tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lõunõeesti kiräkiil

Lõunõeesti kiräkiil vai tarto kiräkiil om päämidselt tarto keele ja võro keele põh'apoolitsidõ murdidõ pääle põh'andõt kiräkiil, midä pruugiti 17.-19. saa-aastagal Tarto- ja Võromaal kerigu-, kooli- ja kohtukeeles. Lõunõeesti kiräkeele üts vanõmbit ja tähtsämbit kiräliidsi mälehtüsmärke om 1686. aastagal ilmunuq "Wastne Testament". Täämbädse päävä kontekstin om lõunõeesti kiräkeeles nimetet ka võro kiräkiilt.
Seto kiil

Seto kiil om Eesti põlinõ piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil, miä kuulus õdagumeresoomõ kiili sekkä.
Seto kiilt mõist 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 12 549 inemist, päämidselt Lõunahummogu-Eestin, Setomaal. 
Seto kiil om üts lõunõeesti keelist vai tõõsõ arvamisõ perrä üts lõunõeesti keele murdist. Et seto kiil om võro keelega küländ üttemuudu, om tedä puht keeletiidüse perrä peet võro keele osas. Om pruugit ka nimitüst "võro-seto kiil". A et setodõl ommaq alalõ väega esiqmuudu vanaq kombõq ja kimmäs hindätiidmine, sis kõnõldas võro ja seto keelest sakõstõ siski ku eräle keelist. 
Eesti traditsioonilidsõ murdõtiidüse perrä om setodõ kiil eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ Võro murdõ Seto murrak, a setoq pidäväq umma kiilt iks umaette seto keeles.
Seto kiil õdagumeresoomõ keelen.
Seto keele kõgõ lähkümbäq sugukeeleq ommaq õdagumeresoomõ keeleq. Seto kiil kuulus õdagumeresoomõ lõunõrühmä kuun muu lõunõeesti, eesti, liivi ja vad'a keelegaq. Õdagumeresoomõq keeleq ommaq tegünüq ütest algkeelest, midä kõnõldi jo päält 2000 aastaga tagasi. Tuust õdagumeresoomõ keeleütisüsest lätś lõunõeesti kiil kõnõ inne tõisist lakja.
Muistidsõn lõunõeesti hõimokeele tekküq joq edimädse aastagatuhandõ tõsõl poolõl murdõq. Lõunõeesti hummogumurdõst tekkü seto kiil, mink seen om hulga vanno lõunõeesti juuni. Lisäs ommaq setoq päält tuhandõ aastaga elänü kõrvuisi balti ja slaavi rahvidõga, miä ommaq seto kiilde umaq jäleq jättünüq. Setokõsõq ommaq häste alalõ hoitunuq vanno sõnno, midä lövvüs õnnõ hummogu puul, näütüses "pähn" (ersä keelen "pekše"), vai õnnõ kavvõmban õdagumeresoomõ keelin, nt "kua" 'kiä, kumb'. Seto keele ummaperrä saa võrrõldaq seto rahvakultuuri ja leeloga, miä om terve õdagumeresoomõ ala pääl ummi vanno juuni poolõst väega esiqeräline.
Seto keele sisemäne lakjaminek.
Setomaa om aoluulidsõlt jagonuq 12 nulgas. Egän nulgan om olnuq uma kiil. Rohkõmb lääväq lakja põh'aseto, lõunõseto ja hummoguseto murdõq, midä võigi pitäq kolmõs seto murdõs. 
Põh'aseto kiilt kõnõldas Poloda ja Tsätski nulgas, miä seo ilma aigu jääs Mikitamäe ja Verska ümbre. Sääl ommaq "i"-q, mink pääl ei olõq rasõhust, lännüq "e"-s: "panti &gt; pante"; ja "u"-q lännüq "o"-s: "tulnuq &gt; tulnoq". Ka Vabarna Anne oll' põh'aseto ala päält peri, selle om ka seto eepos "Peko" just põh'asetokiilne.
Lõunõseto kiilt kõnõldas sääl, kon olliq vanastõ Meremäe valla ja Luhamaa kandi küläq. Lõunõseto kiil om kõigilõ setodele arvo saiaq. Lõunaseto keelen om ka „Mii’ Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium“ (1926; 2. tr 2013).
Hummoguseto kiilt om kõnõld põrõhõlladsõl Vinnemaal, Petseri liinast hummogu puul. Hummoguseto keelen om kõva vinne keele mõotus, a eesti ütiskiil om sinnäq vähämb joudunuq.
Rumeeniä

Rumeeniä (rumeeniä keelen "România") om Õuruupa riik.
Austria

Austria Vabariik (s'aksa keelen "Republik Österreich") om Õuruupa riik. Meilt kaiaq om tä lõuna ja õdagu vaihõl. Austria naabõrriigiq ommaq Liechtenstein ni Sveits õdagun, Itaalia ni Sloveeniä lõunan, Ungari ni Slovakkia hummogun, S'aksamaa ni Tšehhi põh'an.
Austria pindala om 83 879 km² ja 2022. aastaga mahlakuun elli sääl 9 027 999 inemist. Ammõtlik kiil, midä Austrian koolõn ja as'aajamisõn tarvitõdas, om Austria saksa kiil ("Österreichisches Deutsch"), a inemiseq kõnõlõsõq inämbüisi s'aksa keele alemanni ja baieri murdit. Rahvast ommaq austõrlasõq 80,8%, s'akslasõq 2,6%, bosnialasõq 1,9%, türkläseq 1,8%, serbläseq 1,6%, rumeenläseq 1,3%, tõisi vähämbit veidembüisi om kokko üle 10%.
Austria pääliin ja kõgõ suurõmb om Viin. Tõõsõq suurõq ja tähtsämbäq liinaq ommaq näütüses Graz, Linz ja Salzburg.
1995. aastagast om Austria Õuruupa Liido liigõq. 2002. aastagast võeti pruukmistõ õuro.
Austriast juusk läbi Doonau jõgi.
Tsehhi Vabariik

Tsehhi (tsehhi keelen "Česko") / Tsehhi Vabariik (tsehhi keelen "Česká republika") om Õuruupa riik.
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm

Mu esämaa, mu õnn ja rõõm (eesti keelen "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm") om Eesti Vabariigi riigihümn. 
Eesti keelen.
"Mu isamaa, mu õnn ja rõõm"&lt;br&gt;
"muusiga": Fredrik Pacius&lt;br&gt;
"sõnaq": Johann Voldemar Jannsen
Mu isamaa, mu õnn ja rõõm,&lt;br&gt;
kui kaunis oled sa!&lt;br&gt;
Ei leia mina iial teal&lt;br&gt;
see suure, laia ilma peal,&lt;br&gt;
mis mul nii armas oleks ka,&lt;br&gt;
kui sa, mu isamaa!&lt;br&gt;
&lt;br&gt;
Sa oled mind ju sünnitand&lt;br&gt;
ja üles kasvatand;&lt;br&gt;
sind tänan mina alati&lt;br&gt;
ja jään sull' truuiks surmani,&lt;br&gt;
mul kõige armsam oled sa,&lt;br&gt;
mu kallis isamaa!&lt;br&gt;
&lt;br&gt;
Su üle Jumal valvaku,&lt;br&gt;
mu armas isamaa!&lt;br&gt;
Ta olgu sinu kaitseja&lt;br&gt;
ja võtku rohkest õnnista,&lt;br&gt;
mis iial ette võtad sa,&lt;br&gt;
mu kallis isamaa!
Võro keelen.
"Mu esämaa, mu õnn ja rõõm"&lt;br&gt;
"muusiga": Fredrik Pacius&lt;br&gt;
"sõnaq": Johann Voldemar Jannsen
"võro kiilde pandnu": Jüvä Sullõv (23.08.2005)
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm,&lt;br&gt;
ku illos olõt sa!&lt;br&gt;
Ei lövväq ma joht ilman tääl&lt;br&gt;
taa suurõ, laja ilma pääl,&lt;br&gt;
miä mul nii armsa olnuq ka,&lt;br&gt;
ku saq, mu esämaa!&lt;br&gt;
&lt;br&gt;
Su pääl ma olõ sündünüq&lt;br&gt;
ja üles kasunuq;&lt;br&gt;
ma tennä sinno alasi&lt;br&gt;
ja jää sull' truvvis surmani,&lt;br&gt;
mul kõgõ armsamb olõt sa,&lt;br&gt;
mu kallis esämaa!&lt;br&gt;
&lt;br&gt;
Su perrä Jummal kaegu,&lt;br&gt;
mu armsa esämaa!&lt;br&gt;
Tä olku sino kaitsja&lt;br&gt;
ja võtku heldele õnnista',&lt;br&gt;
miä ilman ette võtat sa,&lt;br&gt;
mu kallis esämaa!
Prantsusmaa

Prantsusõ Vabariik () om Õuruupa riik.
Prantsusõ lipp

Prantsusõ lipp (prantsusõ keelen "le drapeau tricolore") om Prantsusmaa riigilipp, miä om pruugin 14. hainakuu pääväst 1790.
Lipu pääl ommaq kuninga värm' (valgõ) ja Pariisi värmiq (sinine ja verrev).
Leedu

Leedu Vabariik (leedu keelen "Lietuvos Respublika") om Õuruupa riik, üts Baltimaist. Meilt kaiaq om ta lõunõn.
Leedu om Õdagumere veeren, kõgõ lõunõpoolitsõmb Baltimaa. Leedust põh'a poolõ jääs Läti, hummogu poolõ Valgõvinne, lõunõ poolõ Poola ja lõunõõdagu poolõ Vinnemaa all olõja Kaliningradi oblast. Üle mere om Leedul õdagupiir Roodsiga.
Leedu pindala om nii 65 300 km2, 2024. aastaga alostusõn elli sääl 2 886 515 inemist. Leedu pääliin ja kõgõ suurõmb om Vilnius. Tõõsõq suurõq ja tähtsämbäq liinaq ommaq näütüses Kaunas, Klaipėda ja Šiauliai.
Suurõmb jago elänigest (82,6%) ommaq leedulasõq, kiä ommaq balti rahvas ja kiä kõnõlõsõq leedu kiilt, miä om üts balti keelist. Veidembüsrahvist om rohkõmb poolakõisi (6,3%), vindläisi (5%), valgõvindläisi (2,1%) ja ukrainlaisi (1,7%). Poolakõsõq ommaq inämbüisi Vilniusõ maakunnan. 
2004. aastagast om Leedu Õuruupa Liido ja NATO liigõq. 2015. aastagast võeti pruukmistõ õuro.
S'aksamaa

S'aksamaa (S'aksa Liitvabariik, s'aksa keelen "Bundesrepublik Deutschland") om föderaalnõ vabariik Kesk-Õuruupan. S'aksamaa S'aksamaa naabriq ommaq Taani, Poola, Tsehhi, Austria, Sveits, Prantsusmaa, Luksõmburk, Belgiä ja Holland. Põh'a puul om luudusligus riigipiiris Põh'ameri ja Õdagumeri.
S'aksamaa päälinn om Berliin. Saksamaal om 16 liidomaad ja 82 mill'onat elänikku.
Nimi.
1949. aastagast om riigi ammõtlinõ nimi "Bundesrepublik Deutschland", võro keelen S'aksamaa Liitvabariik (kooniq 1983. a S'aksa Föderatiivnõ Vabariik).
Rahvastik.
2010. aastaga saisoga om S'aksamaa Euruupa Liido kõgõ suurõmba inemiisi arvoga riik. Maailman om S'aksamaa inemiisi arvo poolõst 15. kotusõ pääl. Rahva tihehüs om S'aksamaal 229.4 inemist kruutkilomiitre kotsilõ.
Keskmäne eloigä om 79,9 aastagat. Ütel immäl om keskmädselt 1,4 last ja kuulminõ om 7,9 1000 inemise kotsilõ 2009. aastaga saisoga. Neoq näütäjäq ommaq üteq maailma madalambaq.
91% S'aksamaa inemiisist ommaq s'akslasõq. 2004. aastaga seisoga registreeriti S'aksamaal säidse mill'onat välisriike kodanikku.
Luudus ja ilm.
S'aksamaal om paras ilm lämmä suvõ  ja külmä talvõga, a pikembit külmi ja lumitsit aigõ om harva. Vihma satas aastak läbi. Talvõ keskmäne lämmäkraat om 0 °C. Taivavii hulk om paras, 500 mm.
Viikogoq.
Jõõq.
Kõgõ pikembäq:
1.Doonau (Donau; 2852 km)
2.Rein (Rhein; 1320 km)
3.Elbe (1165 km)
4.Oder (866,12 km)
5.Mosel (545 km)
6.Main (524 km)
7.Inn (510 km)
8.Weser (433 km)
9.Saale (413 km)
10.Spree (382 km)
Itaalia

Itaalia Vabariik (itaalia keelen "Repubblica Italiana") om Õuruupa riik.
Itaalia om riik saapa kujoga Apenniini puulsaarõ pääl, miä küünüs Vaihõmerre. Põh'an ommaq Itaalia piiris Albiq. Päält Apenniini puulsaarõ ommaq Itaalia all viil Sitsiilia, Sardiinia ja tõõsõq vähämbäq saarõkõsõq.
Põh'an om Itaalial maapiir Austria (430 km), Prantsusmaa (488 km), Sloveeniä (232 km) ja Sveitsiga (740 km). Itaalia sisse jääseq viil hindäperi San Marino ja Vatikani riik.
Itaalia om Õuruupa Liido, NATO, Õuruupa Nõvvokogo ja OECD asotajaliigõq, G7, Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni ja Schengeni viisaruumi liigõq.
Õuro

Õuro vai euro (mitmin keelin Euro) om Õuruupa Liido ütisraha ja rahamõõt. Õuro märgis om "€". Üten õuron om 100 tsenti.
Õurot andvaq vällä Õuruupa Keskpank ja Õuruupa Liidu maiõ keskpangaq, nigu Eesti Pank. 
Eesti.
Eestihte tull' õuro seenidse Eesti raha krooni asõmalõ 1. vahtsõaastakuu pääväl 2011 Eesti panga kimmä kursiga 15.6466 EEK.
Hispaania

Hispaania Kuningriik (hispaania keelen "Reino de España") om Õuruupa riik.
Hispaania jääs Lõunõõdagu-Õuruupahe Ibeeriä poolõsaarõ pääle, määnegi jago Hispaania maad om viil Atlandi suurõnmeren ja Afrikan. Hispaania om Lõunõ-Õuruupa kõgõ suurõmb riik ja rahva hulga poolõst neläs riik Õuruupa Liidon. Hispaaniast põhja jääseq Prantsusmaa ja Andorra, õdagu poolõ Gibraltar, hummogu poolõ Portugal. Hispaania pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Madrid, tõõsõq suurõq ja tähtsäq liinaq ommaq näütüses Barcelona ja Valencia.
Hispaania pindala om 505 990 km2 ja 2024. aastaga elli sääl 48 692 804 inemist. 
Hispaania om 1982. aastagast NATO ja 1993. aastagast Õuruupa Liido liigõq. Hispaania raha om õuro. 
Kae viil.
&lt;br&gt;
Maailma rahvidõ lipuq

Maailma rahvidõ lippõ nimekiri
Võro kirändüs

Võro kirändüs om Eesti lõunahummogujaon elävä võro kiilt kõnõlõja rahva kirändüs üten rahvaluulõga. Võro kirändüs om osa tuust eesti kirändüsest, midä om kutsut nimega lõunaeesti (Oskar Kruus, Kronberg) vai uandi (Kaalep) vai ugandi (Kaplinski) kirändüses. Niikutsutuisi lõunaeesti kirändüisi siäst om eräle võet mulgi (Adamson, Baturin), tarto (Suits), võro (Adson, Jaik, Lattik, Kolk) ja seto (Haavaoks) kirändüs. 
Välislingiq.
Võro kirändüse kodoleht
Võro rahvalaul

Võro rahvalaul om Võromaalt peri, inämbüisi võrokeeline rahvalaul. Vanõmb võro rahvalaul om regivärsin, vahtsõmb lõppriimiga.
Ehitüskunst

Ehitüskunst vai arkitektuur om rakõndusligu ja esteetilidse tsihiga looming, miä pututas inemise elo ja tegemiisi ruumilist keskkunda.
Portugal

Portugali Vabariik (portugali keelen "República Portuguesa") om Õuruupa riik. Portugali pääliin om Lissabon.
Poola

Poola Vabariik (poola keelen "Rzeczpospolita Polska") om Õuruupa riik. Poola naabriq ommaq S'aksamaa õdagun, Tsehhi ja Slovakkia lõunõn, Ukraina ja Valgõvinne hummogun, Leedu ja Vinnemaa Kaliningrad põh'an. Poola pääliin om Varssavi. Maa pindala om 312 679 ruutkilomiitret ja sääl eläs päält 38 mill'ona inemise. 
Poola kuulus 1999. aastagast NATO-htõ ja 2004. aastagast Õuruupa Liito.
Aolugu.
Aastagil 1990–1995 oll' Poola presidendis Wałęsa Lech.
Kultuur.
Poola tähtsämpi kultuuritegeläisi ommaq olnuq viiemeistre Frédéric Chopin ja papp' ni tähetiidläne Kopernigu Mikołaj.
Statistiga

Statistiga om tiidüs, miä uur, kuis kor'ata, kõrraldadaq, analüüsi, tõlgõndadaq ja näüdädäq arvandmit. 
Statistiga all mõtõldas sakõstõ ka statistiliidsi andmidõ korjamisõ tulõmust vai töödeld tulõmust (nt. sünde statistiga - kupall'o latsi egan kuun sünnüs, vai nt. sündünüisi latsi keskmäne kaal). 
Eesti riigilõ tarviliidsi statistiliidsi andmidõ korjamisõ ja tüütlemisega tegeles Statistigaammõt.
Võro tiatri

Võro tiatri all peetäs hariligult silmän võro keelen tettüt tiatrit. Viimädse paari aastakümnegaq om võro kiil saanuq tiatrin väega hinnatus. Tiatritegejide tsõõr om lagja: külä näüteringiq, koolilatsõq, täüskasunuq liinan, puulkutsõlidsõst projektitiatrist kutsõlidsõ tiatrini vällä. Tiatrikunst om üts viimätside aastidõ joosul inämbarõnuq võrokeeline kultuurivaldkund.
Võrokeelidse tiatri hällüs või pitäq Kaika suvõülikuulõ, kon om ette kannõt mitmit sääntsit tükke, miä ommaq ildampa saanuq kutsõlisõgiq tiatri repertuaari osas.
Vahtsõmba ao kõgõ jovvulidsõmb võro keelen tiatritekij om olnuq puulkutsõlinõ projektitiatri Võro Tiatriateljee, miä oll' innembidse Võro Rahvatiatri perrätulõja. 1999. aastagast pääle toimõnd' tä uma programmi perrä, mink tagapõh'as oll' uma kiil ja kultuur. Tuusjaos tarvitõdi väärtkirändüst ja -dramaturgiat. 1999–2005 om lava pääle tuud mitu võrokeelist tükkü. Kolm lavastust om saanuq Grand Prix' üleriigilidsel harrastustiatridõ liidu festivaalil. 2009. aastagal nimitedi tiatriateljee ümbre Võro Liinatiatris.
Võrokeelitsit näütemänge ommaq kirotanuq Kõivo Madis, Kauksi Ülle, Rahmani Jan, Ilvese Aapo, Ruitlasõ Olavi, Kõivo Ants ja tõsõq. Edimäne pikk võro keelen kirotõt näütemäng oll' Kõivo Madissõ ja Lõhmussõ Aivo "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl".
Võro aokirändüs

Võro aokirändüse all peetäs hariligult silmän võrokeelist aokirändüst. Ainugõnõ tävveligult võrokeeline pidevält ilmuv aokirändüsvälläannõq om kats' kõrda kuun ilmuv aoleht' Uma Leht.
Võrokeelidse latsiaokirändüse alostusõs või lukõq 2005. aastaga radokuud, ku ilmu eesti latsiaokirä Täheke edimäne võrokeeline nummõr'. Tõõnõ võrokeeline Täheke ilmu 2005. aastaga märdikuun.
Uma Leht

Uma Leht om ainugõnõ tävveniste võrokeeline aoleht. Uma Leht ilmus kats kõrda kuun. Lehe edimäne nummõr ilmu 1. põimukuu pääväl 2000. aastagal. Lehe umanik om Võro Selts VKKF.
4. märtekuu pääväl 2021. tull' vällä Uma Lehe 500. nummõr.
Aolugu

Aolugu (kullõq!) tähendäs tiidmiisi minevigust, nii inemisütiskunna minevigun olnuid sündmüisi ja protsesse, naid seletävit lättit, ku ka tiidüst, miä naid sündmüisi, protsesse ja lättit uur.
Aokirändüs

Aokirändüs om pääväkõrraliidsi sündmüisi kotsilõ teedüse korjaminõ, ülekaeminõ, uur'minõ ja edesiandminõ. Aokirändüsen tüütäjä om aokiränik.
Kaeq ka.
Võro aokirändüs
Bioloogia

Bioloogia (kreeka sõnost βίος 'elo' ja λόγος 'logos') om luudustiidüse haro, miä uur ello. Võro keeli um bioloogia kotsilõ pruugit ka nimetüst elotiidüs.
Bioloogia uur eloliisi ehitüst, arõnõmist ja ülevänpidämist, ni näide vaihõkõrdo hindäkesken ja keskkunnaga.
Arstitiidüs

Arstitiidüs (ladina keelen "ars medicina" arstmiskunst) om inemise tervüse kaitsmist ja parandamist, tõpi, näide ärqmäärämist, ärqhoitmist ja ravvi ni eloiä pikendämist uurva tiidüs.
Keeletiidüs

Keeletiidüs om inemiisi keele tiidüsline uurminõ ja keeletiidläne tuu, kiä kiilt uur. Keeletiidüs uur kiilt kõrraperälidselt ja objektiivselt egä nuka alt.
Keeletiidüse alaq jagonõsõq inemise kiili ilmuisi perrä: lausõoppus kaes, määne struktuur om lausil; mooduoppus kaes sõnno struktuuri; helüoppus uur, kuimuudu tegüneseq kõnnõ aol helüq ja kui naid vällä üteldäs.
Keelevaihtus

Keelevaihtus om jakkus, kon üte keele kynõlõjaq vaihtasõq uma keele ärq tõõsõ keele vasta. Kiilt vaihtanuis loetas inemiisi, kiä koton uma keele asõmal sagõhõmpa tõist kiilt pruuk'vaq. Keelevaihtusõ toimumist uuritas üte inemise eloiä seen vai, sagõhõmpa, üte keelekogokunna põlv'kundõ vaihõl.
Ku keele kynõlõjaq jätväq uma keele kynõlõmisõ tävveste maaha, om tegemist keelesurmaga.
Kildamäng

Kildamäng vai puslõ om mäng, kon tulõ pall'o väikeisi, tihtipääle viguridsõ kujoga, kiltõ kokko sünnütäq. Ega kilda pääl om väikene tükükene määntsestki pildist; noid kokko sünnüten saias suur pilt. 
Edimädseq kildamängoq tettiq nii, et maaliti pilt neläkandilidsõ tasadsõ lavvajupi pääle ja lõigati sys tuu saega jupõs. Arvatas, et edimädse kildamängo tekk' 1760. a. paiku Londoni kaarditegejä ja graviirjä Spilsbury John. 
Seo ilma aigo tetäs inämbüs kildamänge papist, tuuperäst, et nii tulõ odavamp. Inne jupõs lõikamist kleebitäs papi pääle pilt vai suurõndõt foto. Hariligult ommaq nuuq pildiq luudusõst vai huunist, näütüses mäkist vai lossõst. 
Perämädsel aol om pääle harilikkõ kildamänge naat tegemä viil elektrooniliidsi; noid saa puutrõn mängiq. 
Om eski kirotõt programmõ, mink abiga om võimalik umast pildist (nt digitaalsõst fotost) hindäle sääne mäng tetäq.
London

London om Ütiskuningriigi ja Inglüsmaa pääliin ja Rahvidõ Ütisüse keskus. London om Õuruupa kõgõ suurõmb liin päält Moskvat, Õuruupa kõgõ suurõmb sadamaliin päält Rotterdammi ja maailma kõgõ tähtsämb rahandus- ja kaubanduskeskus päält New Yorki.
Aoviidüs

Aoviidüs vai meelelahotus om tegemiseq, midä tetäs aoviitmises, tujo nõstmisõs vai muutmisõs.
Välislingiq.
Võrokeelitside kildamänge lehekülg
Vanaq mõõduq

Mõõtõ nimekiri lugõ üles Võromaal vanal aol tarvitõduq mõõduq. Seo lehe pääl olõvaq mõõduq ommaq võeduq Võro-Seto tähtraamatust vai kallendrist 2005. aastaga pääle.
Pinikuurma

Pinikuurma om pikkusmõõt. 1 pinikuurma om 7 verstä (7,47 kilomiitrit).
Verst

Verst om pikkusmt. 1 verst om 500 (vinne) süldä (1,07 kilomiitrit).
Vinne süli

Vinne süli om pikkusmõõt. 1 vinne süli om 3 arssinat vai 7 jalga vai 4 küünärd (2,13 miitrit).
Vana süli

Vana (miiq maa) süli om pikkusmõõt. 1 vana süli om 6 jalga (1,83 miitrit).
Arssin

Arssin om pikkusmõõt. 1 arssin om 16 verssokit vai 28 tolli (0,7112 miitrit).
Liivimaa küünär

Liivimaa küünär om pikkusmõõt. 1 liivimaa küünär om 2 jalga (0,61 miitrit).
Küünär

Küünär om pikkusmõõt. 1 küünär om 12 verssokit vai 21 tolli (0,53 miitrit).
Verssok

Verssok om pikkusmõõt. 1 verssok om 4,445 tsendimiitrit.
Jalg (mõõt)

Jalg om pikkusmõõt. 1 jalg om 12 tolli (0,3048 miitrit).
Toll

Toll om pikkusmõõt. 1 toll om 10 liini (2,54 sentimiitrit).
Miil (mõõt)

Miil om pikkusmõõt. 1 miil om 1,6093 kilomiitrit.
Meremiil

Meremiil om pikkusmõõt. 1 meremiil om 1,852 kilomiitrit.
Tiin

Tiin (tessätiin) om pindalamõõt. 1 tiin om 2400 ruutsüldä vai 6 talliina vakamaad (1,09 hektaari).
Talliina vakamaa

Talliina vakamaa om pindalamõõt. 1 talliina vakamaa om 400 ruutsüldä (0,18 hektaari).
Riia vakamaa

Riia vakamaa om pindalamõõt. 1 riia vakamaa om 10 000 ruut maamõõdu (liivimaa) küünärd (0,37 hektaari).
Aakri

Aakri om pindalamõõt. 1 aakri om 4046,86 m2.
Vaat

Vaat om mahomõõt. 1 vaat om 40 pangi (492 liitrit).
Pang (mõõt)

Pang om mahomõõt. 1 pang om 10 tuupi (12,3 liitrit).
Tuup

Tuup om ruumalamõõt. 1 tuup om 4 kortlit (1,23 l).
Karnits

Karnits om ruumalamõõt. 1 karnits om 2-3 tuupi (2,4-3,7 liitrit).
Riia tündri

Riia tündri om ruumalamõõt. 1 riia tündri om 2 riia vakka (132,8 liitrit).
Riia vakk

Riia vakk om ruumalamõõt. 1 riia vakk om 54 tuupi (66,4 liitrit).
Inglüse kortli

Inglüse kortli om mahomõõt. 1 inglüse kortli om 0,142 liitrit.
Pint

Pint om ruumalamõõt. 1 pint om 4 inglise kortlit vai 0,5683 liitrit.
Gallon

Gallon om ruumalamõõt. 1 gallon om 8 pinti vai 4,5461 liitrit.
Puut

Puut om rasõhhusmõõt. 1 puut om 40 nakla (16,38 kilogrammi).
Leisik

Leisik om rasõhhusmõõt. 1 leisik om 20 nakla (8,20 kilogrammi).
Nagõl (mõõt)

Nagõl om rasõhhusmõõt. 1 nagõl om 32 luuti (0,41 kilogrammi) vai 96 solotnikku vai 16 untsi (0,4536 kilogrammi).
Luut

Luut om rasõhhusmõõt. 1 luut om 12,8 grammi.
Õigustiidüs

Õigustiidüs om tiidüs õigusnormõ sisust. 
Põhilidsõq nättüseq, midä õigustiidüs uur, ommaq inemine, ütiskund, riik, õigusnormiq ku ütiskundliidsi protsesse säädjäq.
Belgiä

Belgiä Kuningriik (hollandi keelen "Koninkrijk België", prantsusõ keelen "Royaume de Belgique", s'aksa keelen "Königreich Belgien") om Õuruupa riik. Belgiä naabrimaaq ommaq Prantsusmaa, S'aksamaa, Holland ni Luksõmburk. 
Belgiä pindala om 30 528 km² ja 2023. aastaga elli sääl 11 697 557 inemist. Belgiä pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Brüssel, miä om ka Õuruupa Liido keskusõs. Belgiä rahvas jagonõs katõs suurõmbas rühmäs: põh'a puul eläseq flaamiq, kiä kõnõlõsõq hollandi kiilt, lõunõ puul eläseq vallooniq, kiä kõnõlõsõq prantsusõ kiilt. Kolmas ammõtlik kiil Belgiän om s'aksa kiil.
2021. aastaga alostusõn elli Belgiän 67,3% belgäisi, ülejääk 32,7% olliq sisse tulnu vai olliq tõõsõst rahvusõst. Brüsselin ja Brüsseli ümbre eläväst rahvast olliq belgläseq 25,5%.
Belgiä om õurotsooni, NATO, OECD ja WTO asotajaliigõq. NATO pääkortin om Brüsselin.
Rumeeniä lipp

Rumeeniä lipp (rumeeniä keelen "Tricolorul") om Rumeeniä riigilipp, miä om pruugin 27. joulukuu pääväst 1989.
Sloveeniä

Sloveeniä Vabariik (sloveeni keelen "Republika Slovenija") om Õuruupa riik.
Slovakkia

Slovakkia (Slovaki Vabariik, slovaki keelen "Slovenská republika") om Õuruupa riik.
Kreeka

Kreeka ("`kreeka" (hrl. III pikkus), kreeka keelen "Ελλάδα", "Ελληνική Δημοκρατία") om Lõunahummogu-Õuruupa riik.
Õuruupa Liit

Õuruupa Liit om riike ütistüs, kohe kuulus 27 Õuruupa riiki. 
Liidust om vällä astnu õnnõ Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriik (aastagal 2020). 
Õuruupa Liidu algusõst arvatas 1952. aastakka, ku Õdagu-S'aksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Belgiä, Holland ni Luksõmburk teiq ütenkuun Õuruupa Söe- ja Teräseütistüse.
Roodsi

Roodsi Kuningriik (roodsi keelen "Konungariket Sverige," [ˈkôːnɵŋaˌriːkɛt ˈsvæ̌rjɛ]) om Õuruupa riik. Roodsil om ütine maapiir Soomõ ni Norraga ja ütine merepiir Taani, S'aksa, Poola, Vinnemaa, Leedu, Läti ni Eestiga. Roodsi om Õuruupa Liido ja NATO liigõq. Roodsi raha om roodsi kruun.
Roodsi pääliin ni kõgõ suurõmb liin om Stockholm.
Nimi.
Arvatas, et nimi Roodsi, midä õdagumeresoomõ keelin pruugitas, tegüsi Stokholmist põh'aõdagu poolõ jäävä Roslageni piirkunnast, roodsi keeli om piirkund "rōþsland" ja taa kandi inemiseq "rōþskarl" . Tegosõna tähendäs sõudmist ja õdagumeresoomõ keeleq ommaq taa Roodsi nimmamisõs pruukmistõ võtnuq arvadaq viikingiaol. 
Poliitiga.
Riigikõrraldusõ poolõst om Roodsi kuningriik, sääl om konstituts'oonilinõ monarkia.
Luudus.
Roodsin om pall'o mõtso ja sääl ommaq ilosaq jõõq.
Palindruum

Palindruum om sõna vai miä taht märgijoro, kon ummaq märgiq iinperi ja taasperi saman järekõrran.
Palindruumõ võro keelen.
 taal um mu laat
 tuul um mu luut
 suul um mu luus
 suu um mu uus
 suut um mu tuus
 tuul um mu luut
 nuur um mu ruun
 suur um mu ruus
 püür um mu rüüp
 küür um mu rüük
 raas um mu saar
 kaas um mu saak
 saal um mu laas
 sääl um mu lääs
 riiv um mu viir
 riit um mu tiir
 riih um mu hiir
 riis um mu siir
 liiv um mu viil
 siih um mu hiis
 kann um mu NAK
 kon um mu nokk
 prakk um mu karp
 pann um mu napp
 post um mu tsopp
 pots um mu stopp
 kadõ um mu õdak
 kummuh um mu hummuk
 tiit sis tiit
 tuut sis tuut
 taa aśa aat
 taa ala aat
Küprüs

Küprüse Vabariik (kreeka keelen "Κυπριακή Δημοκρατία", türgü keelen "Kıbrıs Cumhuriyet") om Õuruupa riik.
Küprüs om saarõriik Õuruupa lõunõhummogujaon ja kuulus Õuroopa Liito. Küprüse naabriq ommaq Türgü, Süüriä ja Egüptüs. Riigi ammõtlidsõq keeleq ommaq kreeka ja türgü kiil. Küprose pääliin om Nikosia. Küpros sai hindäperi riigis 1960. aastagal. Inne oll' tuu maa Inglüsmaa ala. Riigikõrd om vabariik ja 2023. aastagast pääle om president Nikos Christodoulidis. 
Küprose kliima om suvõl kuiv ja kuum, talvõl likõ ja temperatuur 10 kraadi ümbre. Saarõ õdagupuul om mägine ja hummogupuul tasatsõmb. Väega kuulsa om Olümposõ mägi, miä om saarõ kõgõ korgõmb tipp (1953 m).
Küpros jagonõs kuvvõs piirkunnas: Famagusta, Kyrenia, Larnaca, Limassol, Nikosia ja Paphos.
Malta

Malta Vabariik (malta keelen "Repubblika ta' Malta", inglüse keelen "Republic of Malta") om Õuruupa riik.
Riigi suurus om 316 km². Malta kuustus saarist, minkast kolmõ suurõmba pääl (Malta, Gozo, Comino) eletäs.
Malta naabriq ommaq Sitsiilia, Liibüä ja Tuneesiä.
Malta läts’ Õuroopa Liido mano 2004. aastagal.
Malta ammõtliguq keeleq ommaq malta kiil ja inglüse kiil.
Poliitiga.
Maltal om olnuq 11 presidenti, noist kolm ommaq naasõq. Aastast 2024 om president Myriam Spiteri Debono.
Luudus.
1,4% Maltast om katõt mõtsagaq. Kõgõ jämmemb puu om Ceratonia siliqua (Carob).
Maltan olõ-õiq üttegi järve egaq jõkõ.
Rahvastik.
Maltan eläs 469 730 inemist. Rohkõmb ku 90% inemiisist ommaq rooma katoligu usku.
Holland

Hollandi Kuningriik vai Matalmaaq (hollandi keelen "Koninkrijk der Nederlanden") om riik Kesk-Õuruupan. Holland om Saksamaa, Belgiä ja Põh'amere vaihõl.
Hollandil om kats päälinna: Amstõrdam ja Haag. Rottõrdamin ommaq ilmamaa kõgõ suurõmbaq sadamaq.
Hollandin eläs 17 772 378 inemiist (2024). Lõunõ-Hollandin eläs rohkõmb inemiisi ku põh'an. Inämb-vähämb neländik pinnast om merepiirist allpuul. Hollandi kõgõ madalamb paik om Zuidplaspolder, miä om 7 miitret alla merepinna.
Holland läts ütte Õuruupa Liidogaq 1958. aastaga 1. vahtsõaastakuu pääväl. Hollandin om konstitutsioonilinõ monarkia. 2013. aastaga 30. mahlakuu pääväst pääle om Hollandi kuning Willem-Alexander.
Bulgaaria

Bulgaaria Vabariik (bulgaaria keelen "Република България") om Õuruupa riik. Tä om Lõunõhummogu-Õuruupan Balkani puulsaarõ hummogujaon, Musta mere õdaguveeren. Timä naabriq ommaq põh'a puul Rumeeniä, õdagu puul Serbiä ja Põh'a-Makõdoonia ni lõunõ puul Kreeka ja Türgü.
Bulgaaria pääliin on Sofia. 
Inemiseq ja kiil.
2023. aasta andmidõ perrä oll' Bulgaarian kokko 6 447 710 inemist. 
Bulgaarian kõnõldas bulgaaria kiilt. 
Luudus.
Lõunõhummogu poolõ juuskva mäkivüü Stara planina jaga riigi katõs. Stara planinast põh'a puul om Doonau jõõ ümbre Valahhia matal vai Alam-Doonau matal. Lõunõ poolõ jääs Traakia tasamaa, miä om Maritsa jõõ lajan oron ja kon om Bulgaaria kõgõ parõmb põllumaa. 
Bulgaaria lõunõhummogujaon om suur mägine ala, kohe käüväq Rila, Pirini ja Rodope mäeq. Bulgaaria kõgõ korgõmb mäetipp Musala Rila mäkin om 2925 m korgõ. Rodope mäeq tegeväq piiri Kreekaga.
Aolugu.
681. aastal luudi Edimäne Bulgaaria riik. Tuu kattõ pääle parhilladsõ Bulgaaria ka suurõmba jao Balkanist. Tõõsõ Bulgaaria riigi langõmisõga 1396. aastal läts' territoorium pia viiessaas aastagas Osmanidõ võimu alaq.
Vinne-Türgü sõda (1877–1878) vei Bulgaaria vürstiriigi (1878–1908) ja Bulgaaria kuningriigi (1908-1946) luumisõniq. 1946. aastagal sai Bulgaariast üteparteilinõ sotsialistlik riik Nõvvokogo Liido mõotusalan (Bulgaaria Rahvavabariik). 1989. aastal saivaq võimalikus mitmõ parteiga valimisõq, pääle tuud läts' Bulgaaria üle demokraatia ja turumajandusõ pääle.
Kuulsaq inemiseq.
Dobreva Nina.
Dobreva Nina om Bulgaariast peri näütlejä, kiä mäng' Mia Jonesi ossa telesaatõn ni pääossa Gilberti Elena telesaatõn .
Albaania

Albaania (albaania keelen "Shqipëria", võro keeli "kodastõ maa") vai Albaania Vabariik (albaania keelen "Republika e Shqipërisë") om Õuruupa riik. Albaania naabõrriigiq ommaq Montenegro, Põh'a-Makõdoonia, Kreeka ja Kosovo.
Bosnia ja Hertsegoviina

Bosnia ja Hertsegoviina (bosnia ja horvaadi keelen "Bosna i Hercegovina", serbiä keelen "Босна и Херцеговина") om Õuruupa riik.
Bosniast ja Hertsegoviinast põh'a, õdagu ja lõunõ puul om Horvaatia, hummogu puul om Serbiä nink lõunõhummogu puul Montõnegro. Merepiiri om Bosnial ja Hertsegoviinal õnnõ 20 km Aadria mere veeren Neumi liina man.
Bosniast ja Hertsegoviina pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Sarajevo.
Bosnia ja Hertsegoviina sai hindäperi riigis 1990. aastagil Jugoslaavia sõa käügin. Inne tuud oll' tä Jugoslaavia Föderatiivsõ Sotsialistlidsõ Vabariigi osa. Bosnia ja Hertsegoviina om parlamentaarsõ demokraatlidsõ riigikõrraga riik, miä sai 2010. aastaga mahlakuun NATO liikmõkandidaadis. Õuruupa Nõvvokogo liigõq om Bosnia ja Hertsegoviina 2002. aastaga 24. mahlakuu pääväst.
Luudus.
Bosnia ja Hertsegoviina kesk- ja lõunõosa ommaq mägitseq, põh'aõdagun om kah kühmõ, a põh'ahummogu jaon om maa tasanõ. Kõgõ korgõmb tipp om Magliči lava (2386 m) Dinaari mäkin, mink õdagujago om karstinõ ja kon om pall'o kuupõ. Sisemaal om mõõdokas kontinentaalnõ kliima, tuu tähendäs, et suvõq ommaq kuumaq ja talvõq külmäq ja lumitsõq. Maa lõunõotsan kliima om vaihõmereline. Pia puult maast katvaq mõtsaq.
Valitsõmisjaotus.
Riik om detsentraliseerit võimoga nink sais kuun katõst föderatiivsõst valitsõmisütsüsest – Bosnia ja Hertsegoviina Föderats'oonist ("Federacija Bosne i Hercegovine, Федерација Босне и Херцеговине") ja Serbläisi Vabariigist ("Republika Srpska, Република Српска"). Mõlõmbaq föderatiivsõq piirkunnaq valitsõsõq ütenkuun Brčko ringkunda ("Brčko distrikt, Брчко дистрикт").
Rahvastik.
Riigin eläs kolm suurt etnilist rühmä. Noist kõgõ suurõmb om bosnialasõq (48%), sõs serbläseq (37%) ja horvaadiq (14%).
Horvaatia

Horvaatia Vabariik (horvaadi keelen "Republika Hrvatska") om Õuruupa riik Aadria mere kalda pääl. Põh'aõdagun om Horvaatia naabris Sloveeniä, põh'ahummogun Ungari, hummogun Serbiä, Bosnia ja Hertsegoviina ni Montõnegro lõunõhummogun, üle Aadria mere om Horvaatia naabris Itaalia. Kõgõ suurõmb liin om Zagreb, miä om ka Horvaatia pääliin. Horvaatia pindala om 56,594 km2 ja sääl eläs 2021. aastaga saisogaq 3 871 833 inemist. 
Horvaatia om parlamentaarnõ vabariik ja kuulus Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiuuni, OSCE-he, Õuruupa Liito, WTO-ho, NATO-htõ ja 1. vahtsõaastakuu pääväst 2023 viil õurotsuuni ja Schengeni viisaruumi. Horvaatia om alaq kirotanuq Kyōto protokollilõ ja Pariisi kliimaprotokollilõ.
Maailmapanga perrä ommaq Horvaatian suurõq palgaq, ka inemise edengi indeks om suur'. Majandusõn ommaq suurõmbaq haroq teenindüs, tüüstüs ja põllumajandus, tähtsä om ka turism.
Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriik (s'aksa keelen "Fürstentum Liechtenstein") om Õuruupa riik.
Moldova

Moldova Vabariik (romaania/"Republica Moldova") om Õuruupa riik.
Andorra

Andorra Vürstiriik (katalaani keelen "Principat d'Andorra") om Õuruupa riik.
Andorra jääs Hispaania ja Prantsusmaa vaihõlõ. Andorra pindala om 468 kruutkilomiitret, ja om tuugaq Õuruupan kuvvõs kõgõ vähämb riik. Riigi pääliin om Andorra la Vella. Inemiisi eläs Andorran päält 86 000 ja suur jago noist ommaq katoliiklasõq. Riigi ammõtlik kiil om katalaani kiil. Andorral om kõrraga kats kaasvürsti, Prantsusõ president ja a Seu d’Urgelli piiskop.
Andorra majandusõ jaos om kõgõ tähtsämb turism, miä and nii 80% of SKP-st. Andorran käü aastagan nii 8 mill'onat turisti, noist nii 7 mill'onat käüväq sinnäq suusatamma.
Andorra om 1993. aastagast Ütistünüisi Rahvidõ liigõq. Andorra ei olõq Õuruupa Liido liigõq.
2024. aastaga elli Andorran 85 370 inemist.
Valgõvinne

Valgõvinne Vabariik (valgõvinne keelen "Рэспубліка Беларусь", vinne keelen "Республика Беларусь") om Õuruupa riik.
Põh'a Makõdoonia

Põh'a Makõdoonia Vabariik (makõdoonia keelen "Република Северна Македонија") om Õuruupa riik.
Monaco

Monaco Vürstiriik (prantsusõ keelen "Principauté de Monaco") om Õuruupa riik.
Argentina

Argentina Vabariik (hispaania keelen "República Argentina") om Lõunõ-Ameeriga riik. Argentina naabrimaaq ommaq Boliivia, Brasiilia, Tsiili, Paraguay ja Uruguay. Argentina om pindala poolõst maailman katsas kõgõ suurõmb riik, päält Brasiiliat Lõunõ-Ameerikan tõõnõ kõgõ suurõmb. 
Argentina om Ütistünüisi Rahvidõ asotajaliigõq ja om üts G20 maid. Mõnikõrd kõnõldas Argentinat, Brasiiliat ja Tsiilit, et nuuq ommaq ABC-riigiq. 20. aastagasaa alostusõn oll' Argentina maailma rikkampi maid, ildampa om majandus kehvemb olnuq, om olnuq mitmit majanduskriise.
Argentinan mängitäs spordist kõgõ rohkõmb jalgpalli. Argentina miihi jalgpallikogondus om võitnuq maailmameistrevõistlusõq (1978, 1986, 2022) ja olümpiämängoq. Argentinlaisi Maradona Diegot ja Messi Lionelli om peet maailma kõgõ parõmbis jalgpallimängjis.
Brasiilia

Brasiilia Vabariik (portugali keelen "República Federativa do Brasil") om kõgõ suurõmb Lõunõ-Ameeriga riik. 2013. aastagal elli sääl umbõs 201 mill'onat inemist. Nii suurusõ ku rahva hulga poolõst om Brasiilia maailman viies riik.
Luudus.
Brasiiliast juusk läbi maailma kõgõ viirikkamb jõgi Amazonas.
Kultuur.
Sport.
Kõgõ tähtsämp spordiala Brasiilian om kimmähe jalgpall. Brasiilia miiskund om kõikaig olnuq ku mitte kõgõ kõvõmp kõgõn ilman, sõs üts kõvõmbit. Tä om tulnuq viiel kõrral jalgpalli maailmameistres: 1958, 1962, 1970, 1994 ja 2002.
Uruguay

Uruguay Vabariik (hispaania keelen "República Oriental del Uruguay") om Lõunõ-Ameeriga riik.
Tsiili

Tsiili Vabariik (hispaania keelen "República de Chile") om Lõunõ-Ameeriga riik.
Paraguay

Paraguay Vabariik (hispaania keelen "República del Paraguay", guarani keelen "Paraguái Tavakuairetã") om Lõunõ-Ameeriga riik.
Tiatri

Tiatri (kriika keelest "theatron" "näütemängopaik") om sõna-, muusiga-, tandsulavastuisi näütäjä kunstiasotus, kon hariligult kandas ette näütemänge, oopõriid, opõrette ja ballette. Tiatri om ka kunstiliht (lavakunst, tiatrikunst).
Semiootiga

Semiootiga om tiidüs märgest ja märgisüstemiist.
Semiootiga alaharoq ommaq parlatsõl aol suurõn plaanin säändseq:
Haloneni Tarja

Haloneni Tarja Kaarina (Tarja Kaarina Halonen, sündü 1943) om Soomõ poliitik, riigi president aastagil 2000–2012.
Haloneni Tarja ja Võromaa.
7. hainakuu pääväl 2009 käve Haloneni Tarja Võromaal. Tä käve Võro Instituudin, kon oppõ üten tõsis suumlaisiga veitse võro kiilt. Viil käve tä külän Kaalepi Ainil, kiä suvõl Karula kandin eläs.
Isten, áldd meg a magyart

Isten, áldd meg a magyart om Ungari riigihümn'.
Himnusz
"A magyar nép zivataros századaiból"
Isten, áldd meg a magyart
Jó kedvvel, bőséggel,
Nyújts feléje védő kart,
Ha küzd ellenséggel;
Bal sors akit régen tép,
Hozz rá víg esztendőt,
Megbűnhődte már e nép
A múltat s jövendőt!
Őseinket felhozád
Kárpát szent bércére,
Általad nyert szép hazát
Bendegúznak vére.
S merre zúgnak habjai
Tiszának, Dunának,
Árpád hős magzatjai
Felvirágozának.
Értünk Kunság mezein
Ért kalászt lengettél,
Tokaj szőlővesszein
Nektárt csepegtettél.
Zászlónk gyakran plántálád
Vad török sáncára,
S nyögte Mátyás bús hadát
Bécsnek büszke vára.
Hajh, de bűneink miatt
Gyúlt harag kebledben,
S elsújtád villámidat
Dörgő fellegedben,
Most rabló mongol nyilát
Zúgattad felettünk,
Majd töröktől rabigát
Vállainkra vettünk.
Hányszor zengett ajkain
Ozman vad népének
Vert hadunk csonthalmain
Győzedelmi ének!
Hányszor támadt tenfiad
Szép hazám, kebledre,
S lettél magzatod miatt
Magzatod hamvvedre!
Bújt az üldözött, s felé
Kard nyúlt barlangjában,
Szerte nézett s nem lelé
Honját e hazában,
Bércre hág és völgybe száll,
Bú s kétség mellette,
Vérözön lábainál,
S lángtenger fölette.
Vár állott, most kőhalom,
Kedv s öröm röpkedtek,
Halálhörgés, siralom
Zajlik már helyettek.
S ah, szabadság nem virul
A holtnak véréből,
Kínzó rabság könnye hull
Árvák hő szeméből!
Szánd meg Isten a magyart
Kit vészek hányának,
Nyújts feléje védő kart
Tengerén kínjának.
Bal sors akit régen tép,
Hozz rá víg esztendőt,
Megbűnhődte már e nép
A múltat s jövendőt!
Mi Esä

Mi Esä palvõq om ristiuso üts tunnõtumpi palvit.
Vahtsõ Testamendi perrä and' taa palvõ Jeesus Kristus vastussõs ummi jüngride küsümisele, kuis tulõ pallõldaq. 
Palvõ tekst lövvüs Matteuse evangeeliümin (6:9–13), kon taa om osa mäejutlusõst. Analoogia Luuka evangeeliümin (11:2–4).
Võrokeeline tekst.
"(Säet vana lõunaeesti kiräkeele teksti perrä.)"
Mi Esä taivan, 
pühendedüs saaguq sino nimi. Sino riik tulguq. 
Sino tahtminõ sündkuq ku taivan, nii ka maa pääl. 
Mi päävälikku leibä annaq meile täämbä. 
Nink annaq meile andis mi süüq, 
nii ku ka mi andis anna umilõ süüdläisile. 
Ni saatku-i meid joht kiusatusõ sisse, 
a pästäq meid ärq kur’ast, 
selle et sino perält om riik 
ja vägi ni avvustus igävedses aos. 
Aamõn. 
Setokeeline tekst.
"Säet setokeelidse evangeelumi perrä " 
"("Miiq issändä Jeesusõ Kristusõ pühä evangeelium. Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt. " 
"Seto kiilde ümbre pannu' Ernst Puusepp. Keele poolõst õiõnduisi tennüq P. Voolaine." 
"Tartoh, Akedeemilise Emakeele Seltsi toimetused XIV, 1926.)"
Miiq Esä, kiä sa olõt taivah, 
pühendedüs saaguq suq nimi. Suq riik tulguq, 
suq tahtminõ sündüguq kui taivah nii kah maa pääl. 
Miiq egapääväst leibä annaq meile täämbätsel pääväl. 
Ja annaq andis meile miiq võlaq, 
niguq miikiq andis annamiq umilõ võlglaisilõ. 
Ja ärq saatkuq meid kiusatustõ, 
aq pästäq meid ärq kur'ast! 
Sest suq perält om riik 
ja vägi ja au igäveste. 
Aamen. 
Mi Esä palvõq ku keelenäüdeq.
Kombõs om olnuq pruukiq Mi Esä palvõt keelenäütes ilma kiili võrdõlõmisõ man. Põhjusõs om muuhulgan tuu, et pall'oq kristlasõq tiidväq taad pääst ni taa om pant pall'odõhe ilma kiilihe.
Muusiga.
Mitmõq helüluujaq ommaq Mi Esä palvõlõ viise tennüq, naidõ siän:
Ristiusk

Ristiusk vai krõstlus om monoteistlinõ usk, miä põhinõs Jeesusõ elol ja oppusõl, nii niguq tuu om kirja pant Vahtsõn Testamendin. Ristiusko inemiisi kutsutas ristiinemiisis vai ristirahvas.
Ütiskuningriik

Ütiskuningriik (inglüse keelen "United Kingdom"), täüsnimega Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriik ("United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland") om Õuruupa riik. Ütiskuningriigin om neli maad: Inglüsmaa, Sotimaa, Kõmrimaa ja Põh'a-Iirimaa. Ütiskuningriigi pääliin om London.
Ütiskuningriigi kuningas om pääle kuningaimänd Elizabeth II kuulmist 2022. aastagal Charles III.
Pääministri : Keir Starmer (2024)
Televisiuun

Sõna televisiuun vai televis'uun om hübriidsõna. Tä tulõ mõlõmbist, nii kreeka ku ladina keelest. Tele tähendäs kreeka keeli kavvõt ni visio tähendäs kaehtust. Televis'ooni sõnna pruugitas sagõhõhe lühendedült: "tele". Telepildi vastavõtmisõs ja nägemises tarviline aparaat' om televiisor (lühendedült "telek" vai "viisor").
Edimäne elektromehaanilinõ televiisor sai patendi 1885. aastagal. Tuu autoris oll' s'aksa üliopilanõ Paul Gottlieb Nipkow.
Edimädse elävä pildi kand' üle John Logie Baiard 1925. aastagal ni esitelli tuu Briti kuninglidsõlõ instituudilõ ja ütele aokiränigule 1926. aastagal. Tuu oll' ilmamaa edimäne tüütävä viisori avalik näütämine. 
Tooni aoni oll' viisor poolõldõ mehaanilinõ, kooniq 1934. aastagal näüdäs' Philo Taylor Farnsworth Franklini Instituudin edimäst tävveste elektroonilist televiisorit, kon oll' 220 rita pildi kotsilõ ni 30 pilti sekundin. 
Kolm nädälit järgemiisi võtt' Farnsworth pääle poliitikit, sportlaisi ja sato inemiisi ni kand' naidõ pildi üle vastavõtjahe. 
Elektroonilidsõ televis'ooni aigo näudäti värmitelekit edimäst kõrda 1940. aastagal, ku Ameeriga Raadiokorporats'uun näüdäs' mõnõlõ Föderaalsõ Sidekomisjoni liikmõlõ vahtsõ süstemi perrä tettüt värmilist pilti. 
Edimäne värmiline teleülekannõq tetti 1951. aastagal, ku telekannal' CBS näüdäs' programmi "„Premiere”", a tuud olõ-s võimalik nätäq mustvalgõ viisorigaq. Tuuperäst kaiq tuud saadõt kõgõst 30 inemist, kel olliq prototüüpmassinaq.
Edimädseq televis'ooniülekandõq Õuruupan alostiq 1936. aastagal, ku näüdäti Berliini Olümpiamänge. Tuu pilt kanti üle pall'odõhe avalikkõhe televis'oonimajjohe Berliinin ja Hamburgin. 
Nõvvokogo Liidon naksiq elektromehaanilidsõ ülekandõ katsõtusõq Moskvan 1931. aastagal ni edimädseq telesaatõprooviq 1937. aastagal.
Võromaa inemiseq

Võromaa inemiisi nimekiri. Tan ommaq üles loeduq mõnõq tunnõtumbaq inemiseq, kiä ommaq Võromaal sündünüq, Võromaal elänüq vai Võromaa hääs midägi ärq tennüq.
 A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü &lt;br&gt;
Maailma keeleq

Maailma kiili nimekiri lugõ üles hulga ilma kiili, a olõ-i lõplik ega tävvelik, tan olõ-i kavvõst kõiki ilman kõnõldavit vai kõnõlduid kiili. Koolnuq keeleq ommaq tähüstedüq märgiga †.
 A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z Ž
Lühendüseq

Lühendüisi nimekiri. Tan ommaq üles loeduq mõnõq inämb tarvitõduq lühendüseq. 
 A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z&lt;br&gt;
Setomaa inemiseq

Setomaa inemiisi nimekiri. Tah ommaq üles loedu mõnõq tunnõtumbaq inemiseq, kiä ommaq Setomaal sündünüq, Setomaal elänüq vai Setomaa hääst midägi arq tennüq.
 A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z&lt;br&gt;
Lepä Lembit

Lepä Lembit (Lembit Lepp, 1931-2002) oll' kunstnik ja Eesti vabahusõ iist võitlõja. Lembit tüüt' päämädselt Eesti Rahva Muusõumin, kon oll' kunstnik; kuulsust om tä kor'anuq ummi raamadumärkega (ekslibrissidega). 
Elokäük.
Lepä Lembit sündü 17. vahtsõaastakuu pääväl 1931 Põlva kihlkunnan Mustajõõ külän. Lembidü esä oll' linakaupmiis, imä oll' lõpõtanuq oppajidõ seminäri, a oll' koolipreilis õnnõ lühkeist aigo. Põlgastõ koolin oppõn tekk' Lembit sõproga vaba Eesti iist võitlõmisõ organisats'ooni "Kalevlased". Võro keskkooli aigo teiq nääq Leevä Ülo ja tõisi nuuriga salaütistüse SKO (Salahinõ Kupõrjanovlaisi Organisats'uun), kon tä oll' staabiülemb ja lindlehti kujondaja. Tuu iist saadõti tä säitsmes aastagas (1949-1956) Tsiberihe Karaganda vangilaagrihe. Tsiberist tagasi tullõn lõpõt' keskkooli ja võtt' naasõ. Pääle opmist Tarto kunstikoolin oll' üte aastaga kunstioppaja, a tuu tüü es passiq tälle. 1963. aastagast oll' tä Eesti Rahva Muusõumi kunstnik. Tollõn amõtin käve Lembit etnograafiliidsil välitöiel pia kõigin Eesti kihlkunnõn ja korjamisreisel hõimurahvidõ (vepsläisi, maridõ, udmurtõ, komidõ, liivläisi ja isuridõ man). ERM-i kogon om 2736 Lepä Lembidü joonistust ja 1037 fotot. Pääle tuu om tä kujondanuq vällänäütüisi, trükümatõrjaalõ, muusõumi välläandit ja kuulutuisi.
Umaette lehekülg Lembidü loomingun om raamadumärk vai ekslibris, midä tä om tennüq üle 722 tükü. Muuhulgan om tä tennüq kolm mappi Nobeli preemiä laurõaatõ ja kuus mappi eesti kiränige portreiega raamadumärkega. Lembidü raamadumärke tundas ja hinnatas välänpuul Eestitki: Ungarin, S'aksamaal, Soomõn, Poolan ja Hispaanian. Taanin ilmu 1972. aastagal timä autorivihk ja kõrraldõdi vällänäütüs.
Lembit kuuli 31. vahtsõaastakuu pääväl 2002.
Wrangelli Ferdinand

Wrangelli (Wrangeli) Ferdinand (Ferdinand von Wrangell (Wrangel), 1797-1870) oll' Joosu mõisast perit admiraal', ümbreilmasõitja, Arktika-uurja, vinne koloonijidõ kindralkubõrniir' Alaskal, vinne mereministri ja Mereministeeriümmi Opat Komitee president', Peterburi TA kirävaihtajaliigõq (1827) ja avvoliigõq (1855), Prantsusõ Akadeemiä liigõq (1856), Vinne Maatiidüseseldsi üts asotaja. Ferdinandi esä oll' Vinne riigi maamõõdo assessor', kiä võtt' uma pere Pihkvahõ maamõõdo ekspedits'oonilõ üten, tuuperäst Ferdinand sääl sündügi. Ferdinandi latsõpõlv' läts' müüdä Joosu ja Hurmi mõisin, Võrol ja Vana-Nursi mõisan. Täl oll' viis sõsard (kinkast kats' kuulivaq latsõn) ja veli.
Mälehtüse hoitminõ.
Wrangelli perrä ommaq nime saanuq mitmõq paigaq.
Wrangellilõ om pant mälehtüsmärk Roela mõisahe.
1992. aastagal anti Vinnemaal vällä postmark Wrangelli pildiga.
Wrangeli saar

Wrangeli saar om Põh'a-Iämeren, Hummogo-Tsiberi ja Ts'uktsi mere vaihõl. Suurus om umbõs 7300 km2. Õuraasia mandrõst eräldäs Wrangeli saart Longi väin. Saarõ kesk- ja lõunaosa om mägine (mäki korgus küünüs 1096 miitrini), põh'aosa matal ja soinõ. Mäki pääl om arktilinõ kõrbõ, tasadsõ maa pääl arktilinõ tundra. Kasvolihte om küländ pall'o: 350. Saar om Wrangeli luuduskaitsõalal. 1926. a. tetti saarõ pääle polaarjaam, tuust aost eläseq sääl pidevält inemiseq. Saarõ lõunaveere pääl ommaq Ušakovskoje ja Zvjozdnõi küläq. Saar löüti 1849 ja 1867 and' ameeriga vaalapüüdjä T. De Long tälle Wrangelli Ferdinandi perrä nime. Wrangeli saar kuulus Vinne Föderats'ooni Ts'uktsi autonuumsõ ringkunna ala. 
Saarõ pääl elliq üteq perämädseq teedäqolõvaq mammudiq.
Wrangeli luuduskaitsõala

Wrangeli luuduskaitsõala (Wrangeli saarõ luuduskaitsõala) om Vinnemaa kõgõ põh'apoolitsõmb luuduskaitsõala. Pindala om 7670 km2. Tä võtt hindä ala Wrangeli ja Heraldi saarõ ni näide ümbre olõva mere. Luudi 1976. Wrangeli luuduskaitsõala om Hummogu-Tsiberi ja Põh'a-Ameeriga floora- ni faunaelemente kokkoputmisõ ala. Suur jago (4700 km2) kaitsõalast om mägine, pall'o om väikeisi jõki ja järvi.
Wrangelli mäeq

Wrangelli mäeq (ingl. k. "Wrangell Mountains") om mäemassiiv Lõunahummogo-Alaskal Alaska ja Saint Eliasõ ahilidõ vaihhõl. Wrangeli mägeden om mito kistunut tulõmäke, noist kogõmbaq ommaq Mount Blackburn (4996 m), Sanford (4949 m) ja Wrangelli mägi (ingl. k. "Mount Wrangell", 4317 m). Mäemassiv' om Wrangelli-Saint Eliasõ rahvuspargi (49 870 km2, asotõt 1980) põhiosa. Nime om tä saanuq Wrangelli mäe perrä.
Oldekopi Gustav

Oldekopi Gustav Adolph (Gustav Adolph Oldekop, 1755-1838) oll' Põlva kerkoopõtaja, lehemiis ja luulõtaja, kiä kirot' lõunaeestikeelitsit luulõtuisi. 
Elokäük.
Oldekopi Gustav Adolph sündü 2. joulukuu pääväl 1755 Haapsalon. Oldekoppõ suguvõsa om peri Hildensheimist (Alam-Saksist). Gustavi esä Hans Heinrich tüüt´ Haapsalon rektori ja sekretärinä. Gustav esiq tüüt' suurõmba jao umast elost (1781-1820) Põlva kerkoopõtaja amõtin. Tä kuuli 8. lehekuu pääväl 1838 Tarton nink om matõt Põlva kalmuaida.
Looming.
Oldekopi Gustav pand' kokko kats' edimäst aastakäüki Grenziusõ Johanni kirästüsel 1796 ilmuma naanut "Eesti Ma Rahwa Kalendrit", and' 1806 uma sõbra Rothi Johann Philippi ja tollõ puja Georg Philipp Augusti abigaq vällä "Tarto ma-rahwa Näddali-Lehte", miä võimõ nõudmisõ pääle keeleti ärq ja häötediq, a midä 1995 löüti Peterburin Vinnemaa Riikligost Aoluuarhiivist sõski 10 nummõrd. 1824 toimõnd' viis' nummõrd "Kulutamisse Lehte". 1820 ja 1821 ilmu Oldekopi Gustavi lõunaeesti kiilde pant "Liiwlandi marahwa seädus". Viil pand' tä lõunaeesti kiilde luudusluuraamado "Mötlemisse Jummala teggude päle". Tä om kirodanuq ja lõunaeesti kiilde pandnu üle 40 luulõtusõ, miä ommaq avaldõt kogon "Suve õdang". Luulõtuisi tarvitõdiq Kanepi kihlkunnakooli lauluoppusõn; nääq jousõvaq kooli rajaja Rothi Johanni nime all käsitsi kirotõt lauluvihkõhõ ja tuuperäst peeti 1960. aastakideni noist inämbüse autoris Rothi Johanni.
Ugandi kiil

Ugandi kiil om nimetüs, midä om mõnikõrd pruugit muistitsõn Ugandi maakunnan kõnõldu keele kotsilõ, minkast ommaq ildampa vällä arõnuq lõunaeesti (tarto) kiräkiil ni täämbädse päävä võro ja tarto kiil. Lõuna-Eesti kõgõ lõunahummogupoolitsõmba (muistidsõ Valgõpalo ("Walgatabalwe")) ala pääl kõnõldut keelepruuki om peet Ugandi ala keelest erälesaisvas keelemoodus, minkast om vällä kasunu täämbädse päävä seto ja hummoguvõro kiil. Ugandi keelest välläarõnut lõunaeesti (tarto) kiräkiilt pruugiti 17.-19. saa-aastagal Tarto- ja Võromaal kerigu-, kooli- ja kohtukeeles. Tuu keele üts vanõmbit ja tähtsämbit kiräliidsi mälehtüsmärke om 1686. aastagal ilmunuq "Wastne Testament".
Põlva kalmuaid

Põlva kalmuaid vai Põlva kalmistu vai Põlva matus om Põlva kihlkunna kõgõ tähtsämp kalmuaid. Tä om Põlva liina keskosan Orajõõ ürgoro nõlva pääl. Kalmuaial om jõõ puul kats uhkõt savikivvest värehtit, miä ommaq ehitedüq 1907. a. Ruumipuudusõ peräst matõtas perämädsel aol Põlva kihlkunna inemiisi rohkõmb 1990. aastagil tettühe vahtsõhõ Rosma kalmuaida.
Kuulsambist inemiisist ommaq Põlva kalmuaida matõduq: 
Rahvajutt.
Uma sõsara Annõ käest om Hurda Jakob üles kirotanuq sääntse jutu. 
"Põlva matuse takah om üts raha-keldre. Kui Jaanipäivä ööse keriko taga nulkmatsest aknast, naiste poole päält, vahit, sis näet kelrde usse ja piida ärä ja saat teedä, kos kotal vara-keldre sais ja võit sis raha kätte saija. Ent vahtma peäp inemine läbi musta täko taoste, muido ei näe."