ommaq olõman võrgostotsjaq.
Internetipakja

Internetipakja om firma, miä pakk inemiisile manopäsemist Internetile.
Tsibiputin

Tsibiputin om putin, miä om vähämb ku aadomisäsü. 
Sõna "tsibiputin" om võro keelen tarvitusõlõ võtnu Kasagu Enn.
Tsibipudina'

Tsibipudina' om rühm Talliina näütelejit, kiä laulvaq võrokeelitsit laulõ, lugõvaq võrokeelitsit luulõtuisi ja kõnõlõsõq võrokeelitsit juttõ. Muuhulgan ommaq nääq üles astnuq Kaika suvõülikoolin ja näide laulõ om latsilauluplaadi "Mina lätsi Siidile" pääl.
Putin

Putin om määntsegi objekti osa, minkall ommaq viil alalõ tuu objekti umahusõq. 
Näütüses värmiputin om värmilahussõn olõva pigmendi tükükene. Keemiän om ollusõ kõgõ vähämb putin tuu ollussõ molõkul. Keemilidse elemendi putin om tuu elemendi aadom. Pudinas või nimitäq ka aadomisässü. 
Tsibiputin om putin, miä om vähämb ku aadomisäsü.
Aadomisäsü

Aadomisäsü om aadomi väega väikene ja tihhe keskosa, kon ommaq nukleoniq (proodoniq ja neutroniq). Proodoniq ja neutroniq andvaq lõviosa aadomi massist, elektronõ mass om tuuga võrrõldõn väega väikene.
Nukleon

Nukleon om ütine nimi katõ barüoni - proodoni ja neutroni - jaos.
Proodon

Proodon om tsibiputin, miä sais kuun kvargõst. Proodon om positiivsõ laenguga ja asus aadomisäsün.
Neutron

Neutron om tsibiputin, minkal olõ-iq eelektrilaengut ja mink mass om veitse suurõmb ku proodoni mass. Neutroniq ommaq aadomisäsün.
Elektron

Elektron om negatiivsõ eelektrilaenguga tsibiputin. Elektronõst ja nukleonõst (proodonidõst ja neutronidõst) saisvaq kuun aadomiq.
Aadomiteooria

Aadomiteooria om teooria füüsikan ja keemiän, mink perrä mateeriä sais kuun diskriitsist tükükeisist, midä kutsutas aadomidõs.
Pudinidõ füüsiga

Pudinidõ füüsiga om füüsiga haro, miä uur mateeriä ja kirgämise kõgõ vähämbit osakõisi - tsibipudinit - ja tuud kuis nääq ütsütte mõotasõq.
Kirgämine

Kirgämine vai radiats'uun om energiä levimine kirgi, lainidõ vai pudinidõ vuu kujol.
Elektromagnetilinõ kirgämine

Elektromagnõtilinõ kirgämine om elektromagnõtlainidõ levimine. Elektromagnõtlainõq om eelektri- ja magnõtvälä perioodilinõ muutuminõ, miä levi ruumin.
Kvant

Kvant om füüsigalinõ objekt, miä tekküs, ku süstem lätt ütest olõkist tõistõ, ku tuu süstemi olõkiq vastasõq määntsegi füüsigalidsõ suurusõ (hariligult energiä) diskriitsile väärtüisile.
Nääütüses elektroni energiä aadomin om kvantiseerit. Ku elektron lätt üle madalamba energiäga energiänivoolõ, sõs kirädäs kvant, ja ku tä lätt üle korgõmba energiäga energiänivoolõ, sõs neeletäs kvant. Sääntse kvandi energiä om vastavidõ energiänivoodõ energijise vaih.
Foodon

Foodon om elektromagnetvälä kvant. Tä om valgusõ ja kõiki tõisi elektromagnetilidsõ kirgämise vormõ kõgõ vähämb osakõnõ.
Kvantmekaaniga

Kvantmekaaniga om hulk põhimõttit, miä seletäseq füüsigalist reaalsust aadomidõ ja viilgi vähämbide tsibipudinidõ (elektroniq, proodoniq ja tõõsõq) tasõmõl.
Valgus

Valgus om elektromagnetilinõ kirgämine, miä om inemisele silmäga nätäq, tuu tähendäs, et timä lainõpikkus om 380–750 nanomiitret.
Valgust uur füüsiga haro, midä kutsutas valgusõoppusõs vai optikas.
Värm

Värm vai värv om valgusõ umahus, midä inemine uma nägemismeele abiga ärq tund. Värm sõltus valgusõ lainõpikkusõst ja intensiivsüsest.
Värme nimeq.
Tan ommaq ärq tuuduq mõnõq värme nimeq, miä ommaq võetuq Tubina Tuuli kokkosäetüst raamatust "Kirä' Võromaalt. Kinda'".
Must

Must om sääntside asjo värm, miä kirgä-iq ja peegeldä-iq nättävä spektri ütegi osa valgust; nääq niildväq kõik sääntseq sagõhusõq ärq.
Valgõ

Valgõ om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus, miä stimuliir kõiki kolmõ tüüpi valgustundlikkõ rakkõ (kolvikõisi) inämbvähämb ütepall'o nink miä om väega herre.
Rohilinõ

Rohilinõ vai rohilanõ vai hal'as om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 520–570 nanomiitret.
Kõllanõ

Kõllanõ om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 570–580 nanomiitret.
Sinine

Sinine om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 440–490 nanomiitret.
Verrev

Verrev om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 630–740 nanomiitret. Tuu om kõgõ pikembä lainõpikkusõga valgus, midä inemine viil näge. Viil pikembä lainõpikkusõga valgust kutsutas pümmevereväs ja tuud inemine näe-iq. 
Inemise veri om verrev.
Pihlõnõ

Pihlõnõ vai orants om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 585–620 nanomiitret. Pihlõnõ om nättävän spektrin verevä ja kõlladsõ vaihõl.
Vikahtkaar

Vikahtkaar vai vikatkaar vai vikakaar om värmiline kaar taivan, miä tekküs tuust, et päiv paistus õhon olõvidõ viitsilko (nt. vihmatsilko) pääle. Tuu kaari päälmäne viir om verrev ja sisemäne lilla. 
Vikahtkaari värmiq lääväq ütsütes sujuvalt üle, näide vaihõl olõ-iq kimmit piire. Inemiseq tegeväq sõski vaiht säitsmel vikahtkaari värmil: verrev, pihlõnõ, kõllanõ, rohilinõ, sinine, tummõsinine ja lilla.
Magnõtism

Magnõtism om tuu, kuis matõrjaliq mikroskoopilidsõl tasõmõl reagiirväq magnõtväläle. Kõgõ tuntumb magnõtismi vorm om ferromagnõtism: mõnõq ferromagnõtilidsõq matõrjaliq võivaq luvvaq uma püsüvä magnõtvälä. Mõndsi asjo kisk magnõtväli ligi (paramagnõtism), tõisi toukas tä mant (diamagnõtism), kolmandaq pidäväq hinnäst magnõtvälän viil keerolidsõmbõlt ülevän. Mõndsi ollussit (nt. vask, alumiinium, vesi, gaasiq) mõotas magnõtväli õigõq veidüq.
Mass

"Mass" om sõna, miä tähendäs mitond asja:
Mass (füüsiga)

Mass om füüsigalinõ suurus, miä näütäs kihä kattõ umahust:
Massi tähüstedäs kõgõ sakõmbast tähega m vai M nink timä mõõt SI-süstemin om kilogramm (kg).
Kibõhus

Kibõhus vai liikmiskibõhus om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, ku pall'o kihä kotus ruumin ao joosul muutus. Lajembalt või kibõhusõ all mõtõldaq määntse taht ao joosul toimuva muutusõ suurust (nt. unõhtamisõ kibõhus, aadomidõ ümbreistmise kibõhus). S'oon artiklin om juttu õnnõ liikmiskibõhusõst.
Ku liikja kihä läbi ao "t" joosul tii pikkusõga "x", sõs timä kibõhus "v" om "x" ja "t" jago: 
formula_1.
Kibõhusõ mõõt SI-süstemin om m/s (miitret sekondin). Egapääväelon (nt. autidõ man) pruugitas sakõstõ viil mõõti km/h (kilomiitret tunnin).
Aig

Aig om mõõte süstemi komponent, miä lupas sündmüisi ütsüte perrä ritta säädäq, võrrõldaq sündmüisi kestmise pikkuisi ja tuud, kupall'o üts asi tõõsõst ildampa juhtus, niisamatõ saa teno aolõ kõnõldaq asjo liikmisõst. Ao mõistõt pruukvaq nii religiuun, filosoofia ku luudustiidüseq. 
Kaeq viil.
Füüsikan ja tõisin luudustiidüisin om aig üts põhisuuruisi. Tuu abil saa definiiri näütüses liikmisõ kibõhusõ.
Lämmüs

Lämmüs ehk lämmi om füüsikan (lämmäoppusõn) ütelt kihält vai kihhi süstemilt tõõsõlõ siseenergiä ülekandmisõ mikroskoopilinõ moodus. Ka vahtsõn süstemin jääs tuu energiä mikroosakõisi kõrraperäldä liikmisõ energiäs.
Lämmäoppus

Lämmäoppus vai termodünaamiga om füüsigaharo, miä uur lämmüst ku energiä ülekandmisõ vormi nink tuu köüdüssit tüü ja siseenergiäga. 
Termini "lämmäoppus" om võro keelen tarvitusõlõ võtnu Kasagu Enn.
Lämmidüs

Lämmidüs vei temperatuur om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, ku lämmi vai külm määnegi kihä (nt. inemise iho) vai ollus (nt. järve vesi) om. Miiq maal mõõdõtas lämmidüst hariligult Celsiusõ kraatõga.
Ollussõ lämmidüs sõltus tuust, ku kipõstõ molõkuliq timä sisen liigussõq. Midä virkampa nääq tuud tegeväq, tuud suurõmb om ollussõ lämmidüs ja vastapite kah.
Valgusõoppus

Valgusõoppus vai optiga om füüsiga haro, miä uur valgust ja timä umahuisi, muuhulgan tuud, kuis nää mateeriäga ütsütte mõotasõq ja kuismuudu ehitäq riisto, miä valgust tarvitasõq (nt. lasõr) vai ärq tundvaq.
Elläi

Elläi tähendäs egapääväkeelen ja filosoofian säänest elolist, kiä elotiidüse (bioloogia) perrä kuulus eläjide riiki, a kiä olõ-iq inemine. Elotiidüsen loetas inemine kah eläjide hulka kuuluvas. 
Kodoeläjäq ommaq sääntseq eläjäq, kink liht om ärq kodostõt ja kiä eläseq inemiisi man (nt. pini, lehm, hopõn). 
Mõtseläjäq ommaq mõtsiguq ja eläseq hariligult vabalt luudusõn (mõtsan, suun, nurmõ pääl vai muial). Mõtseläjide hulka kuulusõq susi, kahr, repän jt. 
Eläjide helüq.
Mitmõ hariligumba eläjä helü jaos om inemiisi keelen uma sõna olõman.
Eläjäq

Eläjäq ("Animalia", "Metazoa") om riik eloliisi taksonoomilidsõn klassifikats'oonin.
Eläjäq ommaq peristuumsõq, hulkraksõq, liikmisvõimõlidsõq loonasüüjäq.
Elotiidüse perrä kuulussõq inemiseq kah eläjäriiki.
Eläjäriik jaetas hõimkundõs.
Orgaanigaluuja

Orgaanigaluuja vai autotruuf om elolinõ, kiä elämises tarvilidsõq keerolidsõq orgaanilidsõ ollussõ molõkuliq loosõ lihtsist anorgaanilidsõ ollussõ molõkulõst (hariligult hüdsihappagaasi umist). Tuu jaos tarvitas tä energiät, midä saasõ valgusõst (fotosüntees) vai (harvõmb) aadomidõ ümbreistmisõst. 
Orgaanigaluujaq ommaq näütüses kasvoq maa pääl ja vetiguq vii sisen. Nääq ommaq söögiahila kõgõ alomadsõn otsan. Näid sööväq loonasüüjäq.
Loonasüüjä

Loonasüüjä vai heterotruuf om elolinõ, kiä saa hindä elonpüsümises tarvilidsõ hüdsäsnigu söögi seen olõvist orgaanilidsist ollussist.
Kõik eläjäq ja seeneq, niisamatõ pall'oq pisiläseq (baktõriq) ommaq loonasüüjäq. 
Loonasüüjäq võivaq süvväq tõisi loonasüüjit vai sõs orgaanigaluujit.
Lämmäverelidsüs

Lämmäverelidsüs vai homöotermia om eläjide (tsirkõ ja suurõmba jao imetäjide) võimõq hoita uma iho inämbvähämb ütelämmi sõltumada tuust, ku lämmi om keskkund (õhk vai vesi) iho ümbre.