tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Raudjärv (Lüllemäe)

Raudjärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Lüllemäe külän.
Rebäsejärv

Rebäsejärv vai Rebäsemõisa järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan. 
Rebäsejärvest nakkas pääle Lannamõtsa oja.
Ruusmäe järv (Paluotsa)

Ruusmäe järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan. 
Ruusmäe järvest nakkas pääle Mürgi oja.
Rästä järv

Rästä järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Savijärv (Savi)

Savijärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Sinejärv

Sinejärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Suur-Apja järv

Suur Apja järv vai Koobassaarõ järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Apja ja Koobassaarõ külä lähkon Karula korgustigu lõunõservän Karula riigipargin. 
Suurõst Apja järvest nakkas pääle Harglõ oja. Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.
Viieläjäq ja -kasvoq.
Järven om pall'o haruldaisi plankterit. Kallost elässeq sääl ahhun, kogõr, särg, haug ja linask.
Tohvri järv

Tohvri järv vai Veskijärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Tollari järv

Tollari järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Türäjärv

Türäjärv om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan. 
Järve suurus om 0,2 hektaari. Türäjärv om mõtsa sisen, timä veeren kasusõq kuusõq ja pedäjäq. Järve veereq ommaq küländ soitsõq. 
Järv om piklik, põh'aõdagust lõunõhummoguhe. Lõunõveerest juusk läbi uja. 
Türäjärvest õdagu puul om viil kats väikest järve - Haugjärv ja Raudjärv. Järvest hummogu puul ommaq Lahendigumäeq.
Viieläjäq ja -kasvoq.
Järve veeren om majaja pesä.
Vanaesälump

Vanaesälump om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Vehmerjärv

Vehmerjärv vai Vehmrejärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Vihmjärv

Vihmjärv vai Kolski järv vai Võidu järv vai Tarupedäjä järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Viinakuajärv (Karula)

Viinakuajärv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Väikene Apja järv

Väikene Apja järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Apja külä lähkon Karula riigipargin.
Väiku-Kuikli järv

Väiku-Kuikli järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Õdri järv

Õdri järv om järv Karula kihlkunnan Karula vallan.
Äniniidü lump

Äniniidü lump om lump Karula kihlkunnan Karula vallan Piiroja pääl.
Jaagusuu lomp

Jaagusuu lomp vai Jaagusuu lump om lump Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Järvots

Järvots om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Kogrõjärv (Kuritsõ)

Kogrõjärv vai Kuritsõ kogrõjärv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Korijärv

Korijärv vai Koosa järv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan. 
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Laadsi järv

Laadsi järv vai Laatsi järv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Tirgu järv

Tirgu järv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan. 
Järvest nakkas pääle Tirgu oja.
Verevä järv

Verevä järv om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan.
Jänessemäe järv

Jänessemäe järv om järv Karula kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Kiiviti järv

Kiiviti järv om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan. 
Järve vesi vaihtus ärq 11 kõrda aastagan.
Nigle järv

Nigle järv om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
Osjalont

Osjalont om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
Paiulont

Paiulont om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan.
Alaveski järv (Andrusõ)

Alaveski järv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Kaavõndusuut

Kaavõndusuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Mõnistõ järv

Mõnistõ järv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Palanusuut

Palanusuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Pangi suut

Pangi suut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Pedäjäsuut

Pedäjäsuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Peräjärv (Peräjärve)

Peräjärv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Piitre järv

Piitre järv vai Piitrejärv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan. Järv om uma nime saanuq Tammõ Piitre perrä.
Pirgi suut

Pirgi suut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Põrgujärv (Ubajärv)

Põrgujärv vai Peräjärv vai Väiku Ubajärv om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Silmsuut

Silmsuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Suulõq

Suulõq [.Suulõq] ommaq järveq Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Särksekolgasuut

Särksekolgasuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Tsõõriksuut

Tsõõriksuut om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Ubajärv

Ubajärv, varrampa ka Ubahavva järv, om järv Harglõ kihlkunnan Koemõtsa külän. 
Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.
Ubajärv om tegünüq joq iäaol. Järve üts' ots om naanuq aogaq kinniq kasuma. Ümbre järve kasus liivanõ palomõts. A järve kaldõq ommaq muadsõq vai turbadsõq, viiri pääl om hõdso. Ubajärv om võet Karula rahvuspargi alaq.
Ubajärve vesi pia sais. Õnnõ ku suur'vesi tulõ, juusk kraavi müüdä vett ärq. Vesi om pruuni värmi ja sügävähe läbi ei paistuq. Päält Ubajärven tsuklõmist olõt niguq tatigaq kuun ja peris nilbõ. A tuu ei tiiq midägiq halva. Järve vesi olõ-õiq tsolginõ, viil ommaq õnnõ sääntseq ainõq seen, miä tegeväq tä nilbõs.
Viieläjäq ja -kasvoq.
Kasvõ om hulga: om nii 23 liiki makrofüüte.
Kalost om kõgõ inämb särge, haugõ, ahunat, veidemb om kokrõ, latikat jt.
Ubalehelump

Ubalehelump om lump Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan.
Vahtsõ-Roosa veskijärv

Vahtsõ-Roosa veskijärv om ülessulut järv Vaidva jõõ pääl Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan Vahtsõn-Roosan.
Alumati järv

Alumati järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Essemäe suut

Essemäe suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Hansi suut

Hansi suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Hobõsõväherüs

Hobõsõväherüs om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Härjäsilm

Härjäsilm vai Häräsilm om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Kalmusõlont

Kalmusõlont om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Kaulinõ suut

Kaulinõ suut [.Kaulinõ suut] om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Kolmõtammõsuut

Kolmõtammõsuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Korgõmäe järv

Korgõmäe järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Kuuritsasuut

Kuuritsasuut om järv (Mustajõõ vanajõgi) Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Kuussaarõ järv

Kuussaarõ järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Külmsuut (Keiri)

Külmsuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Külmsuut (Tahevamõisa)

Külmsuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Laagustõ suut

Laagustõ suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Lambasuut

Lambasuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Linajärv (Lepä)

Linajärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Linasuut

Linasuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Linnajärv (Essemäe)

Linnajärv [.Linnajärv] om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Linnasuut

Linnasuut [.Linnasuut] om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Mudajärv (Aheru)

Mudajärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan. Innembide oll' tä Aheru järve osa.
Mudajärvest juusk läbi Lannamõtsa oja.
Murujärv

Murujärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Mustjärv (Savijärve)

Mustjärv vai Haljasaarõ järv vai Abeli järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Mustsuut

Mustsuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Olina suut

Olina suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Perätjärv (Lannamõtsa)

Perätjärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Piirikõrdsi suut

Piirikõrdsi suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Pikksuut

Pikksuut vai Limpri suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Prangõ suut

Prangõ suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Pügeri järv

Pügeri järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Raubatsi järv

Raubatsi järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Raudjärv (Aheru)

Raudjärv om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan. 
Järvekene om õnnõ 0,1 hektari suurunõ ja tä om mõtsa sisen. Raudjärve lähkon om viil kats väikest järve - Haugjärv ja Türäjärv.
Riidjärv

Riidjärv vai Riigjärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Räimi järv

Räimi järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Saapasuut

Saapasuut om järv (Koiva jõõ vanajõgi) Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Savijärv (Savijärve)

Savijärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Surmasuut

Surmasuut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Türnä järv

Türnä järv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Vanajõgi

Vanajõgi om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Vanakoiv

Vanakoiv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Vomsu suut (Harglõ)

Vomsu suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Vomsu suut (Kalli)

Vomsu suut om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Väikene Linnajärv

Väikene Linnajärv om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan.
Ojaperäsuut

Ojaperäsuut om järv Harglõ kihlkunnan Varstu vallan.
Uja

Uja om luuduslinõ viikogo, kon vesi juusk ja miä om vähämb ku jõgi.
Kivioja

Kivioja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Mustoja

Mustoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Piirioja

Piirioja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Piiroja

Piiroja vai Piiruja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Põdraoja

Põdraoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Raudoja

Raudoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Savioja

Savioja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Soeoja

Soeoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Vahtsõkivi oja

Vahtsõkivi oja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Vanaoja

Vanaoja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Verioja

Verioja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Ah'a jõgi

Ah'a jõgi om jõgi Võromaal ja Tartomaal. Tä om Imäjõõ kõgõ suurõmb hääpoolinõ harojõgi (juusk sinnäq Peipsist 8,8 km kavvusõl) ja tä nakkas pääle Erästvere järvest. Alambjoosul om Ah'a jõgi laivatav. Keskjoosul om Saesaarõ hüdroeelektijaam. 
Ah'a jõkõ peetäs ütes Eesti ilosambas jõõs. Ülembjoosul om Tilleoro kaitsõala, keskjoosul Ah'a jõõ ürgoro maastigukaitsõala (18 km piki jõkõ). Ürgoron ommaq Valgõmõtsan, Kiidjärvel ja Taivaskual 12-20 miitre korgutsõq paeq (müürüq) - niinimitet taivaskuaq. 
Ah'a jõõ pääl tetäs pall'o kanuumatko ja muid matko.
Albri uja

Albri uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Loosu järvest, juusk läbi Albri järve nink lätt kur'a käe puult Võhandu jõkkõ.
Hilba oja

Hilba oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kogrõjärvest Mõndsi külä man, juusk läbi Hilba järve ja joud kur'alt puult Ah'a jõkkõ. Alambjoosul om tä Kanepi ja Põlva kihlkunna piiris. 
Häält puult juusk Hilba ujja Mustajärve oja ja kur'alt puult Kruutusõ oja.
Jaanioja

Jaanioja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Lutsu jõkkõ.
Jugooja

Jugooja vai Ritsiksuu kraav om uja Põlva kihlkunnan.
Kallatuma uja

Kallatuma uja vai Kallatuma kraav vai Koiola uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Vana-Koiola järvest nink juusk kur'a käe puult Kariujja paigan, kost Kariuja suuni jääs 6,8 km.
Karilatsi jõgi

Karilatsi jõgi vai Leevi jõgi om jõgi Kanepi, Põlva ja Kamja kihlkunnan. Tä nakkas pääle Sabõrna ja Valgjärve vaihõlt, Valgjärvest 2 km lõunahummogu puul nink juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ. Keskjoosul om tä Kanepi ja Kamja kihlkunna piiris. Alambjoosul Leevijõõ külän ommaq paisjärveq. 
Karilatsi jõkkõ juuskvaq kur'a poolõ päält Sulaoja ja Järvemäe oja nink hää poolõ päält Piigastõ oja. 
Jõõ perveq ommaq küländki korgõq ja järsoq.
Kariuja

Kariuja om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Tilsi lähkost ja juusk Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 81,7 km.. 
Kotussidõ om Kariujja õgvõndõt. 
Viieläjäq ja -kasvoq.
Kariujan ommaq elänüq majajaq.
Kooskora oja

Kooskora oja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Ah'a jõkkõ.
Korõli uja

Korõli uja om uja Põlva ja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ 1,8 km pääle Vagola järve.
Kurõ uja

Kurõ uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ.
Leppuja

Leppuja om uja Põlva kihlkunnan Põlvast veitse põh'a puul. Tä juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.
Lepä uja

Lepä uja om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Põlvast veitse lõunõ puul. Tä nakkas pääle Kuruski küläst nink juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.
Lutsu jõgi

Lutsu jõgi om jõgi Võromaal (Põlva kihlkunnan) ja Tartomaal (Võnnu kihlkunnan). Tä nakkas pääle Saarjärvest, juusk sügävän ja kitsan, Rasinalt allpuul lajemban oron. Ah'a-Vanamõisan joud tä hää poolõ päält Ah'a jõkkõ. Kauksin om jõõ pääl ülessulut järv.
Mooste oja

Mooste oja om uja Põlva kihlkunnan.
Orajõgi

Orajõgi om jõgi Võromaal. Tä nakkas pääle Kanepi kihlkunnast, a suurõmbalt jaolt juusk Põlva kihlkunnan. Orajõgi om Ah'a jõõ hääpoolinõ harojõgi.
Orajõõ läteq om Mustja külän kunagidsõ Johanneshofi talo man, Osola tiiristist 4 km põh'a puul. Ülembjoosul om jõgi egal puul süvendet ja õgvõndõt. Edimält lätt jõgi 0,5 km lõunahummogu poolõ, Mustja külä keskel käänd põh'ahummogu poolõ ja juusk pia 7 km, kooni Roosi külä ja Põlgastõ mõisani, õigõn sängün läbi kuivõndõt soistõ niite ja põldõ. Jõõ org nakkas vällä kujonõma viil Põlgastõ mõisa man. Põlgastõ mõisast 1,5 km allavuulu Kruuta külän Ojasaarõ talo kotsil käänd jõgi äkki põh'aõdaguhe, a kilomiitre peräst (Hainastõ talo man) käänd jälq põh'ahummoguhe ja joud 1,5 km peräst Mustajõõ küllä. Sääl lätt timäst üle Vana Võro tii. Saman suunan juuskõn lätt tä läbi Mäni ja Tilsi külä vaihõlt. Inne Vedoküllä käänd jõgi hummogu poolõ. Peräst Tilsi-Himmakülä tiid juusk Orajõkkõ hää käe puult uja, miä tulõ Pikästjärvest. Edesi tege jõgi 1,5 km pikutsõ haagi Vardja külä ja mõisa ala, pääle midä juusk tä juusk sügävän Põlva-Ahja-Luutsna ürgoron Ah'a jõõni vällä. Tä juusk läbi Koiolakülä, Meemaskülä, Mõtstõ ja Kuruski külä, käänd sõs hummogu poolõ Rosma küllä, kon Orajõkkõ juusk Peri uja. Pääle tuud juusk Orajõgi läbi Põlva liina ja sääl olõva ülessulut Põlva järve. Põlvast allpuul juusk jõgi läbi Tilsi (Orajõõ) ja Himmastõ külä nink lätt Eostõ külä man Ah'a jõkkõ. 
Orajõõ veeren om pall'o elämiisi ja põldõ, veidemb mõtsa. 1930. aastagil olliq jõõ pääl veskiq Vedokülan Kundzal (Konsa), Koiolakülän Poiol, Kuruski külän Raudsepäl, Rosma külän, Põlvan nink Tilsi (Orajõõ) külän Haukal ja Pihol.
Orajõgi om suurõ sadamisõga. Jõõ viipinna absoluutnõ korgus lätte man om 100 miitret ja suu man 35,3 m. Tuu tähendäs, et korgusvaih om 64,7 m ja keskmäne sadaminõ 1,66 m/km. Kõgõ suurõmb om sadaminõ inne Rosmat mõtsa sisen. 
Kallost om Orajõõst saad haugõ, särge, lepämaimu, rünti, viidikat, latikut, trullingut, hinki, ahunat ja lod'akalla.
Määuja

Määuja vai Mädäuja vai Ruidla kraav om uja Põlva kihlkunnan.
Orauja

Orauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Isknä jõkkõ.
Ostuja

Ostuja om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Mõtstõst veitse põh'a puul. Tä juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.
Peri uja

Peri uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Lauga järvest ja juusk Rosmal hää poolõ päält Orajõkkõ.
Rebäseuja

Rebäseuja om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Paidrast veitse põh'a puul. Tä juusk kur'a käe puult Võhandu jõkkõ.
Sillukõsõ oja

Sillukõsõ oja om uja Põlva kihlkunnan.
Sintka oja

Sintka oja om uja Põlva kihlkunnan.
Soe uja

Soe uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk põh'a puult Vagola järve.
Tammoja

Tammoja om uja Põlva kihlkunnan.
Timo uja

Timo uja om uja Põlva kihlkunnan.
Turgiuja

Turgiuja om uja Põlva kihlkunnan Parksepä kandin.
Tännässilmä uja

Tännässilmä uja om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Orajõkkõ.
Visseoja

Visseoja (30.03.1982 – 11.06.2014 ametlikult Uibujärve oja) om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kivijärvest nink juusk hää käe puult Lutsu jõkkõ paigan, kost Lutsu jõõ suuni om 32 km. 
Uja juusk läbi Kiisa järve.
Varrõperä oja

Varrõperä oja om uja Põlva kihlkunnan.
Veriuja (Põlva)

Veriuja om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Vedo külän. Tä saa uma vii Vardja suust nink juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.
Aardoja

Aardoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Hargooja

Hargooja om uja Räpinä kihlkunnan.
Kenni oja

Kenni oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Kobrooja

Kobrooja om uja Räpinä kihlkunnan.
Korgõmäe oja

Korgõmäe oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Leevaku oja

Leevaku oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Likkoja

Likkoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Lipõsilla oja

Lipõsilla oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Meerapalo oja

Meerapalo oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Miiksi oja

Miiksi oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Mõduoja

Mõduoja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Mädäjõgi

Mädäjõgi om jõgi Võro- ja Setomaal. Tä nakkas pääle Vahtsõliina kihlkunnast, a alambjoosul juusk Räpinä kihlkunna ja Setomaa piiri pite nink lõpus joud hää käe puult Võhandu jõkkõ Kürsä ja Pedäjäalostõ külä vaihõl, kost Võhandu suuni jääs 5,2 km.
Naha oja

Naha oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Pahtpää oja

Pahtpää oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni om 18,2 km.
Palomõisa oja

Palomõisa oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 57,1 km.
Parakoja

Parakoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Pihostõ oja

Pihostõ oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Plaksa oja

Plaksa oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Pustõniku oja

Pustõniku oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Raadama oja

Raadama oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Rebäsmäe oja

Rebäsmäe oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest Nohipalon nink juusk kur'a poolõ päält Mädäjõkkõ.
Saarnaoja

Saarnaoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Savikuaoja

Savikuaoja vai Haavapää oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest nink juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 45,6 km.
Silkoja

Silkoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Sillukõstõts'ori

Sillukõstõts'ori om uja Räpinä kihlkunnan.
Sokkoja

Sokkoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Tambijõgi

Tambijõgi om jõgi Räpinä kihlkunnan.
Tanioja

Tanioja om uja Räpinä kihlkunnan.
Tilinge oja

Tilinge oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Toolamaa oja

Toolamaa oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Miilva järvest ja juusk kur'a poolõ päält Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni om 23,5 km.
Vaara oja

Vaara oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Vanaoja (Räpinä)

Vanaoja om uja Räpinä kihlkunnan.
Verioja (Räpinä)

Verioja om uja Räpinä kihlkunnan.
Virosi oja

Virosi oja om uja Räpinä kihlkunnan.
Väiko-Viirksu oja

Väiko-Viirksu oja om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Leeväti järvest nink juusk kur'a poolõ päält Mädäjõkkõ paigan, kost Mädäjõõ suuni om 7 km.
Ahli oja

Ahli oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Haosilla oja

Haosilla oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Harglõ oja

Harglõ oja om uja Harglõ ja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Suurõst Apja järvest ja juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 8,6 km. 
Harglõ külä om Harglõ oja veeren ja arvada, et tä om saanuq uma nime uja perrä. Arvada, et uja nimi tähendäs tuud, et tegemist om suurõmba jõõ (Mustajõõ) harojõõga.
Hürüvä oja

Hürüvä oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Kalli oja

Kalli oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 13,9 km.
Karissöödä oja

Karissöödä oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä om 5 km pikk nink juusk kur'a poolõ päält Piitrejõkkõ paigan, kost Piitrejõõ suuni om 10,3 km.
Keseli oja

Keseli oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Koiva jõgi

Koiva jõgi (läti keelen "Gauja") om jõgi Läti- ja Võromaal (Hargla kihlkunnan). 
Jõõ pikkus om 452 km, tuust 26 km om Eesti ja Läti piiris. Jõgikunna suurus om 8900 km², minkast Eestin om 1100 km². 
Koiva jõgi om Lätin juuskvist jõkist kõgõ pikemb (Daugava om külh viil pikemb, a Läti piiren om tedä veidemb). Tä juusk läbi Gulbene, Alūksne, Valka, Valmiera, Cēsise ja Riia rajooni.
Koiva läteq om Elka mäe man Vidzeme korgustikun. Edimält juusk tä hummogu poolõ, tege suurõ kaari ümbre Vidzeme korgustigu, juusk läbi mitmõ järve ja lõpos lätt Liivi lahtõ Carnikava man. Õkvajuunt pite om lättest jõõ suuni õnnõ 90 kilomiitret. Koiva alambjoosult lätt kanal Daugava jõkkõ. Ülembjoosul olõ-iq jõõ perveq korgõq ja tuuperäst ujotas tä keväjide luhaq üle. Alambjoosul om jõõ org küländ sükäv ja sääl või nätäq liivakivimüüre. 
Koiva jõõ kõgõ suurõmb harojõgi Eestin om Mustjõgi.
Eestin om Koiva jõõ veeren kats kaitsõalla. Koiva ürgoro liivakivimüürega jago (oro lakjus om sääl 1-1,5 km ja süvvüs Siguldan 85 m) kuulus 1973. a. luud Gauja riigiparki (920 km², keskus Siguldan). 
Vanast parvõtõdiq Koiva pääl palkõ. Täämbädsel pääväl tundvaq jõõst rõõmo kalameheq ja paadimatkajaq. Jõõ pääle om ehitet 9 väikest eelektrijaama.
Korva oja

Korva oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Kurõoja

Kurõoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Kõõvistuoja

Kõõvistuoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Külmäoja

Külmäoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Laandura oja

Laandura oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Lannamõtsa oja

Lannamõtsa oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Rebäsejärvest, juusk läbi Mudajärve ja Aheru järve nink lätt hää käe puult Koiva jõkkõ paigan, kost Koiva suuni om 236 km.
Luustoja

Luustoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Mallustõ oja

Mallustõ oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Mehla oja

Mehla oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Mustjõgi

Mustjõgi (Harglõ kihlkunnan üteldäs ka Must egi) om jõgi Võromaal Karula, Urvastõ, Rõugõ ja Harglõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Karula korgustigu hummogujaost Saarjärvest ja juusk Taheva mõisa man hää poolõ päält Koiva jõkkõ. Tä om Koiva jõõ kõgõ suurõmb harojõgi Eestin. 
Mustaljõõl om pikkust 84 km. Jõgikunna suuurus om 1820 km³, minkast Eestin om 994 km³. Tä juusk lajan ürgoron, mink veeren om puisniitõ nink liivakivimüüre.
Nakri oja

Nakri oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Parnigu oja

Parnigu oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Pedäjäoja

Pedäjäoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Pihkura oja

Pihkura oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Piili oja

Piili oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Vaidva jõkkõ paigan, kost Vaidva jõõ suuni om 7,7 km.
Piirioja (Harglõ)

Piirioja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Tõrvasõ ojja.
Piitrejõgi

Piitrejõgi vai Piitre-egi (läti keelen "Melnupe" (must jõgi)) om jõgi Läti- ja Võromaal (Harglõ kihlkunnan). Tä nakkas pääle Lätist Alūksne järve lähkost, juusk alambjoosul umbõs 6 km Eesti ja Läti piiri pite nink joud Saru lähkon kur'a poolõ päält Mustajõkkõ. 
Piitrejõõ pikkus om 73 km, tuust om Eestin 25 km. Jõgikunna suurus om 435 km², minkast Eesti jääs 42 km².
Piitrejõõ perveq ommaq inämbüisi korgõq ja järsoq, kotussidõ ommaq nätäq Devoni lub'a- ja liivakiviq.
Piitrejõõ pääl Naha külän Naha talo man om Eesti kõgõ lõunapoolitsõmb paik. 
Eestin om Piitrejõõ kõgõ tähtsämb harojõgi Karissöödä oja.
Pulli oja

Pulli oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Pundsa oja

Pundsa oja vai Piirioja om uja Harglõ ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl. Tä juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 35,4 km.
Pussioja

Pussioja om uja Harglõ kihlkunnan.
Puudistõ oja

Puudistõ oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Pügeri oja

Pügeri oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Roodsioja

Roodsioja om uja Harglõ kihlkunnan.
Räü oja

Räü oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Sarioja

Sarioja om uja Harglõ kihlkunnan.
Sepikuaoja

Sepikuaoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Süvändüoja

Süvändüoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Tellissaarõ oja

Tellissaarõ oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Tialesoja

Tialesoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Toruoja

Toruoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Tuklioja

Tuklioja om uja Harglõ kihlkunnan.
Tõhvura oja

Tõhvura oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Tõllioja

Tõllioja vai Raudoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Tõrvasõ oja

Tõrvasõ oja om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 19,8 km.
Ura oja

Ura oja om uja Harglõ kihlkunnan.
Vaidva jõgi

Vaidva jõgi om jõgi Läti- ja Võromaal (Vahtsõliina ja Harglõ kihlkunnan). Tä nakkas pääle Murati järvest, juusk veitse aigu Eesti-Läti piiri pite hummogu poolõ, sõs käänd Lätti ja õdagu poolõ, Vahtsõ-Roosa kandin joud tagasi Eesti nink lõpos juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 28,1 km.
Vaidva jõõ pikkus om 71 km, tuus Eestin om 14 km.
Viinaoja

Viinaoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Viirnaoja

Viirnaoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Äühvoja

Äühvoja om uja Harglõ kihlkunnan.
Ihamaru oja

Ihamaru oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Ihamaru külä mant ja juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ paigan, kost Ah'a jõõ suuni om 76,4 km.
Jürikeseoja

Jürikeseoja om uja Kanepi kihlkunnan.
Kakkoro oja

Kakkoro oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Kangrusuu oja

Kangrusuu oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Kassioja

Kassioja om uja Kanepi kihlkunnan.
Kiltre oja

Kiltre oja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Kirka oja

Kirka oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Kokõ oja

Kokõ oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Kruutusõ oja

Kruutusõ oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Karaski külä mant ja juusk kur'a poolõ päält Hilba ojja.
Kurgsuu oja

Kurgsuu oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Lokandi oja

Lokandi oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Loko oja

Loko oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Luurioja

Luurioja om uja Kanepi kihlkunnan.
Mustajärve oja

Mustajärve oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest Heisri külän nink juusk hää käe puult Hilba ojja.
Parmu oja

Parmu oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Piigastõ oja

Piigastõ oja om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Ahijärve suust, juusk läbi Janokjärve ja joud hää käe puult Karilatsi jõkkõ.
Pusu oja

Pusu oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Pühäjõgi

Pühäjõgi om jõgi Võromaal.
Rakõssaarõ oja

Rakõssaarõ oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Riidmaa oja

Riidmaa oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Rooba oja

Rooba oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Soeoja (Kanepi)

Soeoja om uja Kanepi kihlkunnan.
Tammõ oja

Tammõ oja om uja Kanepi kihlkunnan.
Valgi oja

Valgi oja [.Valgi oja] om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Hurmi külä mant ja juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ.
Verioja (Kanepi)

Verioja om uja Kanepi kihlkunnan.
Vähioja

Vähioja om uja Kanepi kihlkunnan.
Apja oja

Apja oja om uja Karula kihlkunnan.
Haaboja

Haaboja vai Haabsaarõ oja om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Ärnu jõkkõ paigan, kost Ärnu jõõ suuni om 13,7 km.
Hüssü oja

Hüssü oja om uja Karula kihlkunnan.
Kaagere oja

Kaagere oja om uja Karula kihlkunnan.
Kiiviti oja

Kiiviti oja om uja Karula kihlkunnan.
Kivioja (Karula)

Kivioja om uja Karula kihlkunnan.
Kuikli oja

Kuikli oja om uja Karula kihlkunnan.
Kängsepä oja

Kängsepä oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Liise oja

Liise oja om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Ärnu jõkkõ paigan, kost Ärnu jõõ suuni om 10,2 km.
Lõksu oja

Lõksu oja om uja Karula kihlkunnan.
Mikilä oja

Mikilä oja om uja Karula kihlkunnan.
Mürgi oja

Mürgi oja om uja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Ruusmäe järvest, juusk läbi Jaska järve nink lätt kur'a käe puult Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 46,5 km.
Nigle oja

Nigle oja om uja Karula kihlkunnan.
Palanusaarõ oja

Palanusaarõ oja om uja Karula kihlkunnan.
Püsniku oja

Püsniku oja om uja Karula kihlkunnan.
Rautina oja

Rautina oja om uja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Rautina järvest nink juusk hää käe puult Pedeli jõkkõ paigan, kost Pedeli jõõ suuni om 3,8 km.
Sete oja

Sete oja om uja Karula ja Harglõ kihlkunnan.
Silla oja

Silla oja om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Harglõ ojja paigan, kost Harglõ oja suuni om 7 km.
Sundi oja

Sundi oja om uja Karula kihlkunnan.
Tirgu oja

Tirgu oja om uja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Tirgu järvest nink juusk kur'a käe puult Väikeste Emäjõkkõ.
Tohvri oja

Tohvri oja om uja Karula kihlkunnan.
Tõrduoja

Tõrduoja om uja Karula kihlkunnan.
Varõssõ oja

Varõssõ oja om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Ärnu jõkkõ paigan, kost Ärnu jõõ suuni om 5,5 km.
Vilimikuoja

Vilimikuoja om uja Karula kihlkunnan.
Vissi oja

Vissi oja om uja Karula kihlkunnan.
Väikene Emäjõgi

Väikene Emäjõgi vai Väikene Imäjõgi om jõgi Tartomaal (Sangaste ja Rõngu kihlkunnan) ja Võromaal (Karula kihlkunnan). Tä nakkas pääle Pühäjärvest ja juusk Võrtsjärve lõunõotsa. Alambjoosul om tä Tarto- ja Mulgimaa piiris. Võromaalõ jääs timäst õnnõ väikene jupikõnõ Iigastõ kandin.
Väikene Imäjõgi om jõgi Eestin. Väikene Imajõgi om 82 km pikk. Jõgi nakkas pääle Otõmpää korgõltmaalt Pühäjärvest ja juusk sisse Võrtsjärve lõunõotsa. Jõõ alostus ja lõpp ommaq tõõnõtõõsõst 24 km kavvusõn. Väikene Imajõgi om tervehnä Valga maakunnan, a uma alombadsõn otsan om tä aoluulidsõ Tarto- ja Mulgimaa piiris. Jõõ alostus om läteq, miä om 115 miitret üle merepinna ja lõpp 34 miitret üle merepinna. Sadaminõ om 81 miitret vai 0,98 miitret kilomiitre kotsilõ.
Ärnu jõgi

Ärnu jõgi om jõgi Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 50,1 km.
Aiju jõgi

Aiju jõgi vai Rõugõ jõgi vai Rõugu jõgi om jõgi Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 100,5 km.
Allumäe uja

Allumäe uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk läbi Maiori järve ja lätt Murati järve.
Holsta uja

Holsta uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Isknä jõkkõ paigan, kost Isknä jõõ suuni om 17,6 km.
Hundioja

Hundioja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Hurda oja

Hurda oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 49,8 km.
Huudva oja

Huudva oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Pärlijõkkõ Ruuksu külä man, kost Pärlijõõ suuni om 16 km.
Jaama oja

Jaama oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ.
Jordani oja

Jordani oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Juhani Soeoja

Juhani Soeoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Jummallätte oja

Jummallätte oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Kikkaoja

Kikkaoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Kolga oja

Kolga oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Kuuda uja

Kuuda uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Künäpoja

Künäpoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Lapistu uja

Lapistu uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Luutsniku uja

Luutsniku uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Pärlijõkkõ paigan, kost Pärlijõõ suuni om 36,1 km.
Lükkä oja

Lükkä oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ.
Haraku oja

Haraku oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Muhkamõtsa oja

Muhkamõtsa oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Pärlijõkkõ.
Mustuja (Rõugõ)

Mustuja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Möldreoja

Möldreoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Pihkoja

Pihkoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Kulbioja

Kulbioja (Plaagi oja) om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Pärlijõkkõ paigan, kost Pärlijõõ suuni om 30 km.
Pähni oja

Pähni oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Rallovi oja

Rallovi oja vai Nilbõ oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Lükkä ojja .
Raudoja (Rõugõ)

Raudoja vai Ritsikä oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 34,5 km.
Raudsepä oja

Raudsepä oja (ülembjoosul) vai Varstu oja (alambjoosul) om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 37,9 km.
Reedu oja

Reedu oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ.
Roovistoja

Roovistoja om ujakõnõ Rõugõ kihlkunnan Viirapalu külä man.
Saluuja

Saluuja vai Kivila uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Plaagi ujja.
Savisaarõ uja

Savisaarõ uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Sillaniidü uja

Sillaniidü uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Soeoja (Rõugõ)

Soeoja vai Soeuja om uja Rõugõ kihlkunnan Lasva vallan. 
Rahvasuu kõnõlõs, et vanast ollivaq soeq kar'aga käünüq, kõigil olliq hannaq maah olnuvaq, lätsiväq ütte rata piteh ja sis ollivaq handuga uja sisse vidänüväq, midä Soeujas kutsma naati.
Solboja

Solboja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Soodi uja

Soodi uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Kuura jõkkõ.
Soomõoru uja

Soomõoru uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Huudva ojja.
Tiigauja

Tiigauja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Tindi uja

Tindi uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kokõjüri külä mant nink juusk Liinjärve.
Tsiaoja

Tsiaoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Tsooru oja

Tsooru oja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 52,2 km.
Tsooru oja pääl om ülessulut Tsooru järv.
Tsärnoja

Tsärnoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Tõiva oja

Tõiva oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Tõrvuja

Tõrvoja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Vahtsõkivi uja (Rõugõ)

Vahtsõkivi uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Vana-Saalussõ uja

Vana-Saalussõ uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kelläri järvest nink juusk hää käe puult Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni om 91,9 km.
Vana-Saalussõ oja pääl om kats ülessulut järve: Mäesulg ja Kaloga järv.
Verioja (Rõugõ)

Verioja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Voki uja

Voki uja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Vorstiuja

Vorstiuja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Vungi oja

Vungi oja om uja Rõugõ kihlkunnan.
Alakõrdsi oja

Alakõrdsi oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 60 km.
Hõimoja

Hõimoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Jaanustõ oja

Jaanustõ oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Jaaskaoja

Jaaskaoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Jassi oja

Jassi oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Kapatsi oja

Kapatsi oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Kitsõoja

Kitsõoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Koigu oja

Koigu oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Alakõrdsi ujja paigan, kost tuu suuni om 13 km.
Kuningakopli oja

Kuningakopli oja vai Tõnu oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 69,2 km.
Kärgula oja

Kärgula oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk Võhandu jõkkõ.
Lambahanna oja

Lambahanna oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Antsla jõkkõ paigan, kost Antsla jõõ suuni om 2,8 km.
Madissõ oja

Madissõ oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Matu oja

Matu oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Naari oja

Naari oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Ojalepä oja

Ojalepä oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Piisi oja

Piisi oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Prüüsü oja

Prüüsü oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Pudru oja

Pudru oja om mitmõ Võromaa uja nimi:
Põdraoja (Urvastõ)

Põdraoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Roostõoja

Roostõoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Sulaoja

Sulaoja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Sulõndu oja

Sulõndu oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Toodsi oja

Toodsi oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 71,6 km.
Treisi oja

Treisi oja vai Maru oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Maru järvest, juusk läbi Ora järve, Keema järve ja Väiku-Keema järve nink lätt kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 64,4 km.
Uuroja

Uuroja vai Lõhtsuu oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Alakõrdsi ujja paigan, kost tuu suuni om 14,5 km.
Vahtsõkivi oja (Urvastõ)

Vahtsõkivi oja om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Lambahanna ujja paigan, kost Lambahanna uja suuni om 4 km.
Verioja (Urvastõ)

Verioja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Virakatsi oja

Virakatsi oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Virunioja

Viruni oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Väinä oja

Väinä oja om uja Urvastõ kihlkunnan.
Ülemäne jõgi

Ülemäne jõgi om jõgi Urvastõ kihlkunnan.
Helmuti uja

Helmuti uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Häräts'ori

Häräts'ori om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Idinä uja

Idinä uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Idinä järvest nink juusk kur'a käe puult Kuura jõkkõ paigan, kost Kuura jõõ suuni jääs 5 km.
Ikuuja

Ikuuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Isknä jõgi

Isknä jõgi om jõgi Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 78,5 km.
Jõhvõuja

Jõhvõoja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Kaamnitsa uja

Kaamnitsa uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Rebäsmäe ojja paigan, kost Rebäsmäe oja suuni om 5 km.
Kaatsora uja

Kaatsora uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Kalsauja

Kalsauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Raagsilla ujja.
Kannuskivi uja

Kannuskivi uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Karssaarõ uja

Karssaarõ uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Kivestüuja

Kivestüuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Kiviuja (Vahtsõliina)

Kiviuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.
Korgõsilla uja

 "Seo artikli kõnõlõs ujast Rõugõ kihlkunnan; uja kotsilõ Vahtsõliina kihlkunnan kae artiklit Raagsilla uja"
Korgõsilla uja om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kakõnujärvest nink juusk hää käe puult Luutsniku ujja.
Kuura jõgi

Kuura jõgi om jõgi Võromaal. Tä juusk Vahtsõliina ja Rõugõ kihlkunna piiri pite. 
Kuura jõgi juusk Murati järve.
Kõrvõ uja

Kõrvõ uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Lambauja

Lambauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Laustuja

Laustuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Lepistüuja

Lepistüuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Loosi uja

Loosi uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Raagsilla ujja.
Läteteperä uja

Läteteperä uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Lätiuja

Lätiuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Miikse uja

Miikse uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.
Mustuja (Vahtsõliina)

Mustuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.
Mäesilla uja

Mäesilla uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Paaluja

Paaluja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Partsuja

Partsuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Pedejä jõgi

Pedejä jõgi vai Pedetsi jõgi (läti keelen "Pededze") om jõgi Võromaal (Vahtsõliina kihlkunnan) ja Lätin. Tä nakkas pääle Kerigumäe järvest nink juusk Hummogu-Lätin Lubāna nõon hää käe puult Aviekste jõkkõ. 
Pedejä jõõ pikkus om 159 km, tuust edimädseq 26 km ommaq Eestin. Jõgikunna suurus om 1960 km², minkast Eesti jääs 119 km²
Peräniidü uja

Peräniidü uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Piiriuja (Vahtsõliina)

Piiriuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Piiruja (Vahtsõliina)

Piiruja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Orava kandi mõtsost nink juusk kur'a poolõ päält Piusa jõkkõ. Tä om Võro- ja Setomaa (Raakva nulga) piiris.
Pille uja

Pille uja vai Rauba uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.
Piusa jõgi

Piusa jõgi om jõgi Võromaal (Vahtsõliina ja Rõugõ kihlkunnan) ja Setomaal. Keskjoosul om tä Võromaa ja Setomaa piiris.
Pruusa uja

Pruusa uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Põdrauja (Vahtsõliina)

Põdrauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Raadsiuja

Raadsiuja vai Lindora uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Raagsilla ujja.
Raagsilla uja

Raagsilla uja vai Korgõsilla uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni jääs 60,1 km.
Rauduja (Vahtsõliina)

Rauduja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Linnasjärvest nink juusk hää käe puult Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni jääs 83,5 km.
Saviuja (Vahtsõliina)

Saviuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Siksälä uja

Siksälä uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest, juusk läbi Sika sulu ja joud hää poolõ päält Pedejä jõkkõ.
Suuruja

Suuruja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Tudõrna uja

Tudõrna uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni jääs 52,4 km.
Tõlija uja

Tõlija uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Vaadamauja

Vaadamauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Vadsa uja

Vadsa uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Valdiuja

Valdiuja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Varsauja

Varsauja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Villapaiu uja

Villapaiu uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan.
Vinnora

Vinnora vai Pari uja om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Pahijärvest nink juusk hää käe puult Pedejä jõkkõ.
Võnnu kihlkunna jõõq

Võnnu kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Võnnu kihlkunna jõõq ja ujaq. 
 A H J K L M O P R S T U V &lt;br&gt;
Kamja kihlkunna jõõq

Kamja kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Kamja kihlkunna jõõq ja ujaq. 
 A H J K L M O P R S T U V &lt;br&gt;
Setomaa jõõq

Setomaa jõki nimekiri lugõ üles Setomaa jõõq ja ujaq. 
 A H J K L M O P R S T U V &lt;br&gt;
Valgjärv (Valgjärve)

Valgjärv om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan Valgjärve külä man. 
Järve veereq ommaq küländki madalaq ja liivatsõq. Sügävämbän om põhi muanõ. Järven om kolm saart: Paiusaar, Suur Mustassaar ja Väikene Mustassaar. 
Vesi vaihtus ärq 1,6 aastaga kestel, järvest nakkas pääle Elva jõgi.
Viieläjäq ja -kasvoq.
Päämädseq kalaq ommaq latik ja särg.
Antsla jõgi

Antsla jõgi om jõgi Võromaal (Urvastõ kihlkunnan) ja Tartomaal (Sangaste kihlkunnan). Tä nakkas pääle Lõõdla järvest ja juusk kur'a poolõ päält Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 57,4 km Jõõsängü om pall'o süvendet ja õgvõndõt. Tähtsämb harojõgi om Lambahanna oja, suvõl om sääl Antsla jõõst inämbgi vett.
Rebase Alfons

Rebase Alfons Vilhelm Robert (Alfons Vilhelm Robert Rebane, 1908-1976) oll' Eesti sõaväeläne, kolonel (aastagast 1945). Tä oll' Eesti üts kõgõ legendaarsõmb väejuht.
Keema järveq

Keema järveq om ahhiljärvistü Võromaal Antslast umbõs 5 km hummogu puul Keema ürgoron. Kokko om järvistün 7 väikest järve: Keema järv (vai Suur-Keema järv), Väiku-Keema järv, Maru järv, Ora järv, Kogrõjärv jt. 
Keema järveq saavaq uma vii lättist. Lõunahummogupoolitsist järvist juusk läbi Treisi oja, miä edesi lätt Mustajõkkõ.
Keema järvi kaitsõs om 1962. a. luud Keema järvi kaitsõala.
Kisõjärve järvistü

Kisõjärve järvistü om järvistü Võromaal Vahtsõliina kihlkunnan Kärinä ja Põnni külä man soiõ vaihõl. 
Järvistün om säidse järve: 
Illatsõl iäaol olliq nääq kõik üts suur viikogo.
Järvi ümbre om Kisõjärve maastigukaitsõala.
Koorastõ järveq

Koorastõ järveq ommaq järveq Otõmpää korgustigu lõunahummogu servän ürgorgõ sisen. Põh'aõdagu-lõunahummogu tsihilidsen Vidrike-Koorastõ (vai Truuta) ürgoron om 10 järve suurusõga kokko 55,2 ha. Taa oroga risti olõvan Jõksi-Koorastõ ürgoron om 5 järve (kokko 83,7 ha). Järvistü kõgõ suurõmb järv - Suurjärv - om katõ oro ristumispaigan. 
Koorastõ järveq ommaq sügäväq, kõgõ sügävämp om Voki järv. Kõgõ selgembä viiga om Uiakatsi järv. Linajärv om sääne, et viikihiq lää-iq häste segi, tuuperäst om järve põh'an vii temperatuur kõik aig umbõs 5 kraati. 
Koorastõ järveq ommaq:
Jõõ suu

Jõõ suu om paik, kon jõgi juusk merde, järve vai tõistõ jõkkõ. 
Mõnõl jõõl (nt. Amazonas, Mississippi, Niilus) om suu mitmõharolinõ, tuud kutsutas deltas.
Đồng Hới

Đồng Hới om Vietnami Quang Binhi provindsi pääliin. 2006. aastagal elli taan liinan 103 988 inemist.
Quảng Bìnhi provints

Quảng Bìnhi provints om 1. järgo valitsõmisütsüs Vietnamin Lõunõ-Hiina mere veeren. Timäst õdagu poolõ jääs Laos. 
Quảng Bìnhi pääliin om Đồng Hới‎.
Rõugõ järvistü

Rõugõ järvistü om järvistü säitsmest järvest Haani korgustigu põh'aõdaguservän. Nuuq järveq ommaq rian Rõugõ ürgoron ja järviahila pikkus om 6,5 km. Järvistühe kuulussõq: 
Rõugõ järvistü kuulus Haani luudusparki. Kõigin järvin (esiqeränis Liinjärven) om pall'o lättit. Järvist (vällä arvat Valgjärv ja Kaussjärv) juusk läbi Aiju jõgi.
Suurjärv om Eesti kõgõ sügävämb järv. Järvin om ka pall'o settit, Liinjärven üle 21 miitre.
Päämädseq kalaq ommaq ahhun, särg, haug ja nurg.
Phong Nha-Ke Bangi riigipark

Phong Nha-Kẻ Bàngi riigipark (vietnami keelen "Vườn quốc gia Phong Nha-Kẻ Bàng") om riigipark Vietnamin Quảng Bìnhi provintsin Hanoist 450 km lõunõ puul. Tä om karstialal, minkast 2000 km² om Vietnamin ja 2000 km² (Hin Namno piirkund) Laossõn. Riigipargi süämeala katt 857,54 km². 
Park luudi tuu jaos, et kaitsaq ütte maailma katõst kõgõ suurõmbast karstialast nink niisamatõ Vietnami keskosa rannigu mõtso kaitsõs. Pargin om 300 kuupa ja grotti kogopikkusõga umbõs 70 km, minkast õnnõ 20 ommaq läbi uuriduq Vietnami ja Briti tiidläisil; noist 17 ommaq Phong Nha piirkunnan ja kolm Ke Bangi piirkunnan. Phong Nhan om maailma kõgõ pikemb maa-alonõ jõgi. 
Aastagast 2003 kuulus tä UNESCO maailmaperändi nimekirja.
Kurgupeethelü

Kurgupeethelü vai kakkõhelü om täüspeethelü (klusiil) miä tetäs, sammamuudu ku tõõsõq täüspeetelüq ("k, p, t"), õhu tävveligu kinniqpidämisega, õnnõgi õhu kinniqpidämises pruugitas kurgupeethelül mitte kiilt vai huuli, a kurku. 
Kurgupeethelü võro keelen.
Kurgupeethelü om võro keele tähtsä tunnus ja tedä lövvüs tan väega pall'o. Võro keelen om kurgupeethelü pia alasi õnnõ sõna lõpun. Kurgupeethellü kirotõdas võro keelen tähega q vai mõnikõrd ka ülemädse komaga (välläjätmismärgiga) '. Küländ sagõhõhe, nt aolehen Uma Leht, olõ-õi kurgupeethellü kirän sukugi märgit. 
Kakkõhelü om võro keelen nimisõna mitmusõ, nt "maaq", "piniq" (vrd ütsüs "maa", "pini"), tegosõna käskjä kõnnõviie, nt "tiiq", "võtaq" ja pall'odõ muiõ keeleoppusliidsi katõgoorijidõ tunnus (kaeq kakkõhelü ettetulõmisõ nimekirjä).
Võro keelen naas' umaette tähega q kakkõhellü pruukma kõgõ inne Võromaa juuriga keeletiidläne Helbi Toomas 1980ndil aastil.
Muin keelin.
Sammamuudu ku võro keelen, tulõ kakkõhelü ette ka seto keelen, kon või tedä ollaq välläütlemisen esiki inämb ku võro keelen.
Päält võro ja seto keele om kurgupeethellü ka pall'odõn tõisin maailma keelin, nt araabia, malta ja mitmin indiaani keelin, a ka soomõ keele välläütlemisen (nt "anna olla" [annaq olla]) ja inglüse, esiqeränis briti inglüse kõnnõkeelen (nt "a little bit" [ə liql biq]). S'aksa keele välläütlemisen või kakkõhellü kuuldaq sõna alostusõn vabahelü iin, nt "eins" [qains].
q-tähega kirotõdas kakkõhellü päält võro ja seto keele ka malta keelen.
Rahvusvaihõliidsin keeletiidüse üleskirotuisin (IPA, soomõ-ugri kiili transkriptsiuun jm) märgitäs kakkõhellü hariligult esiqerälidse märgiga, miä tulõtas miilde ilma punktilda küsümismärki (ʔ).
Gulgi Albert

Gulgi Albert (Albert Gulk, sündü 1969) om Võromaalt perit eesti kunstnik.
Albert om lõpõtanu Tarto Kunstikooli 1988. aastagal. Tarto Ülikooli maaliosakunna lõpõt' tä 1996. aastagal. 1988. aastagast pääle om tä Kursi kuulkunnan, 1995. aastagast Tarto Kunstnikkõ Liidon. Albert eläs Tarton. Tä om tennüq inämbält jaolt suuri maalõ, kon pääl ommaq ulmõmaastiguq. Timä töie teemäq ommaq elost hindäst ja inemiseq timä maalõ pääl ommaq peris inemiseq Alberti hindä ümbrelt. Gulgi maalõn om väega häste ärq tuntav käekiri. Sääl ommaq ulmõlidsõq olõndiq umast maailmast. Maalõ pinnaq ommaq paksustõ ärq täüdedüq. Umas inspiratsioonis pidä Albert Gulk elektroonilist muusikat. Tuu muusigaga võrdõlõs tä ka ummi töid. Tä om kujondanu mitmit etendüisi ja raamatit, näütüses Vilepi Heiki „Mind oli kaks“.
Jõõ korgusvaih

Jõõ korgusvaih vai kogosadaminõ näütäs kupall'o om jõõ läteq merepinnast korgõmban ku jõõ suu. Korgusvaih = lätte korgus merepinnast - suu korgus merepinnast. 
Jõõ korgusvaiht mõõdõtas hariligult miitriden. Mägijõkil om korgusvaih suur, tasadsõ maa jõkil hariligult väikene. 
 Mõndsi Eesti jõki korgusvaihõq:
Jõõ sadaminõ

Jõõ sadaminõ vai satam om jõõ määntsegi lõigo pikkusõ ja korgusvaihõ jago. Jõõ satam = pikkus/korgusvaih. 
Sadamõt mõõdõtas hariligult miitriden kilomiitre kotsilõ (m/km). Näütüses satam 0,5 m/km tähendäs, et kilomiitre kotsilõ satas jõgi puul miitret. 
Jõõ keskmäne satam om terve jõõ pikkusõ ja korgusvaihõ jago. 
Võromaa (ja terve Eesti) kõgõ suurõmba sadamõga jõgi om Pärlijõgi. 
Mõndsi Eesti jõki keskmäne satam:
Antsla

Antsla om vallasisene liin Võromaal Antsla vallan. 
Aolugu.
Antsla nimme om edimäst kõrda nimetet 14. aastasaa edeotsan - Antzeni vasall-liina nime all. 1601 vallutivaq ruutslasõq tõisi hulgan ka Antsla liina. 18. aastasaal ehitedi liina asõmalõ Vana-Antsla mõisa, mink kõrvalõ luudi 12 ha suurunõ park. Kimmähe and' toukõ liina arõngulõ 1889 valminu Valga–Pihkva raudtii. Jaam sai nime katõ lähken olõva perismõisa perrä. Kotus, kon raudtiijaam om, kand' nimme Hauka. Hauka alõvigust sai 1920. aastagal Antsla allõv ni 1. lehekuu pääväl 1938 liin. Liinaliidsi oll' 1926. aastagal 1295 ni 1939. aastagal 1564. Antsla sai liinaõigusõ 1938. aastagal. Tõõsõn ilmasõan häädü 55% elämispinnast ni poodiq ja laoq.
Täämbäne päiv.
2006. aastaga saisuga elli Antslan 1458 inemist. Antslan peetäs egä aastaga ka Hauka laatu, kõgõ suurõmbat kaupmiihi kokkotulõkit Eestin.
Hiiomaa

Hiiomaa (ka Hiio saar) om suurudsõ poolõst tõnõ saar Eestin perän Saarõmaad. 
Hiiomaa om Õdagu-Eesti saarõstigu põh'apoolitsõmb saar. Hiiomaa piirdüs lõunõhummogu puul Väinämerega, põh'a puul ja õdagu puul suurõmerega. Saart eräldäs Saarõmaast Soela väin ja Vormsist Hari kurk. Hiiomaa üten ümbrekaudu saariga kuulus Hiiomaa valla kuunsaiso.
Saarõ suurus om 1018 km². Hiiomaal om pall'o puulsaari ja saari. Hiiomaa hummogu- ja lõunahummoguveere lähken om umbõs 200 saart, kõgõ suurõmb om Kassari (19,3 km²). Väikeisist saarõkõisist, miä jääseq Hiiomaast lõunahummogu poolõ, om kõgõ suurõmb Vohilaid. Hiiomaa kõgõ suurõmbaq puulsaarõq ommaq Tahkuna puulsaar saarõ põh'aosan ja Kõpu puulsaar saarõ õdaguosan.
Rannaveere pikkus om 310 km ja taa om häste käändliganõ. Saarõ pind om tasanõ. Põh'aveeren om hulga liivarando. Ujomisõs sünnüseq Tõrvanina, Lehtma, Tahkuna, Mangu, Luidja, Pallinina ni Kalana rand ni Surfiparadiis. Pikält õdakulõ küünüs Kõpu puulsaar, mink keskkotus kerküs 67 miitrini. Kõpu puulsaarõ pääl om Baltimaiõ kõgõ vanõmb tulõtorn – Kõpu tulõtorn, miä om ehitet 16. aastasaa edimädsel poolõl. 
Suurõmbat ossa Hiiomaast katt mõts. Kasvisto om väega rikas – piaaigo 1000 sorti suunkasvõ, naist hulga harvõ. Rahvas eläs ranna lähkün, keskkotussõn inemiisi ei eläq.
Saarõ pääl eläs paarkümmend vahtsõst asustõdut Õuruupa naaritsat. Hiiomaal om kats kahru. Üle saarõ lääväq tähtsäq tsirkõ rändämise tiiq. Käina laht om Hiiomaa kõgõ tähtsämb tsirkõ pesä- ja piätümispaik.
Hiiomaa üten väikeisi saariga timä ümbre kuulus Hiio maakunda ja aoluulidsõ Läänemaa ala. 
2017. aastaga andmidõ perrä eläs Hiiomaal 9335 inemist.
Vana moodu perrä jagatas Hiiomaa neläst: Pühälepä kihlkund, Käinä kihlkund, Reigi kihlkund ja Emastõ kihlkund. Päält tuud om 50 ümbre hiidlaisi seltse, niguq ehthiidlasõq (Pühälepä kihlkunna rahvas), odratolgusõq (Käinä kandi rahvas), kohvilähkriq (Kärdlä liina rahvas) ja kassisaarlasõq (Kassari saarõ rahvas).