tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Konsabi Voldemar

Konsapi Voldemar (Voldemar Konsap) oll' muusigamiis, Räpinä miiskoori juhataja, kiä elli 1902-1976. Timä veli Konsapi Paul oll' ka muusigamiis.
http://www.geni.com/people/Voldemar-Konsap/6000000005940909232
Klezmer

Klezmer om muusigastiil. Klezmermuusikat ommaq tennüq Hummogu-Õuruupa juudiq. Taa om sego vinne, türgü ja mustlaisi rahvamuusikast nink juudi muusikast. 
Vanast mängiti säänest muusikat juudi saajon ja usopidostuisil tandsus. Kõgõ hariligumbaq klezmerpilliq ommaq klarnet ja viiol.
Luuvärk

Luuvärk om luie kogo, miä and iholõ kujo ja kindmüse. 
Inemise luuvärk.
Inemise luuvärgin om 207 luud. Täüskasunul inemisel tulõvaq viil 32 hammast mano.
Inemise luuvärk

Inemise luuvärk om luiõ kogo, miä and inemise iholõ kujo ja kindmüse. 
Luuvärk om mitmõmoodoliidsist luist kokko pant. Luiõ arv om 207. Täüskasunul inemisel tulõvaq viil 32 hammast mano.Luuq ommaq osast kõvastõ kokko kasunu, osast krõmps- ehk kõrrõluuga tõnõ tõsõga ühendet, nii et näid õnnõgi veidüq liigutadaq ehk painutadaq või. Tõsõq luuq jälq liiguvaq kergehe, nii kui väitse terä väitse pää sisen - nuuq luuq ommaq sõs sidemidega ja hintega jakkõ läbi ühendet. Egaüte sääntse luu ots om jakun sille krõmps- ehk kõrrõluuga katõt ja üte õlisarnatsõ vedelüsega, miä jaku-võidõs kutsutas, nilbõs tett. Tuuläbi liiguvaq luuq jakust kergembäst, nii kui ka vankriq, uuriq ehk massina rattaq sõs õnnõgi kergehe käüväq, kui nääq rasva ehk õliga võietu ommaq.
Luiõ muud om mitmõsugunõ. Mõnõq ommaq lajaq ja lapikoq, nii nimelt puusaluuq ja luuq pää külen; tõsõq ommaq lühkeseq ja paksoq, nii nimelt sälgroodso tüküq; jälq tõsõq ommaq toro-sarnatsõq ja sisest tühäq; torodõ sisen om säsü. Päält ommaq luuq üte nahaga katõtuq, miä luu-nahas nimitetäs. Tuust nahast käü pall'o suuni läbi ja noidõ suuni läbi saavaq luuq umma toitu.
Latsõpõlvõn ommaq luuq krõmpsluu sarnatsõq ja õigõ väikeisi latsi luuq ommaq pehmeq ja painuvaq. Tuuperäst piät ette kaetama, et väikeisi latsi kõvva kinniq ei mähitäq ei ka liig varra saistaq ja minnäq ehk kõndi ei lastaq, tuuperäst et tuu läbi painuvaq pehmeq luuq pia kõvõras ja saavaq kõgõs eloaos ärqnurjastetüs. Katõlkümnemäl eloaastagal arvata ommaq luuq tävves ja kõvas saanuq; vana iä sisen lääväq nimäq hapras ja võivaq kergehe katski murduda.
Pääluu om sälgroodso otsan. Rõnnaq, kõtt ja sälg nimitetäse kihäs, kihä külen ripuvaq käevarrõq ja jalavarrõq. Käevarrõq ommaq kihäga olajaku läbi olaluuga ja labaluuga ühendetüq. Sälgroodso alomatsõ jao külen istus kummalgi puul üts puusaluu. Mõlõmbaq puusaluuq, ristluiõ-roodsotüküq ja taga- ehk alaotsa luuq kokko sünnütäseq üte kausisarnatsõ kujo, miä pekis nimitetäs. Noid luid kutsutas tuuperäst ka pekiluiõs. Puusaluiõ külen ripusõq jalavarrõq. Käevarsi ja jalavarsi luuq ommaq tõnõ tõisi sarnatsõq.
Pää

Pää om inemise vai eläjä iho jago, mink külen ommaq hariligult silmäq, kõrvaq, nõna, suu ja ai. Mõndsil väega lihtsil eläjil olõki-õiq pääd.
Inemise pää

Inemise pää om inemise iho jago, mink sisen om ai ja mink külen ommaq nägemise, kuulmisõ, haisutundmisõ ja maitsmisõ riistaq. 
Pää külen om kokko 22 luud, miä kõik tõnõ tõsõga kõvva kokko ommaq kasunuq, maaharvatu õnnõgi lõvvaluu (11), miä liikja om. Palgõ ehk näo jaos tulõ naist luist 14 tükkü, päälagi esiq ehk aiukaus näüs külh õnnõgi ütest kumõrast ehk võlvitust luust olõvat, ent kui teräväst perrä kaemiq, lövvämiq, et tä 7 luust kokko om kasunu. Nail luiõl ommaq hurmõlidsõq veereq, miä tävveligult tõnõ tõsõ sisse sünnüsseq. Veereq ommaq sõs kui salapulkõga kinniqpantuq ja nii kõvva, et luid ei lüümise ei põrotamisõ ei ka kangutamisõ läbi kuust ärq ei saaq. Kokkokasumisõ kotusõq palja aiukausi ehk päälae pääl näütäseq kui ummõlusõq vällä ja nimitetäs naid kotusit ka ummõluisis. Tahtvaq tohtrõq pääluud ütest ärq timä mitmõhe jakko laotadaq, sõs ei võiq tuu mud'o sündüdäq, kui et kuivõ hernit pääluu täüs pandvaq ja vet pääle kaldasõq. Paisuvaq herneq ajavaq luu lahki. 
Ilda sündünü latsil ei olõq päälagi viil tävveste kokko kasunu, miä tasatsõ kobimisõ läbi ärq või tundaq. Nuuq kats kotust, miä päälae pääl pehmeq kobida ommaq, kutsutasõq meelekotusis ja kasusõq viil tõsõl eloaastagal kinniq.
Hammas

Hammas om kõva, luumuudu asi inemise vai eläjä suu, midä om vaja söögi purustegemises. Mõnõq eläjäq, esieränis kiskjaq, tarvitasõq hambit viil jahipidämises ja hindä kaitsmisõs.
Pääle eläjide võivaq hambaq ollaq viil näütüses sael ja hammasrattal.
Inemise hammas

Inemise hambit piämiq kah luiõ sekkä arvama, tuuperäst et nääq päält ja sisest ommaq tävveste luusugutsõq. Täpsämbähe hambaq ommaq nä päält luusugutsõq ja sisest sidõkoelidsõq liitorganiq. Inemiseq tarvitaseq näid söögi purustegemises, kõnõlõmisõs ni hambaq hoitvaq trammin näolihassit.
Hambidõ liigiq.
Täüskasunul inemisel om 28-32 hammast, nimelt 14-16 all ja 14-16 pääl. Hambaq ommaq kolmõmoodolidsõq, selle et nääq ommaq kolmõ tarvitusõ pääle luuduq. Edimädseq hambaq ehk intsisiiviq, 4 all, 4 pääl, ommaq söögi haukamisõ ehk külest ärqlõikamisõ tarbis ja tuuperäst ku mõnõq lõikamisõ riistaq lapigoq ja vaivaq. Nukmadsõq hambaq ehk premolaariq, 4 all, 4 pääl, ommaq inämb hööriguq ja teräväq ja kõlbasõq esieräligult kinniqpidämise ja kaksamisõ pääle. Purimadsõq hambaq ehk molaariq, 4-6 all, 4-6 pääl, ommaq lajaq ja paksoq ja piät süüki purustama ja peenükeses jahvatama. Perämädseq purimadsõq hambaq vai tarkusõhambaq tõõnõkõrd puuduseq, selle et funktsioonilidselt näil inämb olõ-õi ülesannõt. 
Hambidõ arõnõminõ.
Inemine tulõ ilma hambilda ilmalõ, kuiki kõik piimähambakibõnaq ommaq joq lõvvaluiõ seen olõman. Latsil om 3-4 aastagas joq kõik 20 piimähammast suun: 8 edimäst hammast, 4 silmahammast ni 8 purimast hammast. Nukmaidsi hambit latsil ei olõq - nääq nakkasõq ilmuma 9. aastagal. Kuvvõndal vai säitsmendäl aastagal nakkasõq piimähambaq vällä sadama, minkpääle pia kõvõmbaq jäädväqhambaq asõmõlõ kasusõq. Nelätõistkümneniq vai viietõistkümneniq aastaganiq tulõvaq tõõsõq jäädväqhambaq. Tarkusõhambaq tulõvaq viil 18 ja 25 aastaga vaihõl, mõnikõrd ka viil ildampa, igimäst vällä. 
Hamba ehitüs.
Hammas sais kuun kolmõst päämidsest komponendist. Edimäne om seo, midä miiq näe - hamba email. Email om õnnõ hambakrooni osan ni seo om kõgõ kõvõmb inemise kudõ. Tõõnõ komponent om dentiin. Dentiin on hamba päämine komponent, taa on hamba krooni-, kaala- ni juurõosan olõman. Email ni dentiin ommaq luusugudsõq hambaosaq, email om kõvõmb, dentiin om pehmemb. Kolmas komponent on hambasäsü vai hambapulp, miä om ehitüse poolõst kohhil sidõkudõ, mink seen om hulga närve ni veresuuni. Hambasäsügaq kasus hammas latsõiän; täüskasunul om pulbi päämine ülesannõq halust märkü andaq ni hammast kaitsaq. Pulp kaits hammast vahtsõndõn pulbilähelist dentiini, miä pidä pisiläisi sissetükmist kinniq.
Sälgruuts

Sälgruuts om inemise luuvärgi osa. Sälgruuts om 33 tüküst ehk jakust kokko pant, miä kõrrõluuga, sidemidega ja hintega väega kõvva tõnõtõsõga ühendetüq ommaq, ent sõski õigõ häste sälgroodsol painuda andvaq. 
Säidse ülemäist tükkü (pildi pääl pruuniq) nimitetäseq kaala ruudsjakus; sõs tulõvaq 12 rõnna ruudsjakku (sinitseq), viis nimeside ruudsjakku (kõllatsõq), viis tõnõ tõsõga kokko kasunut ristluiõ ruudsjakku (rohilidsõq) ja neli alaotsa ehk tagaotsa ruudsjakku (lillaq). Kõik ruudsjakuq, maahaarvat õnnõgi 4 kõgõ alomaist, ommaq sisest tühäq, nii et naaq, kui kõik tõnõ tõsõ pääl saisvaq, üte pikä toro tegeväq, miä sälgroodso säsüga täüdet om. 
Ega rõnna-ruudsjaku külest lät kats küleluud vällä, kummalõgi poolõ üts; nuuq 24 küleluud painusõq edepoolõ ja sünnütäseq rõnnakorvi ehk rõnnakasti.
Inemise rõnnakorv

Inemise rõnnakorv om inemise luuvärgi osa. Rõnnakorvi tegeväq 24 küleluud. Sälgroodso ega rõnna-ruudsjaku (noid om 12 tükkü) külest lätt kats küleluud vällä, kummalõgi poolõ üts; nuuq küleluuq painusõq edepoolõ ja sünnütäsegiq rõnnakorvi ehk rõnnakasti. Säidse ülemäist küleluu paari ommaq rõnna pääl rõndvitsaga ehk rõnnalehega kokko kasunuq ja nimitetäseq õigis küleluiõs, tõsõq 5 paari kutsutasõq väärküleluiõs ja nuuq ei putuq mitte rõndvitsa külge.
Käevars

Käevars om inemise iho osa. 
Käevarrõq ommaq kihäga olajaku läbi olaluuga ja labaluuga ühendetüq. Päälmäne käevarrõ jago om ütest luust, ent alomanõ käevarrõ jago katõst luust. Käejakk om 8 väikesest luust kokko pant. Käejakuga saisvaq kuun 5 peoluud, peoluiõ otsan ripusõq sõrmõluuq. Peo om käevarrõga ütel joonõl.
Inemise jalavars

Inemise jalavars om inemise iho osa. 
Jalavarrõq ripusõq puusaluiõ külen. Jalavarrõq ommaq käevarsi sarnatsõq. 
Päälmäne jalavarrõ jago ehk kints om ütest luust, ent alomanõ jalavarrõ jago ehk siir katõst luust. Jalajakk om 7 väikesest luust kokko pant. Jalajakuga saisvaq kuun 5 labajalaluud, labajalaluiõ otsan varbaluuq. Labajalg sais seerega vinklin kuun, tuu tunnistas, et inemine om luud pistü käümä ja katõ jala pääl kõndma, ent mitte kumaruisi kõigi nelä pääl, nii kui eläjäq. 
Sääl, kon kindsoluu ja seereluu kokko käüväq, tuu om põlvõjaku kottal ehk põlvõ külen, sais üts vallalinõ luu, põlvõkeeri nimi.
Käsi

Käsi om inemise iho osa. Inemisel om kats kätt ja nuuq ripusõq kihä külen, üts kur'al, tõnõ hääl puul. Kässiga saa inemine tetäq tüüd.
Käe jaoq ommaq käevars, käejakk ja peo.
Künnärpää

Künnärpää om käe osa. Tä jääs käevarrõ päälmädse ja alomadsõ jao vaihõlõ.
Käejakk

Käejakk om käe osa, miä jääs käevarrõ ja peo vaihõlõ. Tä om kokko pant 8 väikesest luust.
Peo

Peo om käe osa. Tä sais kuun peopesäst ja sõrmist. Peoluid om 5 tükkü, noidõ otsan ripusõq sõrmõluuq.
Sõrm

Sõrm vai näpp om käe osa. Ütel käel om 5 sõrmõ.
Päkk

Päkk vai päss om üts viiest sõrmõst.
Põlv

Põlv om jala osa, miä jääs jalavarrõ alomadsõ ja päälmädse jao vaihõlõ. Põlvõjaku kottal ehk põlvõ külen sais üts vallalinõ luu, miä nimitetäs põlvõkeeris.
Jalajakk

Jalajakk om jala osa seere ja labajala vaihõl.
Labajalg

Labajalg om jala kõgõ alomanõ osa. Labajalaluid om 5 tükkü, noidõ otsan ommaq varbaluuq.
Varvas

Varvas om jala osa. Ütel inemise jalal om 5 varvast.
Muskli

Musklis kutsutas liha kimbokõist, miä sais inemise vai eläjä luiõ pääl.
Muskliq ommaq suurõst hulgast väega peenikeisist lihanarmist kokko pant, miä üte hõrna koe läbi, köütmise kudõ nimi, kuun püsüseq. Nii häste musklit kui ka narmit, minkist naaq nii kui kokko köüdetüq ommaq, võimiq hõlpsahe ärq tundaq, kui ütte keedetüt ehk küdsetüt eläjä lahja liha tükkü terävähe läbi kaemiq. Inemise liha om eläjä lihalõ kogoni sarnanõ. 
Muskliq ommaq vereväq nätäq, selle et näist arvamada hulk peenikeisi suuni läbi käü, miä verd täüs. Musklidõ otsan ommaq hinteq, miä näid üte ehk katõ luu külge kinnitäs. Ega muskli sisse lääväq ka peenikeseq niidiq aiust ja sälgroodso säsüst; n'ooq niidiq ehk närviq andvaq musklidõlõ liigutamisõ joudu, nii et nimäq, kui inemine taht, hindä kokko tõmbasõq ja lühembäs saavaq. Tuu läbi piät luu, kink külen muskli ots om, kuigi viisi hindä liigutama. Kõik ihojagodõ liikmise sünnüseq musklidõ kokkotõmbamisõ ja lühendämise läbi. Kui üts närv tõbõ läbi jovvõtumas jääs ehk kui tedä ärq lõigatas, sõs kaotasõq ka kõik muskliq, miä timä läbi saivaq liigutõdus, uma liikmise jovvu ärq ja saavaq hälvätüs. 
Inämbüisi kõik muskliq võivaq liigutõdus saiaq, kuna inemine taht; ent mõnõq liigusõq ja tegeväq tüüd ka inemise tahtmada ehk ilma et inemisel vaja olõssi ega kõrd liigutamist tahmisõ läbi sünnütädäq. Nii om nimelt lugu noidõ musklidõga, miä hõngutõmbamist toimõtavaq, verd soonin juuskma ajavaq ja muid elo ülespidämises tarviliidsi toimõtuisi tallitasõq. Mõnõq muskliq ei olõq mitte luiõ, õnnõ ommaq naha külge kinniq pantuq. Niisugutsit musklit lövvämiq palgõn, nii nimelt tuu rõngasugunõ muskli suu ümbre, miä tekev om, kui mokkõ pikäs aias. Musklidõ vaihõl ja pääl lövvüs sakõstõ rasva. 
Kui muskliq kavva ja kõvva ommaq liikunuq ehk tüüd tennüq, sõs väsüseq nimäq ärq ja tarvitasõq puhkust. Har'otamisõ läbi võivaq nimäq ütlemädä jovvukas ehk kõvas saiaq. Jo tuugi tarbis om suurt joudu vaja, kotitäüt vilja säläga ärqkandaq, selle et tuu nõstang kaald ehk lits ütsindä sälgroodso pääle, miä mõnõ esierälidse muskli abiga õkva ehk pistü piät hoiõtus saama.
Ent mitte ütsindä ihojoud ei saaq musklidõ har'otamisõ läbi kasutõtus, õnnõ har'otamisõ läbi või inemine ka ärq oppi ummõ iho liikmit ülikärmähe pruukma.
Ai

Ai om eläjide iho jago, miä kontroll kesknärvisüstemmi. Inämbüisi om ai pää sisen ja kaitsõt pääluuga.
Vaheliha

Vaheliha ehk vahenahk om risti saisja, osast hintine, osast lihanõ vahesaina inemise kihä sisen. Tä jaga kihä sisestpuult kattõ jakko. Päälmädsen jaon ehk rõnnakooban ommaq süä ja täü, alomatsõn jaon ehk kõtukooban siidmise riistaq.
Rõnnakuup

Rõnnakuup om kuup inemise (ja tõisi eläjide) kihä päälmädse jao sisen, midä kaitsvaq rõnnakorv, nahk ja muskliq. Rõnnakooban ommaq süä ja täü. Rõnnakoobast allapoolõ jääs vaheliha ja tuu all kõtukuup.
Kõtukuup

Kõtukuup om kuup inemise (ja tõisi eläjide) kihä alomadsõ jao sisen. Kõtukooban ommaq siidmise riistaq. Kõtukoobast ülespoolõ jääs vaheliha ja tuu pääl rõnnakuup.
Täü

Täü vai kops om hõngutõmbamisõ riist.
Süä

Süä om riist, miä pand verd eläjide ihon juuskma. Süä om rõnnakooba sisen.
Inemise süä

Inemise süä om riist, miä pand verd inemise ihon juuskma. 
Süä sais pia õkva keset rõndo, veidükese kur'al puul, ja om näo poolõst pia kolmõnukalinõ. Tä om üts suur tühi muskli, miä hindä kõrdapite lajas tetäq ja kokko tõmmata või. Sisest om tä kattõ jakko ehk kambrehe jaet, kost mitu suurt suunt vällä lätt. Kambreq kutsutasõq süämekambris ja kannus tõnõ hääle, tõnõ kur'alõ poolõ. Soonõq ommaq pehmeq ja vinnütetäväq torokõsõq, minkide sisen veri kõiki paiko iho sisse juusk ja sõs jälq süämehe tagasi tulõ. Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs aja tä vere üte jao suuni läbi, miä timäst vällä lääväq ja elosoonis kutsutasõq, hindä sisest iho sisse; ent kui süä hindä jälq lajembas tege, sõs täüt tä hindä verega, miä tõisi suuni läbi ihost timä timä sisse tagasi juusk. Noid suuni nimitetäs verisoonis. 
Terve inemise süä tõmbas hindä arvada 70 kõrd ega minoti sisen kokko, tuu om sõs üte tunni sisen inämb kui 4000 kõrd, ja lajendas hindä ka niisama sagõdahe. Latsi man sünnüs tuu viil sagõdambast, ent vanno inemiisi man harvõmbast. Ega kõrd, kui süä hindä kokko tõmbas ja verd elosuundõ sisse aja, lüü tä uma otsaga viiendama ja kuvvõndama küleluu vaihõl kur'al puul rõnda vasta, miä selgehe ärq tundaq või, kui sääl kottal käsi iho pääle pandas. Või ka väega häste tähele pandaq, kuis veri ega süämelöögiga eolsuuni sisen tuksumisõ viisi edesi saa ajetus, kui sõrm kohegi iho pääle pandas, kon mõni suurõmb elosuun õkva naha all sais, nii kui all puul käejaku külen, kost ka tohtrõq tõbõ aol elosuunt kaesõq. Kui iho kõvva ja kärmähe om liikunu, sõs lüü süä rutõmbahe ja kõvõmbahe ja niisama tuksusõq sõs ka elosoonõq rutõmbahe ja kõvõmbahe; nii om ka sõs lugu, kui miiq miil kuigi viisi esierälikult liigutõt om, pahanõ, ärqheitünü, ülirõõmus, häbelik, pelglik ehk muido nii. Tõbõdõn lüü süä ja tuuperäst ka elosuun pia rutõmbast pia pikälidsembält, pia kõvõmbahe pia nõrgõmbahe; tuuperäst piät arst tõbitsõl elosuunt kaema, et tuuperäst tõbõst arvo andaq.
Suun

Suun om pehmeh ja vinnütetäv torokõnõ, minkide sisen veri kõiki paiko iho sisse juusk ja sõs jälq süämehe tagasi tulõ. Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs aja tä vere üte jao suuni läbi, miä timäst vällä lääväq ja elosoonis kutsutasõq, hindä sisest iho sisse; ent kui süä hindä jälq lajembas tege, sõs täüt tä hindä verega, miä tõisi suuni läbi ihost timä timä sisse tagasi juusk. Noid suuni nimitetäs verisoonis.
Veri

Veri om verrev, veidükese pütel vedelüs, miä juusk inemise (vai tõisi eläjide) suuni sisen. 
Vedelüs esiq om vals-kõllakas; timä sisen ojos arvamada hulk väikeisi verevit täpikeisi, miä veretäpikeisis nimitetäseq ja verele verevä näo andvaq. Palja silmäga näid ütsi ei näeq, s'ollõ et nääq üliväega väikeseq ommaq, ent suurõstegevä klaasi all nõsõs ka ütsainus täpikene nättäväs. Kui soonõst ehk aadrest tulnu verel saistaq ja külmäs minnäq lastas, sõs kogosõq väikeseq veretäpikeseq ütes pruunis koogis kokko, miä kõllaka vii pääl ojos. 
Veri, miä süämest elosuuni sisse vuulas, om näo poolõst helle-punanõ, ent veri, miä verisoonist süämehe tagasi juusk, mustjamb, pia verdjas pruun. Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs saa helle-punanõ veri kur'apoolitsõst süämekambrest elosuuni läbi kõiki paiko iho sisse vällä ajetus; elosoonõq lääväq ihon iks inämb ja inämb mitmõharolidsõs ja ommaq viimäte väega peenikeseq. Naist peenikeisist soonist läbikävven jätt veri sääntsit jagosit, miä iho hoitmisõs ja kasvatamisõs vaja, maaha ja võtt tuuiist jälq kõkkõ tuud hindäga üten, midä iho kui kõlvatumit jagosit hindäst ärq lahotas; tuu läbi muudus veri mustjaspruunis. Tuu mustjamb veri juusk sõs verisuuni läbi, miä toda lajembas lääväq, midä inämb nimäq süämele ligimbäle joudvaq, tagasi hääpoolitsõhõ süämekambrehe. Et s'oosinanõ veri jälq edespite iho toitmisõs kõlvulinõ olõs, saa timä vahtsõndõdus ja jälq helle-punatsõs tettüs. Vahtsõndamisõ tarbis saa veri hääpoolitsõst süämekambrest täü ehk kopso sisse ajetus, kon timä lajalõ lagonõs kõgõvähämbide suuni sisse. Siin putus timä sissetõmmatu õhu ehk luhvtiga kokko ja kui tä tuuläbi jälq helle-punatsõs om saanuq, käänd timä kopsost kur'apoolitsõhõ süämekambrehe tagasi, et vahtsõst umma ümbrejuuskmist ihon alostadaq. Arvatas, et üte veeränd tunni sisen kõik veri ihon ütskõrd süämest läbi om käünüq.
Elosuun

Elosuun om suun, midä pite veri süämest vällä aetus saa. 
Inemise elosoonõq.
Kui üts suurõmb elosoonõ oss ehk haro katski lõigatas, sõs nakkas veri nii kangõhõ ihost vällä juuskma, et haavat inemine kuulma piät, kui veri mitte kinniq ei pandaq. Et veri elosoonõst tulõ, tunnus tuust ärq, et tä helle punanõ om ja tuksumisõ viisi tsirinäl haavast vällä vuulas. Säänest verejuuskmist om rassõ muido kinniq pandaq, kui et, seeni kui arsti abi mano saa, päkäga ehk mõnõ väikese ja kõva kokko murrõt pakso nahatüküga, miä pääle köüdetäs, elosuun päält puult haava ehk, selgembähe üteldä, haava ja süäme vaihõl, kokko pitsitetäs. Ent s'ootarbis piät üts sääne ihokotus vällä otsitama, kon elosuun ligi nahka ja luu kottal om, et tä luud vasta või litsutus saiaq. Sääntseq kotusõq ommaq: käevarrõ päälmätse jao külen sisemätse poolõ pääl õkva künnärpää jaku ja kanglaalotsõ vaihõl, kubõhiste kottal puusaluud vasta, kindre tsälgan, kindso sisemätse poolõ pääl timä edimätse ja tõisõ kolmandiku vaihõl pääl puul põlvõ.
Verisuun

Verisuun om suun, midä pite veri süämehe tagasi juusk. 
Inemise verisoonõq.
Verejuuskminõ ütest ärqhaavatust verisoonõst või elolõ otsa tetäq, ent või kergembähe kinni pantus saiaq kui haavat elosuun. Nimelt nii, et pesso ehk takla, külmä vett ehk lummõ pääle pandas ehk et rõivanartsoga haav kinniq mähitäs. Sääntse verejuuskmisõ man tulõ veri tsilgaviisi ehk ütelidselt tsiriseden haavast vällä.
Aadrilaskminõ

Aadrilaskminõ om vere laskminõ elosooõst. 
Aadrit lastõn avatas egakõrd üts elosuun, inämbüisi üts noist, miä käevarrõ jakun künnärpääd vasta ommaq ja tuutarbis saa inne laskmist käevars päälpuul nimitetüt kotust kõvva kinniq kistus. Tuu läbi ei võiq veri, miä peost ja käevarrõ alajaost künnärpää jaku poolõ tulõ, mitte süämehe tagasi juuskõ ja piät tuu asõmõl haavast vällä vuulama. Tuuperäst jääs verejuuskminõ maaha, nii pia kui köüdüs vallalõ võetas. 
Mõni arvas tervüsele hää olõvat, aig-aolt, ka kui määrästki tõpõ ei olõq, verd laskõ, ent sääne verelaskminõ om tõtõ poolõst tervüsele väega kahjolik. Aadre laskminõ om õnnõgi mõnõn tõbõn hää, ent ei piäq ilmangi ettevõetama muido, kui mõistliku arsti nõu perrä. 
Verd lastõn om ütskõik, kumma käe külen aadre avatas.
Inemise täü

Inemise täü vai kops om inemise hõngutõmbamisõ riist. 
Inemisel om kats täüd, miä rõnnakooban ripusõq, kummalgi puul üts. Hõng ehk luhvt tõmmatas suust ehk nõnast sisse ja saa täü sisse hõngutoro ehk lõõri läbi, miä mitmõhõ harro juusk ja lugõmada pall'o harokõisiga kõiki paiko täü sisen küünüs. Lõõri päälmäne ots om kõrrõluust ja nimitetäs lõõripääs ehk kurgusõlmõs. Lõõr esiq om kokko pant kõrrõluutsist rõngist, miä iks vinnan saisvaq ja nii toro vallalõ hoitvaq. Hõngu sissetõmbaminõ sünnüs tuuläbi, et rõnnaq osast vaheliha, osast küleluid ülesnõstvidõ musklidõ abiga hindä lajendasõq, ent hõngu vällätoukaminõ tuuläbi, et rõnnaq hindä jälq kokko tõmbasõq.
Hõngutõmbamisõ läbi ei saaq mitte ütsindä veri vahtsõndõdus, miä elo ülespidämises hädäste vaja om, õnnõ timä läbi saavaq ka kõnõlõminõ, laulminõ ja kõik hääleq sünnütetüs, miä kurgust tulõvaq.
Kurgusõlm

Kurgusõlm vai lõõripää om hõngutoro vai lõõri kõrrõluust päälmäne ots. 
Inemise kurgusõlm.
Kurgusõlmõ sisen lövvämiq kats paari hintitsi sidemit, miä kokko üte lahi tegeväq, minkal häälelahi nimi.
Inemise helü

 
Inemise helü vai hääl om helü, midä inemine tege kõnõlõmisõs, laulmisõs, naardmisõs, ikmises vai rüükmises. Sääntseq helüq saavaq sünnütetüs hõngutõmbamisõ läbi kurgusõlmõn.
Kurgusõlmõ sisen lövvämiq kats paari hintitsi sidemit, miä kokko üte lahi tegeväq, minkal häälelahi nimi. Hõngu läbi, miä täüst vällä tougatas, võivaq nuuq sidemeq värisevält liikuma pantus saiaq ja tuuläbi hääli ehk tuunõ sünnütädäq, nii kui üts viioli ehk klavõri kiil värisemä ja helisemä nakkas, kui kiilt puugnaga tõmmatas ehk tälle külge lüvväs. Mõnõsugutsõ liigutamisõ läbi suuga ehk suun, keele, suulae, põski ja mokkõ abiga, saavaq kõnõldõn kurgusõlmõn sünnütetüq hääleq mitmõt viisi muudõtus ja nii mitmõsugutsõq kõnõlõmisõ hääleq luudus. Ka tännitämise ja laulmisõ hääleq saavaq häälelahi sidemide värisemise läbi sünnütetüs ja mitmõsugunõ hääli ehk tuunõ korgus sünnüs kurgusõlmõ ülesnõstmisõ ja kitsas tegemise läbi, häälte madalus kurgusõlmõ mahavaomisõ ja lajembas minemise läbi.
Sülenääreq

Sülenääreq om nääreq, miä and vällä sülge. 
Inemise sülenäärmeq lövvämiq keele all ja pää sisen alapuul ja edepuul kõrvo. Noist näärmist, miä kõrvo ligi ommaq, juusk sülg põski ja igimide vaihõlõ, kost timä jälq kergehe põski ja igimide kokkopitsitämise läbi üle hambidõ muialõ saa.
Sülg

Sülg om vedelüs inemiisi ja mõndsi eläjide suun, miä tulõ sülenäärmist. Sülge om vaja siitmises.
Inemise mago

Inemise mago om inemise siitmise riist. 
Mago om punga ehk koti sarnanõ ja sais risti kur'alt puult hääle poolõ. Täl om, nii ku mõnõl küünil, kats lävve: edelävi ja tagalävi. Edelävest tulõ süük sisse, tagalävest lätt tä soolikidõ sisse. 
Maon saa süük üte hapnõ leeme ehk limoga, miä maolimos nimitetäs, seätüs ja tuuläbi vedeläs pudros lahotõtus. Maolimo himmitses väikeisist näärmist vällä, miä mao sisemädse poolõ pääl ommaq. Jo maon saa üts jago vedeläst söögipudrost riistakõisi läbi, miä mao saina ehk sisemädse poolõ pääl lövvüseq, ülesimetüs ja vere sisse tallitõdus iholõ toidus. Suurõmb jago söögiputro, nimelt kõik, miä viil tävveste ärq ei olõq pehmendet ja lahotõt, joud aigupite, kui tä uma ao maon om olnuq ja valmistõt, mao tagalävest soolikide sisse.
Füüsiga

Füüsiga vai luudusõtsäpendämine om luudustiidüs, miä uur mateeriät ja timä liikmist. Füüsiga tegeles sääntside asjoga niguq vägi, tüühimo, mass, laeng. 
Võro- ja Setomaalt perit füüsiguq.
Võromaalt ommaq perit füüsiguq ja võro liikmisõ tegeläseq Kõivo Madis, Kasagu Enn ja Visseli Agu.
Tolohkna

Tolohkna vai kama om keededüq, kuivaduq ja jauhaduq segämädsest villäst jark jauh, midä hariligult süvväs (juvvas) hapnõ vai rõõsa piimägaq ni keefiri vai jogurdigaq.
Viro meri

Viro meri vai Soomõ laht om laht Õdagumere hummoguosan Eesti, Soomõ ja Ingerimaa (Vinnemaa) vaihõl.
Vinnemaa

Vinnemaa (Vinne Föderatsiuun) om maa ja riik Õuruupan ja Aasian ni om ilma kõgõ suurõmb riik. Vinnemaal eläs päält 142 mill'ona inemise (2011). Vinnemaa om põhisäädüse perrä föderatiivne presidentaalnõ vabariik. Parhilla om president Putini Vladimir, kiä om olnuq ammõtin aastagil 2000–2008 ja vahtsõst 2012. aastagast pääle. 
Et suurõmb jago kotussist om merest kavvõndõn, sis om sääl mandriline kliima. Sääl om kats aastaaigu, suvi ja talv, selle et süküs ja kevväi ommaq väega lühküq. Talvõq ommaq väega külmäq ja suvõq ommaq lämmäq. Vinnemaal on 11 aovüündit.
Vinnemaal om 185 rahvarühmä ja noidõn kõnõldas kokko päält saa keele. Vinne kiil kuulus indoõuruupa kiili perre ja om üts kõgõ inämb pruugituid hummogu-slaavi kiili. 
Suur jago vinne inemiisist ommaq õigõuskliguq. Suurusõ poolõst tõnõ usuvool Vinnemaal om islam.
Moskva

Moskva om Vinnemaa pääliin ja Õuruupa kõgõ suurõmb liin, miä om Moskva jõõ veeren ja kon eläs . Moskva liin om teedäq 1147. aastagast.
Curitiba

Curitiba om liin Brasiilian. 2007. aastagal elli Curitiban 1 808 969 inemist. Liina pindala om 434,967 km².
Kohila

Kohila om allõv Rapla maakunnan, Kohila valla keskus. 
Kohila asus 20 km Raplast põh'a puul ja 28 km Talliinast lõunan. Läbi alõvi lätt Talliin-Rapla-Viljandi/Pärno tsihin raudtii.
2008. aastaga süküskuu 3. pääväl elli Kohilan 3550 inemist.
Kohilast om peri "Eesti ots supõrstaari 2007" võitja Õigemeele Birgit.
Süük

Süük om tuu, midä inemiseq ja eläjäq sööväq, et elämises tarvilist joudu saiaq.
Inemine pruuk söögis luumõ ja eläjide lihha. Arvatas, et tä kosus kõgõ parõmbast, kui tä vilätoitu ja lihatoitu ütelisi ja ütteviisi võtt ja hindä mitte loomõst ütsindä ehk lihaga ütsindä ei toidaq. Lihal om inämb toitmisõ joudu kui teräviläl ja tuul, midä teräviläst valmistõdas; viil vähämb toitmisõ joudu andvaq kartohvliq. 
Eläjäq sööväq umma toitu tuurõlt, ent inemine valmistas uma toidu mitmõl viisil - kiitmise, küdsämise, praatmisõ, kuiotamisõ läbi - söögis ja pand söögile viil mitmõsugutsit asjo, nii kui suula ja tsukrut, mano. Tuu läbi ei saaq söögiq mitte ütsindä magusambas, õnnõ ka kergembäs siiti.
Söögi kõrval tarvitas inemise iho toidus ja kosutamisõs ka juuki.
Juuk

Juuk om vedelüs, midä inemiseq ja eläjäq joovaq. Joogiq ommaq päämädselt tettüq viist. Hariligumbaq joogiq ommaq vesi, piim, tii, kohv, oluq. 
Kuis väega tarvilinõ juuk om, võimiq tuust ärq tundaq, et janohädä meid pall'o inämb vaivas kui söögihädä ja et miiq inämb aigo söömäldä kui joomaldaq elläq või.
Rauh

Rauh vai rahu om iho jago, miä kust ja kusõga kõlvatumit asjo verest vällä lahotas. Kusi juusk kummastki rauhast üte pikä ja peenikese torokõsõ läbi kusõmõhõ, kost täl kuna tahetas ihost vällä lastas juuskõ.
Inemisel om kats rauhha, nuuq saisvaq kõtukooban hääl ja kur'al puul sälgrootso nimeside ligi.
Miil

Miili läbi saa inemine vai elläi teedäq, määntseq kõik as'aq timä ümbre ommaq. 
Inemiisil om viis miilt: nägemine, kuuldminõ, haisutundminõ, maitsminõ ja pututaminõ. Naidõ riistaq ehk tallitusas'aq ommaq silmäq, kõrvaq, nõna, kiil ja ihonahk. Naaq liikmõq ommaq tegeväq esiqeräligult närve läbi, miä pääaiust näide sisse lääväq. Silm näge, kõrv kuuld, nõna tund haisu, kiil maits ja ihonahk (esiqeräligult sõrmõots) pututas närve abiga ja närviq tallitasõq kõik nuuq tundmisõq pääaiu poolõ, kon vaim sõs arvo saa, määne nätt asi, kuult helü, maitsõt ruug nink nii edesi om.
Silm

Silm om nägemise riist. 
Silm om kõgõ ilosamb ja imelidsemb iho liigõq, ja mitte ütsindä uma läügi ja kunstliku ehitüse peräst, õnnõ ka esierälikult tuuperäst, et miiq silmist inemise mõttit ja söäme liigutuisi ärq tunnõmiq. Tuuperäst üteldäs kah, et silm henge piigli om ja inemine silmist jo ärqtunnus, määne tä om. 
Inemise silm.
Silm om höörik niguq upin ja sais silmäkooban nii, et õnõgi üts külg timäst nättäv om. Tasatsõ kobimisõ läbi võimiq ärqtundaq, kuis silm höörik om ja kuis kõigipäidi luunõ koda tedä varjas. Tuu vari om silmäle ant, et tä väega hellik ja hõrn iho liigõq om ja tälle tuuperäst esierälikult hoitmist litsmise, pitsitämise ja külgeputtumisõ iist vaja om. Pääle tuud kaitsvaq tedä tossu, tolmu ja liig heledä valgusõ iist silmälavvaq ja silmäkarvaq. Ka kulmukarvaq ommaq silmile kaitsjas, s'ollõ et nimäq lasõ-iq hiil otsa päält silmä juuskõ. 
Silm esiq ehk silmämuna om mitmõst nahast kokko pant, miä kõrdapite tõnõ tõsõ pääl ommaq. Kõgõpäälmäne nahk om valgõ, paks ja läbipaistva. Timä om edepuul kumõramb kui muid'o, nii kui mõni uuri klaas võlvit, ja nimitetäs tuud kumõrat jako ehk kumõrust sarvnahas. Sarvnaha takan näemi üte tõsõ naha nii kui rõnga, miä mitmõkarvalinõ või ollaq, mõnõl inemisel sinine, mõnõl pruun, mõnõl pia must. Tuu rõnganäolinõ nahk, iiris ehk vikakaarinahk nimi, tege, tuudmüüdä kuis tä esiq värvit om, et meil mõnõl sinitseq, tõsõl hahaq, kolmandal pruuniq, neländäl mustaq silmäq ommaq. Keset vikakaarinahka om must silmäterä. Timä ei olõq mitte, nii kuis nimi ütles, üts terä ehk terä sarnanõ asi, õnnõ üts mulk, miä tuuperäst must vällä näütäs, et silm sisest pümme ehk valgusõldaq om. Silmäterä takan sais üts kõva, läbipaistva, prilliklaasi sarnanõ liigõq servile, miä kummõr om, keskest paks, veereq ohukõsõq. Tedä nimitetäs linsis. Lins jaotas silmä sisest kattõ jakko ehk kambrõhe. Edekambrõ om vähäm ja vii sarnast vedelüst täüs, tagakambrõ om häste suurõmb ja üte hüübünü vedelüsega täüdet. Silmä tagasainast tulõ nägemise närv silmä sisse. Timä haroq laotasõq hindä tagasaina pääl võrgo viisi lakja ja kutsutas tuud võrko võrknahas. Läbi sarvnaha, silmäterä ja linsi lääväq valgusõ joonõq silmä ja sünnütäseq võrknaha pääl pildikeisi ehk kujokõisi noist as'ost, miä kaemiq, ja miiq ütlemiq sõs, et miiq näemiq. Nägemise toimõtas nägemisenärv pääaiu poolõ, kon miiq vaim sõs nättüst as'ast tundmisõ saa. 
Päälmäiste silmälaudo all saisvaq silmävii näärmeq, kost pisaraq vällä tulõvaq, miä silmi kõikaig niisutasõq. Silmä sisemädsest nulgast juuskvaq pisaraq mitmõ peenikese torokõsõ läbi nõnna. Kui miiq ikõmiq, sõs saa närve tallitusõ läbi silmävii näärmist niipall'o pisarit vällä toimõtõtus, et nääq üle silmä veere põski pääle alla juuskvaq.
Nägemine

Nägemine om üts viiest meelest. Nägemise riistaq ommaq silmäq. 
Nägemine om inemisel kõgõ kallimb miil, tuuperäst om meil ka pümmit inämb hallõ kui noid, kiä kuulõ-iq. Nägemise joud või mitmõt viisi ja mõnõsugutsõ haigusõ läbi vähändetüs saiaq ehk kogoni ärq kistudaq. Nii või kas välimätse vigastamisõ ehk sisemätse haigusõ läbi silmä sarvnahk tumõdas ehk kogoni läbipaistmatas minnäq ehk jälq või nahk pääle kassuq, nii et valgusõ joonõq inämb häste ehk sukugi läbi paistu-iq. Niisamatõ või ka silmäterä kokko kassuq ja om sõs valgusõl ka võimata silmä siaq ja silm jääs pümmes. Kui lins tumõdas ja hahas lätt, piät inemine ka pimedäs jäämä, ent säänest pümedüst võivaq arstiq ärq parandadaq. Nimäq võtvaq linsi vällä ja andvaq inemisele sõs prilliq, miä niisama võlvit ommaq kui silmä lins. Ent kui nägemise närv kuigi ärq om rikkunu ja silm s'odaviisi pümmes om jäänüq, olkõ ka et tä päält nätäq kogoni terveq om, sõs ei saaq inemisele inämb silmänägemist. Sääne pümedüs om parandamadaq. 
Mõnõq inemiseq, esierälikult vanaq inemiseq, ei näeq lähükeste, ent kavvõdõhõ nägeväq nimäq väega häste. Sääntsit nimitetäs kavvõdõhõ nägijäis ehk pikä nägemisega. Mõnõq jälq nägeväq lähükeste väega häste, ent kavvõdõhõ sandistõ. Nuuq ommaq lähükeste nägijäq ehk lühkese nägemisega. Nuuq silmä viaq tulõvaq vigalidsõst linsist ja sarvnahast. Ommaq lins ja sarvnahk väega kumõraq, sõs lätt nägemine lühkeses, ent ommaq nimäq väega veidüq kumõraq, sõs näge silm kavvõdõhõ parõmbuisi. Prilli läbi võivaq nuuq viaq väega häste parandõdus saiaq ja andasõq kavvõdõhõ nägijäle kumõraq prilliklaasiq, ent lähükeste nägijäle sääntse, miä keskest ohukõsõq. Kavvõdõhõ ja lähükeste nägemine või ka muust süüst tullaq, nimelt ka tuust, et lins häste ei liiguq ehk kuigi võõrildõ sais.
Kõrv

Kõrv om kuuldmisõ riist. 
Inemise kõrv.
Inemise kõrvast näemiq õnnõgi välimätse jao, miä kõrvakausis nimitetäs ja kõik helüq ja hääleq vasta võtt. Kõrvakausist ehk välimätsest kõrvast lätt üts uus sügävämbä pää sisse sisemäiste kõrva. Välimätse ja sisemätse kõrva vaihõl om üts vahesain, miä trumminahas kutsutas. Välänpuul oonõn ehk kõrva välimätsen oonõn himmitses üts rasvanõ vedelüs vällä, miä kõrvasitas nimitetäs ja tolmul, karvol ja muil sääntsil as'ol kõrva sisse ei lasõq minnäq. 
Sisemäne kõrv om väega kunstlikult luud. Sääl om mitu imelist väikeist luukõist ja mitu keerolist torokõisi sarnalist uunt, kon jälq kuuldmisõ närviq sisen saisvaq. Sisemätsest kõrvast lätt üts uus kurku, kummastki kõrvast üts.
Helü

Helü om tuu, midä miiq kõrvoga kuulõmiq. 
Helü sünnüs värisemise läbi. Ku kirvõga puupaku pääle ehk väidsega klaasi pääle lüvväs, sõs võimiq selgehe tähele pandaq, kuis pakk ehk klaas värisemä nakkas. Ent lüümise läbi ei saaq mitte ütsindä pakk ehk klaas värisemä pantus, õnnõ ka õhk, miä paku ehk klaasi ümbre om, saa väristetüs ja tuu õhk liigutas ka kaugõmba õho, nii et värisemine iks kaugõmba lätt, kooni timä viimäte ärq kistus. 
Õho värisemine sünnüs lainõtamisõ viisi. Seletüses võimiq üteldäq s'odaviisi: nii kui vesi lainõtas, kui kivikeseq ehk puutüküq vette viskamiq, ja vii lainõq rõnga viisi iks kaugõmba ja jälq kaugõmba kivist ehk puutüküst hel'ovaq, kooni lainõtamisõ joud ärq kaos. Et asi nii om, sõs kõnõldas ka helülainist. Kui helülainõq kõrva tulõvaq, sõs kuulõmiq miiq hellü. 
Õho värisemist ei võiq miiq külh ihosilmäga nätäq, tuuperäst et miiq ka õhko hindät ei näeq, sõski om s'oo värisemine nii suur, et tä ka müürüst ja sainost läbi kaugõhõ küünüs, kui helisevät asja kõvva väristetäs, nii nimelt näütüses, kui keriko kellä lüvväs.
Keeletiidüsen.
Keeletiidüsen ommaq helüq nuuq osaq, minkast silbiq ja sõnaq kuun saisvaq. Ku helü tulõ vabalt vällä, sis kutsutas tuud vabahelüs (vabahelüq ommaq näütüses "a, i, o, ü"), a ku hellü peetäs välläütlemise man kinniq, kutsutas tuud peetüshelüs (peetüqhelüq ommaq näütüses "k, m, s, q").
Kuuldminõ

Kuuldminõ om üts viiest meelest. Kuuldmisõ riistaq ommaq kõrvaq. 
Ku helülainõq kõrva tulõvaq ja trumminaha külge putusõq, sõs mi kuulõ hellü. Kuuldmisõ närviq saatvaq sõs kuult helü tundmisõ edesi aiu poolõ. Et õigõ pall'o helülainit kõrva saas, om välimäne kõrv kausi viisi lag'a luud ja mi või helü kuuldmist viil suurõmbas tetäq, kui üte kuuldmisõ toro, miä pasuna ehk lehtre viisi tett om, peenikese otsaga kõrva panõmiq. Tuuläbi võimiq viil inämb helülainit kõrva juhataq, miä hääle suurõmbas ja selgembäs tege. 
Rassõ kuuldminõ ja kõrvolda jäämine (kurdisjäämine) võivaq mitund viisi sündüdäq. Sagõhõhe tulõ rassõ kuuldminõ tuust, et kõrvasitta nii pall'o kõrva himmitses, et kuuldmisõ uus täüs saa topitus ja kinniq sulutas ja helülainõq trumminaha külge ei võiq küündüq. Om lugu nii, sõs või jo kõrraperäline kõrva puhastaminõ kuuldmisõ jälq selges tetäq. Ent ommaq kuigiviisi, kas sündümisest saaniq ehk mõnõ haigusõ läbi kõrva liikmekeseq sisemädsen kõrvan ärqrikkunuq, sõs kõrvolda ehk rassõ kuuldmisõgaq inemine inämb kõrva tervüst ei saaq ja piät kõrvolda jäämä ehk kasina kuuldmisõgaq rahul olõma.
Nõna

Nõna om haisutundmisõ riist inemiisil ja eläjil. Läbi nõna käü viil ka hõngutõmbaminõ.
Inemise nõna

Inemise nõna om inemise haisutundmisõ riist.
Nõna päälmäne jago om kõvast luust, alomanõ krõmpsluunõ; sisest om timä üte servil saisva vahesaina läbi kattõ jakko jaet; kummalgi jaol ehk nõnakoobal om kats lävve, tõnõ välän puul päälmätse moka kottal, tõnõ pää sisen, kurgun, moidõ oonõsuiõ ligi, miä kõrvost tulõvaq. Tuust sõs ka tulõ, et aivastõn as'aq, miä meil suun ommaq, nõnast vällä võivaq tullaq, ehk et tol, kinkal nõna verd juusk, verd ka suuhtõ tulõ. 
Sisest om nõna üte nahaga voodõrdõt, miä silmist alla tulõvidõ pisaridõ ja mitmõst näärmest vällähimmitsevä nõnalimo läbi alasi niiskõ saa hoiõtus. Tuud nahka nimitedäs haisutundmisõ nahas, tuuperäst et timä sisen om haisutundmisõ närv mitmõhõ harro lakja laotõt. As'ost, miä haisasõq ehk lõhnasõq, nõsõs alasi üts peenikene nägemäldä toss ehk tolmu pilv üles, miä õhon lakja lagonõs ja hõngu tõmmatõn nõnna tõmbamiq, kon noist väikeisist kibõnist, miä sääl haisutundmisõ naha külge putusõq, haisutundmisõ närv arvo saa, mis hais ehk lõhn om.
Haisutundminõ

Haisutundminõ om üts viiest meelest. Haisutundmisõ riist om nõna. 
As'ost, miä haisasõq ehk lõhnasõq, nõsõs alasi üts peenikene nägemäldä toss ehk tolmu pilv üles, miä õhon lakja lagonõs ja hõngu tõmmatõn nõnna tõmbamiq, kon noist väikeisist kibõnist, miä sääl haisutundmisõ naha külge putusõq, haisutundmisõ närv arvo saa, mis hais ehk lõhn om. 
Haisuq ja lõhnaq ei olõq mitte kõigilõ inemiisile ütteviisi hääq ehk halvaq. Sagõhõhe võimiq tähele pandaq, et lõhn, miä mõnõlõ hää ja armas, tõsõlõ väega vasta om. Lövvüs inemiisi, kiä mõnd haisu kannahtaki ei võiq ja, ku nimäq sõski tedä piät nõnna tõmbama, ärq minestüseq.
Har'otamisõ läbi või haisutundminõ, nii ku ka tõsõq meeleq, väega teräväs saiaq. Mõnõl mõtsinemisel om nii selge haisutundminõ, et nä uma nõnaga mõtseläjit ja tsirkõ võivaq üles otsiq, pia nii ku jahipini. Tõisipite või jälq haisutundminõ ka väega kõhnas minnäq, nimelt tuuläbi, et mi kangõ lõhnaga asjo kõikaig ehk sagõhõhe nuhutamiq. Nii kaotasõq nõnatubagupruukjaq aigupite uma selge haisutundmisõ ärq.
Kiil (anatoomia)

Kiil om maitsmisõ riist. 
Inemise keele naha pääl om hulga väikeisi käsnäkeisi, kohe maitsmisõ närve orsaq sisse küünüseq. As'aq, miä mi suuhtõ võta, saavaq, kui nääq jo esiq vedeläq ehk püdeläq olõ-iq, süle läbi niisutõdus ja sulatõdus, putusõq maitsmisõ närve külge, närviq tallitasõq tundmisõ aiu poolõ, kon mi sõs maust arvo saa. 
Mõlõmbil puul keele juurt saisvaq nuuq näärmeq, miä, ku kurk haigõ om, nii üles paisusõq, et inemine neelähtäq ei võiq ja hõngutõmbaminõgi rassõs lätt.
Maitsminõ

Maitsminõ om üts viiest meelest. Maitsmisõ riist om kiil.
As'aq, miä miiq suuhtõ võta, saavaq, kui nääq jo esiq vedeläq ehk püdeläq olõ-i, süle läbi niisutõdus ja sulatõdus, putusõq maitsmisõ närve külge, närviq tallitasõq tundmisõ aiu poolõ, kon mi sõs maust arvo saa. Mokaq, põski sisemäne puul ja suulagi avitasõq mau tundmist. 
As'aq, miä mi süü, ommaq mitmõsugudsõq ehk mitmõsugutsist jakõst kokko pantuq. Tuuperäst om ka näide magu mitmõsugunõ. A maitsminõ ei olõq joht kõigil inemiisil ütesugunõ, nii et üts ja tuusama asi üte inemise suun tõist maku kui tõsõ suun või ollaq. Tuust sõs ka tulõ, et mõni süük ehk ruug mõnõ meelest väega makus om, ent tõsõlõ om tä kogoni vasta. Tõbõ aol või maitsminõ väega muudõtus saiaq ja miiq näe sagõhõhe, et tõbidsõq tuud ruuga ei võtaq, miä nä tervüse aol hää meelega seiq ja et nääq kogoni tõist süüki himotsõsõq.
Mau tundminõ om meile ant mitte ütsindä suu kõditamisõs kõiksugust magusat maitsõn, õnnõ ka ja esierälikult tuutarbis, et mi tuuläbi arvo tii ja arvo saa, miä söögis ja joogis kõlbas. Ka om nõna targastõ õkva suu kottalõ säet, nii et mi jo haisust ja lõhnast võimiq tundaq, kas asi kõlvolinõ vai kõlbmalda, inne kui tä suuhtõ saa võetus.
Pututaminõ

Pututaminõ om üts viiest meelest. 
Pia kõigin paigon tund iho ärq, kui midägi timä külge putus, selle et pia kõigin paigon lövvämiq pututamisõ närve. Noidõ närve otsaq küünüseq kooni ihonahani, mink all nimäq lakja ommaq laotõduq. Et mi ihonahaga as'olõ külge putu, sõs üteldäs, et pututamisõ miil ihonaha sisen uma asõmõ om saanuq. Pututamisõ läbi saamiq miiq tundma, kas üts asi lämmi ehk külm, kõva ehk pehmeh, sille ehk kahrõq om. Kohe kõgõ inämb pututamisõ närve kokko tulõ, sääl om meil ka kõgõ hõrnõmb pututamisõ tundminõ, nii keele otsa, sõrmõotsõ ja mokkõ sisen. Kon noid närve sukugi ei olõq, nii kui küüdsi ja hiussidõ sisen, sääl ei olõq meil ka pututamisõ tundmist sukugi. Mii kui muuq närviq, lääväq ka pututamisõ närviq viimäte pääaiu sisse kokko, kon vaim pututõtust as'ast arvo and.
Nahk

Nahk om tuu, miä katt inemiisi ja eläjide ihho. 
Inemise nahk.
Inemise nahk om kolmõkihiline kõva, vindsõ ja vinnüjä kudõ. Nuuq kolm kihti ommaq päälmäne kiht ehk päälnahk, keskmäne kiht ehk kesknahk ja alomanõ kiht ehk rasvnahk. 
Päälnahk.
Naha päälmäne kiht ehk päälnahk om esierälikult väega kõva ja vindsõ ja tuuperäst ei lasõq timä tühjäga vedelit asjo ei ihost vällä ei ka iho sisse, nink kaits ihho külmä, lämmä ja mõnõsugutsõ kahjosaamisõ iist. Timä om ilma närvetä ja sõs esiq ka ilma tundmisõta, s'ollõ et pututamisõ närviq ei küünüq inämb timä sisse, õnnõ jääväq keskmäiste kihti, kon näide otsaq hulgana lakja ommaq laotõtuq. Päälnaha paksus om mitmõsugunõ: kõgõ paksõmb om timä jalatalla all ja peopesän, kõgõ ohõmb lõvva, põski, otsaesitse ja silmälaudo pääl. Kiä kässiga pall'o rasõdat tüüd tegeväq, noil kasus nahk peopesän väega paksos ja kõvas, nii kui tuud esierälikult raudseppi man näemiq, kiä sõs ka karõdit ja tulitsitki asjo kahjota peio võtvaq ja noidõga tülitä tallitasõq. Niisamatõ om lugu noidõga, kiä pall'o jalksi käüväq ehk palja jala juuskvaq. Näide jalatalla päälnahk lätt nii paksos, et nääq kivve ja sõmõrit pite paljidõ jalgoga pall'o kergembäst juuskvaq, kui mõnõq kängitsekandjaq ja hellikoq tarõ põrmandut pite. Midä ohõmb päälnahk, toda hõrnõmb ka pututamisõ tundminõ, tuuperäst et närve otsaq as'alõ väega ligi saavaq; midä timä paksõmb, toda nühremb ka tundminõ, s'ollõ et paks ja kõva vahesain tundjat närvi ja tuntavat asja lahotas. 
Kesknahk.
Naha keskmäne kiht om pääkiht ja nimitetäs kesknahas. Timä om kokko pant peenikesest mehikoatsõst koest, verpjäs, allpuul kohilamb, päälpuul paksõmb ja kindmämb. Päälmätse jao sisen lövvämiq ka hulga väikeisi käsnäkeisi, kohe pututamisõ närve otsaq sisse tulõvaq. Pääle tuu om timä täüs vere uusi, rasvakärekeisi ja ihokarva juuri. Rasvakärekeisist himmitses kõikaig rasva vällä, miä iho naha pehme hoit ja lahenõmisõ iist kaits. Timä sisest tulõ ka hulk peenikeisi oonõkõisi vällä, päälnahast iho pääle vällä, miä higonõmist toimõtasõq ja tossu viisi niiskust iho sisest vällä andvaq. Noid kutsumiq higioosis. Tervüsele om väega mõnosa ja tarvis, et nuuq higioonõq roppusõ, kasimata eloviisi ehk mõnõ muu as'a läbi ärq ei ummistuq. Nii võivaq nimäq nimelt ka tuuläbi ärqummistudaq, et kuuma kihäga ehk tävve higiga äkitselt külmä kätte mindäs ehk ihol äkitselt ärq lastas jaahtudaq. Tuuperäst piät mõistlik inemine niihäste puhtusõ peräst, kui ka esierälikult tervüse hoitmisõs iho naha kõikaig puhta hoitma, miä kõgõ parõmbuisi mõskmisõ läbi külmä viiga sünnüs. Tuuläbi saa üteliisi nahk ka kinnitetüs ja külmä vasta karastõtus. 
Rasvnahk.
Naha alomanõ kiht om kõgõ naha alos ja ühendäs tedä ihoga. Et timä ühendävide sidõmidõ ehk hinte vaihõl pall'o rasva lövvüs, sõs om täl ka rasvanahk nimes. Rasvnaha tulo om esieräligult tuu, et tä iho sisemäitsi liikmit nii kui pehmeh padi rängä litsmisõ ja põrotamisõ iist kaits ja külmä sissetükmise iist varjas. Niisama ei lasõq timä hää viisiga iholämmind vällä, tuuperäst et rasv om kõhn lämmä saatja ehk, miä niisama pall'o, timä suur kinniqpidäjä ja kokkohoitja.
Jalatald

Jalatald om labajala kõgõ alomanõ puul. Jalatalla all om nahk paksõmb kui muial. 
Et jalataldo all om väega pall'o pututamisõ närve, sõs tundvaq nääq väega häste pututamist.
Mulgi Kultuuri Instituut

Mulgi Kultuuri Instituut om mulgi kultuuri edäsi viiv instituut.
Matõmaatiga mõistõq

Matõmaatiga mõistidõ nimekiri lugõ üles tähtsämbäq matõmaatiga mõistõq. Sulgõ sisen ommaq nuuq mõistõq eesti keelen. Kõigi asjo jaos olõ-iq viil võrokeelist sõnna vällä märgit ja kõik välläpakut sõnaq pruugi-iq viil kõgõ parõmbaq ollaq. Avitaq vahtsit sõnno vällä märki! Arotamisõs ja vaidlõmisõs võisiq pruuki s'oo artikli arotuslehekülge. 
 A B C D E F G H I J K L M N O P R S T U V Õ Ä Ö Ü &lt;br&gt; 
C.
Cauchy ribu*? (Cauchy jada)
P.
?pind (pind)
Küberneetiga

Küberneetiga om tiidüs, miä uur juhtmisõ, teedüse ja teedüsvaihtusõ ületsit säädüisi nii teknikan, luudusõn ku ütiskunnan. Praktilidsõn usotiidüsen nimitedäs küberneetikas oppust kerigu valitsõmisõst ja juhtmisõst.
Sõna "küberneetiga" tulõ kreekakeelitsest sõnast, miä tähend' laivajuhtmiskunsti. Juhtmisteooriide tähendüsen tõi termini laembahe pruuki Norbert Wiener.
Ilmatiidüs

Ilmatiidüs vai meteoroloogia om tiidüs, miä uur õhkkunda (atmosfääri), tuu ehitüst ja tallitõlõmist. Ilmatiidüst loetas geofüüsiga allharos ni päält õhkkunnafüüsiga, -keemiä ja -dünaamiga uur taa ka õhu ja maapinna (maisõmaa vai mere pinna) hindävaihõlist mõjjo. Ilmatiidüse pääülesannõq om ilma seletämine ja ettearvaminõ, minkas taad tiidüst ka inämbüisi kitsambalt peetäs.
Almazán

Almazán om umavalitsus Hispaania Castilla-Leóni piirkunna Soria maakunnan.
2004. aastagal elli taan umavalitsusõn 5755 inemist ja 2013. aastagal 5843 inemist.
Breinigerberg

Breinigerberg om Stolbergi liina jago S'aksamaal. Breinigerbergin elli 2005. aastagal 971 inemist.
2008

2008. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10221. aastak sirvikallendri perrä.
Krossi Jaan

Krossi Jaan (Jaan Kross) (sündü 19. radokuu pääväl 1920 Talliinan, kuuli 27. joulukuu pääväl 2007) oll' eesti kiränik ja luulõtaja. Tedä om mito kõrda pakut Nobeli kirändüsavvohinna kandidaadis.
Tsirr-virr lõokõnõ (albom)

"Tsirr-virr lõokõnõ" om Võromaa rahvalaulõ albom. Albom om ilmunuq 1999. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut, kokkosäädjä Kõivupuu Marju ja kaasõpildi om tennüq Valteri Edgar. Albom om tävvendüses samal aol ilmunulõ samanimelidsele laulikulõ.
Üü tulõk

"Üü tulõk" om Kalkuni Mari edimäne albom, kon om 4 võrokeelist, 1 setokeeline ja 6 eestikeelist laulu nink 3 pilliluku. Albom om ilmunuq 2007. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Õunaviks. Kõigi lukõ muusiga om Mari kirotõt, sõnaq ommaq päämädselt perit võro ja eesti luulõtajilt.
Täämba õdagu praadimi kunna

"Täämba õdagu praadimi kunna" om ansambli Winny Puhh albom, kon om 4 võrokeelist ja 11 eestikeelist luku. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Legendaarne Records.
Winny Puhh

Winny Puhh om eesti metal-punkansambli. Ansamblitegemist alostiq Mustingu Ove, Nõmmõ Indrek ja Sandri Olavi 1994. aastagal Käisi Johannese nimega Keskkoolin Põlvan.
Winny Puhh om tunnõt ummi viguridõ ja ulluisiga ja näid om nimmat ka maailma kõgõ imeligumbas bändis. Kontsõrdi jaos pandvaq nä egä kõrd hindä poganahe rõivilõ, näütüses ommaq näil olnuq kostüümiq hõpõpaprõst ja kilest. Laembalt tuntus sai ansambli 2006. aastagal ku näide võrokeeline laul "Nuudlid ja hapupiim" võit' Raadio 2 aastaga demo avvohinna. 
Winny Puhhil om ka mitmit võrokeelitsit ja eesti-võro segäkeelitsit laulõ.
Aolugu.
Bändi luuminõ ja edimädseq aastagaq.
Ansambliga naatiq pääle 1994. aastagal Käisi Johannese nimega Põlva Keskkoolin; edimädseq liikmõq olliq Mustingu Ove, Nõmmõ Indrek ja Sandri Olavi. Bändi sünnükuupääväs loetas 28. süküskuu päivä 1994, mil valiti ansamblile nimi. 
Popis saaminõ ja etteastmisõq maailman.
Laembalt tuntus sai ansambli 2006. aastagal ku näide võrokeeline laul "Nuudlid ja hapupiim" võit' Raadio 2 aastaga demo avvohinna.
2009. aastaga tull' ansamblihe ka tõnõ trummilüüjä Odeni Kristjan.
Raadio 2 2009. aastaga Aastahiti Top 40 edetabõlin sai laul "Peegelpõrand" 456 helüga 6. kotusõ.
Ansambli võtt' 2013. aastagal ossa konkursist Eesti Laul (kon valiti laul, miä Eestist läts' Eurovisioonilõ) lauluga "Meiecundimees üks Korsakov läks eile Lätti". Tuu lauluga saiq nä õnnõ kolmanda kotusõ, a jäiq maailman silmä ja käveq Pariisin Rick Owensi moe"show" pääl mängmän.
Joulualbum.
2023. keväjä hõigas' Winny Puhh vällä, et näil tulõvaq jo mahlakuun joulukontsõrdiq päälkirägaq "Kuuselõhna täis on tuba". Kontsõrdiq olliq vällä müüdüq, Estonia kontsõrdimaja kontsõrdi pildist' üles ERR.
2023. aasta lõpun kor'as' Winny Puhh Hooandjan rahha, et andaq vällä duubelvinüülplaat "kuusk kuusk kuusk". Nä saiq raha kokko ja anniq 14 laulu ja viie muinasjutuga albomi vällä 22. joulukuu pääväl 2023. 
Muusiga.
Winny Puhh om nimmanuq umma žanri "seto pungis", mink pääle ommaq mitmõq setoq ütelnüq, et nimäq ommaq ärq pahandanuq, selle et Põlva poisiq ei olõ setoq ja egäsugunõ setosnakkaminõ ei olõq õigõ.
Catalão

Catalão om liin Brasiilian. 2007. aastagal elli Catalãon 75 623 inemist. Liina pindala om 3777,65 km².
Karv

Karv om midägi, miä kasus vällä imetäjide nahast. 
Inemise ihokarvaq.
Inemise nahk om päält katõt väikeisi karvoga. Nuuq kasusõq esiqsugutsõst juurõst vällä, miä uma välimädse näo peräst karvasibulas kutsutas ja kesknaha alomadsõn jaon kinniq om. Karva juur sais üten pikligun torosarnatsõn kotikõsõn naha sisen ja saa timä läbi umma toito, esiqeräligult karva ido läbi, miä kotikõsõ põh'an ehk perän löüdäs ja karvasibula sisse küünüs. Toit tulõ, nii ku kõigilõ liikmilõ, ka tan verest. Mõnõn paigan iho pääl ommaq karvaq lühükeseq, harvaq ja peenükeseq, näütüses kässi ja jalgo pääl, a mõnõn paigan pikäq, paksoq ja jämehembäq, nii nimelt pää pääl. Pää pääl kutsutas iho karvo hiussis. Miihi näo alomadsõ jao karvo kutsutas habõnis. Peopesän ja jalatalla all ei kasuq karvo sukugi. Hiusõq, habõnaq ja muuq ihokarvaq kasusõq, nii ku kõik sarvluu sarnadsõq kasvoq inemiisi ja eläjide man, jälq, kui näid lühkeses lõigatas.
Hiuss

Hiuss om inemise ihokarv, miä kasus pää pääl. Hiusõq võivaq ollaq pikembäq vai lühembäq, helehembäq vai tumõhõmbaq. Miiq maa inemiisil ommaq nääq inämbüisi helehembäq. 
Hiusõq kasusõq jälq, kui näid lühkeses lõigatas. Mehel või hiuss, ku kassuq lastas, katõ ja poolõ jala pikkudsõs minnäq, pikembäs mitte. A ku kõik maahalõigaduq hiusõjaoq kokko kor'adaq ja ütte säiäq, sõs om kuvvõkümneaastagadsõ vanamehe hiuss 21 jalga pikk.