tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ukraina vapp

Ukraina vapp (ukraina keelen Герб України) om Ukraina riigivapp.
Ukraina vapi pääl om kolmhammas.
Kolmhammas.
Kolmhammas om peri jo aost inne ristiusko. Midä taa täpsäle tähendäs, ei olõq peris selge. Mõnõq aoluulasõq arvasõq, et kolmhambaga kujotadas kulli.
Dnepr

Dnepr (ukraina keelen Дніпро, "Dnipro," vinne keelen Днепр, valgõvinne keelen Дняпро, "Dnjapro") om 2201 kilomiitre pikkunõ jõgi Hummogu-Õuruupan. Dnepr saa algusõ Õdagu-Vinnemaalt, Valdai korgõmaalt, ja juusk läbi Valgõvinne ni Ukraina Mustahe merde. Dnepr om Õuruupan pikkusõlt nelläs jõgi, pikembäq ommaq Volga, Doonau ja Uurali.
Must meri

Must meri (vinne keelen Черное море, ukraina keelen Чорне море, bulgaaria keeles Черно море, rumeenia keeles "Marea Neagră", türgi keeles "Karadeniz", gruusia keeles შავი ზღვა [šavi zgva], krimmitatari keeles "Qara deñiz") om sisemeri Lõunahummogu-Õuruupan, miä läbi Vaihhõmere ja Egeusõ mere putus kokko Atlandi suurõmerega. Merest lõuna poolõ jääs Väiko-Aasia, hummogu poolõ Kaukaasia, põh'an om Hummogu-Õuruupa laugõmaa ja õdagun Balkani puulsaar.
Kar'ala maakaal

Kar'ala maakaal (soomõ keelen "Karjalankannas", vinne keelen "Карельский перешеек", "Karelski perešejek", roodsi keelen "Karelska näset") om maakaal Vinnemaal, Peterburist põh'an, Soomõ lahe ni Laadoga järve vaihõl. 
Aolugu.
Parhilla om terveq Kar'ala maakaal Vinnemaa käen, a inne Talvõsõta oll' suurõmb jago maakaalast Soomõ käen.
Inne sõta härgüt' Nõvvokogoliit umma piiri põh'a poolõ tougadaq ja pakk' Soomõlõ tuu iist maad. Soomõ es olõq peri ni Nõvvokogoliit alost' sõta, mink lõppõn jäi Soomõ tast maast ilma. Kar'ala maakaalal elli umbõs 300 000 inemist, kiä kõik (päält 700, kiä hinnäst vindläisis pidiq) kahandõdiq Suumõ.
Jakusõa aol pruuve Soomõ ummi maid, sh ka Kar'ala maakaala tagasi saiaq, a kaot' sõa ni pidi maaq Nõvvokogoliidolõ tagasi andma. 40. aastidõ lõpun muudõti pia kõik soomõkiilseq kotusõnimeq ärq vinnekiildsis.
Kar'ala maakaal kultuurin.
Linna Väinö raamadu "Tiidmäldä sõamiis" ("Tuntematon sotilas") tegeläseq Roka Antti ni Soekäpp (Susi, Suden Tassu) ommaq peri Kar'ala maakannalt ni kõnõlõsõq paigapäälist äyrämöismurrõt.
Roka Antti

Roka Antti (alikersantti Antero Rokka) om vällämõtõld tegeläne Linna Väinö raamatun "Tiidmäldä sõamiis".
Rokka om soomõ kultuurin häste tunnõt, arketüüpne tegeläne.
Tegeläne.
Rokka om päält 30 aastaganõ põlluharija Kar'ala maakaalalt, kon om tä naanõ ni kolm last. Rokka ni timä naabri Susi ommaq tävvendüsmeheq, kiä tuvvas Jakusõtta. Rokka om üts parõmbit väeosa sõamehi, a võimadu inemine, kiä kõnõlõs ülembile vasta ja ütles näile kõik aig "sinä". Rokka om lihtsä miis, kiä kõnõlõs ar'ala murrõt toimõndas umma mudsu perrä. Sõan om timä perrä õnnõ kats võimalust: tapaq vai saaq esiq tapõtus.
Kujotaminõ.
1955. aastaga filmin mänge Rokkat 35-aastaganõ näütelemist õnnõ harrastav Tolvasõ Reino, kiä oll' ainukõnõ kandidaat, kiä Kar'ala murrõt mõist.
1985. aastaga filmin mänge Rokkat 46-aastaganõ Liski Paavo. 
Louhimiehe Aku 2017. aastaga filmin mänge Rokkat 49-aastagnõ Aho Eero.
Seto leelo

Seto leelo om setokõisi päält tuhandõ aastaga vana laulutraditsioon – laulmisviis ni laulukultuur.
30. süküskuu pääväl 2009 kand' UNESCO vaimsõ kultuuriperimüse kaitsmisõ juhtkogo seto leelo inemiskunna vaimsõ kultuuriperimüse esindüsnimekirjä.
Mitmõhelüline laulminõ.
Päält iku- ni hällülaulõ laulvaq setokõsõq kõgõ koorin ja mitmõ helügaq. Seto kuur' jagonõs katõs partiis vai helüs – "torrõ" ja "killõ". Naid kattõ passitadas kokko nii vanõmbidõ ku vahtsõmbidõ laulõ seen.
"Torrõ".
"Torrõ" om päämäne partii vai osa, midä iistütlejä viit kõrratõn lauldas mitmõgese. "Torrõ" partii lauljaq ei piäq tävveste üttemuudu laulma, egäüts või veidükese tõisist tõistõ minnäq. Vanõmbidõ helülinte päält omgi kuuldaq, et "torrõ" lauljaq ommaq aoluulidsõlt rohkõmb egäüts ummamuudu laulnuq. Mõnikõrd hargnõsõq helüq nii, et tegünes jo kolmaski helü, midä om kutsut alomidsõs "torrõs". Parhilladsõq "torrõq" laulvaq rohkõmb üttemuudu, unisoonin.
"Killõ".
"Killõ" om seto leelon korgõmb helü, midä "killõ" laulja tõisiga kokko passitas. Vanasti oll' "killõ" helüria katõl-kolmõl ülemädsel astmõl, parhilladsõq "killõq" laulvaq jo suurõmbaq hellüulatusõgaq, mõnikõrd saatvaq nä ka "torrõt" kõrvuisi tertsen. 
"Killõ" helü värm om "torõhist" terävämb ja et tuu helü selgemb olnuq, laulvaq hääq "killõq" veidükese korgõmbalt. Tuu om ka põh'usõs, mille seto laulu joosul helüstik kõik aig kõrd-kõrrast nõsõs. Ku ta lätt jo nii korgõs, et "killõl" om rassõ lauldaq, võtt iistütlejä järgmädse ria kõvva madalambalt. Säänest võtõt üteldäs "kergütämine", miä tähendäs, et laulminõ lätt kergembäs.
Mehikuurma

Mehikuurma om alõvik Põlva maakunnan Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan. 
Inne 2017. aastaga valdu liitmist oll' alõvik Tarto maakunnan Miiksi vallan.
Nimeq.
Eesti keelen om Mehikoorma, vinne keelen om Измéнка, s'aksa keelen om alõvit nimmat "Dorf Mehhekorm."
Kuulsambq inemiseq.
Mehikuurman eläs võro rahvalaulõ tundja ja võro keele spetsiälist Kalla Urmas.
Piitre

Piitre om võrokeeline mehe edenimi. Algnimi tulõ üle ladina keele kuju Petrus kreeka keelest, kon inemisenimi πέτρος ("Pétros") tähendäs kivvi, kaljut. Piitre kõgõ hariligumbaq hõikamisvormiq võro keelen ommaq aoluulidsõlt olnuq Peedo, Peeds'o, Piit (umasütlejä Peedi) ja Peep (umasütlejä Peebu), minkast ommaq saanuq umaette edenimeq. Lisas ommaq seto keelen hõikamisvormiq Petra ja Pet'o. Võrokõisi pruugit Vastne testament kirot ristiusu apostli nimme edimält (1686) "Peter", ildamba "Peetrus", kõnnõkeelen om timä kottalõ üteld ka Pühä Piitre, timä kerigupühä om piitrepäiv. Ristiusu arvosaamisi perrä om ka surma kutsut võro keelen "Liiva-Piitre" ja kikas ku Pühä Piitre sümbol om talo eläjide hulgan sakõstõ saanu nime Piitre. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' Piitre sagõhusõlt tõnõ talo peremehe edenimi (6,4 %) 
Vastussit tõisin kiilin: 
Võro keelen om kombõs pruukiq tunnõdu vai lähkü nimega inemise vai tegeläse edenimme võro muudu, nt Paani Piitre (Peter Pan), tsaar Piitre I (Пётр I), rektor Tulviste Piitre (Peeter Tulviste).
Jaan

Jaan om mehe edenimi. Taa om tegünü mitmin keelin piiblinime Johannes lühenemisel, muuhulgan ka alambs'aksa keelen, kost lainati joba keskaol nii võro ku eesti kiilde. 
Ildambalt uusaol om Jaan tõisist Johannessõ muganduisist nigu Ants, Hanss', Ivvan ja Juhan erälde nimi. Võrokõisi pruugit Vastne testament kirot Ristjä-Johannessõ, apostli Johannessõ jt nimme edimält (1686) "Jahn", ildamba "Jaan" (umasütlejä "Jani"). 
Vanna kesksuvõpühhä jaanipäivä köüt kerik Ristjä-Johannessõga. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll´ Jaan sagõhusõlt edimäne talo peremehe edenimi (6,8 %).
Vastussit tõisin keelin:
Johannes

Johannes (Johannõs) om mehe edenimi. 
Taa om Johannes s'aksa keelen ja Ioannes ladina keelen, võet sinnäq üle kreeka keele (Ἰωάννης "Iōannēs"), heebreä keele mehenimest Jochanan (&lt;bdi&gt;יֹוחָנָן&lt;/bdi&gt; "jôḥānān"), tähendüsega 'jummal (Jehoova) om armulinõ'. 
Vahtsõn testamendin ommaq Ristjä-Johannes ja apostli Johannes, viimäst pidä traditsioon Johannõssõ evangeeliumi ja Johannõssõ ilmutusõ kirotajas. 
Vahtsõ testamendi ümbrepandmisõl tarto kiilde pruugiti rahvaumast nimekujjo Jaan ("ristja Jaan", "Jani Ewangelium", "Jani awwaldamine"). Täüspiibli ümbrepandmisõ aigo eesti kiilde (1739) pruugiti nimekujjo "Joannes", ildamba "Johannes," miä om ristiusu as'ost kõnõldõn noq ka võro keelen tavalinõ. 
Haritu kiräpildiga edenimme Johannes naati Võromaal pandma 19. aastasaal. Inne oll' käügin edenimi Juhan, midä kirotõdi "Johan", "Juhhan" jm muudu. Ku inemise ammõtlik edenimi om Johannes, ommaq kõgõ hariligumbaq hõikamisvormiq Juhan, viil lühembät Juss vai Juku, vanast ka Jukk ja Juks.
Juhan

Juhan om mehe edenimi. Taa om lühendüs algnimest Johannes, üts pall'odõst. Alostõn 17. aastasaast om taad kirotõt "Johan", "Juhhan" ja viil mitund muudu. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll´ Juhan ("Johan") sagõdusõlt 15.−19. talo peremehe edenimi.
Vastussit tõisin kiilin:
Järvelilli Rein

Järvelilli Rein (sündünüq 1966. aastaga 16. mahlakuu pääväl) om seto ülembsootska ja poliitik. 
Tä om käünüq koolih Meremäe Keskkoolih ni Nõo Keskkoolih, Eesti Põllumajandusõ Akadeemiäh ja Tarto Ülikoolih. Järvelilli Reinul om korgõmp mõtsanduslik haridus.
Järvelilli Rein om olnuq Verska ni Meremäe vallavanõmp ja päält tuud viil Riigikogo liigõh, rahandusministri ja Euroopa Parlamendi liikmõ Padari Ivari nõunik ni juhtnuq mitut eräettevõtõt. 2017. aastagast alatõh om tä Setomaa vallavolikogo edemiis' ja 2019. aastagast alatõh Setomaa ülembsootska.
2012. aastagast eläs Järvelilli Rein jalki Setomaal uma esäkotoh Uusvada küläh. Õgapäivi toimõndas tä ku Seto Infoseldsi juhataja. Taa seldsi hoitaq om setokaubamaja.ee, SetoMeedia, Seto Kiri, Seto Pank ni Kullamäe Productions. Tä laul Seto Miihi Summah meestelaulu, kirotas laulusõnnu ja mäng pilli Tuhkwizzah, Pääväpüürdjäh ni Uusvada Blues Allstarsih.
Järvelilli Reinu hindä sõnno perrä om timä süämeas'ast seto keele ni kultuuri edendämine, minkalõ tä om pühendänü "hüä suurõ osa uma tegemistõst ni elost". "Ülembsootskana andsõ Peko mullõ kats tiidäandmist. Edimält kutsuq seto rahvast ja õgaütte üles, õt õgaüts meist teesiq midägi uma keele ni kultuuri hüäst, kas või kõõ vähämpät. Tõõsõst käskse Peko seto rahva kokko tuvvaq ni pandaq rahva uma keele ja kultuuri iist saisma ni otsustama. Elägü sis tuu rahvas Siberih, Saarõh vai Tallinnah," ütles Järvelilli Rein eis.
Kaasani khaaniriik

Kaasani khaaniriik (tatari keelen: Казан ханлыгы, Qazan Xanlığı) oll' keskao tatarlaisi riik Volga jõõ veeren ni Kaama ja Volga jõõ kokkosaamisõ kotusõ man. Kaasani khaaniriik oll' olõman aastagil 1438–1552. 
Ku Tšingis-khaani luudu mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' umakõrda lakja katõsas khaaniriigis. Noist olliq kõgõ võimsambaq Kaasani khaaniriik, Krimmi khaaniriik, Tsiberi khaaniriik ni Astrahani khaaniriik. 
Kaasani khaaniriigi pääliin oll' Kaasan. Riiki valitsiq khaaniq, kiä olliq Tšingis-khaani perilidseq. Riigiusk oll' islam. 
Kaasani khaaniriik oll' innidsõ Volga Bulgaaria maiõ vai parhilladsõ Tatarstani, Marimaa, Ts'uvassia ja Mordvamaa maiõ pääl. Khaaniriigilõ kuulu ka osa parhilladsõ Udmurtia ja Baškortostani maiõ. 
Päält tatarlaisi valits' Kaasani khaan ts'uvassõ, marilaisi, ersäläisi, mokšalaisi, udmurtõ ja baškiirõ. Vähämbäq paiklikuq valitsõjaq ni pääliguq olliq näil uma rahva siast. Tuu ja kaq mõnõ muu as'a peräst arvatas mitmõq parhilladsõ Vinnemaa soomõ-ugri rahva hulgan Kaasani khaaniriigi aigu parõmbas ku Vinne tsaare võimu, miä tull perän. 
Moskva-Vinne tsaar Ivvan IV Hirmsa võtt' ärq Kaasani linna 1552. aastaga rehekuun ja päält tuud lätsiq Kaasani khaaniriigi maaq Vinnemaa ala. Päält tuud oll' Vinnemaa valitsõjidõ avvunimmi hulgan ka "Kaasani tsaari" tiitli.
Leima Aarne

Leima Aarne (sündünüq 1. jaanuaril 1962 Missoh) om seto sootska.
Timä esätalo, koh tä eläs, om Luhamaa nulgah Leimani külah. Keskkuuli käve tä Tartoh, säält edesi läts Tal'na merekuuli. Päält tuud oll' tä kümme aastakka meremiis ja noq ommaq täl kõik maailma nulgaq läbi kolgatõduq.
2012. aastagal läts' tä Setomaalõ tagasi Setomaa Valdu Liidu mano ettevõtlusvedosnikost. 
Seto Kuningriigi ülembsootskast valiti Leima Aarne 2012. aastagal kuningriigipääväl Verskah ja viil kats kõrda: Luhamaal aasta ildampa, 2013. aastagal, ni jalki Verskah 2016. aastagal. 2014.–2016. aastagal ni 2017. aastagast alatõh om tä olnuq Seto Kuningriigi kroonikogo liigõh. 
Tä om Seto kongressi vanõmbidõ kogo liigõh. 
Leima Aarne om Luhamaa küläseltsi üts vedosnik. Üteh Leima Matisega om tä tennü filmi "Peko päiv" ja tege Setomaal giiditüüd. 
"Tõistõ rahvide ja kultuurõ nägemine om avitanuq umma löüdäq, mõistaq ja hoitaq," ütles Leima Aarne eis ülembsootska tüüst. "Tiiämi, õt inämbüs setosid eläs välähpuul Setomaad, ja kipõlt sai mullõ selgest, õt tiidmist, mis kotoh sünnüs, oodõtas väega. Sootska tähendäs ka ‘sõna tuuja’. Ütes mu päämädses tsihis oll' olla' kimmäs lüli Setomaa ja muial olõvatõ setodõ vaihõl. Tiidmine, õt kiä olt, kost tulõt, avitas tii pääl püssü'. Hüä, ku tuu tiidmine om minejäl kotost üteh võttaq."
Peep

Peep om mehe edenimi. 
Võro keelen om umasütlejä kuju päämidselt Peebu, "o"-lõpuga Peebo om võimalik hummogu-võru keelen ja oll' harilik tartu kiräkeelen (kirotõdi "Peebo" vai vanan kiräviien "Pebo"). 17. aastagasaal om seod nimme kirotõt ka "Piep", välläütlemine vast sõs [piip]? 
Nime periolõminõ olõ-i peris selge, a kõgõ tunnõtumb om arvaminõ, et Peep om olnuq edenime Piitre hõikamisvorm. 
1563. aastagal Rõugõn ja Vahtsõliinan oll' taa edenimi harilik (kirja pant "Пѣпъ"), selgele erälde edenimest Piitre (kirja pant "Петръ"). 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' Peep sagõdusõlt kolmas talo peremehe edenimi (5,2%). 2021. a om edenime Peep sagõdus vanal Võromaal 0,06% ja 0,1% vaihõl.
Krimmi khaaniriik

Krimmi khaaniriik (tatari keelen: Qırım Hanlığı vai Qırım Yurtu) oll' riik Musta mere veeren Krimmi puulsaarõl ni Dnepri ja Dnestri jõõ vaihõl aastagil 1441–1783. Suurõmb jago Krimmi khaaniriigi põlidsõst rahvast olliq krimmitatarlasõq. 
Ku Tšingis-khaani luudu mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' umakõrda lakja katõsas khaaniriigis. Noist olliq päält Krimmi khaaniriigi kõgõ võimsambaq viil Kaasani khaaniriik, Tsiberi khaaniriik ni Astrahani khaaniriik. 
Krimmi khaaniriigi pääliin oll' Bahtšisarai (krimmitatari keelen "Bağçasaray"). Riiki valitsiq khaaniq, kiä olliq Tšingis-khaani perilidseq. Riigiusk oll' islam. 
1783. aastaga vallut' Krimmi khaaniriigi Vinnemaa valitsõja Katariina II ja tuust sai Tauria oblast, mink asõvalitsõjas saiõ Katariina II lemmik vürst Grigori Potjomkin. 
Katariina II käso pääle asutõdi Krimmi puulsaarõl 1784. aastagal Sevastopoli liin Vinnemaa Musta mere laivistu baasis.
Toomas

Toomas om mehe edenimi. Umasütlejä käänüsse vorm võro keelen om vanna muudu ".Tuuma", vahtsõt muudu "Toomassõ". 
Nimi om tulnuq Vahtsõst testamendist, kon Toomas oll' üts Jeesusõ jüngri, kedä es kutsuta perisnimega, a arameakeelidse hõigunimega Katsikõnõ ("Sis üttel Tomas, ke kutsutas katsikeses, omme kaasjüngridele..." (Jh 11,16). Aramea keele "te'oma" (תאומא) 'katsikõnõ' om Vahtsõn testamendin ümbre kirotõt kreeka kiilde Θωμᾶς ("thomas"). 
Eesti ja Soomõ alal sai ristiusu nimi Toomas populaarsõs lühenemäldä kujul, selle et taa läts kokko vannu umakeelidside nimmi (Ihamas, Vihtimas jt) "mas"-lõpuga. 
1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' Toomas sagõdusõlt nelläs talo peremehe edenimi (5,1%). 2021. aastagal oll' edenime sagõdus Vana-Võromaa ala pääl 0,5-0,6 %.
Vastussit tõisin kiilin:
Tsiberi khaaniriik

Tsiberi khaaniriik vai Turaani khaaniriik (tatari keelen: "Себер ханлыгы", "Seber xanlığı") oll' riik Tsiberih aastagil 1468—1598. 
Ku Tšingis-khaani luudu mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' umakõrda lakja katõsas khaaniriigis. Noist olliq päält Tsiberi khaaniriigi kõgõ võimsambaq viil Kaasani khaaniriik, Krimmi khaaniriik ni Astrahani khaaniriik.
Annõ

Annõ om võrokeeline naasõ edenimi. 
Kirja pantas taad nimme inämbäste eesti keele kiräpildiga: Anne. Annõs om võidu inemist kutsu, ku vanan, 17.–19. aastagasaa kirjapandmisõn om "Anne", a niisamatõ "Ann" vai "An". 
Algnimi om Piiblist peri Anna, midä joba keskaol Liivimaal kirotõdi päämädselt alambs'aksa keele muudu "Anne". 
19. aastasaa alostusõn oll' taa edenimi üts kõgõ hariligumbit naasõnimmi Võromaal. 19. aastasaa tõsõl poolõl naati s'aksa ja vinne iinkujo perrä andma edenimme Anna. 20. aastagasaa keskpaigan sai Anne jälq kõgõ populaarsõmbas varjantsis Annast algusõ saanuidõ edenimmi hulgan.
Elts

Elts om võrokeeline naasõ edenimi. Kirja pandas taad inämbäste kujul Els. 
17.–19. aastasaal om põhimõttõlidsõlt samma nimme kirja pant nii "Els" ku "h"-ga alostusõn: "Hels", "Hells", "Hils". 
Algnimi om heebreä keelest peri Elisabeth. 
Keskaigsõlt Liivimaalt kirja pantu alambs'aksa naasõnimmi hulgan olliq joba hõikamisvormiq "Elsbe" ja "Else". 
Võro ja eesti keelen tegünes "l"-i ja "s"-i vahele välläütlemise kerendämises -"t": Els &gt; Elts.
Rein

Rein om mehe edenimi. Taa om tegünü Liivimaal ku mitmidõ germaani nimmi, nt Reinhard, Reinhold lühendüs. Alambs'aksa keelen om harilik Reinhardi kutsminõ olnuq Reineke, kon -"ke" om hellätüslõpp. Võromaa talopoigõl oll' nimme Rein viil vähä 16. aastasaa lõpul, a hulga 17. aastasaa lõpul, ku seod nimme ("Rein", "Reyn", "Reen") kandsõ 4,7 % Rõugõ kihlkunna taloperemiihhist (5. nimi sagõhusõ poolõst). Võromaal kutsutas rebäst hõigunimega Rein, vrd s'aksa "Reineke Fuchs" ja Fr. R. Kreutzwaldi tuust mugandõt tegeläne eesti keelen, raamatun "Reinuvader Rebane".
Hanss' (Hans)

Hanss' om võrokeeline mehe edenimi. Harilik kiräpilt Võromaal om ja om varahampa olnuq Hans. Umasütlejä vorm võro keelen om Hansi. 
Nimi om tegünü s'aksa nime Hans mugandumisõl, tõnõ inämb levinü varjants om Ants. Algnimes om Johannes, minka man Hans oll' joba keskaol tüüpilidselt alambs'aksa ja s'aksa keele kutsmisvorm. Tõõsõ selletüse perrä võissi Hanss' kävvü kokko soomõ mehenimega Anssi, midä seletedäs tulnus germaani mehenimest Anselm. Tuul selletüsel olõssi nõrk põhi, selle et nime Anselm kandjat keskaigsõlt Liivimaalt om väega rassõ löüdäq. Umatettü alkoholi nimetüse võro keelen hans'a varjantsiq ommaq "hanss'" ja "nõrk Hanss'", kon om luud köüdüs taa edenimega.
Põh'amaaq

Põh'amaaq (mõnikõrd ka Põh'ala) om maatiidüsline ni kultuurilinõ piirkund Põh'a-Euruupan. Põh'amaaq ommaq Island, Norra, Roodsi, Soomõ ni Taani. Kuuntüüammõt om Põh'amaiõ nõvvokogo. Põh'amail eläs umbõs 27 mill'onit inemist. 
Eesti om Nõvvokogoliido alt tullõn tahtnuq kõik aig Põh'amaiõ poolõ püüneldäq. Põh'ussis ommaq ütine kiil, kultuur, aolugu, innekõkkõ Soomõga. 
Põh'amaaq ommaq ka Eesti kõgõ tähtsämbäq kaubasõbraq - päält poolõ kaubast, miä Eestist vällä lätt, lätt Suumõ ni Ruutsi. Kolmveeränd Eestihe tulõvist investiirmiisist tulõ Põh'amaist. 
1999. aastagal pidi Ilvõsõ Toomas Roodsin kõnnõ "Eesti ku Põh'ariik". Tä kõnõli aoluust, kultuurist ni keelest ja ütel', et Eesti om rohkõmb Põh'amaa ku Baltimaa.
Lipuq.
Põh'amaiõ ütes sümbolis ommaq ristilipuq.
Ka setokõisil om sääne ristilipp.
Ants

Ants om mehe edenimi. Umasütlejä vorm võro keelen om Andsu. Nii Ants ku Hanss' ommaq tegünüq s'aksa nime Hans mugandumisõl tõõnõ tõõsõl viisil. Algnimes om Johannes. Nime kirjapandmisõst tulõssi teedäq, et 17.–19. aastasaal kirotõdi Võromaal päämidselt "Hans" (varahampa ka "Hansz"), a võidi kirotaq ka "Ants", "Ans", "Antz" jm muudu. 19. aastasaa lõpul ja 20. algusõn sündünü Andsu ammõtlik edenime kiräpilt oll' päämädselt "Hans". 1930. aastist pääle sai hariligus kiräpilt "Ants".
1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' seo edenimi (kiräpildiq "Hans" ja "Ants") taloperemiihhist 4,2 %-il (6.–7. kotus sagõhusõ poolõst). 2021. aastagal Vana Võromaa pääle oll' edenime Ants kandjit 0,12–0,27 %.
Mihkli

Mihkli om võrokeeline mehe edenimi. Taa algnimes om Piiblist peri Miikael, pääengli nimi, heebreä keelen &lt;bdi&gt;מיכאל&lt;/bdi&gt; [miikaa'eel] tähendüsega 'kiä om nigu jummal'. Edimält võeti seo nimi võro ja eesti keelen umas alambs'aksa ja roodsi kiili kaudu, kost om peri vannamuudu välläütlemine Mikli, Mikõl vai Mikal', niisamatõ lühenü nimevorm Mikk. Pääengli nime vinne keele kuju Михаил (Mihhail) ja 17. aastasaast pääle ka s'aksa keele välläütlemise Michael [miihhael] mõol tegüsi seoilmaaignõ nimekuju, miä võro keelen om umasütlejä käänüsse kujul. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' taa nimi (kiräpiltega "Michell", "Mickell", "Michall") sagõhusõlt 20.–21. talo peremehe edenimi. 19. aastasaa alostusõn oll´ kõgõ hariligumb kiräpilt "Michel", a nimi esiq võisõ kõlada nii Mihkli, Mihkle ku Mihkal, Hummogu-Võromaal lisas Mihal, Mihko, Mits'a jt, Harglõ kihlkunnan Mehka. 20. aastasaa Võromaal kutsuti vindläst nimega Mihhail hõigunimega Miska. 
Vastussit tõisin kiilin.
Võro keelen om tavas pruuki tunnõtu vai lähedäse nimega inemise vai tegeläse edenimme võro muudu, nt Gorba Mihkli (Mihhail Gorbatšov), Muti Mihkli (Mihkel Mutt), Oviiri Mihkli (Mihkel Oviir).
Guillermo Lasso

Guillermo Lasso (Guillermo Lasso sünnünimega Guillermo Alberto Santiago Lasso Mendoza; sündünüq 1955 Guayaquilin) om Ecuadori hüäpoolinõ poliitik. Tä om olnuq Ecuadori siseministri ja eräkunna (AP) kandidaat Ecuadori 2021. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'.
Umasütlejä käänüs

Umasütleja käänüs ehk umakäänüs ehk genitiiv om grammatilinõ käänüs, miä kõgõ tüüpilidsembält tähüstäs keelen artibuuti (ütte sõnna tävvendävät tõist sõnna) ja mink abiga näüdätäs sakõstõ umandust. 
Võro keelen vastas umasütlejän käänüssen sõna küsümiisile "kink" ("uma")"?", "mink" ("uma")"?" Seon keelen om umasütlejä vorm saanuq tõnõkõrd ka nimekäänüsse vormis, nt er-lõpuga sõnnun: vanakreeka "κρατήρ (kratḗr)", eesti "kraater", võro "kraatri".
Ossinovski Jevgeni

Ossinovski Jevgeni (sündünüq 15. urbõkuu pääväl 1986 Kohtla-Järve) om Eesti poliitik, XII, XIII ja XIV Riigikogo liige, 2015–2018 tervüse- ja tüüministri, 2014–2015 haridus- ja tiidüsministri. Ta om alostõn 2011 Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna liigõq, 2015-2019 eräkunna edemiis.
Haridus.
Ossinovski opis Aseri keskkuulin ja Tapa gümnaasiumin, alostõn 7. klassist Tallinna Reaalkuulin, millõ lõpõtas 2004 (hõpemetaliga). Opis Tartu Ülikuuli filosoofia eräalan, millõ lõpõtas 2007. aastal "cum laude".
2009 kaits ta filosoofia eräala magistritüüd Warwicki ülikuulin (väüdüskirjaga "Ühiskonna konstitueeriv roll: heideggerlik liberalismi kriitika") ja 2010 Londoni Majanduskuulin (London School of Economics and Political Science) politoloogia eräalal (päälkiräga "Poliitilise võimu legitiimsus Putini Venemaal"), mõlõmbaq kitüsega.
Muslim

Muslim vai moslõm (araabia keelen مسلم‎ 'Jumalalõ perrä andminõ') om muhamediusko inemine. Muslimmõ om maailman umbõs üts nelläsjago kõigist inemiisist – 2015. aastagal 1,8 mill'ardit – ja näid tulõ kõrrast mano.
Astrahani khaaniriik

Astrahani khaaniriik (nogai keelen "Хаҗитархан ханлыгы", tatari keelen "Xacitarxan xanlığı") oll' tatarlaisi riik Hummogu-Õuruupan aastagil 1466—1556. 
Astrahani khaaniriigi maaq olliq Volga jõõ suu ja alambjoosu man Kaspia mere veeren Aasia ja Õuruupa piiri lähkün. 
Parhilla jääseq nuuq maaq Kasahstani, Vinnemaa Astrahani oblasti ni Kalmõkkia ala. 
Khaaniriigi pääliin oll' Xacitarxan parhilladsõ Astrahani liina lähkün. Riiki validsiq khaaniq, kiä olliq Tšingis-khaani perilidseq.
Aolugu.
Ku Tšingis-khaani luud mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' ummakõrda lakja katsas khaaniriigis. Noist olliq päält Astrahani khaaniriigi kõgõ võimsambaq viil Kaasani khaaniriik, Krimmi khaaniriik ni Tsiberi khaaniriik. 
Moskva-Vinne tsaar Ivvan IV Hirmsa võtt' Astrahani khaaniriigi ärq 1556. aastagal ja päält tuud lätsiq khaaniriigi maaq Vinnemaa ala. Päält tuud oll' Vinnemaa valitsõjidõ avvunimmi hulgan ka "Astrahani tsaari" tiitli (vinne keelen "Царь Астраханскій").
Kera Volli

Kera Volli (sündünüq 14. talvõkuu pääväl 1955 Setomaal Luhamaa nulgah Määsi küläh) om seto sootska.
Kera Volli esäkodo om Määsi küläh, koh tä eläs ka parhilla. Koolitiid alost' tä Luhamaal, keskkooli lõpõt' 1973. a Missoh. Eesti põllumajandusõ akadeemiäh oppõ Kera Volli eläjätohtrist ja päält kooli lõpõtamist 1980. oll' amõtih uma eriala pääl “Sõprusõ” kolhoosih.
1992. aastagast pääle om tä tüütänüq Luhamaa piiripunktih, koh juhatas veterinaar- ja söögikontrolli bürood.
Seto Kuningriigi ülembsootskast valiti Kera Volli 1997. aastaga kuningriigi päävä aigu Luhamaal.
Läbi aastidõ om Kera Volli olnuq Luhamaa küläseldsi ja Luhamaa kerko tegemiisi man.
Gaasitehäs

Võro Gaasianalüsaatridõ Tehäs (VGT), rahva siän tunnõt ku Gaasitehäs, oll' aparaaditehäs Võro liinan, Kreutzwaldi huulitsan, pia Tamula järve perve pääl. 
Tehässe aolugu.
Ettevõtõq luudi 1959. aastagal. Tehässe pääkorpus sai valmis 1962. aastagal. Tuu om täämbätseni üts Võro liina tunnõtumpi ehitüisi. Gaasitehässe vanõmb osa, verevist savikivest ja pikä verevä savikivikorsnaga hoonõq, miä jääs päämajast liina poolõ, oll' tsaariaignõ piiretüsevabrik.
Nõvvokogo aol oll' ettevõttõ täüspikk eestikiilne nimi "Arnold Veimeri nimeline Võru Gaasianalüsaatorite Tehas". 
Gaasitehäs lõpõt' uma tüü 2010. aastagal.
Midä tehässen tetti.
Päält gaasianalüsaatridõ tetti tehässen ka tõisi aparaatõ, minkast suur osa lätsiq riigist vällä niinimitedüihe sõbralikkõhe sotsialismimaihtõ, näütüses Vietnamihe jms. Tehässen tetti ka lajatarbõkaupa, näütüses köögiväitsi, puuviläkorjamisõ abiriisto ja rulasit.
Täämbäne päiv.
Parhilla tüütäs inneskidse Gaasitehässe ruumõn mitu vähämbät ettevõtõt ni suurõmb osa tehässest om ümbre ehitet järvekaehusõga kortinis.
Närv

Närv om nööri muudu asi inemise vai eläjä seen. Närv sais kuun närvikiudõ kimpõst. Närvi mõtõq om edesi andaq märgüssit, näütüses helü-, valgus- ni valumärgüssit.
Närvekiudõ om katõsugumaisi: 
Om ka segänärve, mink seen ommaq mõlõmbaq - tundõ- ni liigutajanärve kimbuq.
Närv kuustus 1) närvi kihäst ja 
2) aksonist ni tendriidest (närvi jakõst).
Kilka Tõnu

Kilka Tõnu (Tõnu Kilgas; sündünüq 13. põimukuu pääväl 1954 Tarton, kooluq 25. lehekuu pääväl 2021) oll' eesti näütelejä ni laulja (bariton). 
Tõnu esä oll' näütelejä Mägedi Lembit, imä näütelejä Kaarma Ellen. 
Kilgas lõpõt' Heino Elleri nimelidse Tarto Muusigakooli Jürgensi Leida ni Kurtna Alma klassi laulu ja koorijuht'misõ pääl (1977). 
Aastagil 1976–1984 tüüt' Vanõmuisõ tiatrin, 1984–2001 Estonia tiatrin. 
Kilgas om üles astnuq raadion, viisorin ni kontsõrdilavvu pääl, mängüq näütüses filmen "Stereo" 1978, "Inemine, kedä es olõq" 1989, "Rahu huulits" 1991, "Nuuq vanaq armastuskiräq" 1992, telesarjan "Õnnõ 13" (1993–2020) agaq ka muial.
2020. aastaga sügüse ütel' Kilka Tõnu, et täl om kopsuvähk, miä om hinnäst jo aividõ sisse aanuq. Tä kuuli 25. lehekuu pääväl 2021.
Eräelo.
Kilkal om neli tütärd: Hansoni Hedvig Hansoni Novellaga, Kilka Ellen abielost Bassova Tatjanaga, Krummi Piret Karisma Katriniga ni Kilka Susan Mõttusõ Lembegaq.
Kilka Tõnu mõist' ka lõunõeesti kiilt kõnõldaq. Täl oll' ka latsõpõlvõ- ni maakodo Käärikel.
Kinniline lohk

Kinniline lohk vai söll om ijästü tekküline mõnõ kooniq mõnõkümne miitrelidse läbimõõduga nõdso, miä või ollaq mitukümmend miitret sükäv. Inämbähe ommaq sölliq katla vai leigu kujolisõq, aga võivaq ollaq ka pikligadsõq. Madalambidõ sölle seen om sakõstõ järv vai suu, miä om loho turbaga täütnüq.
Sölle om Eestin pall’o Lõunõ-Eesti kundistigõn, aq sölle lövvüs sagõhõhe ka muialt Eestist üten tõisi ijästü tekküliidsi pinnavormõga. Sälgmäki päält ja viirilt lövvüs paiguldõ mõnõ- koonig mõnõkümne miitre pikkuidsi piklikkõ sölle, aq sölliq võivaq ollaq ka tõisi ijästü pinnavormõ pääl vai vaihõl.
Tekkümiseviis.
Sölliq tekküväq Eestihe päämädselt ijästü taganõmisõ aol, ku suurõst maaijäst eräldü ijäpanko, miä mattuvaq jaoldõ vai kogonistõ ijästü saistuisi alaq ni sullivaq sääl aastagasato vai esikiq tuhandit, kooniq mattunuq ijäpanga asõmõlõ jäi alalõ lohk. Sääntsit ijä sulamisõst tekkünüid lohkõ nimmatas termokarstiliidsis pinnavormõs.
Tõõnõ viis sölle tekkümises võisõ ollaq ijästüjõõ kulutaminõ. Kipõ joosugaq jõkin võisõq vii pöörähtüseq kauriq piinüid saistuisi jõõ põh’ast, miä võisõ sünnütäq tsõõrigu- vai munakujoliidsi haudo orõn, kon löüdü säländüid.
Niisamatõ võisõ sölle sünnütäq ka ijästü veere päält vai lahkin juuskvaq sadanguq ja sadamaq, miä habrast päälüskõrda minemä kanniq. Ku sääne sadang johtu kalõmbidõ kivve pääle sadama, siis tekkü sinnäq äkiliidsi kaldidõga potitaolinõ uus, midä nimmatas hiiukirnus.
Tunnõtumbaq sölliq.
Kanahavva kinniline lohk.
Kanahavva kinniline lohk om Eesti kõgõ suurõmb ijästüst tegünüq kinniline lohk. Kanahavva söll om Elväst 1,5 kilomiitrit põh’a puul mõtsa kasunuq munakujolinõ äkiliidsi perviga haud, mink põh’an om väiku hainasuu. Kanahaud om 25 miitret sükäv ja hummogu–õdagu tsihin om taa pia 300 miitret lagja ja põh’a–lõunõ tsihin 250 miitret. 
Tuduliina kinniline lohk.
Tuduliina kinniline lohk om kinniline lohk Hummogu-Viromaal Tuduliina liinamäel. Söll om tunnõt tuu peräst, et Liivimaa atlasõn märgiti taad kistunus tulõmäe kraatris.
Vanapagana jälehavvaq.
Vanapagana jälehavvaq ommaq Lõunõ-Võromaal kolm perästikku suurt lohko Paganamaa kuntligadsõ maa vaihõl. Neoq ommaq 15–20 miitret sügäväq ja paiguldõ üle 25–kraadidsõ pervekaldõga mõtsa kasunuq lohoq, miä ommaq vanalõrahvalõ tulõtanuq miilde jalajälgi.
Tšetšeeniä

Tšetšeeniä ehk Tšetšeeniä Vabariik om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Volga föderaalringkunnan. 
Tšetšeeniä suurõmbaq liinaq ommaq Groznõi, Šali, Urus-Martan, Gudermes ni Argun.
Tšetšeeniä ammõtligus keeles om vinne keele kõrval ka tšetšeeni kiil.
Seto kunigriik

Seto kunigriik ehk Seto kunigriigipäiv om suur setokuluurilinõ kokkok'auminõ, midä peetäs põimukuu esdimätsel puulpühäl, minkast saavaq pääle setodõ ossa võttaq ka seto kultuuri huviliisi ja mia vaeldass õga aastaga kotust, koh tulõ. Kunigriigipäävä süäpääväl kuulutõdas ütest pääväst Seto kunigriigi säädüseq Eesti ni Vinne säädüisist korgõbahsaisjist ja päävä seeh peetäs seto perimüskultuuriga keöüdet võistluisi. Nisama valitas kunigriigipääväl ülembsootska – setodõ kuniga Peko asõmik maa pääl.
Aolugu.
Seto kunigriigi pidämise mõttõ om mõtsasuumlaisi vabariigi perrä maalõ toonuq rahvaluulõtiidläne Hao Paali. Edimäne kunigriigipäiv peeti 20. põmukuuu pääväl 1994 Obinitsa kooli moro pääl. Paari aastaga peräst naas' kotus, koh kunigriik tulõ, õga aastaga vaelduma nelä Setomaa eestipoolidsõ jao pääle jääjä valla vaihhõl (Miktämäe, Meremäe, Verska, Miss'o valla Luhamaa nulk) ja taa kotussidõ järekõrd püüsüs seeniaoniq, ka peräst valitsõmisõ ümbrekõrraldamist, ku naist valdost tetti üts Setomaa vald. Järgmädseq, järekõrrah XXVI Seto Kuningriik ja XXVII Seto Kuningriik olliq, tähendäs 3. põimukuu pääväl 2019 Küllätüvä küläh ja 5. süküskuu (mihklikuu, ka septembri) pääväl 2020 Kolossova küläh.
Võistlusõq.
Hindamiskogoq sortvaq vällä kõkõ par'õba sõnolisõ, kargusõkargaja, kasatskilüüjä, pillimeheq, vägümehe, süüke ja juukõ valmistajaq (oluq, vein, hands'a, piirak, leib), käsitüümeistreq jm; päävä haripunktist om vahtsõ ülembsootska valiminõ avaligõl valimiisil. Kõik meistreq kandvaq saad avvunimme järgmädse kunigriiginiq. Manitsõt võistlusõq ommaq õgal kunigriigipääväl, a harvõmb om vällä sordit ka tõisi kuniga meistrit, nt. piltnik. Peräh viimäst võistlust, ülembsootska valimist tulõ nal'aka sõaparaadi kaeminõ.
Ülembsootska.
Ülembsootska om setodõ kuniga Peko asõmik maa pääl, kiä valitas kunigriigipääväl ütest aastagast. Tegemist olõ-iq kuniga vai kuningimändägaq, selle et tuu mütoloogia perrä, mia tugõhõs Vabarna Anne laulõt eeposõlõ "Peko", om setodõl (viläkus)jummal-kunigas Peko, kiä maka Petseri mastõrah liivakuupõh ja and uma tahtmisõ ni nõu seto rahvalõ tiidäq unih, midäss näge ülembsootska. No sõs om ülembsootska vahetallitaja, sõnatuuja, a praktilidsõh elos õks rahva iistkõnõlõja, mõovõim ja arvamusõ juhtja. Ülembsootska tunnusõst om val'tsusskepp kiiora. Järestiküste amõdiaigõ hulk olõ-iq piiret. 2018. aastagal valiti Lüübnitsäh ülembsootskaks Hõrna Aare. 2019. aastagast saaniq om ülembsootska Järvelilli Rein.
Redel (ansambli)

Redel (võro keelen "retel") om eesti ansambli, kon mängväq Vaheoja Indrek ja Odeni Kristjan.
Redel sai kuulsas, ku 2020. aastaga joulukuun tull' vällä laul "Tartu", miä võtt' ossa lauluvõistlusõst "Eesti laul".
Vaheoja Indrek ja Odeni Kristjan ommaq mõlõmbaq kuulsa ansambli Winny Puhh liikmõq.
Saarlasõq

Saarlasõq ommaq Õdagumere saarõ Saarõmaa põlisasukaq.
Nääq olliq jo muinasaol tunnõduq julgõq meremeheq.
13. aastagasaa lõpon kirotõt Liivimaa vanõmb riimkroonika kujotas Liivimaa ristisõa edimäidsi saarlaisi perrä: "Saarlasõq ommaq hõelaq paganaq, nääq ommaq kuralasõq naabriq. Näidõ maa ümbre om meri, mitte kunagi ei pelgäq nä suurt sõaväke; suvõl, tuu om meile teedä, laastavaq nä ümbretsõõri maid, kohe nä merd piten tullaq saavaq. Nä ommaq pall'o sõasaaki võtnuq kristlaisi ja paganidõ käest. Noidõ kõgõ suurõmb jõud ommaq laivaq."
Rebäse Hain ni Tarveli Enn ommaq arvanuq, et saarlasõq olliq nuuq, kiä 1187. aastagal Roodsin Sigtuna maaha palotiq. 
Saarõmaal kõnõlõsõ vanõmbaq inemiseq eesti keele Saari murrõt, noorõmbil om alalõ viil saarõ aktsent, mink päätunnussõs om eesti keelest kõikvamb intonatsiuun ja "ö"- taolinõ helü, midä nä ütleseq "õ" asõmal. Naidõ tunnussidõ perrä om saarlast kerge ärq tundaq.
Linda

Linda om tegeläne eeposõst "Kalevipoig". Tä oll’ Kalõvipoja imä ja Kalõvi naanõ.
Tedä om mainit eeposõ edimädsen luun (Kalõvi tulõk). Salmõ ja Linda. Pulmaq.). Õdagun elänüq nuur lesk löüdse kar’atsidõ käest kana, tallõmaalt tedremuna ja vainu päält varõssõpoigõ. Tä vei nä kodo ni pand’ kana tedremunna haudma, varõssõpuja visas’ nurka.
Lese tütrile tullivaq kosilasõq. Salmõ tougas' tagasi kuu ja päävä kos’aq ni oll' peri kolmanda kosilasõga, kiä oll’ täht-peig, Põh’anagla vanõmb poig. Salmõ pulmapido aigu naksi timä puult ärqtougaduq ja ka vahtsõq kosilasõq – vesi, tuul ja Kungla kuninga poig, Linda manu hinnäst pakkuma. Linda es tahaq näide kosja, a oll' peri kuvvõnda kosilasõga, kiä oll’ Kallõv. Kallõv kutsuti tarrõ ni tälle pakuti söögikraami-juuki, a Kallõv es tahaq, tahtsõ õnnõ Lindat nätäq. Ku hinnäst ehitänüq Linda tarrõ astsõ, es tunnõq lesk ilosat kasutütärt inämb är’.
Soomõ jalgpallikogondus

Soomõ jalgpallikogondus mäng Soomõ iist jalgpalli tõisi maiõ vasta. Näide kogondust kutstas ka hellänimegaq "Huuhkajat" (Üükulliq).
Suumlaisi kõgõ suurõmb võit sündü 1922. aastagal, ku nä võidiq Eestit 10-2, kõgõ suurõmb kaotus S'aksamaa vasta 1940. aastagal – 0:13.
Õuruupa kultuuripääliin

Õuruupa kultuuripääliin om Õuruupa parlamendi ja kommisjoni kõrraldõt programm, kon Õuruupa Liido liino valitas ütes aastagas kultuuripääliinos. 
Õuruupa Liit om valinuq üte vai mitu liina Õuruupa kultuuripääliinas jo 1985. aastagast pääle. As'a mõtõq om edendäq ja jovvutaq Õuruupa kultuurõ kirivüst. Vällävalitun pääliinan arõnõs kultuur ja turistõ arv kasus. 
Mõnikõrd või juhtuq, et kultuuripääliin om Õuruupa Liido alast välästpuult: näütüses Norrast ommaq kultuuripääliinaq olnuq Bergen (2000) ja Stavanger (2008).
Eestist om kultuuripääliinas olnuq Talliin aastagal 2011. Tartost saa kultuuripääliin 2024. aastagal ja kõrraldajaq ommaq ütelnüq, et tuu om terve Lõunõ-Eesti sündmüs.
Kalda Siim

Kalda Siim (Siim Kallas, sündünüq 2. rehekuu pääväl 1948 Tal'nan) om eesti poliitik, inneskine pää-, vällä- ni riigitallitusministri ja Eesti panga president. Kalda Siim om 90. aastidõ suurõmbit nimmi. Tä om libõraalsõ ilmakaemisõga Rehvormieräkunna liigõq.
Eräelo.
Timä tütär om põrõldnõ Eesti pääministri Kalda Kaja.
Eesti vapp

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;178707&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2025-01-17T12:26:07Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Kruusamägi&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;minor /&gt;
 &lt;origin&gt;182585&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Eesti riigivapil om kats kujjo: suur riigivapp ni väiku riigivapp. Suurõ riigivapi pääl ommaq kuldsõl kilbil kolm sinist lõvvi, vapi ümbre om kats kuldsõt tammõossa. Väiku vapp om samasugunõ, aq õnnõ ilma tammõossõldaq. 
Riigivapi kujo om paika pant riigivapi säädüsega. Vappi pruukvaq riigiammõdiq ummi petsätide ni paprõ pääl. 
Suurõ riigivapi kujjo pruugitas Eesti Vabariigi säädüisil ni Vabariigi Presidendi säädlüisil.
EURO 2020

Jalgpalli Õuruupa meistrevõistlusõq 2020 (inglüse keelen "UEFA Euro 2020") ommaq 16. jalgpalli miihi Õuruupa meistrevõistlusõq. Võistlusõq pidi olõma 11 eri Õuruupa maan 2020. aastaga suvõl, aq UEFA touksi naaq koroonaviirusõ peräst 2021. aastaga suvõ pääle.
Meistrevõistlusõq võidi Itaalia jalgpallikogondus, kiä päält lisaaiga oll' penaltilüümisel 3:2 Inglüsmaast parõmb.
Mängukotussõq.
Amsterdam (Matalmaaq), Bakuu (Asõrbaidžaań), Budapest (Ungari), Bukarest (Rumeeniä), Glasgow (Skotimaa), Kopõnhaagõn (Taani), London (Inglüsmaa), München (S'aksamaa), Peterburg (Vinnemaa), Rooma (Itaalia), Sevilla (Hispaania).
Finaal peeti Londonin, Wembley staadioni pääl, kohe mahtu 90 000 päältkaejat.
Koorti Erkki

Koorti Erkki (Erkki Koort; sündünüq 15. põimukuu pääväl 1975) om kirämiis ja julgõolõgi-as'atundja.
Tä om kirotanuq romaanõ Lõunõ-Eesti keskaost: "Kättetasomine Kiräpääl" (2018), "Veritaso Tarton" (2019) ja "Salakuulaja Vahtsõliinan" (2020).
Koorti Erkki om tunnustõt julgõolõgi-as'atundja, kiä om tüün olnuq ka Kaitsõpolitsein ni siseministeeriümin.
Õlavüü

Õlavüü (ladina keelen "cingulum membri superioris" (inemisel) ja "cingulum membri thoracici" (eläjil); hariligun keelen olaq), mink küllen ommaq olavarrõq.
Tahaq kuulusõq lihassõq, luuq ni jakuq.
Lihassõq.
Õlavüün om mitmit rühmi lihassit: edemidseq, tagomadsõq ni vaihõlihassõq.
Kummakivi

Kummakivi om säidse miitret pikk kivimüräk Soomõn Ruokolahel Haukonsalon. Kivimüräk esiq sais kumõra kivi pääl – kokkopuutõkotus om küländ väiku. Tuust huulmaldaq kivi liigu-uiq.
Kusi

Kusi (ladina keelen "urina", eesti keelen tiidüsligult ka "uriin") om vedelik, midä sälgroodsulidsõq ajavaq. Kust tuutvaq neeroq. Kusi kogonõs kussõrmahe ni tulõ vällä kusitist.
Inemine.
Päävän aja inemine vällä 1–1,5 liitret kust. Edimäst vai primaarsõt kust tekkü päävän umbõs 100 kõrd rohkõmb – umbõs 170 liitret, selle et kusi tegünes verest ja kogo inemise veri (ca 5–6 liitret) lätt läbi neere umbõs 300 kõrda päävän.
Rasõhõdsõl naasõl om verd piä poolõ rohkõmb ku muidoq.
Uma hädä

Uma hädä vai uma haigus vai menstruatsioon om naasõ limaskestä imäkuast vallalõ tulõminõ. Sääne asi om naasõl umbõs kõrra kuun – 1 tsõõr kestä umbõs 28–34 päivä. Tsükli vai tsõõri alostusõn juusk 2–7 päävä joosul naasõ imäkuast verd. 
Umahaigusõga või üten kävvüq kõtuhaluq, väsümüs, rõndo hellüs, tujokanõ olõminõ jne.
Nimeq.
Menstruatsiooni kotsilõ om võro keelen hulk ütlemiisi: "kuurõivaq", "vereväq", "rõivalidsõq", "ihovar'otus", "uma haigus."
Godot'd uutõn

"Godot’d uutõn" ( Godoo) om ilmakuulsa näütemäng, mink om kirotanuq Becketi Samuel 1948–1949. 
Näütemängun om kats tegeläst – Vladimir ni Estragon. Nä uutasõq Godot'd, kiä ei tulõkiq. Võro kiilde om taa näütemängu ümbre pandnuq Rahmani Jan.
Alavere Mati

Alavere Mati (Mati Alaver, sündünüq 21. radokuu pääväl 1954 Võron) om inneskine eesti suusatreener. 
14. novembril 2019 mõist Harju maakohus Alaveri süüdü, et tä mõot' suusatajit dopingut tarvitama, ni karist' timmä aastadsõ tingimise vangistusõga 1,5aastadsõ katsõaoga.
Ewert and The Two Dragons

Ewert and The Two Dragons om Tal'nast peri eesti "indie rock"'i ansambli. Ansamblin mängväq Sundja Ewert (laulminõ, klahvpilliq), Pärnoja Erki (kitraq, vokaal), Kalda Kristjan (trummiq, tõsõq lüükpilliq) ja Etti Ivo (kitraq, bass, vokaal). 
Näide lauluq ommaq inglüse keelen, ka välänpuul Eestit on häste tunnõt näide laul "Good Man Down".
2024. aastaga suvõl kirodiq nääq uman sotsiaalmeediän, et nääq lõpõtasõq.
Ahvena Kalju

Ahvena Kalju (Kalju Ahven, sündünüq 11. süküskuu pääväl 1921 Räpinän, koolnuq 26. hainakuu pääväl 1946 Lüübekin) oll' eesti luulõtaja.
Tä oll' S'aksa sõaväen ja kuuli sõavangilaagrin tiisikustõ. Timä luulõtuisi kogo anti vällä päält timä kuulmist.
Eräelo.
Timä veli oll' keeletiidläne Ahvena Heino (1919–1988).
Alandi-Vernigu Erika

Alandi-Vernigu Erika (Erika Aland-Vernik, sündünüq 3. mahlakuu pääväl 1913 Koorastõ vallan, Võromaal, kooluq 25. lehekuu pääväl 2001 São Paulon, Brasiilian) oll' eesti näütekiränik, luulõtaja, proosakiränik ni tekstiilikunstnik.
Tä sündü Koorastõ vallan Kusto Tammõ talon möldro tütren. Tä opsõ Otõmpää Gümnaasiumin. Läts 1938. aastagal Vernigu Jürile mehele, katõkõsõ sõitsõq näq Brasiiliahe. Kuuli 2001. aastagal São Paulon Brasiilian.
Asi Vello

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;timestamp&gt;2021-07-20T20:39:42Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Eluonilus&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Loodud lehekülje "" tõlkimisel&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;173578&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Asi Vello (Ergav-Vello Asi, sündünüq 18. rehekuu pääväl 1927 Vanan-Saalussõn, kooluq 20. märtekuu pääväl 2016) oll' eesti sisearhitekt ni Eesti Kunstiakadeemiä emeriitprohvesri. Oll' Tammõ Väinoga üten üts modernistligu sisekujondusõ kavandajist.
Latsõpõlv.
Asi Vello sündü Võromaal Saalussõ vallan Vana-Saalussõ külän. Timä vanõmbaq olliq peri Võromaalt, imä oll' talopedäjä, esä oll' käsitüüline.
Auna Elise Rosalie

Auna Elise Rosalie (Elise Rosalie Aun, tütrigunimi Raup; sündünüq 3. (vkp)/ 15. piimäkuu pääväl 1863 Pikäreinul, Kanepi kihlkunnan, Võromaal, kooluq 2. piimäkuu pääväl 1932 Tallinan) oll' eesti luulõtaja ni proosakiränik.
Latsõpõlv.
Auna Elise sündü Pikäreinul Pikareinul renditalunigu peren. Elli noorõn Setomaal Ulitina mõisan.
Käve seto rahvaluulõt korjaman ja kirot' Setomaast ni setokõisi elost.
Kersna Vahur

Kersna Vahur (Vahur-Üllar Kersna, sündünüq 4. mahlakuu pääväl 1962 Võro liinan) om eesti aokiränik.
Kersna Vahur lõpõt' 1980. aastagal Antsla Keskkooli, 1985 Tarto Riikligu Ülikooli aokirändüsosakunna.
Elise Rosalie Aun

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;timestamp&gt;2021-07-21T13:53:31Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Eluonilus&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Ümbresaatminõ lehele Auna Elise Rosalie&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;173587&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Bartosiki Tuulikki

Bartosiki Tuulikki (Tuulikki Bartosik, tütrigunimi Veskus; sündünüq 24. põimukuu pääväl 1976 Rakveren) om eesti akordionimängjä.
Tä om mängnu akordionni õigõ mitmõn võrokiilsen loon.
Browne'i George

Browne'i George (riigikrahv George von Browne-Camas vai Georg von Browne; sündünüq 15. piimäkuu pääväl 1698 Mahoni kants, Mayne, Limerick, Iirimaa, kooluq 18. süküskuu pääväl 1792 Riia) oll' iiri peritolo Vinne Keisririigi sõaväelane ni riigitegeläne, Katariina II aolidsõ Liivimaa- (1762–1783) ja Eestimaa kubõrmangu (1775–1783), Riia- ni Talliina asõhaldurkunna kindralkupõrnaatri (1783–1792).
Silla Ants

Silla Ants (Ants Sild, sündünüq 29. süküskuu pääväl 1943) om aokiränik, seltsielo kõrraldaja. Timä suguvõsa om peri Mõnistõst. Esä kasvi vaesõlt, visadusõ läbi jõud 40-aastagadsõlt uma maja ehitämiseni, sai Valga Kutsõkoolist mööblitisleri haridusõ. 1930. aastil läts esä Tallinna Lutõri vabrikulõ tüüle. Tallinnan sündü Ants. Peräst Tallinna pommitamist 1944 tulti Mõnistõlõ tagasi.
Ants om lõpõtanu Mõnistõ 7-klassilidsõ kooli 1957. aastagal ja Varstu Keskkooli 1961. aastagal. Lõpõt Tartu Ülikoolin aokirändüse osakonna 1968. a.
Kultuur ja Elu.
Pioneer
Põhjanael.
Timä om kirotanu aokirändõsõ ja poliitika vahekõrrast.
Timä om Võro Keele ja Kultuuri Fondi asutajaliigõ. Nisama om asutajaliigõ(?) sändsil seldsel:
Tallinna Võrokõisi Selts.
Eesti Rahvuslik Elujõud.
Merivälja Kaunistamise Selts. 
Timä om kokku pandnu raamadu "Põuane maa. Murdevihik". Avita 1994. 31 lk.
Ylipulli Tuomo

Ylipulli Tuomo (Tuomo Sakari Ylipulli, sündünüq 3. urbõkuu pääväl 1965 Rovaniemel, kooluq 23. hainakuu pääväl 2021) oll' soomõ suusahüppäjä ja olümpiävõitja. 
Ylipulli võit' maailmameistrevõistlusõq suusahüppämisen Seefeldin 1985 ja Oberstorfin 1987. aastagal. Olümpiäkulla sai tä Calgaryn 1988. aastagal.
Eksta Viivi

Eksta Viivi (Viivi Eksta, sündünüq 19. radokuu pääväl 1933 Ruusmäe vallan, Võromaal) om eesti oppaja ja psükoluug.
Eksta Viivi lõpõt' 1952. aastagal Talliina 2. Keskkooli. 1956. aastagal lõpõt' Talliina Pedagooglilisõ Instituudi keskkooli keemiä-bioloogia oppaja kutsõga. 
Tiidüstüü.
Eksta Viivi om uur'nuq eesti kooliõpilaisi ja midä nä tähtsäs pidäväq, om opjidõga tennüq mitmit uuringit.
Tä om vällä andnuq päält 600 artikli.
Qaemshahr

Qaemshahr (pärsiä keelen قائم‌شهر) om liin Iraanin Õdagu-Mazandaran provintsin.
Ramses II

Ramses II (sündünüq aastaga ümbre 1300 inne mi aigu, koolnuq aastagal 1224 vai 1213 inne mi aigu) oll' Egüptüse vaarao 19. vaaraodõ suust 13. aastagasaal inne mi aigu.
Krüdeneri Barbara Juliane

Krüdeneri Barbara Juliane (Barbara Juliane von Krüdener, sündünüq 22. märtekuu pääväl 1764 Riian, koolnuq 25. joulukuu pääväl 1824 Bilogirskin) oll' baltisaksa kiränik ja Viitinä mõisaprovva.
Viitinä mõisaprovva.
1818. aastal jõud' Barbara von Krüdener Viitinähe. Jo hulk aigu inne tuud, 1792. aastal, oll' tä Viitinän käünüq, alost sääl kooliharidusõ võimaldamist ja latsi vaktsiniirmist. Barbara von Krüdener pand' talopojilõ süäme pääle, et nuuq olnuq tüükäq, virgaq ja puhtaq, ni and' noilõ, kinkal olliq sandidsõq rõivaq, midägi parõmbat sälgä. Tä kõrrald' ka vaimoliidsi raamatidõ välläandmist. 
Rahvaperimüs mälehtäs, et Barbara von Krüdener sund' naisi alospükse kandma, miä tuul aol viil harilik es olõq, ni ollõv esiq naisil alospükste kandmist kontroll'nuq, miä tuul aol meestele sukugi es miildüq. Tä õpõt' ka naisi, kuis alospükse ummõldaq. 
Päält Viitinät.
1823. aastal läts Barbara von Krüdener Viitinäst Krimmi tervüst parandama. Tä kuuli 25. joulukuu pääväl 1824 Barbara Bilogirskin ja matõti sinnäqsamma.
Abort

Abort om embrüo vai lootõ imäkuast vällätulõk inne sündümist. Abordi pääle jääs naanõ latsõst ilma, rasõhus lõpõs.
Aborti om kattõ eri tüüpi:
Ärqviskamine tulõ määndsestki haigusõst vai periligust hädäst. Rahvakeelen tähendäs "abort" päämädselt ärqhäötämist. 
Aolugu.
Abordil om pikk aolugu. Kõgõ vanõmb kirälik tunnistus ärqhäötämise kotsilõ om peri Vanast-Hiinast, umbõs 500 aastakka inne miiq aoarvamist. Inne 18. aastagasata es olõq häid latsi ärqhoitmisõ nõvvõ (näütüses kondoomõ) olõman, selle oll' latsõ mant är võtminõ sündümise ärqhoitmisõs tävveste harilik. Lats häötädi ärq näütüses elävähõpõga, tõõnõkõrd huhati imäkota kuuma õliga vai juudi kihvtist taimõseko.
Seoniqaoniq vaiõldas, kas aborti pidänüq lubama vai kiildmä. Tõõsõq pidäväq tuud inemise tapmisõs, tõõsõq ütleseq, et loodõq ei olõq viil elon inemine. Eri riigen ommaq abordi kotsilõ vällä ant eri säädüseq, miä ommaq ka ao joosul muutunuq.
Abordi tegemine Eestin.
Päält oholidsi variantõ om latsõ häötamises kats võimalust:
Ovidius

Publius Ovidius Naso (sündü 20. urbõkuu pääväl aastagal 43 inne mi aigu, kuuli aastagal 17 vai 18 Tomisen) oll' Vana-Rooma luulõtaja.
Timä kõgõ tähtsämb raamat om "Metamorfoosiq" (ladina keelen "Metamorphoses"), kon om üttekokko 250 müüti kreekä ja rooma jumalidõ ja kangõlaisi kotsilõ, kiä tõõsõs muutu, näütüses lugu tuust, kuis Athena taidsa kudajatütrigu Arachne härmävidäjäst pandsõ, kuis ilosast nuurmehest Narkissosõst ninn saiõ, 
Ovidius, Vergilius ja Horatius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq. Keskaol ja renessansi aol Õdagu-Õuruupan olliq õdagumaie vanaao kirätükest kõgõ tuntumbaq Ovidiusõ teosõq.
Felipe II

Felipe II (21. lehekuu päiv 1527 – 13. süküskuu päiv 1598) oll' Habsburgõ suust Hispaania kuningas aastagil 1556–1598, Portugali kuningas aastagil 1580–1598. 
Päält tuud oll' tä Napoli ja Sitsiilia kuningas aastagast 1554 pääle, Milano hertsog aastagast 1540 pääle ja Matal'maiõ 17 provintsi esänd aastagast 1555 pääle. Noorõhpõlvõh, kooni tä oll' Inglüsmaa kuninganna Mary I (Veridse Mary) tõõnõpuul aastagil 1554–1558, olliq täl lühküt aigu uma naasõ õigusõ perrä ka Inglüsmaa ja Iirimaa kuninga tiitliq.
Tä oll' Säksä keisri Karl V ainugõnõ säädüslik poig. Uma esä valduisist peri tä Hispaania üteh tuu kuningriigi võimu ala jäänü maiõga Ameerigan, Itaalian ja Matal'maiõl. Timä uno Ferdinand I saiõ Säksä keisris ja tälle jäieq Karl V valduisist Habsburge maaq Austrian, Ungarin ja muial Kesk- ja Hummogu-Õuruupan. Karl V ilmariigi kottalõ om üteldüq, et päiv es lää timä riigin kunagi jumalihe, selle et täl oll' valduisi ümbre kogo ilma. 
Felipe II om ilmah kuulsa katõ suurõmba sõa peräst, miä es lääq tälle kuiki häste. 
Aastagast 1566 alga Matal'maiõ mäsu kuninga vasta, minkaga sündü Matal'maiõ põh'aosan hindäperi Ütistedü Provintse Vabariik (parhillanõ Hollandi kuningriik). Hispaania kuninga võimu ala jäänü Matal'maaq ommaq noq hindäperi Belgiä kuningriik. 
Aastagal 1588 saiõ mere pääl Inglüsmaalt lüvväq Hispaania suur laivavägi Võitmalda Armaada ("Grande y Felicísima Armada"). Päält tuud saiõ Inglüsmaa aigopite Hispaania asõmal Õuruupa kõgõ tähtsämbäs mereriigis.
Ähijärve

Ähijärve om külä Võromaal Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Antsu

Antsu külä om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Haabsaarõ

Haabsaarõ om külä Võromaal Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Külä om Karula riigipargi veeren.
Külän om Haabsaarõ raamadukogo.
Jõõperä (Antsla)

Jõõperä (vai Iiperä) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Karula kihlkunnan.
Kassi (Antsla)

Kassi om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuste valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastaga oll' Kassi külä Urvastõ vallan.
Kerikukülä

Kerikukülä om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.
Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll' Kerikukülä Urvastõ vallan.