tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Küüds

Küüds om kõva, sarvõ muudu lastukõnõ inemise vai mõndsi eläjide sõrmõ vai varba otsa pääl. Küüdseq saisvaq kõvvo juuriga sõrmi ja varbidõ otsan kinniq ja ommaq noilõ iholiikmilõ toes. Sõrmi avitasõq nimäq, kui midägi võetas, haardas, kinniq peetäs ja kobitas, varbit toetasõq nimäq saismisõ ja käümise man. Küüdseq kasusõq toda joudsambast, midä inämb näid lõigutas. Kui näid sukugi ärq ei lõigadaq, sõs võivaq nimäq katõ tolli pikkudsõs saiaq.
Habõnaq

Habõnaq ommaq karvaq, miä kasusõq miihi näo alomadsõn jaon. Kui näid ärq lõigadaq, kasusõq nääq jälq. Habõnit pöetäs habõnaväidse, sileti vai habõnaajamismassinaga.
Geoloogia

Geoloogia om tiidüs, miä uur tahkit ollussit, minkast sais kuun Maa. Noidõ hulka kuulusõq egäsugudsõq kiviq, kalliqkiviq, mullaq ja muuq sääntseq. Uuritas Maa ossõ ehitüst, füüsiliidsi umahuisi, aoluku ja jakkuisi, miä noid kujondasõq.
Keemiä

Keemiä om tiidüs, miä uur ollussit - tuud, minkast nääq kuun saisvaq, kuis ommaq üles ehitedüq ja määntseq ommaq näide umahusõq niguq ka tuud, kuis nääq tõõsõs lääväq, kui näid ütsütega kokko pandaq. 
Keemilidseq ollusõq.
Vesinik (H2) um väega kerge tulõohtlik gaas. Vanastõ panti taad õhopallõ sisse, a läts' palama väega kergehe.
Informaatiga

Informaatiga om tiidüs, miä uur teedüse (info) ja teedüsetüütlemise teoreetiliidsi alossit ja näide tarvitamist puutrõsüstemen.
Kasvatustiidüs

Kasvatustiidüs vai pedagoogiga om tiidüs oppamisõst ja opmisõst. 
Võro- ja Setomaalt perit kasvatustiidläseq.
Karula kihlkunnan Peräjärvel om sündünü Liimetsa Heino.
Kaubandus

Kaubandus om kaupo vaihtaminõ, ostminõ vai müümine. Muistidsõl aol vaihtõdiq inämbüisi kaupa kauba vasta, s'oo ilma aigu vaihtõdas kaupa päämädselt raha vasta.
Ilmaruumiuurminõ

Ilmaruumiuurminõ om välläpoolõ Maad jäävä ilmaruumi füüsigalinõ uurminõ tähetiidüse ja ilmaruumiteknoloogia abiga. Tuujaos om saadõt ilmaruumi laivo, midä juhtvaq inemiseq vai robodiq. 
Edimäne inemine, kiä ilmaruumi linnas' oll' vindläne Gagarini Juri.
Majandus

Majandus om kaupo ja teenüsside tuutminõ, vaihtaminõ, jaotaminõ ja tarvitaminõ üten riigin vai piirkunnan.
Majandustiidüs

Majandustiidüs om ütiskunnatiidüs, miä uur kaupo ja teenüsside tuutmist, vaihtamist, jaotamist ja tarvitamist.
Mõtsandus

Mõtsandus om majandusharo, mink ala arvatas mõtsamajandaminõ ja mõtsatüüstüs. Mõtsandust uur mõtsatiidüs.
Raamadukogondus

Raamadukogondus om raamadukokõ tegevüs- ja ainõvaldkund. Raamadukogotiidüs uur raamadukokõ putvit asjo, teedüse kokkokorjamist, kõrdapandmist, alalõhoitmist ja lakjalaotamist.
Tekniga

Tekniga all mõtõldas päämädselt massinit. Nuuq võivaq ollaq nii moodoriga kui ilma.
Transport

Transport om inemiisi, kaupo vai teedüsse viimine vai vidämine ütest paigast tõistõ.
Filmikunst

Filmikunst om kunstiliht, miä tegeles filme luumisõgaq. Taa täämbädse päävä kujotaja kunsti liht om alostusõ saanuq 19. aastagasaal ja sai kõgõ tunnõtumbas 20. aastagasaal.
Kujotaja kunst

Kujotaja kunst om sääntside kunstitöie luuminõ, miä ommaq mõtõlduq kaemisõs. Kujotaja kunsti ala käüväq näütüses maalikunst, graafiga, fotokunst, filmikunst, ehitüskunst ja kujoragominõ.
Kunstitiidüs

Kunstitiidüs om humanitaartiidüs, miä tegeles kunstiteossidõ nink näide tausta uur'misõ, kireldämise ja hindamisõga.
Tands

Tandsu all mõtõldas inämbüisi kihä liigutamist, hariligult rütmilist ja muusiga perrä liigutamist, midä võidas pruukiq kunstilidsõlt, rituaalsõlt, tõisiga läbikäümises vai ummi tundmiisi avaldamisõs.
Tands või viil tähendäq sõnolda läbikäümise muudu inemiisi vai eläjide vaihhõl, vai hoobis määntsitki muusigavormõ. 
Tandsiq või nii ütsindä, paariviisi kui ka hulgahna. Tands või ollaq tseremoniaalnõ (nt. osa usotallitusõst), sportlik (võistlustands) vai erootilinõ. Mõnõq tandsuq ommaq väega lihtsäq (nt. pall'oq rahvatandsuq), mõnõq nõudvaq väega hääd mõistmist ja suurt andi (nt. ballet). Tandsiq või niisama hindä lõbos vai tõisilõ näütämises.
Koreograafia om tandsõ luumisõ kunst ja inemist, kiä tuud tege, kutsutas koreograafis.
Käsitüü

Käsitüü om tarbõ- ja iloasjo tegemine käsilde, lihtside tüüriistoga.
Esoteeriga

Esoteeriga tähendäs salaperätsit vai salajaidsi oppuisi vai tiidmiisi.
Mütoloogia

Mütoloogia tähendäs müüte (vai lukõ) koko, midä määntsengi kultuurin arvatas õigõq olõvat ja miä tarvitasõq üleloomulikkõ asjo vai väki loomuligõ asjo seletämises.
Poliitiga

Poliitiga om protsess, mink käügin inemiisi rühmäq tegeväq otsussit. Kuigi inämbüisi kõnõldas poliitikast riigin vai umaval'tsuisin otsussidõ tegemise man, või poliitikast kõnõldaq ka muin (nt. kommerts-, akadeemiliidsin vai uso-) asotuisin, kon ommaq esiq huvvõgaq inemiisi rühmäq. 
Võromaalt perit poliitiguq.
Võromaalt ommaq perit näütüses Padari Ivar, Reiljani Villu jt.
Reklaam

Reklaam vai kauba kitmine om võimaligõlõ ostjilõ ja tarvitajilõ kaubast vai teenüssest nink tuu hankmisõ vai saamisõ võimaluisist teedäqandminõ. Tuud tetäs televis'oonin, raadion, lehin, internetin, poodõn, huulidsa pääl ja muial. As'a mõtõq om inemiisi umma kaupa ostma meelütäq.
Sotsioloogia

Sotsioloogia vai ütiskunnatiidüs om tiidüs, miä uur ütiskunda, muuhulgan köüdüssit ütiskunnan, ütiskundlist läbikäümist ja kultuuri.
Sport

Sport om tegevüs, midä inämbüisi tetäs võiki ja kon ommaq kimmäq riigliq. Hariligult ommaq spordin võitmisõs kõgõ tähtämbäq inemise kihälidseq võimõq, a mõnõl spordialal om vaia hoobis hääd pääd (malõ) vai hääd varustust (teknigasport). Päältkaejidõ jaos om sport hariligult mäng vai meelelahotus. 
Maailman tetäs kõgõ inämb kergejoustikku, jalgpalli, korvpalli, poksi, võrkpalli ja ujomist. Eesti kõgõ populaarsõmbaq alaq ommaq kergejoustik, suusataminõ, orienteeruminõ, võrk- ja korvpall.
Võromaalt perit sportlasõq.
Võromaalt ommaq perit olümpiävõitjaq Pütsepä Eduard ja Noolõ Erki.
Turism

Turism vai roidõlus om innekõkkõ puhkamisõ vai meelelahotusõ peräst rändämine ja sääntside rändäjide pasminõ. 
Pall'odõ maiõ majandusõ jaos om turism tähtsä selle, et roitlõjilõ saa müvväq ummi kaupo ja teenüssit nink turismiettevõttõq masvaq riigile massõ. Turismiteenüsside hulka kuulusõq näütüses transport (nt. taksoq, kruiisilaivaq), majotus (hotelliq), süük (restoraniq, baariq), kultuur (tiatriq, kinoq, kontsõrdiq), meelelahotus (lõbustuspargiq, vii- ja spordikeskusõq).
Aoarvaminõ

Aoarvaminõ om ao tsõõrildõ vai õkvajagaminõ. 
Tsõõrildõ jagaminõ.
Kallendri perrä või aigo tsõõrildõ jakaq
aastagis, kuiõs, nädäliis, päivis. 
Kellä perrä jaetas aigo: 
tunnõs, minotiis, sekondiis.
Õkvajagaminõ.
Õkvaaoarvaminõ tähendäs tuud, et mõõdõtas aigo, miä om müüdä lännüq määntsestki kimmäst sündmüsest, niiüteldäq aoarvamisõ alguspunktist. Näütüses inemise vannust rehkendedäs aastin, miä ommaq müüdä lännüq timä sündümisest. Sirvikallendri perrä rehkendedäs aigo Billingeni katastroofist pääle.
Televiisor

Televiisor (lühendedült "telek" vai "viisor") om telepildi vastavõtmisõs ja nägemises tarviline aparaat'.
Edimäne elektromehaanilinõ televiisor sai patendi 1885. aastagal. Tuu autoris oll' s'aksa üliopilanõ Paul Gottlieb Nipkow.
Edimädse elävä pildi kand' üle John Logie Baiard 1925. aastagal ni esitelli tuu Briti kuninglidsõlõ instituudilõ ja ütele aokiränigule 1926. aastagal. Tuu oll' ilmamaa edimäne tüütävä viisori avalik näütämine.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2008. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2008. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" ütsästõiskümnes aastagakäük.
Liimetsa Heino

Liimetsa Heino (Heino Liimets; aastagani 1936 Heino Liebert; 1928–1989) oll' kasvatustiidläne, loogiga- ja psükoloogiaoppõjoud, Eesti edimäne kasvatustiidläsest akateemik. 
Elokäük.
Liimetsa Heino sündü 22. vahtsõaastakuu pääväl 1928 Karula kihlkunnan Vana-Antsla vallan Peräjärve külän. Tä oll' uma esä Piiri mõtsavahi Johani ja imä Ella edimäne poig. Tä käve Saru ja Taheva algkoolin. Joba 4. klassist naas' saatma jutukõisi murdõvõistlusõlõ, sai sääl tõsõ kotusõ.
Huvi uma keele vasta püssü ja ku tütrel Airil tull' ülikoolin aig Ähijärve kanti kiilt korjama minnäq, jätt' esä umaq tegemiseq ja läts' tütrele appi. Heino pidi väega luku võro keelest ja Võromaast, tund' häste Lõuna-Eesti kultuuriluku. Kodokandin kõnõl' iks võro kiilt. 
1947. aastagal lõpõt' Heino Valga keskkooli hõpõmedäliga. Tarto ülikoolin oppõ tä eesti keele ja kirändüse nink loogiga ja psükoloogia oppajas. Uma uno Koemetsa Ennu mõotusõl pidi tä esiq tähtsämbäs psükoloogiat. 
Pikembält tüüt' Heino Tarto ülikoolin ja Talliina pedagoogilidsõn instituudin. Lugi didaktiga, kasvatusteooria, korgõkoolipedagoogiga, arõngu- ja sotsiaalpsükoloogia nink pedagoogilidsõ psükoloogia kursuisi. Timä opilaisist (aspirandõst) om tiidüskraadi kaitsnu 23. Timä kirotuisi om ilmunu päält 390, timäst hindäst om kirotõt päält 70 kõrra.
Heino mõist' häste kiili: vabalt soomõ, s'aksa ja vinne kiilt, veidemb poola ja inglüse kiilt. Tä oll' haridusministri Eiseni Ferdinandi sõbõr ja nõvvoandja. Mõlõmbaq Võromaa miheq saiq ütsütest häste arvo ja peiväq luku tõõsõ arvamiisist. 
Heino kuuli 30. mahlakuu pääväl 1989 Talliinan, tä om matõt Tarto Raadi kalmuaida. 
Tiidüstüü.
Uurõ koolikõrraldus- ja kasvatusteooria, sotsiaalpsükoloogia ja didaktiga küsümüisi. Kirot' umbõs 80 populaartiidüslist ja 150 tiidüslist artiklit nink 6 monograafiat. 
Mälehtüse hoitminõ.
1990. aastagast om peet Liimetsa Heino mälehtüspäivi, kon timäst kõnõlõsõq sõbraq ja opilasõq.
Lühkene võro-eesti loodusõtsäpendämise sõnastik

Lühkene võro-eesti loodusõtsäpendämise sõnastik om sõnastu, kon ommaq Kasagu Ennu puult vällä märgidüq võrokeelidseq füüsiga-, matõmaatiga- ja tähetiidüsesõnaq. Tuud või pitäq edimädses võrokeelitses eräalasõnastus. Muuhulgan ommaq sääl sõnastun sääntseq sõnaq niguq "loodusõtsäpendämine", "tüühimo", "mantkukkamisvägi" jt. 
Sõnastu ilmu kogomigun Kaika Suvõülikuul Kaikal 1990. aastagal.
Lehm

Lehm om kodoelläi, imäne tõbras. Lehmi peetäs inämbüisi tuu jaos, et piimä saiaq. 
Lehmä tiinüs kest keskmädselt 283 päivä. 
Nuur lehm (kooni aastaganõ) om vask, 1-2 aastaganõ om hõhv, vanõmbidõ kotsilõ üteldäs joba lehm.
Lehmä maol om neli kambrõt, midä kutsutas 
Lehmi nimeq Võromaal.
Vanast panti Võromaal lehmile sääntsit nimmi: Maasik, Mooni, Roosi, Palmi, Lehvi, Lehik, Milla, Mausi, Kellu, Pühik, Mustik, Maas'o, Eesik, Tõõsik, Haavik, Kirsi, Juta, Luutsi, Toomi, Maara. Kiriväq lehmäq olliq inämbüisi Kiräseq, valgõ pääga lehmäq Päitsikuq, ku täht otsa iin, sõs Tähikuq. 
Nime pandmisõ man võidi rehkendäq nädälipääväga, kuna lehm sündü.
Ku Eesik, Tõõsik vai nii edesi oll' kar'an joba olõman, võidi iispäävä sündünüle vas'kalõ pandaq mõni tõnõ nimi E tähe päält, tõõsõpäävä sündünüle T tähe päält jne. Edimädse Eesti aigu lehmile inemiisi nimmi es pandaq. Kolhoosiaol, ku kar'aq olliq suurõmbaq, olliq lehmil numbrõq, a sõski pantivaq näile nimeq kah. Sõs panti joba inemisenimmi kah.
Susi

Susi () om mõtsaelläi, pini sugulanõ. Sussõ eläs maailman kokko umbõs 200 000. 2018. aastal kuulutõdi susi Eesti rahvuseläjäs.
Vällänägemine.
Susi olõ-õi väega tõistsugunõ suurõst pinist. Esiqerälidselt om susi üttemuudu vinne hundigaq. Soel om kõva kihä ni jalaq ni tugõvaq lõgimõq, agaq soe jälg om võrrõldõn pini jälegaq kitsamb ni pikemb. Susi om hariligult hall, agaq või ollaq ka valgõ, verrev, pruun ni sego. Esäne susi kaald hariligult 44 kg ni imäne 38 kg (Eesti rekord om 62 kg ni ilmarekord 78 kg). Susi om 110-160 cm pikk ni 85 cm korgõ. Soel ommaq teräväq kõrvaq ni terräv hõngutundminõ. Susi näge parõmbahe ku tõsõq pini(läse)q. Täüsiälidsel soel om 42 hammast.
Süümine.
Susi om kõva murdja elläi ni süü päämädselt lihha. Soeq kääväq ringi ja jahi pääl inämbähe karahuisi, vaihtõpääl ka ütsindä. Soeq sööväq päämidselt hirvi, kitsi ni põtro, a ka jänessit ni kallo. Süümismaa suurus olõnõs tuu kotusõ luudusõst.
Inemist ründäs õnnõ marun susi.
Pesä ni pujaq.
Sussõ joosuaig om vahtsõaastakuu kooniq radokuu. Sussõ radoao (joosuao) perrä omgi radokuu uma nime saanuq. Soe tiinüs kest keskmädselt 62-65 päiva ni pujaq sünnüseq mahlakuun. Hariligult om kurnun 5-7 tummõ karvaga kutsikat, kiä kaaldvaq 300-500 grammi. 
Eloviis ni elopaik.
Susi eläs luudusõn umbõs 7 aastakka. Soeq kääväq kar'ahuisi sügüsest keväjäniq. Kar'ajuht om imäne susi. Eestin om hariligult kar'an 2-11 sutt. Soekari liigus täpsän rinnan. 
Soeq ommaq levinüq Põh'a-Ameerikan ni Euraasian ni nä harinõsõq häste mitmõsugumaidsi elopaikoga.
Tunnõtumpi alambsortõ.
Õuraasia susi, Mongoolia susi, Tiibedi susi, India susi, Araabia susi.
Uetersen

Uetersen (ˈyːtɐzən) vai Ütersen om liin S'aksamaal Schleswig-Holsteinin. Uetersenin elli 2015. aastagal 18 101 inemist. 
1987. aastagal alost' Rusti Mathias umma kuulsat lindu Uetersenist.
Dziecinów

Dziecinów om külä Lõunahummogu-Poolan. Dziecinówin elli 2007. aastagal 704 inemist.
Pandi Valdo

Pandi Valdo (Valdo Pant, 1928–1976) oll' raadio-, tele- ja kirämiis. Oll' osalinõ "Päevakaja", RAMETO jt. raadiosaatidõ luumisõ man. Timä tähtsämbäs tüüs peetäs telesaatidõ rita "Täna 25 aastat tagasi" (313 saadõt, 30. lehekuu pääväst 1966 3. süküskuu pääväni 1970), miä rahvalõ väega miildü. Ku tuu saatõ iist kiteti tedä ku sõaaokiränikku ollõv tä ütelnüq, et sõast pall'o inämb miildüseq tälle laulupidoq ja lihtsäq inemiseq.
Fotokunst

Fotokunst vai fotograafia on kunst, minka võetas üles valgustundligu matõrjaali või valgustundligu elektroonilidsõ aparaadi abiga as'ost tõõperäliidsi ja täpsit kujotuisi. Aparaati, midä pruugitas kujotusõ ülesvõtmisõs, nimitedäs fotokaamõras vai fotoaparaadis. Saadut pilti nimitedäs fotos vai pääväpildis ni taa ülesvõtmist kutsutas pildistämises.
Rahvaq ja hõimuq

Artiklin Rahvaq ja hõimuq om mittetävvelik nimekiri maailma rahvist, hõimõst ja muist etniliidsist rühmist.
 A B D E F G H I J K L M N O P R S Š T U V Õ Ä Ö Ü Z Ž 
A.
abasiiniq - abhaasiq - adžaariq - adõgeeq - afrikandriq (buuriq) - aimaraq - ainuq - akaq - albaanlasõq - alõuudiq - alžiirläseq - altailasõq - amhariq - andorralasõq - araablasõq - arakaniq - arapahoq - aravakiq - armiinläseq - asandõq - asõriq - assüürläseq - asteegiq - Aškenazi juudiq - austõrlasõq - avaariq
B.
bakaq - baskiq - baškiiriq - †bataaviq - batvaq - beduiiniq - belgläseq - berberiq - bhiliq - bihaariq - †boilasõq - brasiillasõq - bretooniq - bulgaarlasõq - burjaadiq - bušmaniq
D.
druusiq
E.
eenedsiq - eestläseq (väliseestläseq) - ersäq - eveq - eveeniq - evengiq
F.
flaamiq - †foiniiklasõq - friisiq - fulbõq - fäärläseq
G.
gagauusiq - gioq - Goajiro aravakiq - gondiq - grusiiniq
H.
handiq - hausaq - †helleniq - hesaariq - hiinlasõq (haniq) - hinduq - hindustanlasõq - hispaanlasõq - hollandlasõq - horvaadiq - hotõntotiq - hueiq (dunganiq) - hutuq
I.
iboq - iirläseq - iisraellasõq - †illüürläseq - ingerisuumlasõq - ingläseq - ingušiq - islandlasõq - †insubõriq - isuriq - itaallasõq
J.
jaaganiq - jaapanlasõq - jaavalasõq - jaoq - †jatvingiq - jorubaq - jukagiiriq - juudiq
K.
kalmõkiq - kamassiq - karaiimiq - kar'alasõq - kasahhiq - kasagaq - kašuubiq - katalaaniq - ketšuaq - khmeeriq - kikujuq - kirgiisiq - kisiq - komiq - koptiq - korealasõq - korjakiq - korkuq - korsiklasõq - kosaq - kpelleq - kreekläseq - krimmitatarlasõq - kurdiq - kuubalasõq - kõmriq
L.
†langobardiq - laoq - leedulasõq - liibanonlasõq - liivlasõq - luoq - lätläseq
M.
makõduunlasõq - malailasõq - maltalasõq - mansiq - marathiq - mariq - masaiq - megreliq - mehhiklasõq - †merjalasõq - mokšaq - monegaskiq - mongoliq - montenegrolasõq (tšernoguurlasõq) - mordvalasõq - moroq - mustlasõq (romaq) - mägijuudiq
N.
neenedsiq - nepallasõq - nganassaaniq - norralasõq - nuubialasõq
O.
osseediq
P.
pandžabiq - peruulasõq - †petšeneegiq - †piktiq - pomooriq - poolakõsõq - prantslasõq - †preisläseq - puertoriikolasõq - puštuq - pärsläseq - pügmeeq
R.
radžastanlasõq - ruutslasõq - ruandaq - rumiinläseq - russiiniq
S.
saamiq - s'akslasõq - samoalasõq - sardiq - Sefaradi juudiq - serbläseq - setoq - sindhiq - singaliq - †sküüdiq - slovakiq - sloveeniq - somaaliq - suumlasõq - sorbiq - suahiiliq - suaaviq - †sumõriq - suuluq - svaasiq - sveitsläseq - sölkupiq - süürläseq
Š.
šotlasõq
T.
taanlased - tailasõq - tainoq - tamiliq - tatarlasõq - tiibetläseq - tlingitiq - tongalasõq - tsehhiq - tserkessiq - tsetseeniq - ts'uvassiq - tuareegiq - tutsiq - tvaaq - tšuangiq - tõvalasõq - türkmeeniq
U.
udmurdiq - uiguuriq - ukrainlasõq - †umbriq - ungarlasõq
V.
vad'alasõq - valgõvindläseq - vallooniq - †vandaaliq - vepsläseq - vietnamlasõq - vindläseq - volgas'akslasõq - volofiq - võrokõsõq
Vapp

Vapp om kimmä säädü peri keskao sõariisto elemendest kokkopant märk, midä riik, valitsõja, maakund, liin, vald, äriütisüs, sugukund, pereq, inemine vm pruuk hindä püsüväs tunnustähes. Vahtsõmbal aol nimitedäs vapõs ka märke, miä olõ-õiq tettüq heraldiga säädüisi perrä.
Kaeq viil.
Võromaa vapiq
Ilmajago

Ilmajago om suur tükk maad, midä kokkoleppelidselt niimuudu kutsutas. 
Ilmajakõ om kuus tükkü:
Õuruupa

Õuruupa vai Õuropa (vai ka Euruupa vai Europa) om üts kuvvõst ilmajaost. 
Õuruupast põhja jääs Põh'a-Iämeri, õdagu poolõ Atlandi suurmeri, lõunahe Vaihõmeri ja hummogu poolõ Aasia. Õuruupa ja Aasia piir om küländki tinglik, inämbüisi loetas, et tuu lätt Uurali mäki, Uurali jõkõ ja Kaspia merd pite. 
Õuruupa suurus om , tuu katt umbõs 2% Maa pinnast. Ilmajakõst om suurusõ poolõst Õuruupast vähämb õnnõ Austraalia ja Okõaania.
Aasia

Aasia om üts kuvvõst ilmajaost. 
Aasiast hummogu poolõ jääs Tasalik suurmeri, lõuna poolõ India suurmeri, õdagu poolõ Õuruupa ja põh'a poolõ Põh'a-Iämeri. 
Aasia suurus om ja tuuga om tä ilmajakõ hulgan kõgõ suurõmb. Aasia võtt hindä ala 8,6% Maa pinnast.
Antarktiga

Antarktiga vai Antarktik om üts kuvvõst ilmajaost. Tä võtt hindä ala Antarktisõ maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq. 
Antarktiga om kõgõ külmemb ilmajago.
Afriga

Afriga vai Afrik om üts kuvvõst ilmajaost. Timä ala kuulussõq Afriga maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq. 
Afriga suurus om , Õuruupast om tä umbõs kolm kõrda suurõmb. 
Afriga om kõgõ lämmämb ilmajago.
Austraalia ja Okõaania

Austraalia ja Okõaania om üts kuvvõst ilmajaost. Tä sais kuun Austraalia maisõmaast ja suurõst hulgast saarist.
Ameeriga

Ameeriga vai Ameerik om üts kuvvõst ilmajaost. Tä võtt hindä ala Põh'a-Ameeriga ja Lõuna-Ameeriga maisõmaaq ja saarõq, miä ommaq näide ümbre.
Maisõmaa

Maisõmaa vai kontinent om ilmamerest ümbritset suur maatükk. Maisõmaaq vai näide osaq üten saarigaq moodustasõq ilmajakõ. 
Maisõmaid om kuus tükkü:
Afriga maisõmaa

Afriga om üts kuvvõst maisõmaast. Afriga suurus om 29,2 mill'onat kruutkilomiitrit, timäst suurõmb om õnnõ Õuraasia. Õuraasia om kah Afrikalõ kõgõ ligemb maisõmaa, näide vaihõlõ jääseq Vaihõmeri ja Verrev meri. 
Üten saariga moodustas Aafriga maisõmaa Afriga ilmajao.
Antarktis

Antarktis om üts kuvvõst maisõmaast. Tä om lõunanaba ümbre, tuuperäst om sääl väega külm ja inemiisi sääl elä-iq.
Antarktisõ suurus om 13,9 mill'onat kruutkilomiitrit.
Austraalia maisõmaa

Austraalia om üts kuvvõst maisõmaast. 
Austraalia suurus om 7,7 mill'onat kruutkilomiitrit ja tuu poolõst om tä kõgõ vähämb maisõmaiõ hulgan. 
Austraalia om ainugõnõ maisõmaa, kon olõ-iq liustikka ei ka elävit tulõmäki.
Õuraasia

Õuraasia vai Euraasia om üts kuvvõst maisõmaast. Õuraasiahe jääs suurõmb jago Õuruupa ja Aasia ilmajaost. Vaihõmere ja Verevä merega om tä eräldet Afrikast. 
Õuraasia om kõgõ suurõmb maisõmaa, timä suurus om 54 mill'onat kruutkilomiitrit.
Lõunõ-Ameeriga

Lõunõ-Ameeriga vai Lõuna-Ameeriga om üts kuvvõst maisõmaast. Üten Põh'a-Ameeriga ja saariga moodustasõq nääq Ameeriga ilmajao. 
Lõunõ-Ameeriga suurus om 17,84 mill'onat kruutkilomiitrit.
Põh'a-Ameeriga

Põh'a-Ameeriga om üts kuvvõst maisõmaast. Üten Lõuna-Ameeriga ja saariga moodustasõq nääq Ameeriga ilmajao. 
Põh'a-Ameeriga maisõmaa lõunõjako kutsutas Kesk-Ameerikas.
Internetitunnus

Internetitunnus (inglüse keelen "top-level domain", lühendedült TLD) om internetiaadrõssi perämäne jago, tuu tähendäs nuuq täheq, miä ommaq aadrõssin pääle peämäst punkti. Näütüses aadrõssin fiu-vro.wikipedia.org om internetitunnus org. 
Internetitunnussit om kolmõsugutsit:
Riigi internetitunnus

Riigi internetitunnus (inglüse keelen "country code top-level domain", lühendedült ccTLD) om internetitunnus, miä om annõt riigile vai sõltuvalõ maalõ. 
Riigi internetitunnussõq ommaq katõtähelidseq ja kõik katõtähelidseq internetitunnussõq ommaq riike umaq. Näütüses Eesti internetitunnus om ee.
.ee

.ee om Eesti internetitunnus, mink iist pidä huult Eesti Interneti Tsihtasutus (EIS), miä om Vabariigi Valitsuse ni Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liido (ITL) asutõt eräõiguslik tsihtasutus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
2021. aastaga märtekuun oll' .ee tunnusõga registreerit 146 909 lehekülge.
Tunnusõreform.
Kooniq 2010. aastaga hainakuuniq pidi ."ee" tunnusõ iist huult Eesti Haridusõ ja Tiidüse Andmõsidõvõrk EENet, tunnusõ kõrraldaja oll' Lippmaa Endel. 5. hainakuu pääväst 2010 minti üle vahtsõ kõrra pääle. .ee registri kõrraldamisõ võtt' EENetilt hindä pääle Eesti Interneti Tsihtasutus. Vahtsõ tunnusõ kõrraga saavaq nii eräisikuq ku vällämaalasõq registriiriq lõpmadaq hulga domeene õkva .ee alaq. Lõpõtõdi kõrraldusõ kinnimasminõ riigi rahast, registriirmises panti pääle taso.
.ad

.ad om Andorra internetitunnus, mink iist pidä huult asotus "Servei de Telecommunicacions d’Andorra". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.ae

.ae om Araabia Ütisemiraatõ internetitunnus, mink iist pidä huult ".ae Domain Administration" (aeDA). Tunnust võeti pruukmistõ aastagal 1992.
Ülene internetitunnus

Ülene internetitunnus (inglüse keelen "generic top-level domain", lühendedült gTLD) om internetitunnus, midä tarvitõdas määnestki tüüpi organisats'uunõ jaos. Näütüses tunnus com om äriettevõttidõ jaos. Ületsin internetitunnussin om kolm vai inämb tähte. 
Põrõhõlla ommaq tarvitusõl sääntseq ületseq internetitunnussõq:
.aero

.aero om ülene internetitunnus linnundusõ jaos.
.asia

.asia om ülene internetitunnus Hummogu-Aasia ja Australaasia ettevõttidõ, organisats'uunõ ja inemiisi jaos.
.cat

.cat om ülene internetitunnus katalaani keele ja kultuuri jaos.
.com

.com om kõgõ inämb tarvitõt ülene internetitunnus. Edimält oll' tä mõtõld äri (kommertsi) jaos, a 1990. aastagidõ keskpaigast anti timä tarvitaminõ vabas ja tuust pääle ommaq sääntse tunnussõga internetiaadrõssi kõik võunuvaq võtta.
.coop

.coop om ülene internetitunnus kopõratiivõ jaos.
.edu

.edu om ülene internetitunnus haridusasotuisi jaos, innekõkkõ Ameeriga Ütisriigen.
.gov

.gov om ülene internetitunnus Ameeriga Ütisriike val'tsusasotuisi jaos.
.info

.info om ülene internetitunnus võrgolehti jaos, kost saa määnestki teedüst.
.int

.int om ülene internetitunnus lepingidega luud riikevaihhõliidsi organisats'uunõ jaos.
.jobs

.jobs om ülene internetitunnus tüüotsmis ja -pakmiskotussidõ jaos.
.mil

.mil om ülene internetitunnus Ameeriga Ütisriike sõaväe jaos.
.mobi

.mobi om ülene internetitunnus Mobiilsõ võrgo jaos.
.museum

.museum om ülene internetitunnus muusõummõ jaos.
.name

.name om ülene internetitunnus inemiisi ja perride jaos.
.net

.net om ülene internetitunnus, miä edimält oll' mõtõld võrgo infrastruktuuri jaos, a põrõhõlla om vabas annõt.
.org

.org om ülene internetitunnus miä edimält oll' mõtõld organisats'uunõ jaos, miä tõisi tunnussidõ ala es käüq. Põrõhõlla võivaq taad tunnust kõik tarvitaq.
.pro

.pro om ülene internetitunnus ammõdimiihi jaos, kiä umma tüüd häste tundvaq ja hinnat ommaq.
.tel

.tel om ülene internetitunnus telefonivõrgo ja interneti läbisaamisõga köüdet teenüsside jaos.
.travel

.travel om ülene internetitunnus turismindusõ ja reismise jaos.
Lähkü-Hummogumaa

Lähkü-Hummogumaa om piirkund, kohe jääs Aasia õdagujago ja Afriga põh'ahummogunukk. Lähkü-Hummogumaa ala käüväq Türgü, Egüptüs, Araabia puulsaar, Iraan ni maaq, miä jääseq näide vaihõlõ.
Raha

Raha om ülene säädüslik masmisõ asi, mink vasta saa vaihtaq kaupo vaihõkõrraga, miä kujonõs raha ostmisõ väe ja kaupo hindo perrä.
Raha olõmisõ alossõs om ütiskundlinõ kokkolepmine tuu kotsilõ, et määnestki asja pruugitas kaupo vasta vaihtamisõs. Taa kokkolepmine või ollaq kas vabast tahtmisõst vai sunduslik. Raha häädüs või muutudaq inflatsiooni ja deflatsiooni mõol.
Da Vinci Leonardo

Da Vinci Leonardo (Leonardo da Vinci, 1452-1519) oll' Itaalia kunstnik, kujoragoja, ehitüsmiis, vällälöüdjä ja insinör. Tä sündü 15. mahlakuu pääväl 1452 Itaailan, Anchianon ja kuuli 2. lehekuu pääväl 1519 Prantsusmaal Cloux'n.
Leonardo kõgõ kuulsambaq pildiq ommaq "Pühä õdagusüümaig" ja "Mona Lisa".
.af

.af om Afganistani internetitunnus, mink iist pidä huult AFGNIC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.ag

.ag om Antigua ja Barbuda internetitunnus, mink iist pidä huult NicAg. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.ai

.ai om Anguilla internetitunnus mink iist pidä huult Anguilla valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
.al

.al om Albaania internetitunnus, mink iist pidä huult Albaania posti ni puutriposti ammõt AKEP ("Autoriteti i Komunikimeve Elektronike dhe Postare"). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992. 
.al tunnust võivaq pruukiq Albaania kodaniguq ja Albaaniahe registreeridüq ettevõttõq.
.am

.am om Armeeniä internetitunnus, mink iist pidä huult ISOC-AM. Tunnus võeti pruukmistõ 1994. aastagal. 
.am tunnus om mõtõld registriirmises kõigilõ, kiä taad tahtvaq. Armeeniä säädüs kiild tunnusõ pruukmisõ rämpspostis, pornos ja terrorismis.
.an

.an oll' Hollandi Antille internetitunnus, mink iist pidi huult Hollandi Antillie'i ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ 1993. aastagal ja pruukmisõst mahaq 2015. aastagal.
.ao

.ao om Angola internetitunnus, mink iist pidä huult Aghonsio Neto ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ 1995. aastagal.
.aq

.aq om Antarktiga internetitunnus, mink iist pidä huult Peter Mott ja Mott and Associates. Tunnus võeti pruukmistõ 1992. aastagal.
.ar

.ar om Argentina internetitunnus, mink iist pidä huult NIC Argentina. Tunnus võeti pruukmistõ 1987. aastagal. 2008. aastaga märtekuust saa tunnusõga pruukiq ka tähti "ñ, á, é, í ó, ú, ä, ë, ï, ö," ja "ü."
.as

.as om Ameeriga Samoa internetitunnus, mink iist pidä huult AS Domain Registry. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997. 
.as tunnusõ registriirmises määntsit piirangit ei olõq, selle pruukvaq taad ka leheq, minkal määnestki kokkoputmist Ameeriga Samoaga olõ-õiq. 
AS vai A/S tähendäs mitmõl maal, nt Norran, Taanin, agaq ka Eestin aktsiaseltsi.
.at

.at om Austria internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.AT. Tunnus võeti pruukmistõ 1988. aastagal.
.aw

.aw om Aruba internetitunnus, mink iist pidä huult SETAR. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.az

.az om Asõrbaidžaani internetitunnus, mink iist pidä huult "Azerbaijan Communications". Tunnus võeti pruukmistõ 1993. aastagal.
.ax

.ax om Ahunamaa (Ålandi Saari) internetitunnus, mink iist pidä huult Ahunamaa maakunnavalitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 2006, inne tuud pruugiti tunnust aland.fi.
.ba

.ba om Bosnia ja Hertsegoviina internetitunnus, mink iist pidä huult University Teleinformation Center. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.bb

.bb om Barbadosõ internetitunnus, midä sponsoriir Barbadosõ valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.bd

.bd om Bangladeshi internetitunnus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1999.
.be

.be om Belgiä internetitunnus, mink iist pidä huult DNS Belgium. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1988.
.bf

.bf om Burkina Faso internetitunnus, mink iist pidä huult DELGI, registriirmise iist vastutas ONATEL. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
.bg

.bg om Bulgaaria internetitunnus, mink iist pidä huult Register.bg. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995. 
.bg tunnus om mõtõld õnnõ bulgaarlaisilõ ja Bulgiaariaga köüdetüile ettevõttilõ.
.bh

.bh om Bahreini internetitunnus, mink iist pidä huult BATELCO. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.bi

.bi om Burundi internetitunnus, mink iist pidä huult "Burundi National Center of Information Technology". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.bj

.bj om Benini internetitunnus, mink iist pidä huult "Office of Stations and Telecommunications of Benin". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.bm

.bm om Bermuda internetitunnus, mink iist pidä huult BermudaNIC. Tunnus võeti pruukmistõ Bermuda ülikoolin aastagal 1993.
.bn

.bn om Brunei internetitunnus, mink iist pidä huult TelBru ("Telecom Brunei Berhad"), varrampa "Jabatan Telekom Brunei". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994. 
.bn tunnus om mõtõld Bruneihe registreeritüile ettevõttilõ.
.bo

.bo om Boliivia internetitunnus, mink iist pidä huult "ADSIB". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.br

.br om Brasiilia internetitunnus, mink iist pidä 2005. aastagast huult "Núcleo de Informação e Coordenação do Ponto br", varrampa "Comitê Gestor da Internet no Brasil." Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1989. Võrgolehti pääl saa pruukiq portugali keele tähti.
.bs

.bs om Bahama internetitunnus, mink iist pidä huult Bahama ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.bt

.bt om Bhutani internetitunnus, mink iist pidä huult Bhutani Kommunikatsiooniministeeriüm. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.bw

.bw om Botswana internetitunnus, mink iist pidä huult Botswana kommunikatsiooniammõt. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
.by

.by om Valgõvinne internetitunnus, mink iist pidä huult Valgõvinne presidendi tiidekaitsõkeskus ("Государственный центр безопасности информации при Президенте Республики Беларусь"). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.bz

.bz om Belize internetitunnus, mink iist pidä huult Belize ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.ca

.ca om Kanada internetitunnus, mink iist pidä huult Canadian Internet Registration Authority. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987.
.cc

.cc om Kookosõsaari internetitunnus, mink iist pidäväq huult VeriSign ja eNIC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.cd

.cd om Kongo DV internetitunnus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.cf

.cf om Kesk-Afriga Vabariigi internetitunnus, mink iist pidä huult "SOCATEL". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.cg

.cg om Kongo Vabariigi internetitunnus, OPT Congo ja Interpoint Switzerland. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.ch

.ch om Sveitsi internetitunnus, mink iist pidä huult SWITCH Information Technology Services. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987.
.ci

.ci om Côte d'Ivoire'i internetitunnus, miä võeti pruukmistõ aastagal 1995.
.ck

.ck om Cooki Saari internetitunnus, mink iist pidä huult "Oyster Internet Services" ja sponsoriir "Telecom Cook Islands". Tunnus võeti pruukmistõ 1995.
.cl

.cl om Tsiili internetitunnus, mink iist pidä huult Tsiili ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987.
.cm

.cm om Kamõruni internetitunnus, mink iist pidä huult Camtel. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
.cn

.cn om Hiina Rahvavabariigi internetitunnus, mink iist pidä huult Hiina tüüstüs- ja tiidüsministeeriüm. Tunnus võeti pruukmistõ 1990. aastagal.
.co

.co om Colombia internetitunnus, mink iist pidäväq huult CO Internet S.A.S., Arcelandia S.A. ja Neustar, Inc. (NYSE:NSR). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.cr

.cr om Costa Rica internetitunnus, mink iist pidä huult NIC-Internet Costa Rica. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990.
.cu

.cu om Kuuba internetitunnus, mink iist pidä huult Cuba-NIC, sponsoriir CENIAInternet. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992. 
.cu tunnus om mõtõld kuubalaisilõ.
.cv

.cv om Cabo Verde internetitunnus, mink iist pidä huult "Instituto Superior de Engenharia e Ciências do Mar". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.cx

.cx om Joulusaarõ internetitunnus, mink iist pidä huult CIIA ("Christmas Island Internet Administration"). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.cy

.cy om Küprüse internetitunnus, mink iist pidä huult Kyprüse ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.cz

.cz om Tsehhi internetitunnus, mink iist pidä huult CZ.NIC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
.de

.de om S'aksamaa internetitunnus, mink iist pidä huult DENIC. Tunnus võeti pruukmistõ 1986 toonadsõl Õdagu-S'aksamaal, päält S'aksamaiõ liitmist aastagal 1990 pruugitas tunnust egäl puul S'aksamaal.
.dj

.dj om Djibouti internetitunnus, mink iist pidä huult "dotDJ", sponsoriir "STID" ("Djibouti Telecom"). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.dk

.dk om Taani internetitunnus, mink iist pidä huult DK Hostmaster, sponsoriir "Dansk Internet Forum". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987.
.dm

.dm om Dominica internetitunnus, mink iist pidä huult "DotDM Corporation", sponsoriir Puerto Rico ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.do

.do om Dominikaani Vabariigi internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.DO. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.dz

.dz om Alžeeriä internetitunnus, mink iist pidä huult Network Internet Center. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.ec

.ec om Ecuadori internetitunnus, mink iist pidä huult EcuaNet, sponsoriir NICEC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.eg

.eg om Egüptüse internetitunnus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990.
.er

.er om Eritrea internetitunnus, mink iist pidä huult EriTel. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.es

.es om Hispaania internetitunnus, mink iist pidä huult Network Information Center of Spain. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1988.
.et

.et om Etioopia internetitunnus, mink iist pidä huult Ethiopian Telecommunications Corporation. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.
.fi

.fi om Soomõ internetitunnus, mink iist pidä huult Soomõ kommunikatsiooniministeeriüm (soomõ keelen "Viestintävirasto"). Tunnus võeti pruukmistõ 17. joulukuu pääväl 1986. 
2005. aastaga süküskuust saa .fi tunnusõga aadrõssin pruukiq ka tähti "å", "ä" ja "ö".
.eu

.eu om Õuruupa Liido internetitunnus, mink iist pidä huult EURid. Tunnus võeti pruukmistõ 7. joulukuu pääväl 2005. 
.eu internetitunnus om mõtõld egäle inemisele, firmalõ vai muulõ ütisüsele, kiä om Õuruupa Liidon.
.fj

.fj om Fidži internetitunnus, mink iist pidä huult "University of the South Pacific". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
.fk

.fk om Falklandi saari internetitunnus, mink iist pidä huult "Falkland Islands Development Corporation", sponsoriit Falklandi saari valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.fm

.fm om Mikroneesiä internetitunnus, mink iist pidä huult "dotFM". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
.fo

.fo om Fääri saari internetitunnus, miä võeti pruukmistõ aastagal 1993.
.fr

.fr om Prantsusmaa internetitunnus, mink iist pidä huult AFNIC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1986.
.ga

.ga om Gaboni internetitunnus, mink iist pidä huult Gabon Telecom. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.gd

.gd om Grenada internetitunnus, mink iist pidä huult "AdamsNames", sponsoriir "The National Telecommunications Regulatory Commission". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
.gf

.gf om Prantsusõ Guajaana internetitunnus, mink iist pidä huult ISP "Net Plus." Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.gg

.gg om Guernsey internetitunnus, mink iist pidä huult Island Networks. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.gh

.gh om Ghana internetitunnus, mink iist pidä huult "Ghana Network Information Center", sponsoriit "Network Computer Systems". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
.gi

.gi om Gibraltari internetitunnus, mink iist pidä huult GibNEt. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
.gl

.gl om Gröönimaa internetitunnus, mink iist pidä huult TELE Greenland A/S. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.gm

.gm om Gambia internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.GM. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.gn

.gn om Ginea internetitunnus, mink iist pidä huult "PSGnet", sponsoriir "Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.gp

.gp om Guadeloupe internetitunnus, miä võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.gq

.gq om Ekvatoriaal-Ginea internetitunnus, mink iist pidä huult GETESA. Tunnus võeti pruukmistõ 1997. aastagal.
.gr

.gr om Kreeka internetitunnus, mink iist pidä huult FORTH-ICS. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1989.
.gs

.gs om Lõunõ-Georgia ja Lõunõ-Sandwichi saari internetitunnus, miä võeti pruukmistõ 1997. aastagal.
.gt

.gt om Guatemala internetitunnus, mink iist pidä huult "Universidad del Valle de Guatemala." Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
.gu

.gu om Guami internetitunnus, mink iist pidä huult "Guam Network Information Center." Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.gw

.gw om Ginea-Bissau internetitunnus, mink iist pidä huult "IT &amp; Media University" ("The Fundacão IT &amp; Media Universidade De Bissau"). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.gy

.gy om Guyana internetitunnus, mink iist pidä huult Guyanan ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.
.hk

.hk om Hongkongi internetitunnus, mink iist pidä huult Asian Institute of Technology. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990.
.hm

.hm om Heardi ja McDonaldi internetitunnus, mink iist pidä huult "HM Domain Registry". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.hn

.hn om Hondurasõ internetitunnus, mink iist pidä huult "Red de Desarrollo Sostenible Honduras". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
.hr

.hr om Horvaatia internetitunnus, mink iist pidä huult CARnet. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
.ht

.ht om Haiti internetitunnus, mink iist pidä huult "Réseau de Développement Durable d'Haïti", sponsoriir "Consortium FDS/RDDH". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.hu

.hu om Ungari internetitunnus, mink iist pidä huult "Council of Hungarian Internet Providers". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990.
.id

.id om Indoneesiä internetitunnus, mink iist pidä huult "PANDI". Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.
.ie

.ie om Iirimaa internetitunnus, mink iist pidä huult "IE Domain Registry." Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1988.
.il

.il om Iisraeli internetitunnus, mink iist pidä huult Israel Internet Association. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1985.
.im

.im om Mani saarõ internetitunnus, mink iist pidä huult Mani saarõ valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.
.in

.in om India internetitunnus, mink iist pidä huult INRegistry. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1989.
.io

.io om Briti India ilmamere ala internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.IO. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.
.ir

.ir om Iraani internetitunnus, mink iist pidä huult "Institute for Research in Fundamental Sciences" (پژوهشگاه دانشهای بنیادی). Tunnus võeti pruukmistõ 1994.
.iq

.iq om Iraagi internetitunnus, mink iist pidä huult Network Information Center of Iraq, sponsoriir "Iraqi Communications and Media Commission". Tunnus võeti pruukmistõ 1997.
.is

.is om Islandi internetitunnus, mink iist pidä huult "ISNIC". McAfee' uurmisõ perrä om ".is" üts julgõmbit tunnustõ maailman. Tunnus võeti pruukmistõ 1987.
.it

.it om Itaalia internetitunnus, mink iist pidä huult IT-NIC. Tunnus võeti pruukmistõ 1987.
.jm

.jm om Jamaica internetitunnus, mink iist pidä huult "MITS" Õdagu-India ülikoolin. Tunnus võeti pruukmistõ 1991.
.jo

.jo om Jordaania internetitunnus. Seo luudi aastagal 1994 ja seo valitsõjas om NITC.
.jp

.jp om Jaapani internetitunnus, mink iist pidä huult "Japan Registry Services". Tunnus võeti pruukmistõ 1986.
.ke

.ke om Keeniä internetitunnus, mink iist pidä huult "KeNIC". Tunnus võeti pruukmistõ 1993.
.kg

.kg om Kõrgõstani internetitunnus, mink iist pidä huult "AsiaInfo Telecommunication Enterprise". Tunnus võeti pruukmistõ 1995.
.kh

.kh om Kambodža internetitunnus, mink iist pidä huult Kambodža posti- ja sideministeeriüm. Tunnus võeti pruukmistõ 1996.
.ki

.ki om Kiribati internetitunnus, mink iist pidä huult "Telecommunications Authority of Kiribati." Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.
.km

.km om Komoorõ internetitunnus, mink iist pidä huult "Comoros Telecom." Tunnus võeti pruukmistõ 1998.
.kr

.kr om Lõunõ-Korea internetitunnus, mink iist pidä huult "NIDA". Tunnus võeti pruukmistõ 1986.
.kp

.kp om Põh'a-Korea internetitunnus, miä võeti pruukmistõ 2007. aastagal.
.kw

.kw om Kuveidi internetitunnus, mink iist pidä huult Kuwait Institute for Scientific Research. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.
.kn

.kn om Saint Kittsi ja Nevise internetitunnus, mink iist pidä huult Puerto Rico ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ 1991.
.mk

.mk om Põh'a Makõdoonia internetitunnus.
.mp

.mp om Põh'a-Mariaanõ internetitunnus.
.nc

.nc om Vahtsõ Kalõdoonia internetitunnus.
.nz

.nz om Vahtsõ Meremaa internetitunnus.
.pf

.pf om Prantsusõ Polüneesiä internetitunnus.
.pg

.pg om Paapua Vahtsõ Ginea internetitunnus.
.se

.se om Roodsi internetitunnus, mink iist pidä huult asotus "Stiftelsen för Internetinfrastruktur".
.tc

.tc om Turksi ja Caicosõ internetitunnus.
.tf

.tf om Prantsusõ Lõunõaladõ internetitunnus.
.tl

.tl om Hummogu-Timori internetitunnus.
.tw

.tw om Hiina Vabariigi (Taiwani) internetitunnus.
.us

.us om Ameeriga Ütisriike internetitunnus.
.vg

.vg om Briti Neitsüsaari internetitunnus.
.wf

.wf om Wallisõ ja Futuna internetitunnus.
.za

.za om Lõunõ-Afriga Vabariigi internetitunnus.
.zw

.zw om Zimbabwe internetitunnus. Tunnusõ registriirmise iist vastutas ZISPA ja rahastas "Telecommunications Regulatory Authority". Tunnust naati pruukma 1991. aastagal.
.bv

.bv om Bouvet' saarõ (miä kuulus Norralõ) internetitunnus. Sääl saarõ pääl inemiisi ei eläq. Tunnus olõ-iq tarvitusõl.
.pm

.pm om Saint-Pierre'i ja Miqueloni internetitunnus.
.sj

.sj om Svalbardi ja Jan Mayeni internetitunnus. Tunnus olõ-iq tarvitusõl, s'ollõ et Svalbard ja Jan Mayen ommaq Norra osaq.
.eh

.eh om internetitunnus, miä om reserveerit Õdagu-Sahara jaos.
.su

.su oll' Nõvvokogo Liido internetitunnus.
Gaussi Carl Friedrich

Gaussi Carl Friedrich (Johann Carl Friedrich Gauß, 1777–1855) oll' s'aksa matõmaatik ja tiidläne, kiä tüüt väega mitmõn vallan, muuhulgan arvoteoorian, statistikan, matõmaatilidsõn analüüsin, diferentsiaalgeomeetriän, geodeesiän, elektrostaatikan, tähetiidüsen ja optikan. Tedä peetäs ütes kõgõ kõvõmbas matõmaatikus, kiä om elänü. 
Joba latsõn paistu tä silmä uma anniga. Edimädseq tähtsäq tulõmusõq tõõst' tä joba sõs, ku es olõq viil katõkümnenegiq. Uma pääteossõ "Disquisitiones Arithmeticae" sai tä valmis 1798. a., ku oll' 21 aastakka vana. Raamat ilmu 1801. aastagal. Tuu raamaduga pand' tä alossõ s'ooilmaaigsõlõ arvoteoorialõ.
Peruu

Peruu Vabariik (hispaania keelen "República del Perú", ketšua keelen "Piruw Republika") om Lõunõ-Ameeriga riik. Pääliin om Lima. 
Luudus.
Peruu ja Boliivia piiri pääl om Titicaca järv.
Arvotäht

Arvotäht vai nummõr om täht, mink abil positsioonilidsõn arvosüstemin kirotõdas üles arvõ (täpsembält arvosõnno), nii niguq kirätähtiga kirotõdas üles kõnõldu keele sõnno. Kümnendsüstemi arvotäheq (vai kümnendtäheq vai araabia arvotäheq) ommaq 0,1,2,3,4,5,6,7,8 ja 9.
Tüküarv

Tüküarv vai naturaalarv (ladinakeelitsest sõnast "numerus naturalis" - loomulik arv) om kas üts arvõst 1,2,3... (hääq terveqarvoq) vai arvõst 0,1,2,3... (mittekur'aq terveqarvoq). Arvoteoorian hariligult nulli ei loetaq tüküarvos, matõmaatilidsõn loogikan, hulgateoorian ja puutritiidüsen jälq loetas. 
Tüküarvõ tarvitõdas asjo ülelugõmisõs, näide abiga saa ärq näüdädäq vai üteldäq, kupall'o määntsitki asjo tükü perrä om. Kümnendüstemin kirotõdas tüküarvõ üles arvotähti 0 kooni 9 abil. Kõiki tüküarvõ hulka tähüstedäs tähega formula_1.
Matõmaatigatäht

Matõmaatigatäht vai matõmaatilinõ sümbol om täht, midä tarvitõdas matõmaatikan avaldiisi ülesmärkmises. Matõmaatigatäheq ommaq näütüses arvotäheq, ütsvõrrasustäht =, kokkoarvamistäht +, lõpmatustäht formula_1, kruutjuurõtäht formula_2 ja tõsõq.
Terveharv

Terveharv vai täüsarv om kas tüküarv (1,2,3...), tüküarvo vastanarv (-1,-2,-3...) vai null. Tuu tähendäs, terveharv om hulga {...,-2,-1,0,1,2,3...} elonik. Kõiki tüküarvõ hulka tähüstedäs tähega formula_1. 
Ega terveharv om jagoarv, mink jagaja om 1. Jagoarvõst ommaq terveq nuuq, mink jaetav jagonõs täpsehe jagajaga. Näütüses jagoarv 6/3 om terveharv, a 6/4=3/2=1½ olõ-iq. 
Matõmaatikan (arvoteoorian) luvvasõq terveqarvoq hariligult ku tüküarvõ paarõ ekvivalendsiklassiq.
Jagoarv

Jagoarv vai ratsionaalarv om katõ tervearvo jago, kon jagaja olõ-iq null. Jagoarvõ kirotõdas üles kujol 
formula_1,
vai "m/n" (loetas: "m" "n"-ndät ossa), kon "m" om terveharv ja "n" om terveharv, miä olõ-iq null. Jagoarv "m/n" mõõt kogust, miä saias, ku üts terveh jaetas "n" ütesuurõs osas ja noist ossõst võetas "m" tükkü. Näütüses 2/7 28-st pääväst om 8 päivä.
Kattõ jagoarvo "a/b" ja "c/d" loetas samas, ku "ad=bc". Näütüses 1/2, 2/4 ja 19/38 ommaq kõik üts ja sama jagoarv.
Ega jagoarvo saa andaq kujol "m/n", kon "m" om terveharv ja "n" tüküarv. Näütüses 3/-5=-3/5. 
Kõiki jagoarvõ hulka tähüstedäs tähega formula_2. 
Jagoarvõ ja irratsionaalarvõ hulkõ kogo om reaalarvõ hulk.
.ac

.ac om Ütiskuningriigi saarõ Ascensioni internetitunnus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997 ja tuu iist pidä huult NIC.AC.
.ac tunnusõ registriirmine om mõtõld kõigilõ, kiä tuud tahtvaq.
.je

.je om Jersey internetitunnus, mink iist pidä huult "Island Networks". Tunnus võeti pruukmistõ 1996.
.um

.um om Ütisriike hajasaartõ internetitunnus.
Reaalarv

Reaalarv om arv, midä saa kirja pandaq ku lõpmadat komaarvo. Ega jagoarv om reaalarv. Reaalarvõ, miä olõ-iq jagoarvoq (näütüses kruutjuur katõst), kutsutas irratsionaalarvõs. Reaalarvõ hulga tähüs om formula_1. Reaalarvoq vastasõq ütsütele arvõgvajoonõ punktõlõ. 
Reaalarvõ täpse välläseletüse andminõ oll' 19. aastagasaa matõmaatiga üts tähtsämp saavutus. Täämpädsel pääväl luvvasõq reaalarvoq harilikult ku jagoarvoliidsi Cauchy rongõ ekvivalentsiklassiq vai Dedekindi lõikõq. 
Reaalarvõ hulk om ütetselt ärq määrät ummi matõmaatiliidsi umahuisiga: taa om ainugõnõ tävveline võrdõlõmisõga kund. Reaalarvõ kund olõ-iq sõski algõbralidsõlt kinnine.
Kompleksarv

Kompleksarv om arv, miä formaalsõlt defineeritäs ku reaalarvõ rittasäet paar ("a","b"), midä tihti pandas kirja kujol 
formula_1
kon loetas, et "i"2 = −1.
Ega reaalarv om kompleksarv, a om kompleksarvõ (nt. "i = 0 + 1i"), miä olõ-iq reaalarvoq. 
Kompleksarvõ hulka tähüstedäs formula_2.
Algõbra

Algõbra om matõmaatiga haro, miä uur algõbraliidsi struktuurõ. 
Lajan lastun jagonõs algõbra kolmõs:
Muutuja

Muutuja vai muutuja suurus vai tundmalda om matõmaatigan sümbol, miä tähüstäs suurust, mink väärtüs om tiidmäldä vai miä või muutuq määntsegi hulga piiren. 
Muutujit pruugitas näütüses võrrandidõ kirjapandmisõs. Näütüses võrrandin "x" + 2 = 5 om "x" muutuja, mink väärtüst otsitas arvõ hulgast.
Võrrand

Võrrand om võrdus, miä sisaldas vähämpält ütte muutujat. 
Näütüses "3x + 7y = 2" om võrrand katõ muutujaga "x" ja "y".
Trigonomeetriä

Trigonomeetriä vai kolmnukaoppus om matõmaatiga haro, miä uur kolmnukkõ, muuhulgan ristkolmnukkõ tasapinna pääl. Trigonomeetriä tegeles säädüisiga, miä köütväq umavaihhõl kolmnuka külgi pikkuisi ja nukkõ suuruisi.
Nava lava

Viissada miiterd Läti piirist Lilli külä veere pääl seis Nava talu, kos joba paar suve om tettu mulgikeelist talutiaterd. Nava om esiärälik kultuurisaareke, kunkottale ei ole tiid pikäs pidänu umbes puultõist tuhat tiatre- ja mulgi kultuuri uvilist. Talu peremiis Jaak Kõdar om sinna ehiten ilusa ja mitut viisi tarvitedeve lava ja tennu selle pääle päevä- ja vihmavarjus purjekatuse.
Nava lava tiatretüki oma kah Jaak Kõdari kirjutet. Nava püüne ja muru pääl om mängitu joba katte tükki "Kolm risti" ja "Muinassaar" ja 2008. aaste suvel tule vällä kolmas tükk "Jukra". Kik nii luu kõneleve Mulgimaa elust ja saatusest läbi Nava talu ja inimeste silme. Mulgi keelel om tiatretükken tähtis osa, selleperäst et sedä kõneldes sääl pallu. Mõlembist näitemängest, mes seni om lavastet, om raamatukse kah vällä ant ja tüki esi om vilmi pääle võet.
Kaplinski Jaan

Kaplinski Jaan (Jaan Kaplinski, sündünüq 22. vahtsõaastakuu pääväl 1941 Tarton, koolnuq 8. põimukuu pääväl 2021) oll' eesti kiränik, tõlkja, kultuurikriitik ja mõttõtiidläne.
Elokäük.
Kaplinski Jaan lõpõt' 1958 Tarto 1. Keskkooli ja oppõ 1958-1964 Tarto Ülikoolin romaani filoloogiat. Pääle tuud oll' tä mitmõn ammõtin. Ildampa sai täst vabakutsõlinõ kiränik.
1968. aastagast oll' Kaplinski Eesti Kiränike Liido liigõq.
1980. aastagal oll' tä üts kuulsa 40 kirä kokkopandjit. Tä kirot' kirä edimädse variandi, miä tõi üten läbiotsmisõ ja ähvärdüisi.
Eesti vahtsõ hindäperi ao algusaastil oll' Kaplinski poliitik ja kuulu 1992-1995 Eesti Vabariigi Riigikokko. Kaplinski Jaan elli uman talon Vana-Tartomaa piiri pääl vasta Võromaad.
Imä Nora Kapilinski (Raudsepp) om peri Eoste küläst, Taivaskua lähedält. Sääl sugulaisi man oll latsõiän suviti Jaan. Tollõst om raamat „Latsepõlve suve“. Jaan Kaplinski kynõl ummist Võromaa juurist Kaika suvõülikoolin Pikäkannun 2001. aastagal. 
Looming.
Artikliq ja esseeq.
Artikliid perioodikan
Aovüü

Aovüü om 15 pikkuskraadi lakjunõ ütelt puult tõsõni küündüv "riba" Maakeräl, kon om üts ja sama kelläaig – vüüaig. Aovöid om 40.