tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Haffneri Eduard

Haffneri Eduard (Eduard Haffner; 1804–1889) oll' Tarto gümnaasiumi direktri ja Tarto ülikooli rektri.
Tä asut' gümnaasiumiopilaisilõ preemiä (nn. Haffneri preemiä), mink üts saajist oll' Hurda Jakob.
Schmiedebergi Oswald

Schmiedebergi Oswald (Oswald Schmiedeberg) (sündü 29. süküskuu pääväl 1838 Kuramaal, kuuli 12. hainakuu pääväl 1921 Baden-Badenin) oll' umal aol üle maailma tunnõt tiidläne, kiä tüüt' Tarton ja peränpoolõ Strassburgin. Oll' Hurda Jakobi kooliveli ja sõbõr Tarto gümnaasiumin.
Engelhardti Moritz

Engelhardti Moritz (Mortiz von Engelhardt) (sündü 26. mahlakuu pääväl 1828) oll' Tarto ülikooli usutiidüse prohvesri.
Middendorffi Alexander Theodor

Middendorffi Alexander Theodor (Alexander Theodor von Middendorff) (sündü 6. põimukuu pääväl 1815 Peterburin, kuuli 16. vahtsõaastakuu pääväl 1894 Hellenurmõn, om matõt perekunnakalmistulõ Hellenurmõ ligidäl) oll' baltis'aksa luudustiidläne ja maiõuurja. Tä om kuulsa ummi uurmisreisega Põh'a-Tsiberi tundmaop'misõs.
1860. aastagast pääle elli tä Hellenurmõ mõisan. 1865 ja 1866 oll' Hurda Jakob sääl timä poigõ kodooppajas.
Tiidüstüü.
1840 võtt' ossa Baeri Karl Ernsti uur'misreisist Koola puulsaarõlõ.
1842-1845 juhtõ Peterburi Tiidüisi Akadeemiä uur'misreisi Põh'a- ja Hummogu-Tsiberihe. Tuu käügin avast' Putorani platoo ni oll' edimäne Taimõri puulsaarõ, Põh'a-Tsiberi madaligu, Amuuri-Zei tasandigu, Stanovoi aheligu ja Ohhoota mere lõunarannigu uurja. Umaq avastusõq avald' tä raamadun ""Reise in den äussersten Norden und Osten Sibiriens" (Reisiq kavvõn põh'an ja Hummogu-Tsiberin) (1848-75), kon muuhulgan oll' juttu igikeldsä mõost eläjide ja kasvõ levikulõ. Viil kirot' tä Vinnemaa tsirkõ rändide ülekaehhusõ "Die Isepiptesen Russlands" (1855).
Middendorffi Alexandri tiidüssaavutuisi hulka loetas mitmide Tsiberi rahvidõ edimäne etnograafilinõ kireldämine ja Tsiberi kliima edimäne tiidüsline kireldämine, igikeldsä lõunapiiri kimmästegemine, kasvostigu tsonaalsusõ kimmästegemine, niinimetet "Middendorffi säädüse" sõnastaminõ.
1870 avast' Nordkapi huuvusõ Barentsi meren.
Middendorffi Alexander om kirotanuq üle saa tiidüsligu uur'mistüü. Timä nimme kand säidse geograafilist objekti maailma kaardi pääl.
Kauzmanni Moritz

Kauzmanni Moritz (Moritz August von Kauzmann) (sündü 19. joulukuu pääväl 1828, kuuli 26. süküskuu pääväl 1874 Gothan) oll' kerkoopõtaja Saardõn, Kanepin ja Otõmpääl. 
Oll' Middendorffi Alexander Theodori hää sõbõr. Ku tä 1872 S'aksamaalõ elämä kolisi, sai timä Otõmpää kerkoopõtaja kotussõ hindäle Hurda Jakob, kiä oll' joba innempä, 1867, timä man umma teoloogilist prooviaastakka pidänü.
Ivaski Albert

Ivaski Albert (Albert Ivask, 1906-1995) oll' Põlva kihlkunnast Mamastõst perit oppaja, kirä- ja kalamiis. Saanuq kuulmeistri paprõq Võro oppajidõ seminärist, oll' tä oppaja ni kuulõ juhataja kokko 40 aastakka mitmõn paigan Võromaal. 
Albert oll' kõva kalamiis ja luudushuvilinõ. Tä oll' väega uhkõ, et sai kätte ja and' 1935. a. Tarto Zooloogiamuusõumilõ lubivalgõ must-hähnä. Haruldasõ tsirgu vasta ollõv huvvi tundnu es'ki Briti Muusõum. Tä tund' pia kõiki Võromaa järvi. Hariligult võisõ tedä nädälilõpon löüdäq Lämmajärve veerest.
Pilditegemise oppõ tä ärq joba latsõn küläpiltnigust esä Jaani käest. Kirätüüga puttu Albert kokko seminärin ollõn. Timä edimäne luulõtus ilmu almanahhin "Tõrvik". Ildampa kirot' mitmit raamatit rändäjile Võromaa paiko kotsilõ. Viil kirot' tä aolehele "Töörahva Elu" juttõ luudusõ kaitsmisõst, kalavaru suurõndamisõst, rüüvpüüdjide nuhklõmisõst jne. Niisamatõ jagi tä ummi suuri kogõmuisi aastagil 1959-1973 ilmunun kalamiihi välläandõn "Õngemeeste meenutusi", näütüses tutvust' hindä vällämärgitüt vedroõngõ, horisontaaltirku, hainavapa lanti, ütenkannõtavat savvuahjo ja pall'ond muud huvitavat. 1972. aastagal ilmuq Põlva rajoonilehen Koit timä võrokeelidseq jutuq.
Alberti mälehtedäs pilditsiksmise aparaat kõtu pääl, silmäq naarulidsõq, suun nal'ajutuq. Tihtipääle nätti tedä pikä seerega kummisaapaq jalan ja õngõlatt käen.
Looming.
Muusiga.
S'aksa aol Võro vangimajan komponiirse muusigapala "Linnud, lilled ja tuul".
Kihlkunnakuul

Kihlkunnakuul oll' tõsõ astmõ talorahvakuul Eestin 19. aastagasaal ja 20. aastagasaa alostusõn. Kõgõ edimäne kihlkunnakuul oll' 1804-1818 Kanepin. Liivimaa 1819. a. talorahvasäädüs nõud' kihlkunnakooli luumist ega 2000 miishinge kotsilõ. Et Eestimaa kubõrmangon säänest nõudmist olõ-s, läts' sääl kihlkunnakuulõ tegemine aigladsõmbalt. 1874. a. (Liivimaa) ja 1878. a. (Eestimaa) koolisäädüsega saiq kihlkunnakooliq ütidse opiplaani. Tuu perrä opati katõ aastaga kestel eesti, s'aksa ja vinne kiilt, usuoppust, rehkendämist, geomeetriät, aoluku, maatiidüst, luudusluku, laulmist, paiguti viil võimlõmist ja aiatüüd. Kihlkunnakoolõn saiq haridusõ inämbüs vallakirotajit, vallakoolioppajit ja muid maa-amõtnikkõ. 1881 oll' Eestin 70 kihlkunnakuuli, 1911. aastagal 56 tükkü. 19. aastagasaa tõsõl poolõl luudi õigõusu kihlkunnakuulõ kah. Nuuq olliq 4-aastagadsõq, a oll' kah pall'o 2-aastagaidsi abikuulõ. 1885 oll' õigõusu kihlkunnakuulõ 92 ja abikuulõ 223, 1911 mõlõmbit kokko 320. 1919 muudõti kõik kihlkunnakooliq avalikõs algkoolõs.
Kihlkunnakonvent

Kihlkunnakonvent oll' umaval'tsusorgan Liivimaa kubõrmango kihlkunnõn, miä luudi maapäävä otsussõga 1870. Kihlkunnakonventi kuuluvaq kihlkunna mõisniguq ja vallavanõmbaq, tedä juhtõ konvendi hindä valit kihlkunnaiistsaisja. Kihlkunnakonvente pääülessannõq oll' posti, arstiabi ja kerkoteie haldaminõ. Konvente luumisõga tulti vasta talopojõlõ, kiä tahivaq kah maa val'tsõmisõst ossa võttaq, a ütelepoolõ oll' tuu kah vastaabinõu riigival'tsusõ plaanilõ luvvaq Balti kubõrmangõn semstvo. Kihlkunnakonvendiq kaotõdiq 5. hainakuu pääväl 1917.
Kanepi vald (1991–2017)

Kanepi vald om vald Õdagu-Võromaal. Suurõmb jago Kanepi vallast jääs Kanepi kihlkunda. Varbusõ kant jääs Põlva kihlkunda ja Rebäste kant Urvastõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Laheda vald Põlva maakunda. 
Kanepi vallast põh'a puul ommaq Valgjärve ja Kõllõstõ vald, hummogu puul Põlva ja Laheda vald, lõuna puul Sõmmõrpalo ja Urvastõ vald ja õdagu puul Otõmpää vald.
Kõllõstõ vald

Kõllõstõ vald om vald Põh'a-Võromaal. Puul' valda jääs Kanepi kihlkunda, veitse alla poolõ valla Kamja kihlkunda Tartomaal ja üts tükükene jääs Põlva kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Kõllõstõ vald Põlva maakunda.
Mooste vald

Mooste vald oll' vald Põh'a-Võromaal. Puul valda jäi Võnnu kihlkunda Tartomaal ja tõnõ puul Põlva kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Mooste vald Põlva maakunda. 
2017. aastaga panti Mooste vald kokko Ahja, Laheda, Põlva ja Vastsõ-Kuustõ valdoga ja sai vahtsõnõ Põlva vald. 
Viimäne vallavanõmb oll' Needo Ülo. 
Elondus.
2017. aasta oll' Mooste vallan üts alõvik ja 14 küllä.
Alõviguq.
Mooste
Küläq.
Jaanimõisa, Kaaru, Kadaja, Kanassaarõ, Kastmõkua, Kauksi, Laho, Rasina, Savimäe, Suurõmõtsa, S'akna, Säässaarõ, Terepi, Viisli.
Orava vald

Orava vald om vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jääs Vahtsõliina kihlkunda, mõnõq tükükeseq jääväq Räpinä kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Orava vald Põlva maakunda. 
Küläq.
Haan'kasõ, Jantra, Kahkva, Kakusuu, Kaamnitsa, Kliima, Korgõmõisa, Kõivsaarõ, Kõlikülä, Kõvõra, Lepässaarõ, Liinamäe, Luuska, Madi, Marka, Orava, Oro, Piusa, Praakmani, Päkä, Pääväkese, Rebäsmäe, Riihora, Rõssa, Soe, Soena, Suurõmõtsa, Tammõ, Tudõrna, Vivva
Põlva vald (1991–2017)

Põlva vald om vald Põh'a-Võromaal. Inämbüs valda jääs Põlva kihlkunda, mõnõq tüküq jääväq Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Põlva vald Põlva maakunda. 
Küläq.
Aarna - Adistõ - Andre - Eostõ - Himmastõ - Holvandi - Kiisa - Kiuma - Kähri - Lutsu - Mamastõ - Meemaskülä - Mõtstõ - Miiastõ - Nabakülä - Noorits-Mõtskülä - Pardsi - Peri - Puskaru - Puuri - Rosma - Soessaarõ - Taivaskua - Trompsi - Tännässilmä - Uibumõisa - Valgesoo - Vanakülä
Räpinä vald (1991–1997)

Räpinä vald oll' vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jäi Räpinä kihlkunda, mõnõq tüküq Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuuluu Räpinä vald Põlva maakunda. 
28. detsembril 2016 kinnütediq Miiksi, Veriora ja Räpinä valla kokkopandmislepüng. 2017. aastaga sai vahtsõnõ Räpinä vald. 
Räpinä vallan om üts liin (Räpinä), üts alõvik (Võõpsu) ja 26 küllä.
Küläq.
Jaanikõstõ, Kassilaanõ, Kõnnu, Köstremäe, Leevaku, Linte, Mägiotsa, Miilva, Naha, Nulga, Pindi, Priitholmi, Pääsnä, Raadama, Raigla, Ristipalo, Ruusa, Saarõkülä, Sillapää, Sülgäjä, Suurõ-Viirksu, Toolamaa, Toostõ, Tsirksi, Võiardi, Võukülä.
Valgjärve vald

Valgjärve vald om vald Õdagu-Võromaal. Puul valda jääs Kanepi kihlkunda ja tõnõ puul Kamja kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Valgjärve vald Põlva maakunda.
Veriora vald

Veriora vald oll' vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jääs Räpinä kihlkunda, väikene jago jääs Põlva kihlkunda ja Rõugõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Veriora vald Põlva maakunda. 
28. detsembril 2016 kinnütediq Miiksi, Veriora ja Räpinä valla kokkopandmislepüng. 2017. aastaga sai vahtsõnõ Räpinä vald. 
Veriora vallan oll' üts alõvik (Veriora) ja 29 küllä.
Küläq.
Haavapää, Himmiste, Jõõvaara, Jõeveere, Kikka, Kirmsi, Kuulma, Kuulmajärve, Kullamäe, Kunksilla, Laho, Leevi, Lihtensteini, Mõtsavaara, Männisalo, Nohipalo, Pahtpää, Sarvõmäe, Suuhara, Süvähavva, Timo, Varõstõ, Verioramõisa, Viira, Vilustõ, Vins'o, Võika, Väiko-Viirksu, Vändrä.
Antsla vald

Antsla vald om vald Võro maakunnan.
Antsla vald panti 2017. aastal kokko Antsla ja Urvastõ vallast.
Elondus.
Vallan om üts liin (Antsla), kats alõvikku ja 38 küllä.
Alõviguq: Kobõla, Vana-Antsla
Küläq: Anne, Antsu, Haabsaarõ, Jõõperä, Kaika, Kassi, Kikkaoja, Kerikukülä, Koigu, Kollino, Kraavi, Kuldri, Kõlbi, Litsmõtsa, Luhamõtsa, Lusti, Lümätü, Madissõ, Mähkli, Oe, Pihlõni, Piisi, Rimmi, Roosiku, Ruhingu, Savilöövi, Soomõ, Säre, Tabõrlaanõ, Toku, Tsooru, Uhtjärve, Urvastõ, Vahtsõ-Antsla, Vaabina, Viirapalu, Viselä, Ähijärve.
Haani vald

Haani vald oll' vald Lõuna-Võromaal. Inämbüs valda jäi Rõugõ kihlkunda, mõnõq tüküq jäieq Vahtsõliina kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Haani vald Võro maakunda. 
Tunnuslausõq: Hää tullaq, hää ollaq, kipõt olõ-i kohegi.
Päält 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist jäi Haani vald Rõugõ valla ala.
Võro vald (1991–2017)

Võro vald oll' vald Võromaa keskel. Valla põh'aosa jäi Põlva kihlkunda ja lõunaosa Rõugõ kihlkunda. Maakunnapiire perrä kuulu Võro vald Võro maakunda.
Varstu vald

Varstu vald oll' vald Lõuna-Võromaal. Inämbüs vallast jäi Rõugõ kihlkunda, mõnõq tüküq ka Hargla kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuuluu Varstu vald Võro maakunda. 
2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemisega panti Varstu vald kokko Rõugõ vallagaq. 
Küläq.
Hindsiku, Kangistõ, Krabi, Korgõpalu, Laurimäe, Liguri, Lüütsepä, Matsi, Mõtstaga, Mutõmõtsa, Paganamaa, Pundsa, Pähni, Raudsepä, Suulätte, Tagakolga, Vana-Roosa, Virunukk
Lasva vald

Lasva vald om vald Võromaa keskel. Tä jääs Põlva, Rõugõ, Vahtsõliina ja Räpinä kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Lasva vald Võro maakunda.
Miss'o vald

Miss'o vald om inneskine vald Võromaa ja Setomaa piiril. 2017. aastaga valitsõmisõ ümbrekõrraldamisõga läts' Misso vald Rõugõ valla ala.
Inämbüs vallast kuulu Vahtsõliina kihlkunda, Luhamaa nukk om Setomaa osa. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Miss'o vald Võro maakunda.
Mõnistõ vald

Mõnistõ vald oll' vald Õdagu-Võromaal. Suurõmb jago vallast jäie Hargla kihlkunda, üts tükk Karula kihlkunda. 
2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega panti Mõnistõ vald kokko Haani, Miss'o, Rõugõ ja Varstu vallaga ni tetti Rõugõ vald. 
Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Mõnistõ vald Võro maakunda. 
Küläq.
Mõnistõ vallan oll' 60 küllä: Ahli, Ala-Luustoja, Ala-Põru, Ala-Villigä, Andrusõ, Andsi, Arukülä, Borodino, Hargipalu, Horsti, Härbäli, Hürüvä, Hütü, Jaanusõ, Kallastõ, Karissöödä, Keräandsu, Kilvagu, Koemõtsa, Kolgamäe, Konnukülä, Korva, Kuudsi, Lambasuu, Masa, Mehka, Mõtuskonnu, Mäe-Luustoja, Mäeveski, Mäe-Villigä, Mõnistõ, Parmupalu, Peebu, Peräjärve, Peräkonnu, Pihkura, Piili, Pulli, Põldõ, Pälä, Rautsa, Rudina, Ruuksu, Sae, Sakurgi, Saru, Sarumõisa, Singa, Suurõtammõ, Sõõru, Tiidsa, Tundu, Tursa, Tämbläse, Utiksaarõ, Vahtsõ-Roosa ja Villigä külä.
Rõugõ vald (1991–2017)

Rõugõ vald oll' vald Lõuna-Võromaal. Vald jäi Rõugõ kihlkunda, maakunna kesk- ja lõunajakko väega ilosa kotusõ pääle. Taa oll' pia Võro liina lähkün ja suurusõ poolõst tõõnõ vald Võro maakunnan.
Pääle Rõugõ alõvi olliq suurõmbaq keskusõq Nursi külä, Viitinä külä ja Sännä külä. Valla 2213 inemist (2016. aasta edimädse vahtsõaastakuu saisoga elli 108 külän ja Rõugõ alõvin). Rõugõ vallavanõmb oll' Toodsi Tiit.
2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemisega panti Rõugõ vald kokko Mõnistõ, Miss'o, Varstu ja Haani valdoga vahtsõs Rõugõ vallas.
Kaemiskotussõq.
Veeränd Rõugõ vallast jäi Haani Luuduspargi maiõ pääle. Kuun ummi järvigaq ja ürgorgõgaq om Rõugõ tähtsä kotusõ pääl Võromaa talvõspordi- ja turismiketin. 
Rõugõ vallan om pall'o kotussit ja asjo, midä tasos kaiaq. Alõvin om mõisapark, vabahussõa mälehtüsmärk, Rõugõ Maarja kerik, Eesti Imä monument, mälehtüstähüs Taani priitahtlikõlõ Rõugõn, mälehtüstähüs hõrilameistriile Kriisadõlõ ja Rõugõ järveq: Suurjärv, Kaussjärv, Ratasjärv, Liinjärv, Valgõjärv, Tõugjärv ja Kahrila järv. Rõugõ alõvin om kah Ööbiguorg, sääl om vahtsõnõ kaemistorn „Pesäpuu“, vuulava vii joul tüütäv pump "Vesioinas", muistinõ elokotus ja liinamägi. Rõugõ lähkün om viil Hinni kanjon, Luhasuu ja mitmit mõisit.
Aolugu.
Rõugõ kotus passõ kokko aoluulidsõ Ugandi maakunna Valgatabalvõ kihlkunnagaq, miä oll’ üts tihhembäle asustõt territoorium parhilladsõ Eesti maiõ pääl. 1783. aastaga tetti parhillanõ Rõugõ kihlkund, üts katsast Võro maakunna kihlkunnast. Tähtsä kotus Rõugõ valla aoluun om olnuq Rõugõ mõisal.
Küläq.
Rõugõ vallan oll' 108 küllä: Aabra, Ahitsõ, Augli, Haabsilla, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hansi, Hapsu, Heedu, Heibri, Hinu, Horsa, Hotõmäe, Hurda, Härämäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kadõni, Kahru, Kaku, Kaluka, Karaski, Karba, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kiidi, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Kuklasõ, Kurgjärve, Kurvitsa, Kuuda, Kähri, Kängsepä, Laossaarõ, Lauri, Liivakupalu, Listaku, Lutika, Lükkä, Matsi, Mikita, Muduri, Muhkamõtsa, Muna, Murdõmäe, Mustahamba, Mõõlu, Märdi, Möldri, Nilbõ, Nogo, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Petrakuudi, Pugõstu, Pulli, Põdra, Põru, Pärlijõõ, Püssä, Rasva, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Riitsilla, Ristemäe, Roobi, Ruuksu, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saki, Sandisuu, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Simmuli, Soekõrdsi, Soemõisa, Soomõoru, Suurõ-Ruuga, Sännä, Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tilgu, Tindi, Toodsi, Tsirgupalu, Tsutsu, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Vadsa, Vanamõisa, Viitinä, Viliksaarõ ja Väiku-Ruuga.
Setomaa

Setomaa om aoluulinõ seto keele ja kultuuri ala Lõunõ-Eestin. Jago aoluulist Setomaad om seo ilma aigu Vinnemaa all.
Aolugu.
Setomaa aolugu om muust Lõunõ-Eestist päält 1000 aastaga tävveste tõistsugumanõ olnuq. Setomaa om olnuq Pihkva ja Irboska mõoalan, miä olliq keskusõq, kohe massõti massõ. Muinasao lõpun es massaq Räpinä ja Vahtsõliina kihlkunnaq viil kinkalõgi massõ.
11. aastagasaal tull' Pihkva mis'onäärega õigõusk. Ei olõq teedäq, määnest kiilt tuud aigu mis'onääriq kõnõliq.
Keskaig.
Keskaignõ Setomaa jagosi katõs maakunnas Pihkva ja Irboska vaihõl. Irboska om olnuq mitmit kõrdu kõvõmb. Pihkva oll' tähtsä ku sääl olliq viitiiq – Velikaja jõõ kurakallas ja lisajõõq – kõik olliq transpordisüsteemiq. 
Petseri kluustri algusõs loetas 1473. aastakka, päält tuud võtt' Petseri Irboska üle.
Vahtsõmb aolugu.
1920. tetäs Tarto rauhaga Petseri maakund, miä lahutas är 1944. aastagal, ku ⅔ Petserimaast lõigatas ärq vahtsõst tettü Pihkva oblasti külge. Vanaq keskusõq, Irboska ja Petseri, lääväq mõlõmbaq Vinne alaq.
20. aastagasaal om olnu kats suurõmbat Setomaalt ärqtulõmist. Edimäne nakas' pääle 1950. aastil, ku eloniguq saiq hindäle Nõvvokogoliido passiq, sis minti Eestimaalõ, Eesti liinohe, muusiähn ülikuulõhe. Tõõnõ suurõmb tulõk nakas' pääle 1990. aastil, ku piir läts kinniq. Seo ilma aigu eläs Vinne poolõ pääl viil paarsada setokõist.
Kultuur.
Usk.
Setokõsõq ommaq olnuq õigõuskliguq, a vindläseq ütleseq seoniqaoniq õks, et setokõsõq ommaq "poluverniki" 'poolõusolidsõq'. Olkõq, et käüdäs samma kerkohe, ommaq setokõisi kombõq, ka kerikun, olnuq tõistsugumadsõq, ja vindläseq ei piäq näid peris hindäsugutsis.
Usk ei olõq setokõisilõ tulnuq tulõ ja mõõgagaq niguq Eestimaalõ, a võimu ja sotsiaalsõ eliidigaq – ülemb vaiht' usko, rahvas tull' perrä. Setokõidi õigõusko minek om olnuq rahulidsõ loomugaq ja taa jälg om seoniqaoniq nätäq vannoinemiisi päält, kiä es käüq nõvvokogo koolin ja es nakaq kerikut põlgma. 
Suur vaih Setomaa ja Eesti ristiuso vaihõl om tuu, et hummogukerik vai õigõusk es õiõndaq väegaq vanno kombidõ vasta, nii jäi alalõ näütüses kalmõ pääl süümise kommõq, miä Õuruupan ärq oll' keelet. Setomaal, nika ku taa Moskva alaq läts, es pandaq pappi pukki üleväst puult, a rahvas esiq, kiä kokko käve (Setomaal om viil seoniqaoniq alalõ nulgaidentiteet), valisi hindäle papi. Ku papp oll' rahva siähn üles kasunuq, olliq täl rahva kombõq teedäq. Tuun mõttõn es võtaq Setomaal ristiusk midägi mant, a hoobis and' manoq.
Sõmmõrpalo vald

Sõmmõrpalo vald om vald Õdagu-Võromaal. Inämbüs vallast jääs Urvastõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Sõmmõrpalo vald Võro maakunda. 
Küläq.
Sõmmõrpalo vallan om üts alõvik – Sõmmõrpalo – ja 44 küllä: Alakülä, Alapõdra, Annõ mõisa, Haamastõ, Haava, Haidaku, Hansi, Hargi, Heeska, Hindriku, Horma, Hutt'a, Hänike, Jakapi, Järvere, Kaagu, Kaapsuu, Kahru, Keema, Kurõnurmõ, Kärgula, Lakovitsa, Lauri, Leis'o, Liinamäe, Liiva, Lilli-Annõ, Lilli, Majala, Murra, Mustassaarõ, Mustja, Mäekülä, Osola, Pritsi, Pudru, Pulli, Punakülä, Rauskapalu, Rummi, Sulbi, Sõmmõrpalo, Udsali, Varõssõ.
Urvastõ vald

Urvastõ vald oll' vald Õdagu-Võromaal 1991–2017.
Inämbüs vallast jäi Urvastõ kihlkunda, väikene tükk Tartomaa Sangastõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Urvastõ vald Võro maakunda. 
Küläq.
Kassi, Kerikukülä, Koigu, Kuldri, Kõlbi, Lümätü, Pihlõni, Ruhingu, Toku, Uhtjärve, Urvastõ, Vahtsõ-Antsla, Vaabina ja Viselä
Vahtsõliina vald

Vahtsõliina vald oll' vald Hummogu-Võromaal 1991. aastagast kooniq 2017. aastaga umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq. 
Inämbüs vallast jäi Vahtsõliina kihlkunda, üts tükk ka Rõugõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Vahtsõliina vald Võro maakunda. 
Vallan oll' üts alõvik (Vahtsõliina) ni 46 küllä.
Miiksi vald

Miiksi vald oll' Vana-Võromaa kõgõ põh'apoolitsõmb vald. Inämbüs vallast jäi Räpinä kihlkunda, üts tükk Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Miiksi vald Tarto maakunda. 
2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisi aigo panti Miiksi vald kokko Räpinä ja Veriora vallagaq ni sai vahtsõnõ Räpinä vald. Miiksi valla kats küllä, Järvsälä ja Rõka, saiq Kastrõ valda Tartomaal. 
Miiksi vallan oll' üts alõvik (Mehikuurma) ja 9 küllä.
Küläq.
Aravu, Haavamõtsa, Jõõperä, Järvsälä, Miiksi, Meerapalo, Parapalo, Rõka, Sikakurmu
Karula vald

Karula vald om vald Õdagu-Võromaal. Inämbüs vallast jääs Karula kihlkunda, üts tükk jääs Lukõ kihlkunda Valgamaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Karula vald Valga maakunda.
Taheva vald

Taheva vald oll' vald Õdagu-Võromaal.
Inämbüs vallast jäi Hargla kihlkunda, põh'aosa jäi Karula kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä käve Taheva vald Valga maakunda. 
Taheva vald tetti 30. hainakuu pääväl 1992 ja häötedi 22. rehekuu pääväl 2017, ku Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisiga panti Valga liinast ja Taheva, Karula, Tõlliste ja Õru vallost kokko vahtsõnõ Valga vald. 
Taheva valla viimäne vallavanõmb oll' Rogenbaumi Monika. 
Küläq.
Taheva vallan oll' 13 küllä.
Harglaõ – Kallikülä – Koikkülä – Koiva – Korkuna – Lannamõtsa – Lepä – Lutsu – Ringiste – Suublasõ – Taheva – Tsirgumäe – Tõrvasõ
Antsla valla lipp

Antsla valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Antsla valla lipp.
Haani valla lipp

Haani valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Haani valla lipp. Lipp om kinnütet 29. joulukuu pääväl 1997.
Kanepi valla lipp

Kanepi valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Kanepi valla lipp. Lipp om kinnütet 18. märdikuu pääväl 1997.
Karula valla lipp

Karula valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Karula valla lipp. Lipp om kinnütet 14. süküskuu pääväl 1994.
Kõllõstõ valla lipp

Kõllõstõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Kõllõstõ valla lipp. Lipp om kinnütet 5. süküskuu pääväl 2003.
Lasva valla lipp

Lasva valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Lasva valla lipp. Lipp om kinnütet 31. rehekuu pääväl 1996.
Miiksi valla lipp

Miiksi valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Miiksi valla lipp. Lipp om kinnütet 23. rehekuu pääväl 2002.
Miss'o valla lipp

Miss'o valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Miss'o valla lipp. Lipp om kinnütet 2. piimäkuu pääväl 1994.
Mooste valla lipp

Moostõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Moostõ valla lipp. Lipp om kinnütet 16. radokuu pääväl 1998.
Mõnistõ valla lipp

Mõnistõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Mõnistõ valla lipp. Lipp om kinnütet 3. märdikuu pääväl 1997.
Orava valla lipp

Orava valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Orava valla lipp. Lipp om kinnütet 17. lehekuu pääväl 1999.
Põlva valla lipp

Põlva valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva valla lipp. Lipp om kinnütet 29. joulukuu pääväl 1997.
Rõugõ valla lipp

Rõugõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Rõugõ valla lipp. Lipp om kinnütet 21. piimäkuu pääväl 1999.
Sõmmõrpalo valla lipp

Sõmmrpalo valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Sõmmõrpalo valla lipp. Lipp om kinnütet 20. lehekuu pääväl 1997.
Taheva valla lipp

Taheva valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Taheva valla lipp. Lipp om kinnütet 13. piimäkuu pääväl 1996.
Urvastõ valla lipp

Urvastõ valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Urvastõ valla lipp.
Valgjärve valla lipp

Valgjärve valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse valla lipp.
Varstu valla lipp

Varstu valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Varstu valla lipp. Lipp om kinnütet 5. mahlakuu pääväl 2002.
Võro valla lipp

Võro valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Võro valla lipp. Lipp om kinnütet 22. radokuu pääväl 1999.
Veriora valla lipp

Veriora valla lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Veriora valla lipp. Lipp om kinnütet 9. mahlakuu pääväl 1999.
Antsla valla vapp

Antsla valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Antsla valla vapp. Vapp om kinnütet 27. lehekuu pääväl 1994.
Haani valla vapp

Haani valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Haani valla vapp. Vapp om kinnütet 29. joulukuu pääväl 1997.
Kanepi valla vapp

Kanepi valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Kanepi valla vapp. Vapp om kinnütet 18. märdikuu pääväl 1997.
Karula valla vapp

Karula valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Karula valla vapp. Vapp om kinnütet 14. süküskuu pääväl 1994.
Kõllõstõ valla vapp

Kõllõstõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Kõllõstõ valla vapp. Vapp om kinnütet 5. süküskuu pääväl 2003.
Lasva valla vapp

Lasva valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Lasva valla vapp. Vapp om kinnütet 31. rehekuu pääväl 1996.
Miiksi valla vapp

Miiksi valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Miiksi valla vapp. Vapp om kinnütet 23. rehekuu pääväl 2002.
Miss'o valla vapp

Miss'o valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Miss'o valla vapp. Vapp om kinnütet 2. piimäkuu pääväl 1994.
Mooste valla vapp

Moostõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Moostõ valla vapp. Vapp om kinnütet 16. radokuu pääväl 1998.
Mõnistõ valla vapp

Mõnistõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Mõnistõ valla vapp. Vapp om kinnütet 3. märdikuu pääväl 1997.
Orava valla vapp

Orava valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Orava valla vapp. Vapp om kinnütet 17. lehekuu pääväl 1999.
Põlva valla vapp

Põlva valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva valla vapp. Vapp om kinnütet 17. radokuu pääväl 1995.
Rõugõ valla vapp

Rõugõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Rõugõ valla vapp. Vapp om kinnütet 21. piimäkuu pääväl 1999.
Sõmmõrpalo valla vapp

Sõmmõrpalo valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Sõmmõrpalo valla vapp. Vapp om kinnütet 20. lehekuu pääväl 1997.
Taheva valla vapp

Taheva valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Taheva valla vapp. Vapp om kinnütet 13. piimäkuu pääväl 1996.
Urvastõ valla vapp

Urvastõ valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Urvastõ valla vapp.
Vahtsõliina valla vapp

Vahtsõliina valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Vahtsõliina valla vapp.
Vapp om kinnütet 22. vahtsõaastakuu pääväl 1999.
Valgjärve valla vapp

Valgjärve valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Valgjärve valla vapp.
Varstu valla vapp

Varstu valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Varstu valla vapp. Vapp om kinnütet 5. mahlakuu pääväl 2002.
Veriora valla vapp

Veriora valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Veriora valla vapp. Vapp om kinnütet 9. mahlakuu pääväl 1999.
Võro valla vapp

Võro valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Võro valla vapp. Vapp om kinnütet 22. radokuu pääväl 1999.
Demograafia

Demograafia om inemiisi populatsioonidünaamiga tiidüslik uurminõ. Tä uur populats'uunõ suurust, struktuuri ja jaotust ni tuud, kuis populats'ooniq sündümiisi, kuulmiisi, migrats'ooni ja vanõmbas jäämise peräst aoga muutusõq. Demograafilidsõlt või analüüsiq tervet ütiskunda vai mõnõ tunnussõga (näütüses haridus, usk, rahvus, kodakundsus) piiretüt rühmä. Inämbüsen main kaias demograafiat ku majandustiidüse vai sotsioloogia harro.
Elänikke arv

Määntsegi territooriumi elänikke arv om tuul territooriumil elävide inemiisi arv. 
Riigi (mõnikõrd ka mõnõ muu territooriumi) elänikke arvo nimetedäs Rahva hulgas.
Tetäs vaiht faktilidsõl elänikke arvol (tegeligult paiga pääl olõvidõ elänikke arvol) ja juriidilidsõl elänikke arvol (alaliidsi elänikke arvol). 
Elänikke arvo kimmästegemises tarvitadas rahvaloenduisi ja juuskvat arvõpidämist elänikke registri ni sündünüisi ja kuulnuisi registriirmise perrä. 
Elänikke arv andas kas määntsegi kuupäävä saisoga vai määntsegi aovaihhõ (näütüses aastaga) keskmädse arvoga.
Valitsõmisütsüs

Valitsõmisütsüs om säädüse ja tõisi õigusaktega kimmäs määrät staatusõ, nime ja piirega ütsüs, miä põhinõs valitsõmisjaotusõl ja mink territooriumi ulatusõn teostadas riiklikku vai umaval'tsuslikku valitsõmist. 
Eestin s'oo ilma aigu tarvitusõl olõvaq valitsõmisütsüseq ommaq maakund, vald ja liin. Aoluulidsõlt om kõgõ tähtsämb valitsõmisütsüs Eestin olnuq kihlkund (muistidsõst aost 1920. aastagidõ alostusõni).
Aleksandri vald

Aleksandri vald oll' vald Võromaal Põlva kihlkunnan. 1936. a. nimetedi vald ümbre Laheda vallas. S'oo ilma aignõ Laheda vald om veitse vähämb ku Aleksadri vald.
Küläq (1926).
Haigri, Himmakülä, Joosu, Koiolakülä, Koolitarõ, Korgõmäe, Lahokülä, Lapi, Lüüsi, Meltssaarõ, Mustajõõ, Mäni, Mõrgi, Olõski, Ortuskülä, Puraski, Suurkülä, Tagakülä, Tilsi, Vedo, Vardja, Viuperä, Väiso.
Treffneri Hugo

Treffneri Hugo (Hugo Hermann Fürctegott Treffner, 1845-1912) oll' kooli- ja rahvusligu liikmisõ tegeläne. Tä asot' Tarton poiglatsi erägümnaasiumi, midä tundas Hugo Treffneri gümnaasiumi nime all, ja oll' tuu juhataja uma elo lõponi. Oll' heränemisaol mitmidõ rahvusligõ seltse liigõq, Jakobsoni poolõhoitja. Umal aol oll' tä Tarto liinan üts värvikamb miis. Rahvusligu meele peräst kutsuti tedä Eesti Hugos.
Elokäük.
Treffneri Hugo sündü 17. hainakuu pääväl 1845 Kanepin köstri perren. Käve koolin Tarton ja Võrol. Oppõ pikkä aigo Tarto ülikoolin nink tuu kõrvalt tüüt' kodooppajan. Kuulu korporats'uuni Fraternitas Rigensis. Peräst ülikuuli pruumõ Hugo mitmõn paigan saiaq kerkoopõtaja tüüd. Kuigi kogohusõq olliq timä puult, es kinnüdäq baltis'akslaisist kerkojuhiq tedä rahvusligu meele peräst ammõtihe. Nii naas' Hugo 1882. a. taotlõma Tartohe eräkooli tegemise lupa. Säälgi saisiq baltis'akslasõq tälle vasta ja õnnõ 1883. a., pääle vahtsõ, vindläsest kuraatri Kapustini tulõkit anti luba tetäq vallalõ 3-klassilinõ II järgo poiglatsi kuul. Kooli toonatsõs tsihis oll' valmistaq kasvandikkõ ette kroonugümnaasiummi astmisõs, a joba 1890 naati esiq tävvemaholist gümnaasiumiharidust andma.
Treffneri Hugo kuuli 13. urbõkuu pääväl 1912 Tarton nink om matõt Tarto Raadi Vahtsõ-Jaani kalmuaida.
Mälehtüse hoitminõ.
Mälehtüssammas Tarton Vahtsõ-Jaani kalmuaian, autoriq Koordi Jaan ja Melliku Voldemar, 1933.
Kolga Raimond

Kolga Raimond (Raimond Kolk; 1924–1992) oll' Sarust perit luulõtaja ja proosakiränik. Tä om kirotanu hulka võrokeelitsit luulõtuisi, muuhulgan võrokeelidse luulõtuisikogo "Ütsik täht". Mõnõq timä romaaniq ommaq kah võroainõlidsõq.
Elokäük.
Kolga Raimond oll' ummi vanõmbidõ edimäne lats. Tä sündü Hargla kihlkunnan Saru vallamajan, imä-esä olliq koolioppajaq. Koolin käve Sarun, Valgan ja Tarton. 1944. a. vahtsõaastakuun pagõsi S'aksa väkke võtmisõ iist Suumõ nink oll' sääl eesti jalaväerügemendin välläoppõn ja vahiteenistüsen. Süküskuun haard' Soomõst edesi Ruutsi minnäq, kon tüüt' mitmõn paigan juhutöie pääl. Göteborgin sai tutvas Rääbise Elleniga ni võtt' tuu 1947. a. hindäle naasõs. Korgharidusõ ja tiidüskraadi sai tä Stokholmin 1958-1963. Pääle tuud oll' tä Roodsi riigi ammõtnik.
Looming.
Raimond naas' luulõtama kooliaol. Timä luulõtuisi avaldõdi 1938 Tarton "Õpilaslehen" ja 1942 "Postimehen". "Postimehe" lühijuttõ võistlusõl 1943 sai timä lugu "Vanan kõrtsin" (orig. "Vanas kõrtsis") I avvohinna. Raimondi luulõt ilmu Soomõn aokirän "Kodutee" ja almanahhin "Eesti Looming" nink Roodsin kogoteossõn "Homse nimel" (1945). 1945 läts' tä kirändüsrühmitüste "Tuulisui". 
Kolga Raimondi edimäne luulõtuisikogo "Ütsik täht" (1946) om võrokeeline. Timä järgmidsengi kogon "Kõiv akna all" (1952) ommaq võrokeelidseq luulõtusõq inämbüsen. Illatsõmbaq kogoq "Müüd sõrmus" (orig. "Müüdud sõrmus", 1957) ja "Kiri" (1977) ommaq põhilidsõlt eestikeelidseq.
Raimondi edimäne romaan "Külä palas katõst otsast" (1955) om eesti üliopilasõst Roodsin. Timä kõgõ parõmb proosateos romaan "Sulaiä" (1958) näütäs noorõ naasõ ello Eestin katõ ilmasõa vaihhõl. Stokholmi triloogias nimetet romaaniq "Et mitte kunagi võita", "Mõnõq pääväq süküskuun" ja "Truudus elo vasta" näütäseq pagulaisi saatuisi. Triloogia "Vallavanõmba perändüstomp", "Elo edenes", "Aoq muutusõq" kujotas vapsõ liikmist ja Isamaaliidu tekkümist Eesti Vabariigin. Triloogia perämädsen osan om juttu 1940.-1941. a. dramaatilidsist sündmüisist Lõuna-Eestin.
Kolga Raimond om kirotanuq novellikogoq "Väikenemiis, mille sa ikõt?" (1960) ja "Uskmada Toomas" (1981). Perämädsen ilmunun lühiproosakogon "Lestäkalla otsman ja tõisi juttõ" (1987) om juttõ ja märgotuisi noorõpõlvõ Võromaalt ja kirotamisaigsõst Stokholmist.
Mälehtüisiraamat "Tuulisui ja tõsõq" (1980) tutvustas Stokholmi eestläisi kirändüsello 1945-1950. Viil om tä kirotanuq latsiraamadu "Vähikuning" (1957) nink Leedu aoluust inspireeridü näütemängo "Juozas Raamadukandja". Tä om välämaisõ eesti kirändüse kotsilõ avaldanu hulgahna artiklit ja arvostuisi "Teatajan", "Tulimullan" ja muial nink kirotanuq lühimonograafia "August Mälk" (Lund 1964). Om vestelidse romaani "Martin Musta saladus" (Stokholm 1954) üts autor. Katõpääle Mägi Arvoga om täl ilmunu ülekaehus "Katõ perämädse aastagakümne pagulaskirändüs" (1989).
Kolga Raimondi võro- ja eestikeelitsile luulõtuisilõ om tett viise: luulõtusõ "Keväje" om Lõkõridõ albomi "Undsõn ilman" pääle säädnü Kalla Urmas, "Ütsikut tähte" om umal viiel kontserdel laulnuq Kalkuni Mari, luulõtusõlõ "Jõulupuu" Ummamuudu albomi "Jõul" päält om viie tennüq Leisi Meelis.
Külä palas katõst otsast

"Külä palas katõst otsast" (originaalpäälkiri "Küla põleb kahest otsast") om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi edimäne romaan, miä ilmu 1955. aastagal Lundin, Roodsin.
Romaanin näüdätäs eesti üliopilasõ harinõmist Roodsi eloga. Nuurmiis piät valima kerget ja hääd ello pakva ruutslanna ja eestläsest armastõdu vaihõl, kiä või tälle hätä tuvvaq - lõpos võõramainõ mugavus võit.
Sulaiä

"Sulaiä" (originaalpäälkiri "Sulajää") om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi tõnõ romaan, miä ilmu 1958 Lundin, Roodsin. Taad peetäs Kolga Raimondi romaanõst kõgõ parõmbas.
Raamatun kujotõdas noorõ naasõ dramaatilist saatust Eestin katõ ilmasõa vaihõl. Koolist valla tett nuur oppaja piät mehele minemä vanalõ talopidäjäle ja ei päseki inämb vaimliidsi väärtüisi mano.
Ütsik täht

"Ütsik täht" om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi edimäne, võrokeeline luulõtuisi kogo, miä ilmu 1946 Stokholmin, Roodsin. Samma nimme kand üts luulõtus tuust kogost ja 1989 Talliinan ilmunu valit luulõtuisi kogo.
Kõiv akna all

"Kõiv akna all" om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi tõnõ luulõtuisi kogo, miä ilmu 1952 Lundin, Roodsin. Inämbüs luulõtuisi ommaq võrokeelidseq, ülejäänüq eestikeelidseq.
Sakala kiil

Sakala kiil om nimetüs, midä mõnikõrd om pruugit muistidsõ Sakala maakunna lõuna- ja hummogujaon kõnõldu lõunaeestilidse keele kotsilõ, midä täämbädsel pääväl tundas mulgi keele vai murdõ nime all.
SAKALA YLEMLAAL 
Nee ytsiku elme, 
mes illusas kiiles 
saiwa kaarusel lykitu 
laalude keess, 
tullewä miile ja 
lähäwä miilest, 
ajewil mõttes ku 
wirwentsi ween. 
Keski lääp ulluss ja 
keski om surmlik, 
sõna om lamme 
ku kuri ja ää. 
Keskil om õnnetus 
löyda sii kiusik 
waie, mes wastaki 
wastakis sääp. 
Aru om otsan 
ja mõtte om ymbre, 
mõtten om teoni 
yitsainus samm. 
Pirla mia leiaki, 
õkwa ja ummes, 
mõtte, mes tegustki 
ledewämb. 
Walest ja wõlast 
es päästa joh laalud, 
sõnat ma olle ja 
ninda kik jää. 
Walget ja priiust 
waiwa ja walus 
enämb ei olle, ku 
ussu ja nää. 
Walest ja wõlast 
es päästnu miut laalud, 
laalus joh onki 
miu yrjats ja aig. 
Keskit mia kiusa ja 
keskit mia pallu, 
tuu jole ysi miu 
mure ja waiw. 
Aru om otsan ja 
aimud om ummes. 
Õieti iki tost 
walla ei saa. 
Puhup ja tuhisep 
liiwass ja lummess 
kenneki teise 
taiwas ja maa. 
Keski lääp ulluss 
ja ärä ei koole, 
häitse ku orjawits 
kiwide pääl. 
Kos mia kyll ytsinde 
wii timä puule, 
kis äkist om saanu 
nii lämmiss ja ääss? 
Nee ytsiku elme, 
mes illusas kiiles 
kord lykitu kaarusel 
laalude keess, 
om pihlakumaara 
ja kõritsasiimne, 
om mure miu murest 
ja rõõm miu seest. 
"Sõnaq: Piiri Milvi"
"Muusiga: Raudpatsi Tõnu"
Albom

Albom om lõksi püvvet helüpallo (näütüses laulõ vai juttõ) kogo, midä levitedäs avaligult. Kõgõ tavalidsõmbaq ommaq muusigaalbomiq, a om kah albommõ, miä sisaldasõq juttõ, luulõtuisi vai muud säänest. Inämbüisi andas albomiq vällä määntsegi helükandja (lasõrtsõõr, kasett, vinüülplaat) pääl, a perämädsel aol võidas noid vällä andaq kah elektroonilidsel kujol internetin.
Süä kisk

"Süä kisk" om ansambli Lõkõriq edimäne albom, miä sisaldas 19 võro- ja setokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Võro Selts VKKF ja Kauksi Ülle Mänedsment.
Undsõn ilman

"Undsõn ilman" om ansambli Lõkõriq tõnõ albom, miä sisaldas 18 võro- ja setokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Kauksi Ülle Mänedsment.
Võrokeelidseq lauluq

Võrokeelitside laulõ nimekiri lugõ üles võrokeelidseq lauluq, miä ommaq ilmunuq mõnõ helükandja (lasõrtsõõr, kasett, vinüülplaat) pääl. Lauluq ommaq jaotõduq artistõ perrä. Nuuq artistiq, kinkalt om rohkõmp laulõ, ommaq iinpuul. Laulu päälkirä takan sulgõ seen om albomi vai singli päälkiri, kost laul perit om, nink laulu viie ja sõnno autori nimi, ku nuuq teedäq ommaq.
Lõkõriq.
Lõkõridõ laulõ puhul om rassõ kimmäs tetäq, määne noist om võrokeeline, määne setokeeline. Tuuperäst ommaq tan üles loet kõik Lõkõridõ lauluq.
Hoitmise vägi

"Hoitmise vägi" om Pulga Jaani albom, miä sisaldas 12 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Võro Instituut.
Aknõ kyigi raamega

"Aknõ kyigi raamega" om Pulga Jaani albom, miä sisaldas 6 võrokeelist laulu ja 10 juttu. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut.
Elläv Pulga Jaan

"Elläv Pulga Jaan" om Pulga Jaani albom, kon pääl om timä kontsõrt Tarto Ülikooli kohvikun kuuljakuu (märdikuu) 28. pääväl 2002. Pulga Jaan mäng' kitrat, laul ummi võrokeelitsit laulõ ja kõnõlõs noidõ vaihhõlõ hindäst, laulõst ja elost. Albomi pääl om 10 laulu ni tuu om ilmunuq 2003. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om ARM Music.
Plaadikaasõ pääl kirotas Kama Kaido niimuudu.
"Ku üts eloaig Võromaa miis, kiä om mitunt põlve küläkuulmeistrest peri, kiä om uman elon pia kõik asa är tennü, miä tetä saat, kiä om korgen koolin arstitiidüst ja tõpratohtri ammetit opnu, kiä om vinne aigu päätsootehnik ja eesti aigu talomiis olnu, kiä om hulka võrokeelitsit jutte kirotanu ja tõisi kirotedu jutte võro kiilde ümbre pandnu, ku nüüt sääne miis taht umal sündümise pääväl ütte esimuudu kontserti tetä, sis saa ei kiäki taad kiildä vai kuiki tõistmuudu halvas pitä."
Pini hind

"Pini hind" om Pulga Jaani edimäne albom, kon pääl ommaq timä mõnusaq jutuq, midä tä esiq lugõ. Albom om ilmunuq 1998. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut.
Karjasepõli

"Karjasepõli" om ansambli Raud-Ants albom, kon om pääl 7 hindä perrä säetüt rahvalaulu, noist kats ommaq perit Võromaalt. Albom om ilmunuq 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Muusikaühing Raud-Ants.
Ärq ei lääq

"Ärq ei lääq" om ansambli Singer Vinger albom, kon om pääl 11 laulu. Kaplinski Jaani sõnno pääle tett nimilugu om võrokeeline. Albom om ilmunuq 2003. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om MFM Records OÜ.
Murõt ei olõ

"Murõt ei olõ" om Ilvese Aapo, Pulga Jaani ja Rahmani Jani albom, miä sisaldas 12 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl.
Sa olõt illos, Võromaa

"Sa olõt illos, Võromaa" om Tal'na Võro Seltsi lauluansambli Liiso albom, miä sisaldas 14 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Tää plaat om salvõstatu´ Eesti Raadio II stuudioh Peetri puult ja päälõ tuu om viil plaadiga üteh laulõ sõnaq.
Meelega

"Meelega" om Tuksami ja sõpro albom, miä sisaldas 16 laulu ja pilliluku, noist kats võrokeelist rahvalaulu ("Uni tulõ huikõn", "Kui mina allõs nuur viil olle") ja üts võrokeelitse päälkiräga pillilugu ("Ull Jakob"). Albom om ilmunuq 2000. aastagal lasõrtsõõri pääl. 
Albomi luuq (vällä arvat 13. ja 16. lugu) ommaq helülõksi püvvet kiränike maja kontsõrdil. Albomi pääl om nii rahvalaulõ ku Enno Ernsti ja tõisi luulõtajidõ sõnno pääle tett laulõ. Laulõ säädeq ommaq sündünüq ütidsen tüün.
Meie elu

"Meie elu" om ansambli Ummamuudu kolmas albom, miä sisaldas 13 laulu, noist 3 ommaq võrokeelidseq, 9 eestikeelidseq ja 1 inglüskeeline. Albom om ilmunuq 1995. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Salu Muusik.
Jõul

"Jõul" om ansambli Ummamuudu neläs albom, miä sisaldas 10 laulu, noist üts ("Oodid, oodid, vellekene") om lõunaeestikeeline rahvalaul. Albom om ilmunuq 1995. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Umamuudu Ltd.
Kõne Võrust

"Kõne Võrust" om ansambli Ummamuudu viies albom, miä sisaldas 12 laulu, noist 3 võrokeelist. Albom om ilmunuq 1996. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl.
Ummaleelo (albom)

"Ummaleelo" om ansambli Ummaleelo albom kon om pääl 5 seto rahvalaulu. Albom om ilmunuq 1997. aastagal lasõrtsõõri pääl. 
Välislink.
http://web.ibs.ee/ummamuudu/ummaleelo/
Üts ummamuudu liin

"Üts ummamuudu liin" om ansambli Ummamuudu kuvvõs albom, miä sisaldas 12 laulu, noist 2 ommaq võrokeelidseq. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Metronom Productions.
Albom tetti ansambli 15. aastagapäävä ja Võro liina 220. aastagapäävä puhul. Nimiluu päälkiräs om võet Võro liina tunnuslausõq.
Luuq ommaq helülõksi püvvedüq aastagil 1997-2004, õnnõ "Rattalaul" - Ummamuudu kõgõ edimäne avaligult mängit lugu - om perit aastagast 1989.
Ummamuudu

Ummamuudu om perimüsmuusiga- ja popansambli, miä tegotsõs Lõuna-Eestin ja mink juurõq ommaq Võro liinan. Ansambli mäng hindätettüisi poplaulõ ja hindä perrä säetüisi rahvalaulõ eesti ja võro keelen. Ummamuudu om edimäne ansambli, miä nakas' tegemä võrokeelist popmuusikat. Näide kõgõ suurõmbas hitis om Rahmani Jani kirotõt laul "Kõnõtraat", miä oll' Eesti edetabõlidõ tipon 1994. a. sügüse. Viil ommaq laembalt tunnõduq luuq "Tunnen ära", "Ka sisaliku tee", "Valgem pool", "A mille", "Vanaema Linda", "Kokkutulek", "Linnud ja sead" ja tõsõq. 
Ansambli tekkü 1989. aastaga mahlakuun, ku neli latsi lauluansamblin Võrukaelad Visnapuu Mare käe all helükoolitust saanuq koolipoissi võtiq Võro liinan pilliq kätte ja naksiq kantri- ja folkstiilin muusikat tegemä. Iistvidäjäs ja põhilidsõs laululuujas om Leisi Meelis.
Ansambli Ummamuudu ja seto leelokoori Leelonaase ütitsest projektist om vällä kasunu ansambli Ummaleelo.
Liikmõq.
Läbi aastagidõ ommaq ansamblin mängnüq: Aaviksoo Ain, Vendti Timo, Leisi Toomas, Leisi Meelis, Perli Antti, Kalvedi Heino, Lauridsa Are, Kahari Indrek, Salmi Sulev, Liivagu Lauri, Lillepea Andrus, Puusepä Roland, Salmi Jaanus, Luugi Meelis, Danieli Paul, Joametsa Laur, Veskimäe Indrek, Sirila Marko ja Leisi Ludvig.
Ummaleelo

Ummaleelo om ansambli, miä mäng seto rahvalaulu muudsa ao pille saatõga. Ummaleelo tekkü 1996. aastagal, ku ansambli Ummamuudu ja seto leelokuur Leelonaase teiq ütidse projekti.
2006

2006. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10219. aastak sirvikallendri perrä.
Viie pääle

Viie pääle om võro luulõtajidõ ja muusikidõ rühm, kohe kuulussõ Ilvese Aapo, Rahmani Jan, Contra, Ruitlasõ Olavi ja Pulga Jaan. Nääq ommaq vällä andnuq luulõtuisiraamadu "Viie pääle", mink mano käü lasõrtsõõr 42 luulõtusõ, laulu ja jutuga. Ummil ülesastmiisil lugõvaq nääq ummi luulõtuisi ja laulvaq kitra saatõl (põhilidsõlt mäng Ilvese Aapo) ummi laulõ.
Viie pääle (raamat)

"Viie pääle" om luulõtuisiraamat, kon seen ommaq Ilvese Aapo, Rahmani Jani, Contra, Ruitlasõ Olavi ja Pulga Jaani võrokeelidseq luulõtusõq. Pall'oq luulõtusõq ommaq tettüq mõnõ tunnõdu vai hindä luudu viie pääle. Raamadu mano käü lasõrtsõõr 42 luulõtusõ, laulu ja jutuga.
Viie pääle (albom)

"Viie pääle" om kiränikke ja muusikidõ rühmä Viie pääle albom, kon pääl om 42 võrokeelist luulõtust, laulu ja juttu, midä lugõvaq-laulvaq-kõnõlõsõq autoriq esiq. Albom om vällä annõt 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl üten raamadugaq "Viie pääle". Välläandja om Väiku välläandja.
Luuq ommaq helülõksi püvvedüq 2004. aastaga märdikuun Kütüoron Lauritsidõ man ja 2005. aastaga vahtsõaastakuun Räpinä liinan Jõgela Maidu tarõn.
Ummamuudu (albom)

"Ummamuudu" om ansambli Ummamuudu edimäne albom, kon om 18 laulu võro, seto, eesti ja inglüse keelen. Albom om ilmunuq 1993. aastagal kaseti pääl. Kaseti edimädse poolõ pääl ommaq rahvaliguq ja rahvalauluq, tõsõ poolõ pääl ommaq hindä luuduq lauluq ja pilliluuq. Luuq ommaq lõksi püvvedüq 1993. a. suvõl Tarto stuudion "Heli jälg".
Nipernaadi

Nipernaadi om Võro ansambli, miä muuhulgan om laulnuq võro- ja setokeelitsit rahvalikkõ ja rahvalaulõ.
Mul meeldivad banaanid

"Mul meeldivad banaanid" om ansambli Nipernaadi albom, kon om 19 laulu, noist osaq võro ja setokeelidseq rahvaliguq ja rahvalauluq. Albom om ilmunuq 1993. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Tallinna Helikassetitehas.
Laulami latsilõ, laulami latsiga

"Laulami latsilõ, laulami latsiga" om võrokeelitside latsilaulõ ja salmõ albom. Laulva, lugõvaq ja pilli mängväq Võromaalt perit muusiguq. Albom om ilmunuq 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Võro Instituut.
Neiokõsõ

Neiokõsõ om Eesti näiokõisi ansambli. Ansambli sai kuulsas tuuga, et käve 2004. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusõl Istambulin laulman Eesti võrokeelist õurolaulu "Tii". Laul sai puulfinaalin 12. kotussõ.
Tii (singli)

"Tii" om ansambli Neiokõsõ singli, kon om pääl Eesti 2004 aastaga võrokeeline õurolaul "Tii" ja tollõ 4 remiksi. Singli ilmu 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Global Music.
Tii

Tii vai tsäi vai ts'ai om juuk, midä hariligult juvvas lämmält. Tiid tetäs nii, et pandas tiihainaq (nt. pähnähäelmeq, vabõrnavarrõq, küümneq) kuuma vii sisse ja keedetäs vai lastas niisama saistaq. Kitsambalt mõtõldas tii all säänest tiid, midä saias tiipuhmo lehist.
Vana sann (albom)

"Vana sann" om ansambli Sannaliseq albom, kon om 12 võrokeelist rahvalikku ja rahvalaulu, midä laulvaq Kalda Indrek, Roose Celia ja Tamra Kait, nink 2 pilliluku. Albom om ilmunuq 2000. aastagal lasõrtsõõri pääl.
Pulga Jaan

Pulga Jaan (Jaan Pulk, sündü 1947) om Võromaa talomiis, muusik, laululuuja, kirämiis ja Võro liikmisõ tegeläne. Timä kirotõt laul "Egamehe reilendri" ("Tulõ aga tulõ") om väega lajalt tunnõt nink tuud pidäväq pall'oq joba rahvalaulus.
Elokäük.
Pulga Jaan sündü 27. märtekuu pääväl 1947 Rõugõ kihlkunnan Varstun. Tä kasvi üles Kul'drin Miku külän. Haridusõ om tä saanuq Kul'dri 8-klassilidsõn koolin, Valga 1. Keskkoolin, Tarto ülikoolin, kon oppõ neli aastakka arstitiidüst, ja EPA-n, mink lõpõt' eläjäravitsõja (tsootehniku) erialal. Pulga Jaan om pidänüq pääeläjäravitsõja ammõtit Kamara sovhoosin Mulgimaal ja Antsla sovhoosin. Sovhoosiao lõpost om tä Antsla vallan Oe külän talomiis.
Ütiskundlinõ tegevüs.
Pulga Jaan om võro liikmisõ üts välläpaistvamp tegeläne. Tä om avitanuq alostaq ja kõrraldaq Kaika suvõülikuulõ jt. võro liikmisõga köüdet tegemiisi. 1998. a. lehekuu Keelen ja Kirjandusõn kirotas kiräviisiprobleemest. Om olnuq võro aabidsakogo liigõq. Aastagil 1993-1996 oll' tä Võro Keele ja Kultuuri Fondi edemiis.
Looming.
Kirändüs.
Kirotanuq om Pulga Jaan veidü, a õnnõ võro keelen. Laulutekste, midä om tett "poiskõsõst pääleq", om avaldõt "Võro-Seto tähtraamatin" 1997 ja 1998. Tähtraamatin nigu ka võrokiilsen lugõmikun om ilmunu viil maal elolõ jäämise oppuisi, vai "eläjäsuguelo juttõ". Kunst'kirändüsligõmbist jutõst om "Üts päiv ja üü Aruküla Antsu elust" ilmunu 1992. a. tähtraamadun nink neli tükkü helükaseti "Pini hind" pääl.
Muusiga.
Pulga Jaan om loonuq pall'o rahvalikkõ laulõ (nt. "Egamehe reilendri", "Ei olõq hullu"), bluusilukõ (nt. "Murõt ei olõ") nink sõnno mõnõ tunnõdu viie pääle (nt. "Liisa", "Mercedez-Benz", "Linda, vaim!"). Nuuq lauluq ommaq joudnuq nii timä hindä ku ka tõisi artistõ (nt. Nipernaadi, Ummamuudu, Lõkõriq, Sannaliseq) albommõ pääle. Ummi laulõ om Pulga Jaan kitra saatõl nii ütsindä ku Viie pääle seltskunnaga laulnuq pall'odõl võro üritüisil ja kontsõrdõl. Uma muusigutegevüse peräst om Pulga Jaani vahel kutsut Võromaa Võssotskis.
Siug sündü söödüle

"Siug sündü söödüle" om Karula kihlkunna kõrralaulõ albom. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Karula Hoiu Ühing.
Oort (albom)

"Oort" om ansambli Oort edimäne albom, kon om pääl 12 kõrralaulu rokisääden. Noist kats laulu ommaq perit Võromaalt. Albom om ilmunuq 2001. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Oort ja AS Helisalv.
Inemiseq.
Küläliseq:
Mis maksab muaobonõ

"Mis maksab muaobonõ" om ansambli Väike Hellero edimäne albom, kon om pääl 20 kõrralaulu. Noist 4 laulu ommaq perit Võromaalt ja 5 Setomaalt. Albom om ilmunuq 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl.
Kar'ala kiil

Kar'ala kiil om soomõ-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ põh'arühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 35 600 inemist Kar'alan, Vinnemaal ja Soomõn.
Kar'ala kiilt jaetas ummakõrda põh'apoolitsõmbas periskar'ala ja lõunõpoolitsõmbas aunusõkar'ala (livvi) keeles vai murdõs. Kar'ala kiräkiili om kats, niisama põh'a- ja lõunõpoolinõ: valgõmerekar'ala (vienakar'ala) ja aunusõkar'ala (livvi) kiräkiil.
Vad'a kiil

Vad'a kiil om soome-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ lõunarühmä kiil, midä kõnõlõs viil 20 inemise ümbre Ingerimaal. 
Vad'a keele pruukjaq ommaq kiilt nimmanu maakeeles ("maa čeeli"). Vad'a kiil om eesti keele jaos üts lähkümbit kiili.
Üts tähtsämbit vad'a keele uurjit om olnu Tarto Ülikooli profõsri Ariste Paul.