tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aravu

Aravu om külä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Aravult põh'a poolõ jääs Haavamõtsa külä, hummogu poolõ Miiksi külä, lõunõ poolõ Kõnnu külä, õdagu poolõ Sikakurmu külä.
Aravu külä elondus jääs Rasina–Miikse tii viirde ja säält põh'a poolõ. Aravu lõunõjago om suurõn jaon tühi, sääl om Esäkeste suu.
Aravu küläst oll' peri Vahingu Vaino.
2020. aastaga elli Aravul 73 inemist.
Aolugu.
1627. aastaga om nimmat, et "Ahrha od. Musseck" om tühäs jäänüq külä. Aravu ja Miiksi piiri pääl ommaq Kol'o taloq, miä 1930. aastil eräle külä oll'. 1977. aastaga panti Aravulõ mano Rihtemõtsa külä. Päält Eesti vahtsõst hindäperi saamist nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Aravu külä Miiksi valda.
Haavamõtsa

Haavamõtsa vai Havvamõtsa om külä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Haavamõtsast õdagu poolõ jääs Järvsällä külä, Huulika suu ja Sikakurmu külä. Lõunõ puul om Aravu külä, hummogu ja põh'a puul Jõõperä külä.
Külä kõgõ vanõmban jaon ommaq kats mõtsavahikotust tõõsõl puul Miikse ja Kastrõ mõisa piiri, midä 20. aastagasaal kutsti Mõisa-Haavamõts ja Ülikooli-Haavamõts. Külä eloq ommaq inämbüisi õdagujaon, hummohu puul ommaq mõtsaq ja suu. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Haavamõtsa külä Miiksi valda.
2020. aastaga elli Haavamõtsal 10 inemist.
Jõõperä

Jõõperä om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Kol'o külä (Miiksi)

Kol'o külä om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Kükä

Kükä om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Laaksaarõ

Laaksaarõ om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Laanõ (Miiksi)

Laanõ om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Meerapalo külä

Meerapalo om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Miiksi mõisa (külä)

Miiksi mõisa vai Miiksi vai Miikse om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Parapalo külä

Parapalo vai Parrapalo om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Pihostõ

Pihostõ om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Rihtemõtsa

Rihtemõtsa om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.
Kahkva mõisa (külä)

Kahkva mõisa vai Kahkva om külä Mikitämäe vallan Räpinä kihlkunnan.
Lepiku

Lepiku om külä Mikitämäe vallan Räpinä kihlkunnan.
Niidsiku

Niidsiku om külä Mikitämäe vallan Räpinä kihlkunnan.
Kanasaarõ

Kanasaarõ om külä Räpinä kihlkunnan Põlva vallan.
Kanasaarõst lõunõ poolõ jääs Ruusa mõts ja Rehäjärve suu, minkast lätt läbi Tarto–Koidula raudtii. Raudtiist lõunõ poolõ jääs Võiardi külä, põh'ahummogu poolõ Ruusa. Kanasaarõst lõunõõdagu poolõ jääs Holvandi, põh'aõdagu poolõ Kauksi. Põh'an ommaq Kurmu suu ja Tsõõriksuu, noist põh'a poolõ Suurõmõtsa. Põh'ahummogun om Leevaku.
Aolugu.
1977. aastaga pantiq Kanasaarõ alaq Järvekülä ja Labassaarõ.
2020. aastaga alostusõn elli Kanasaarõn 54 inemist.
2017. aastaganiq käve külä Mooste valda, pääle Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist om külä Põlva vallan.
Kanasaarõst lätt läbi Kanepi–Leevaku tii, Kanasaardõ tulõvaq viil Kirmsi–Kanasaarõ ja Miiastõ–Kanasaarõ tiiq.
Luudus.
Kanasaarõ külä lõunõjaon, Rehäjärve suust põh'a poolõ om Kanasaarõ järv. Kanasaarõ hummogujaon om Siila suu, põh'ajaon Tõrduperä suu, keskjaon, Kanepi–Leevaku tiist põh'a poolõ Labassaarõ suu, õdagujaon ommaq Paklajärv ja Vihatjärv, noist lõunõ poolõ jääs Kiisasaarõ suu.
Rebäsmäe

Rebäsmäe om külä Räpinä kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Piiri

Piiri külä om külä Piirissaarõl Räpinä kihlkunnan.
Alakülä (Erästvere)

Alakülä vai Erästvere Alakülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Maapäälidseq koordinaadiq

Maapäälidseq koordinaadiq vai maatiidüslidseq koordinaadiq ommaq maapäälidse punkti nukk-koordinaadiq.
Maatiidüslidse lakk'usõ ja pikkusõ abil määrätäs määntse taht punkti kotus maakerä pinnal vai kaardi pääl. Maapäälitside koordinaatõ löüdmises pruugitas pääväjuuni ja rööbitsit.
Alakülä (Koorastõ)

Alakülä vai Koorastõ Alakülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Erästvere mõisa (külä)

Erästvere mõisa vai Erästvere om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Heisri

Heisri om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Hino (Kanepi)

Hino om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Hurmi

Hurmi om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Hüüdre

Hüüdre om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Jõgõhara

Jõgõhara vai Jõgara om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Kaagna

Kaagna om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Kaagri

Kaagri om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Karsti

Karsti vai Karstõ om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Kellä

Kellä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Kivikülä (Kanepi)

Kivikülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Koigõra

Koigõra om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Kolovere

Kolovere om inneskine külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Koorastõ mõisa (külä)

Koorastõ mõisa vai Koorastõ om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lauri (Kanepi)

Lauri om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Liismiti

Liismiti om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Loko (Kanepi)

Loko oll' külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan, miä jääs parhillaq Magari ja Erästvere külli alaq.
Lutsu (Kanepi)

Lutsu om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Magari

Magari om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Mõndsi

Mõndsi om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Mäekülä

Mäekülä om mitmõ Võromaa külä nimi:
Mäekülä (Koorastõ)

Mäekülä vai Koorastõ-Mäekülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Nahakülä

Nahakülä oll' külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Näräpää

Näräpää om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Nüpli

Nüpli oll' külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Piigandi

Piigandi vai Piigandi mõisa om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Piitremõisa (külä)

Piitremõisa om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Põlgastõ

Põlgastõ om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Ritsike

Ritsike om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Sikajala

Sikajala om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Soodoma

Soodoma om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Suurkülä (Erästvere)

Suurkülä vai Erästvere-Suurkülä om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Sõrõstõ

Sõrõstõ vai Sõristõ om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Tebäne

Tebäne vai Tebäse om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Tillõ

Tillõ vai Tille om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.
Lahe

Lahe vai Põlgastõ mõisa om külä Kanepi kihlkunnan Põlva vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Laheda valda.
Lahe piire sisse jääs hummogujaon Ridali, kon om tiirist ja säält edesi Ridali mõts.
Küläst lätt läbi Puskaru–Väimelä tii ja vanna Ridalihe lätt vällä Erästvere–Ridali tii.
2020. aastaga alostusõn elli Lahe külän 69 inemist.
Roosi

Roosi vai Roosikülä om külä Kanepi kihlkunnan Põlva vallan.
Roosi küläst lõunõ poolõ jääs Lahe külä, neide piir lätt inämbüisi Orajõkõ piten. Põh'a poolõ jääs Sõrõstõ külä. Õdagu puul, Lüütsepä mõtsa takan om Erästvere.
1977. aastaga panti Roosi külä alaq Kruuta külä. Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Laheda valda.
Roosi õdagujaon om Pihlõsuu, lõunõõdagu jaon om Soehavva kivimüräk.
2020. aastaga alostusõn elli Roosil 54 inemist.
Hilba

Hilba oll' külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Ihamaru

Ihamaru om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Karaski (Kõllõstõ)

Karaski om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Kruutusõ

Kruutusõ om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Kõllõstõ

Kõllõstõ om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Orava (Kõllõstõ)

Orava om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Palutaja külä

Palutaja om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Piigastõ

Piigastõ om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Rooba

Rooba om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Tiksi

Tiksi om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Ts'ombo

Ts'ombo om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Tuulõmäe

Tuulõmäe om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Täikülä

Täikülä om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.
Eesti haiku

Eesti haiku om luulõvorm, miä om haikust lühkümb. Hariligun haikun om tsilpe arv 5 + 7 + 5, a eesti haikun om kolmõ ria pääl kokko õnnõ 4 + 6 + 4 tsilpi.
Eesti haiku luulõvormi vällämärkjä om Künnabi Asko.
Edimäne eesti haikudõ kogo ilmu aastagal 2010 ‒ Künnabi Asko, Rooste Jürgeni ja Sinijärve Karl Martini „Eesti haiku”. Taa edesõnan kirot' Rooste Jürgen: „Eesti haiku kuustus kolmõst värsist tsilpe arvoga 4, 6, 4, kokko 14 tsilbist, ja taan kujotõdas põhilidsõlt eestläsele, Eesti elolõ, ololõ ja luudulõ umast täpsän lühkün sõnastusõn. Eesti haikusit kirotõdas 21. aastagasaa tõõsõl kümnendil ja edespiten, kooniq miiq kirotõdu keeleruumi lõpuni.”¹
Eesti haikudõ edimäne ümbrepant kogo „Aika sattuu. Vironhaikuja” ilmu Soomõn 2011. aastagal. Soomõkeelidse teosõ jaos märke ümbrepandja Oittisõ Hannu vällä sanri nime soomõ vastussõs "vironhaiku".
Rehekuun 2012 ilmu Oittisõ Hannu sulõst „Assamallan asemalla. Vironhaikuja” ‒ edimäne soomõ keelen kirotõt eesti haikudõ raamat, kon om päält soomõkeelitside seen ka eestikeelitsit luulõtuisi ni keelekatsõtuisi. Taa om edimäne raamat ilman, miä om vällä ant Hellinnan ehk Helsingist ja Talliinast tegünevän fiktiivsõn katsikliinan. 
Valituid eesti haikusit om ilmutanuq Eesti Kiränikke Liido aokiri „Looming”. 
Vällä antuq eesti haiku kogomiguq.
Eesti haiku. Autoriq Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Edesõna kirotanuq Jürgen Rooste. Näo Kirik, Tallinn, 2010. ISBN 978-9949-21-073-2.
Aika sattuu. Vironhaikuja. Autoriq Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Kujundanuq Asko Künnap. Soomõ kiilde pandnuq ja edesõna kirotanuq Hannu Oittinen. Palladium Kirjat, 2011. ISBN 978-952-9893-67-6.
Assamallan asemalla. Vironhaikuja. Autor Hannu Oittinen. Kujondaja Asko Künnap. Külälisluulõtuisi autoriq: Asko Künnap, Mari-Liis Roos, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Näo Kirik, Hellinna, 2012. ISBN 978-9949-9172-6-6.
Lätteq.
1. Eesti haiku, lk. 17.
Välislingiq.
Vironhaiku Facebookin:
Puskaru

Puskaru vai Puskaro om külä Põlva vallan Kanepi kihlkunnan.
Puskarust hummogu poolõ jääs Kähri külä, lõunõ poolõ Sõrõstõ külä, õdagu poolõ Hurmi külä, põh'a puul ommaq Varbusõ ja Kiuma küläq. Puskaru ja Varbusõ piiris om Ah'a jõgi, katõ külä piiri pääl om Tilleoro maastigukaitsõala. Puskaru lõunõõdagujaon, kon om Kõndsaotsa läteq, om Ah'a jõõ hoitala. Puskaru lõunõõdagujaon ommaq ka Puskaru ristipuuq, vähämbält kolm ristipedäjät. Puskaru hummogujaon ommaq Laanõ ristipedäjäq. Puskaru lõunõpiirist edesi om Puskaru suu, lõunõõdagupiirist edesi om Kahrutukmõ suu.
Puskaruhe tulõ Voorõkülä–Puskaru tii, 
2020. aastaga alostusõn elli Puskarun 62 inemist.
Hauka

Hauka om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Hoboala

Hoboala külä vai Alakülä om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Kooli

Kooli külä om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Mügrä

Mügrä om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Pikäjärve

Pikäjärve külä vai Kitsõmõisa om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Pikäreinu

Pikäreinu om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Reinu

Reinu vai Reino om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Sabõrna

Sabõrna vai Savõrna om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Suudla

Suudla om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Suuna

Suuna [.suuna] om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Tammõ (Valgjärve)

Tammõ om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Tiido

Tiido om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Valgjärve

Valgjärve om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.
Jõksi

Jõksi om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan. Külä põh'aosa kuulus Valgjärve valda.
Trongi

Trongi om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan. Külä õdagupoolinõ serv jääs Valgjärve valda.
Vabarn

Vabarn vai vavvõrn om ruushäitsmeliidsi sugukunna molohka perrehe kuuluv puhm. Egäpääväkeelen mõtõldas vabarna all inämbüisi taa puhma verevät vai kõllast marja. Vabarnaq kasusõq mõtsikuhe esiqeränis häste näütüses raotuidõ, kraavipervi ja varõmidõ pääl. Aiavabarna sordõl ommaq suurõmbaq mar'aq ja jämmembäq varrõq ku mõtsvabarnil. Inämbüisi ommaq vabarnaq vereväq, a om ka kõllatsit mõtsa- ku aiavabarnit. Võro keelen om kõllatsit vabarnit kutsut ka valgis vabarnis.
Mõtselläi

Mõtselläi vai mõtsaelläi om mõtsikult eliskelejä elläi. Hainasüüjäq mõtseläjäq ommaq näutüses põdõr ja mõtskits, murdjaq mõtseläjäq ommaq näütüses kahr, susi ja repän.
Põh'a-Ameerigast om peri mõsukahr.
Piigli

Piigli (vanõmban keelen var'okaehtus) om inemise tett peegeldäjä pind, miä om nii tasanõ, et näütäs piiglipilti. Kõgõ hariligumb piigli om tasanõ piigli, miä om pia egän elämisen ja auton olõman. 
Lisas hariligõlõ piigliilõ, miä peegeldäseq pilti (valgust), um tett ka sääntsit, miä peegeldäseq hellü.
Lüüdi kiil

Lüüdi kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 3000 inemist.
Szombathely

Szombathely (loeq: "sombathäi") om liin Õdagu-Ungarin, Austria piiri lähkün. Szombathely om Vasi maakunna keskus ja Ungari kõgõ vanõmb liin. Liina alost' Rooma keisre Claudius 45. aastagal nimega Savaria ("Colonia Claudia Savaria") ja taast sai peränpoolõ Rooma provindsi "Pannonia superior" pääliin.
Liina nimest.
Nimi "Szombathely" tulõ ungari keele sõnost "szombat" 'puulpäiv' ja "hely" 'kotus'. Nimi om tulnuq tuust, et keskaol peeti tan egä nädäli puulpäivilde laatu.
Lõunõsaami kiil

Lõunõsaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 500 inemise ümbre Norran ja Roodsin. 
Lõunõsaami tähistü.
Lõunõsaami keelen pruugitas ladina kirjä.
A B D E F G H I (Ï) J K L M N O P R S T U V Y Æ Ø Å
Luulõsaami kiil

Luulõsaami kiil (ehk luulajasaami kiil) om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 2000 inemise ümbre Norran ja Roodsin. Luulõsaami kiil om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ saami kiil põh'asaami keele perän. 
Luulõsaami keelel om uma kiräkiil, midä kirotõdas ladina kirän.
Keelel om ammõtlinõ staatus Norra Tysfjordi vallan.
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2013. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2013. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne neläs aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri.
Kotonkoolitus

Kotonkoolitus om üldharidusõ andmise viis, ilma koolin käümiseldä. Kotonoppamine oll' inne valgustusaigu väega harilik, a vahtsõmbal aol om naat taad võimalust jälki maailman rohkõmb tarvitama 1970. aastist pääle.
Kotonkoolitajil latsõvanõmbil om hariligu kooli vasta mitmasugumaidsi põhjuisi, näütüses:
Riigivõimu suhtumist om mitmasugust. Näütüses 
USA-n, Suurbritannian, Vahtsõl Meremaal lubatas. Mõnõl puul andas luba küländ lihtsält, mõnõl puul piät olõma täüdedüq mitmasugumadsõq koolitajidõ ja kõrraldusõ tingimüseq.
Eesti säädüseq kotonkoolitusõ kotsilõ ommaq kimmide hulgast.
Roodsin, S'aksamaal, Türgün ja Hispaanian om kotonkoolitus keelet. 2003. aastagal oll' S'aksamaal umbõs 500 last varguisi kotonoppusõl.
Kotonkoolitusõ viise om väega mitmit. Tetäs võimaligult üldharidusõ iinkujo perrä vai hoobis errämuudu. USA algkoolioppaja John Holt (1923-1985) iistvõtmisõl om edendet "ilma koolilda kasvatamist", kon ei olõq tunniplaani, latsõq mängväq umavahel ja suuri inemiisiga, tegeväq suuriga üten mitamsugumaidsi töid, nägeväq TV-d, tiatrit jne.
Kotonoppusõ jaos ommaq mitmasugumadsõq seldsiq, kotonkoolitajidõ ütistüq, nõvvoandmisfirmaq, kavvõstopminõ, e-kooliq jne. 
Kotonoolitusõ puudusõs arvatas, et lats putus tõisiga veidüq kokko, ei harinõq inemiisiga läbi saama. Toolõ vaiõldas vasta, et koolin om latsõl kunstlik seltskund, lats ei harinõq läbi käümä vähämbide latsi ja suuri inemiisiga.
Eestin oll' kotonkoolitamisõl 2008/2009 a. vanõmbidõ tahtmisõ peräst 96 last ja tervüse peräst 571 last. Om olõman MTÜ Eesti Koduõppe Keskus.
Vinnemaal om kotonkoolitus säädüsega kõrraldõt 1992. aastast. Kotonkoolitusõn latsi oll' sääl 2008. a. 11 000 ja 2012. a. päält 100 000.
USA-n om kotonkoolitusõn päält 1 mill'ona latsõ ja ega aasta tulõ manu 15%. 
Välislingiq.
MTÜ Eesti Koduõppe Keskus
https://monoskop.org/images/1/17/Illich_Ivan_Deschooling_Society.pdf
Leedu kiil

Leedu kiil (leedu keelen "lietuvių kalba") kuulus indoõuruupa kiilkunna balti rühmä. Taa om Leedu Vabariigi ammõtlinõ kiil.
Kiri.
32 tähega leedu tähistü põh'as om ladina tähistü, midä om tävvendet diakriitiliidsi märkega. 
Keeleoppus.
Käänüseq.
Käänüssit om säidse: nominatiiv, genitiiv, daativ, akusatiiv, instrumentaal, lokatiiv ja vokatiiv.
Balti keeleq

Balti keeleq om indoõuruupa kiili umaette alarühm, kohe kuulusõq läti, latgali, leedu ja semaidi kiil.
Koolnuq preisi kiil kuulu kaq balti keeli sekkä.
Suur-lasits

Suur-lasits (ladina keelen "Mustela erminea") om väikene elläi. Tä om küländki lasidsa muudu, a tuust veitse suurõmb, pikembä hannaga ja timä hanna ots om must. 
Suur-lasits om murdja. 
Suur-lasits (nigu lasitski) eläs Põh'a-Ameeriga ja Õuraasia põh'aosan. Lõunõ puul om lasitsit inämb, a põh'a puul om suurilasitsit inämb. Kõgõ tihtsämbält eläs suurilasitsit Õdagu-Tsiberi ja Põh'a-Kasastani mõtsastepen.
Vaba tarkvara laul

Vaba tarkvara laul (inglüse keelen "Free Software Song") om vaba tarkvara propaganda laul. Laulu synaq om tennü Stallmanni Richard 1998. aastal. Laulu viis om võet Bulgaaria tandsulaulust "Sadi moma bela loza" (Latskõnõ istut' viinamarjo).
Muusikaline notatsioon.
&lt;score sound="1"&gt; \relative c' {\key g \major \time 7/8 \tempo 8 = 210
&lt;/score&gt;
Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ

"Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ. Valik lõunaeesti mõistatusi" om Krikmanni Arvo kokko pant lõunõeesti mõistatuisi kogomik. Raamat om ilmunuq 2000. aastagal Tarton ja timä om vällä andnuq Eesti Kirändüsmuusõum. 
Raamadun om mõistatuisi Tarto-, Mulgi-, Võro- ja Setomaalt.
Akkalasaami kiil

Akkalasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõldi saami külin A´kkelin ja Ču´kksuâlin Vinnemaa Koola puulsaarõ sisemaal Kovdori rajoonin. 
Viimäne akkalasaami keele kõnõlõja Marja Sergina kuuli 2003. aastagal.
Uumajasaami kiil

Uumajasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 10 inemise ümbre Norran ja Roodsin. 
Uumajasaami keelel olõ-õi ammõtlikku kiräkiilt, kuiki taa oll' edimäne saami kiil, midä naati laembalt kirotamisõs pruukma. Vahtsõnõ Testament ilmu uumajasaami keelen 1755 ni edimäne saamikeeline Piibli oll' uumajasaamikeeline (1811).
Koltasaami kiil

Koltasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 400 inemise Soomõn ja Vinnemaal. 
Soomõn om koltasaami keelel ligi 400 kõnõlõjat ni Vinnemaal 20–30 kõnõlõjat.
Kildinisaami kiil

Kildinisaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 500 inemise ümbre Vinnemaal Murmanski oblastin. 
Kiräkiil.
1930ndil aastil luudi kildinisaami kiräkiil, midä kirotõdi ladina tähtiga. 1982. aastagast pruugitas keele kirotamisõs vahtsõt kirillidsapõh'alist tähistüt.
Kildinisaami tähistü.
А Ӓ Б В Г Д Е Ё Ж З Һ И Й Ҋ Ј К Л Ӆ М Ӎ Н Ӊ Ӈ О П Р Ҏ С Т У Ф Х Ц Ч Ш Щ Ъ Ы Ь Ҍ Э Ӭ Ю Я
Rahvidõvaihõlinõ Telekommunikatsiooni Liit

Rahvidõvaihõlinõ Telekommunikatsiooni Liit (ITU) om ÜRO asotus interneti ja muu elektriside kõrraldamisõs maailman. 
ITU om ÜRO organisats'oonõst kõgõ vanõmb. Tä luudi Riikevaihõlidsõ Telegraafiliido nime all ("International Telegraph Union") joba 17. lehekuu pääväl 1865 Pariisin.
Konverentsiq.
ITU konvents'ooni perrä peetäs ega 4 aastaga takast ITU tävvevolilist konverentsi ("Plenipotentiary Conference"). Tävvevolilinõ konverents om ITU kõgõ korgõmp organ, miä pand paika ITU tegevüspõhimõttõq, võtt vasta ITU 4 aastaga programmi ja iilarvõ, vali ITU juhtorganiq, ITU Nõvvokogo ja Raadioregulats'ooni Nõvvokogo liikmõq.
ITU tävvevolilidsõq konverentsiq:
Suu (likõ kotus)

Suu om likõ kotus luudusõn, kon kasvõ lagonõmisõl om tekkünüq turvas ja hariligult kasus turbasammõl. Puid kasus suun hõrrõlt ja nääq ommaq hariligult väikoq.
Nii Võromaal ku kõgõn Eestin om soid peris pall'o ja naidõ hulgan om ka küländki suuri.
Eestin loetas ammõtlidsõlt suus säänest kotust, kon turba paksus om vähämbält 0,3 miitret.
Võro Liinatiatri

Võro Liinatiatri om puulkutsõlinõ väikotiatri, miä tüütäs ku Võro Kultuurimaja Kannel allütsüs. 
Aolugu.
Varrampa kand' Võro Liinatiatri nimme Võro Tiatriateljee, a 2009. aastagast nimitedi tuu Võro Liinatiatris. Võron om tiatritegemine olnuq küländ kõrraperäline. Tuud naati tegemä joba 1891. aastagal, ku asotõdi Kandlõ selts, miä tüüt' ütesä aastakka. 1900. aastagal luudi Kandlõ näüterühm, koh as'aarmastajaq mängeq 1926. aastagani. Perän tuud alost' puulkutsõlinõ Kandlõ Tiatri, miä 1936. aastagal muutu kutsõlisõs Kandlõ Tiatris. Kannel sai ollaq kutsõlinõ 12 aastakka. 1949. aastagal alost' kutsõlinõ Lõunõ-Eesti tiatri, miä tüüt' kõgõst kolm aastakka ja perän sai tuu nimes Võro Rahvatiatri, mil oll' kõgõ pikemb tegotsõmisaig – tuu nime all tuudi näütemängõ püüne pääle 1952. aastagast 1998. aastagani. Et Võrol iks oll' naid tiatrientusiastõ, nakati tiatrit tegemä Võro Harrastustiatri nime all, a tuu nimi kavva es kestäq, selle et 2003. aastagal alost' Võro Tiatriateljee, miä 2009. aastagal nimetedi Võro Liinatiatris. 
Parhillanõ aig.
Võro Liinatiatri nime all om vällä tuud 17 näütemängo ja kats noist, “Üürnikud” ja “Ümmargune null”, ommaq tiatri mängukavan ka 2012. aastaga sügüse. 2012. aastaga sügusest naksiq puhkma vahtsõq tuulõq, ku tiatrijuhis sai Rei Leino. Inne tedä oll' tiatrijuhis mitmit aastit Tagametsa Tarmo. Võro Liinatiatri tegemiisi alossäädüs om paigapäälidse keele ja kultuuri tähtsüse vällätuuminõ näide näütemängõn.
Liinatiatri man tüütäs ka Draamastuudio. Draamastuudio alossäädüs om arõndaq Võro kooliopilaisi loomingulisust, tarvitõn seoilmaaoliidsi tiatrimetoodikit ja nõvvõ. Säält om sirgunuq paar tunnõtut näütelejät. Näütüses Karpovi Sten, kiä om mängnüq Pärno tiatrin Endla ja saanuq tunnõtus sar'aga “Nurjatud tüdrukud”. Viil ommaq draamastuudiost võrsunuq Viselä Hendrik ja Otsari Lauli.
Trompõt

Trompõt om kõgõ korgõmba registriga vaskpuhkpill. Trompõdiq ommaq üteq vanõmbaq muusigariistaq, nääq olliq olõman jo 1500 aastakka i.m.a. Trompõdiq tetäseq valgõstvasõst.
Maavalla Koda

Taarausoliisi ja Maausoliisi Maavalla Koda (lühendedült Maavalla Koda) om Eesti põlisrahva umauso ütisüisi (kotõ) katusütisüs.
Sint-Truiden

Sint-Truiden () om liin Belgiän Limburgi provindsi flaami piirkunnan.
Vitur

Vitur vai vetur om raudtiivagonidõ vidämise massin.
2013

2013. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10226. aastak sirvikallendri perrä.
Kaika suvõülikuul Lüllemäel (raamat)

"Kaika suvõülikuul Lüllemäel" om kogomik valit ettekandist, miä peeti 1995. aastaga Kaika suvõülikoolin Lüllemäel.
Päätnitsapäiv

Päätnitsapäiv vai päätnits om seto rahvakallendri püha, märtri ni suurkannahtaja Paraskeva mälehtüspäiv. Päätnitsapäivä peetäs hainakuu viimätsel riidil inne iljapäivä (2. põimukuu pääväl). Saatse Päätnits om üts tähtsämbit kerkopühhi. Taal pühäl om avvo seeh märtri Paraskeva, kiä om peri Kreekast, Ikonioni liinast. Paraskevat peetäs Saatse kerko nimipühässes, immetegijäs, kiä või inemiisi terves tetäq. Tuupärast panti hindäle kaala või pää ümbre paprõlinte, kohe pääle ollivaq kir'otõduq sooviq, et Paraskeva näid terves teesiq.
Päiv nakas pääle jumalateenistüsega Saatse kerkoh, kui tuu läbi saa, sis tetäs ümbre kerko ristikäük. Peräst pidosüüki nakas pääle kirmas - pido seto leelo ni tandsuga. Õdakuni käü kõikaig kõva laulminõ, pillimängmine ja tandsminõ. 
Viil peetäs Paraskevat kodo ning perre kaitsjas, kiä ravitsõs hädäq ni tõvõq ja kink poolõ püürdütäs kaitsõs kur'a silmä iist. Tedä peetäs viil abielo ning kaubandusõ kaitsjas.
Välästpuult tulijalõ om taa praasnik väega huvitav ning eksootilinõ; kaias ristikäüki ni nätäs, kuis jo vanaq setoq havva pääl süümisegaq koolnuid mälehtiväq. Päätnitsapäivä võisiki pitäq elävide ja koolnuidõ kokkosaamisõ pühäs. Kõrra aastah saavaq perrekunnaq kokko, tuldas nii Eestist kui tõõsõlt puult piiri. Päätnitsapäiv meelütäs mano pall'o inemiisi, nii setokõisi ku ka näide sõpro ja tutvit.
Võru keel (raamat)

"Võru keel" om Keema Hella raamat võro keele, innekõkkõ timä grammatiga kotsilõ. Raamat om vällä ant 1997. aastagal Imäkeele seldsi puult.
Võrokõisi lipp

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;timestamp&gt;2013-02-13T23:24:37Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Võrok&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Ümbresaatminõ lehele Võro lipp&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;156079&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Punanõ

Punanõ om värm, miä om pia nigu verrev, a tummõmb, pruunikadsõmb. Punanõ ja valgõ om näütüses Läti lipp ja Lõunõ-Eesti kõgõ hariligumba lehmätõvvo kotsilõ üteldäs, et taa om punanõ lehm, kuiki taa periselt või sagõhõhe ollaq hoobis pruun. Ku inemise veri vähä hüübüs, lätt taa punatsõs.
Suka Tiit

Suka Tiit (Tiit Sukk; sündünüq Jõgõval 21. märtekuu pääväl 1974) om eesti näütelejä. 1994. aastagal lõpõt' tä Jõgõva gümnaasiumi ja 1998. aastagal TRK lavakunstikateedri. 1998. aastagast om tä olnuq Talliinan Eesti Draamatiatri näüteleja.
Niccolò Cusano Ülikuul

Niccolò Cusano Ülikuul (itaalia keelen "Università degli Studi Niccolò Cusano") om eräülikuul Itaalian Rooman. Tä luudi 2006. aastagal.
Jurmani Marilyn

Jurmani Marilyn (Marilyn Jurman; sündünüq Talliinan 11. joulukuu pääväl 1985) om eesti näüteleja ja laulja.
2004. aastagal lõpõt' tä Talliina Kristiine gümnaasiumi. Jurmani Marilyn oppõ 2004-2005 Eesti Kunstiakadeemian nahakunsti. 2009. aastagal lõpõt' tä Tarto Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia näutekunsti eriala. Pääle tuud om tä olnuq vabakutsõlinõ näüteleja ja laulja.
Hõrna Aare

Andrikova miis Hõrna Aare (Aare Hõrn, sündünüq 9. põimukuu pääväl 1959) om seto as'a ajaja 1988. aastagast pääle. Tä om Seto Kuningriigi üts luujit ja mitmõkõrdnõ ülembsootska, Setomaa Valdo Liido kultuurinõvvomiis ja Seto Seldsimaja perremiis.
Viitso Tiit-Rein

Viitso Tiit-Rein (Tiit-Rein Viitso, sündünüq 4. urbõkuu pääväl 1938, koolnuq 2. joulukuu pääväl 2022) oll' eesti keeletiidläne, Tarto Ülikooli õdagumeresoomõ kiili profõsri ja emeriitprofõsri. 
Viitso uur' õdagumeresoomõ kiili fonoloogiat, morfoloogiat ja murdit (lähkümbähe vepsä ja liivi kiilt), õdagumeresoomõ jt soomõ-ugri kiili aoluulist foneetikat ja inneaoluuliidsi kontaktõ. Niisama om tä avitanuq liivi ja võro kiräkeele kõrraldusõ man.
2011. aastagal tull' vällä Laiapea Vahuri dokumentaalfilm "Professor Viitso liivlased".
Tepui

Tepuiq ommaq lavvakujolidsõq mäeq Lõunõ-Ameerikan Guiana korgustikun, päämädselt Venezuelan. Sõna "tepui" tähendäs põlisrahva pemonidõ (kiä eläseq Gran Sabanan) keelen "jumalidõ mäke".
Komi kiil

Komi kiil om soomõ-ugri kiilkunna permi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 250 000 inemist põhilidsõlt Komimaal ja Vinnemaal.
Komi kiilt jaetas ummakõrda sürjäkomi ja permikomi keeles vai murdõs.
Mari kiil

Mari kiil (niidumari "марий йылме"; mäemari "мары йӹлмӹ") om soomõ-ugri kiilkunna volga rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 490 000 inemist põhilidsõlt Marimaal, Tatarimaal, Baskiirimaal ja muial Vinnemaal.
Mari keelel om kats kiräkiilt: niidümari ja mäemari kiil ja mitu murrõt.
Mäemari kiil

Mäemari kiil (innemb ka õdagumari kiil; "Мары йӹлмӹ") om soomõ-ugri kiil, midä kõnõldas Vinne Föderatsioonin, põhilidsõlt Marimaa õdagujaon. Mäemari keele kõgõ lähkümb sugulanõ om niidümari kiil, kuigi nä olõ-õi umavaihõl arvosaadavaq.
Mäemari kiräkeelen, miä om üts katõst mari kiräkeelest, pruugitas mäemari kirillitsat. Marimaal kuulus mäemari kiil ammõtliidsi kiili hulka üten vinne ja niidümari keelega. ISO standardin om mäemari keelekuud "mrj".
Modern Talking

Modern Talking oll' s'aksa süntesaatoripopi duo, kohe kuuluvaq Andersi Thomas ja Bohleni Dieter. Näide muusika kotsilõ om üteld, et tuu om europop. Näid om peet S'aksamaa kõgõ edokambas popduos ja näil om olnuq õigõq mitu hitsinglit, miä ommaq joudnuvaq pall'odõn maiõn top viie hulka. Ka Eestin oll' Modern Talking 1980-ndil aastil pall'odõ lemmikansambli. 
Modern Talkingu kuulsambidõ laulõ hulka kuulussõq "You're My Heart, You're My Soul", "You Can Win If You Want", "Cheri, Cheri Lady", "Brother Louie", "Atlantis Is Calling (S.O.S. for Love)" ja "Geronimo's Cadillac".
Pill

Pill vai muusigariist vai muusigainstrument om riist, minga saa mängi muusikat. Inemine, kiä mõist häste pilli mängi, om pillimiis. 
Ku pilli helü tekküs puhkmisõ läbi, sõs kutsutas tuud puhkpillis, ku hellü tegeväq keeleq, sõs om tuu kiilpill, ku helü tekütämises piät midägi lüümä, sõs om tuu lüükpill. Vahtsõmbal aol om tett ka pille, miä tekütäseq hellü elektroonilidsõlt.
Krokodill

Krokodill om elläi, kiä eläs lämmäl maal, nt Afrikan.
Permikomi Piirkund

Permikomi Ringkond (permikomi keelen "Перем ладорись Коми кытш", vinne keelen "Коми-Пермяцкий округ"), kuni 2005 Permikomi Autonoomnõ Ringkond, om Vinnemaa Permi krai osa. Pääliin om Kudõmkar.
Kandsimägi (Kiräpää)

Kiräpää kandsimägi om mägi Võro liina küle all Kiräpääl.
Parhilla.
Kandsimägi um praegutsõl aol õnnõ üts veidüq korgõmp kotus Võro-Tarto vana maantii veeren. Kaugõst paistus õnnõ ütsik tükk müürü. Mäe päält võit häste nätäq Võro liina ja Võhandu jõkõ. 
Aoluust.
14. aastasaa edimädsel poolõl oll' Kandsimäe pääl Tarto piiskopi liin. Joba 1322. aastagal käve leedulaisi vürst Gediminas sääl ja lahksõ liina maaha. Peräst tetti kants jälki kõrda ja Jüriüü aigu oll' sääl s'akslaisi pääkortin. Edimäst kõrda häotediq liina 1558. aastagal, ku ordu ja piiskopi meheq s'oo palama pannivaq ja noidõ perrä tullivaq vindläseq, kiä viil lahivaq. Hulka aigu ildampa, 1627. aastagal, Roodsi aol, nakati kantsi säädmä, a 1656. aastagal lahoti tuu peris ärq ja inämp es säädäq. Tiidäq um viil, et Roodsi kuning Karl katõtõistkümnes olnuq 1701. a. talvõ Kiräpääl. Peräst Võro liina tegemist nakati varõmist kivve ärq vidämä ja ao minnen jää es muud midägi perrä ku õnnõ nuuq jupiq mis nätäq ummaq.
Ehitüs.
Kiräpää loss oll' tett maakivvest ja savikivvest. Teiväq taa tüü talopojaq. Ku perräjäänüq müüre häste kaiaq, sõs um nätäq, et s'oo om ilostõ tett, kunstiperätselt. Edimäne osa oll' majalinnus. Tuulõ nakati sõs vahtsõmbit tornõ ja müüre mano tegemä. Lõpus saanuq 45 m kõrda 45 m külgiga kruut.
Zetod

Zetod om ansambli, kon mängväq pilli ja laulvaq viis Setomaalt peri nuurtmiist. Näide mängmisviisi üteldäs "punklooris", taa om sego rahvalaulust, rokist ja pungist. Poisiq laulvaq õnnõ seto keeli.
Ansambli Zetod nakas' kuun mängmä 2003. aastagal. Algusõn olliq sääl Vabarna Jalmar, Linnusõ Artur, Viskari Jaanus ja Purika Alar, a edimädse helütsõõri "Lätsi vällä kaema" pääl, miä tull' vällä 2005. aastaga suvõl, mängse trummi joba Puurmaa Heimar. Tuus aos nä olliq üles astnu joba uma poolõlsaal kõrral, näütüses esiki Villändi folgil.
Zetod ommaq vällä andnuq säidse albummi, mink siän om ka üts' "live"-album. Tõõsõ tsõõrigu "Lätsi tarrõ tagasi" (2008) laulvaq ka naasõq – Tsibihärbläseq. Taa albumigaq saiq nääq väega popis ja saiq Aastaga Etno/Folk Artisti avvohinna. Soomõn pääle võet album "Lätsi sanna" valiti 2010. aastaga kõgõ parõmbas etno-/folkalbumis, "Lätsi kõrtsu" võit' seosama avvohinna 2014. aastagal.
Hiiobi Otto

Hiiobi Otto (Ott(o) Hiiop; 29 (17).12.1865 – 12.02.1950) oll’ Urvastõ kihlkunna viiulimängjä.
Elokäük.
Hiiobi Otto sündünüq 29. (vana kallendri perrä 17.) detsembrikuu pääväl 1865 Helme kihlkunna Patkülä valla Talva talon, a elli eloaig Urvastõn. Tõsõq kutsiq tedä mitmõ nime perrä: lihtsähe Otto, Talva Otto, kutsuti kah „mulgis“. Käve säidse talvõ Vaabina vallakoolin. Pidi päämädselt põllomehe ammõtit, a umma põldu oll' vähä: ynnõ katõssa hektäri (25 vakamaad). Olnuq ka tulõkassa president, kümnik, ja vallavolimiis.
Hiiobi Otto veli mänge kah viiulit, ni ka lellä- ja tsõdsõpujaq olnuq viiuldajaq. Kar’atsuran sõs kui oll 11-aastanõ, meisterd' edimädse viiuli karmaniväidsegä haavapuust. Sai määntsegi viiuli muudu mässätüse valmis ni õkvalt nakas' mängo opma. 16-aastadsõlt mänge tä joq ostõdu viiuli pääl ja oll' tundsa saajopillimiis. 
Ildampa, kuq Hiiobi Otto Tartun käve, opsõ tan tõist viiulit mängmä ja opas' tuud umalõ paarilisõlõ, Joakiti Kristjanilõ, kinkaq mängseväq ütenkuun inne edimäst ilmatapõlust. Viil juhtõ tä umasäetüt kuuri, kon oll' kuun kuus miist, kiä mängseväq lyytspilli ja viiuliid. Esiq mänge tä kokko kandlõ, duurkandlõ ja klavõriga.
Tampere Herbert tähend’ 1936. aastal timält üles 100 luguhust. Pulsti August võtsõ timält üles 5.-6. lehekuu pääväl 1937. aastal pääliinan 14 luguhust:&lt;br&gt;&lt;br&gt;
1. Labajala valts&lt;br&gt;
2. Rida Juku – eritants&lt;br&gt;
3. Savikoja venelane – eritants&lt;br&gt;
4. Üits taht immä&lt;br&gt;
5. Nummerpolka&lt;br&gt;
6. Eesti kassatsk&lt;br&gt;
7. Kolmepaari tants – eritants&lt;br&gt;
8. Ma lõõri niiku lõoke – polka&lt;br&gt;
9. Tütärlatsõ linnukesõ – polka&lt;br&gt;
10. Mäe otsas Tuule talos – eritants&lt;br&gt;
11. Oles mul üits naisenäru&lt;br&gt;
12. Oh, sina vigur viinakene&lt;br&gt;
13. Pill-pomm, pill-pomm Pikku Vassa – polka&lt;br&gt;
14. Sikusarve lugu&lt;br&gt;
&lt;br&gt;
Kiiora

Kiiora om 2010. aastaga suvõl kokko saanu' nuuri muusikidõ punt, kiä tollõst aost sääntse nime all üteh mängvä'. Tah pillimängupargih mängse' kõgõpäält Luhamaa vele' Leima Laurits ja Leima Matis (Zetodõ kiigamiis) ni Tsätski nulga näio Ämariku Evelin, a 2017. aastagast tõmbas karmoškat Seto Kuningriigi pillimiis Jürisoni Margret, kiä om peri Irboska nulgast. Kiiora mäng seto tandsomuusikat, hindä kirotõt pallo ja ka' hõimurahvidõ muuskat. 2012. aastaga detsembrih saiõ valms näide edimäne tsõõrikplaat "Püdsäjüräjidõ pido".
Kiiorah mängvä':
2014

2014. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10227. aastak sirvikallendri perrä.
5. aastagasada

5. aastagasada om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 401 ja lõpõs 31. joulukuu pääväga 500.
Jaigi Juhan

Jaigi Juhan (Juhan Jaik; 13. vahtsõaastakuu päiv 1899 Sännä mõisa – 10. joulukuu päiv 1948 Stokholm) oll' eesti kiränik ja aokiränik.
Elokäük.
Jaigi Juhan kasvi üles Tsooru valla Roosigu mõisan ja Luhamõtsan. 1913. aastagal lõpõt' tä Tsooru ministeeriumikooli (miä ildampa oll' Lepistü kuul'). Perän läts' elämä Võrolõ. 1915. aastagal saadõti poliitiliidsil põhjuisil Võromaalt vällä ja 1915–1917 elli Volga-viirsin liinun. 1917. aastagal tull' tä tagasi Võrolõ. 1918. aastagal võtiq bolševiguq tä kinniq. Kui tä vabas sai, läts' tä Talliina, kon nakas' op'ma õdagukeskkoolin ja syakoolin. Pia läts' tä Vabahussõtta. 
1920–1924 tüüt' Talliinan Eesti Kirjastus-Ühisusõn, sis Päävälehe, Postimehe ja "Kaitse Kodu!" toimõndusõn. 1935–1936 oll' Jaik Eesti Raamaduaasta pääsekretär, 1936–1940 Haridusministri nõunik. Võtt' ossa Autorikaitse Ühingu asutamisõst ja tuu tegemiisi kõrraldamisõst 1934–1938. 1941 oll' Võrumaa Teataja toimõndaja.
9. mahlakuu pääväl 1927 abiellu Jaigi Juhan Kanarigu Wilhelminagaq Tartost, kiä oll' Kanarigu Jakobi ja Adamsi Marie-Helene tütär. Laulatus oll' Jaani kerikun Talliinan. 1930 sündü edimäne lats' Peep, kiä 3-aastagadsõlt sarlakilõ kuuli. Edesi sündüväq Ilo, Koit ja Säde.
1944 läts' Jaigi Juhan Eestist S'aksamaalõ, säält Prantsusmaa kaolt Ruutsi. Jaigi Juhan kuuli Katrineholmi haigõmajan 10. joulukuu pääväl 1948. Algusõn oll' annom timä tuhagaq Katrineholmi krematooriumin hoiul, sis ostiq latsõq havvaplatsi Stokholmi Mõtsakalmistu pääle. 1990 matõti tä põrm ümbre Talliina Rahumäe kalmuaida.
Kirämehe Piiri Enno mälehtüisi perrä Jaigi Juhanist.
"Oll' lihtsä miis'. Hinnäst uhkõs pitäq tä es mõistaq. Käve häämeelegaq rahvagaq läbi. Tälle miildü kyigigaq juttu ajjaq. Oll' tuu sis nuur vai vana, rikas vai vaenõ, pops', paremiis' vai kangõ rahvamiis'. Egäleütele oll' täl lahkõt synna ja kullõjat kõrva."
Mihklikuul 1938 peimiq Haani valla Plaani algkoolin eesti raamadu 400. aastagapäivä. Jaik oll' eesti raamaduaastaga toimkunna pääsekretär'. Ta kynõl' meile yks süämest süämehe. Kingitüses tuudi tälle Haani vüügaq köüdet vilävihik, kon oll' 400 viläpääd 40 talo põllu päält. Kirämiis' nimet' tuud uma elo kygõ ilosambas kingitüses. Sääne meelenpidämine võtt' tä peris silmi pühkmä. Lilliq jagi ta nelä Haani vana imä vaihõl. Rüälille kimbust tõmmas' ynnõ paar' häidsend ja tsusas' nuuq hindäle rynda."
Looming.
Jaigi Juhan sai kirotamisõs mõttit vanost rahvajutõst, Pärlijõõst ja esä nal'ajutussist. Ütte ku tõist mõtõl' umast pääst kah mano. Suurõmbalt jaolt kirot' tä juttõ eesti keeli. A pall'oq tegeläseq ja kotusõq ommaq yks Võromaalt peri. Täl om luulõraamadukõnõ "Rõuge kiriku kell", kon myni võrokeeline luulõtus kah seen. 
Timä juttõ tegeläseq ommaq tondiq, nõiaq ja tõõsõq põrgulisõq. Noid saa kundsa all hoitaq ynnõ kaarnakivi abigaq. Tuu om nõiavõimugaq kivi, mink piät varastama kaarna pesäst. Parõmba sordi kivil avitas hää käe edimädse sõrmõgaq kraap'misõst ja mõttõn suuv'misõst, et sooviq täüde lääsiq.
Palu Jaan

Palu Jaan (sündünüq 1882. aastagal) oll’ Kihnu viiolimängjä. Talvitsõl aol oll’ tä kängsepp ja suvõl meremiis kivilaiva pääl.
Peri Linaküläst. Viiolit naas’ tä mängmä, ku oll’ 10–12-aastaganõ. Algusõh täl uma pilli es olõq. Unol oll’ viiol olõmah külq, a tuud Jaanil puttuq es lastaq. Nii naas’ Jaan hindäle esiq uno pilli perrä viiolit tegemä. Päämine tüüriist oll’ tuu jaos luitsaväits.
Jaani viiol sai kuusõ- ja saarõpuinõ. Edimätseq luuq oppõ tä unolt ni tõisilt vanolt mängjilt. Kõgõ parõmb pillimiis oll’ sõs Ull Peeter, kiä mänge viiolit rusikkinnastõh. Peetre käest oppõ Jaan kõgõ inämp lukõ. Esiq mõtõl’ Jaan hindäl vast 50 luku ollõv – labajalavalsiq, polkaq, reinlendriq, krakovjak jt. Hindä tet lugu om „Ranna reinlender“.
Palu Jaan oll’ tunt pulmapillimiis. Tuu iist tä rahha es võtaq. Koolih käve pillimiis õnnõ kats’ kuud, a mõist’ iks kirotaq ni rehkendäq. A. Pulst kirot’ timä kotsilõ nii:
„Pillimiis om keskmist kasvo, sälg sirgõ, nägo ümärik, näoilmõq vaiknõ, pehmeq, mõtlik, tasanõ. Hiussõq valsjadsõq ja puul päälakõ pal’as. Habõnidõ asõmõl ommaq nõna all piinüq vurruq. Liikmisõh om viioldaja pikäline, a viiolimängoh välle. Mängeh kaes uur’vahe kullõjalõ vasta.“
Palu Jaani luuq, miä 1937. aastagal üles võetiq:
1. Kalamiis (eritands)
2. Nelläpaari (eritands)
3. Ratas (eritands)
4. Sõrmõlugu (eritands)
5. Kingu valts (labajalavalss’)
6. Tibojalg (labajalavalss’)
7. Seli kõrdsi Jüri (labajalavalss’)
8. Laasi poiss (labajalavalss’)
9. Puusaluu (labajalavalss’)
10. Susi aia takah (labajalavalss’)
11. Kotlepa polka
12. Lõolugu (labajalavalss’)
13. Oh, sedä pito ja põlvõ (labajalavalss’)
14. Liivä Manni (labajalavalss’)
15. Koego valss’ (labajalavalss’)
16. Hiir’ karas’ (eritands)
17. Kulli elo (polka)
18. Aado polka
Lätteq.
(Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum, August Pulst, Fond nr. M 234:1, „Mälestusi muusika alalt“, säilitusühik nr. 25, lk. 792 – 793).
Ümbre pant kogost „Pärnumaa viiuldajad Teine“, lk. 7.
Kivisild (Tarto)

Kivisild oll' Tarton 1784–1941 parhilladsõ Kaar'silla kotussõ pääl olnuq sild. Klassitsistlik sild oll' ehiteld Liivimaa meistre Siegfriedeni J. Carli projekti perrä ni ehitüsmeistre Zaklowsky Johanni abil aastagil 1779–1784. Ehitämisel kaotõdi ärq Imäjõõ põh'apoolinõ kõrvalinõ harojõgi ja Holmi saarõst sai Imajõõ põh'apoolinõ perv. Sild oll' kavva ainugõnõ kivist sild Baltikumin.
Silla keskmäne jago oll' puust ja ülesnõstõtav, ja tuu tekk' laivaliikmisõ võimaligus. Katsa värehtikaarigaq Kivisild oll' 5,6 miitret laiu, väreht'ikaare man 4 miitrit laiu, ja tuu ehitämise pääle läts' umbõs 3000 graniitplokki. Kivisild sai valmis 16. süküskuu pääväl 1784. 
Silla raatusõpoolidsõ saina pääl olliq kats kivist tahvlit śaksa- ja ladinakeelitside tekstegaq: SISTE HIC IMPETUS FLUMEN CATHARINA II IUBET CUIUS MUNIFICENTIA HAEC MOLES IN COMMODUM PUBLICUM EXSTRUCTA LIVONIAQUE PRIMO PONTE LAPIDEO ADORNATA MDCCLXXXIII ('"Jõgi, piäq siin umma vuulu," käsk Katariina II, kink heldüsest seo sild om ehiteld ja kiä om Liivimaad ilostanuq edimädse kivisillagaq aastagal 1783').
Silla õdagupoolõ häöt' 1941. aastagal ärq Nõukogude Liido syavägi, hummogupoolinõ sillakaar' häädü 1944. aastagal.
Oksaneni Sofi

Oksaneni Sofi-Elina (sündünüq 7. vahtseaastakuu pääväl 1977 Jyväskylän) om eesti juurigaq Soomõ kiränik. 2008. aastagal sai Oksanen uma romaani "Puhdistus" ("Puhastus") iist Finlandia kirändüsavvohinna.
Oksaneni Sofi om opnuq Helingi Ülikoolin kirändüstiidüst ja Helsingi tiatrikoolin näütekirändüst. Timä mõlõmbaq edimädseq raamaduq, romaan "Stalini lehmäq" ja edimält näütemängon ja ildampa romaanin ilmunuq "Puhastus", jutustasõq Eestist ja iist'läsist. Oksanen lubasi samal teemäl kirotamist ka tulõvigun jakadaq.
Arvamiisi "Puhastusõ" raamatust om olnuq egäsugutsit. Oksaneni om kitet Eesti aoluu käsitlemise iist ja taast tõisilõ rahvilõ kõnõlõmisõ iist. Tedä om ka süütet Nõvvokogo Eesti elo üteülbälidsen kujotamisõn. Ummohtõ om Oksaneni tüüq olnu populaarsõq ni raamatin ku ka lavastusin.
Oksanen om toimõndanuq ka mitmin lehin ja kirotanuq ütiskunnast ja poliitikast. Aokiränikkõ Hietaneni Leenat ja Bäckmani Johanit, kiä ommaq ütlenüq, et Eesti läts' Nõvvokogo Liito esiq umast tahtmisõst, om Oksanen võrrõlnuq holokausti eitäjidegaq.
Sofi Oksanen om ka gooti subkultuuri avvostaja.
Määne om seo maa?

"Määne om seo maa?" om albom, kon pääl ommaq edimädselt (2008) ja tõsõlt (2010) Umalt Pidolt ja inne mõlõmbat pito peet Uma Laulu võigõlusõlt kor'atuq lauluq. Albom om ilmunuq 2013. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Kõrvipalu loometalu ja Võro Selts VKKF.
Albomi pääl om kokko 19 laulu. Plaadiga om üten vihk laulusõnnoga.
Katripäiv

Katripäiv om 25. märdikuu, võro ja eesti rahvakallendri tähtpäiv, miä om saanuq nime Aleksandria pühägu Katariina mälehtüspäävä perrä.
Perimüs.
Õuruupa rahvidõ siän sai pühä Katariina tunnõtus ku kar'akasumisõ kaitsmispühäk ja ku sünnütäjide naisi avitaja. 
10. aastagasaal jäi pühä Katariina mälehtüspäiv pidämä 25. märdikuu päävä pääle. 12. aastagasaas oll' legend Katariina kotsilõ tõlgit tollõaoliidsihe tähtsämbihe kiilihe ja timä kõrd-kõrrast suurõmba populaarsusõ avvus pühitsedi ka kerikiid ja naiskloostriid.
Eesti.
Eestihe jõudsõ katripäiv üten ristiusoga 12. aastagasaal, ku kotusõpäälitsest süküstöie pühäst sai pühä Katariina mälehtüspäiv vai katripäiv. Katripäivä peeti naisipühäs, tuuperäst et tollõs aos lõpõtivaq naasõq nuuq välätüüq, miä olliq köüdetüq kar'akasumisõga.
Katripäävä tähtsämbäs osas om katrisandin käümine, miä om peri aost, ku müüdä maad käveväq ringi annõtuisi korjavaq kluustridõ mungaq, kiä tarvitivaq ummi laulõ seen ladinakiilset sõnna sanctus („pühä“) ja kiä suuvsõvaq perrerahvalõ hääd vilä-, kar'a- ja perreõnnõ. Tuuperäst arvataski, et eestiperäne „katrisant“ tulõnõs pühä Katariina (Katri) sandõst.
Eestläisil käveq katrisandõs tütriguq, kellel olliq puhtaq valgõq rõivaq sällän, miä hindäst mõista tähend' piimä (legendi perrä juuskõ pühäku hukkamisõ aigu timä kihäst vere asõmõl piim) ja Katariina mõttidõ neüdüslikku puhtust. Piimä köüdeti ka kar'akasomisõ ja sünnütäjide naisiga.
Kumbõq.
Eestläisi jaos om katripäiv olnuq täüs mitmit kumbit, näütüses pöeti tuul pääväl lambit ni oodõti kar'aõnnõ (vanasõnagi ütles: Mart üle maa, Katri üle kar'a).
Katrisandiq.
Häste tunnõt katrikommõq om katrisandin käümine ehk katri juuskminõ. Tuu om sääne: inne katripäivä ehk katripuulpäävä mindäs maskeeritült laulu ja pillimängoga külä pääle käümä. Ussõ takan küsütäs tervitüslaulu perrä tarrõ tulõgi lupa. Ku luba käen, küsüteldäs perrerahvast, andas mõistatuisi arvadaq, pritsitäs vett ja visatas villä. Ku anniq käen, lauldas tennämislaulu ja ärqminnen jumalagajätmise laulu.
Muijal maailman.
Pühä Katariina oll` katoliiklusõn üts` nelätõistkümnest hädän avitajast, minkperäst ülistiväq tedä nii priistreq ku poeediq.
Prantsusmaal nõsõsi pühä Katariina pühäklikkus 15. aastagasaal esieränis avvo sisse, tuuperäst, et tä ilmut' hinnäst, üten Neitsi Maarjaga, Jeanne d'Arcile. 17. aastagasaani peeti Katariina mälehtüspäivä pühänä, midä tähistedi uhkõmbalt ku apostlidõ tähtpäivi. Keskaost pääle olliq tütriguq pühä Katariina kaitsõ all. Egä aastaga 25. märdikuul tulliq 25-aastadsõq vallalidsõq tütriguq Katariina kujo mano, et tälle päähä panda müts, miä avitasiq miist löüdäq.
Tuust kumbõst tull' kõnnõkiilde ütlemine „Katariinalõ mütsü päähä pandma“ ("coiffer sainte Catherine"), tähendüsega „vallalinõ ollaq ka viil 25-aastadsõlt“. Naisi, kiä keskaol säänestmuudu pühhist ossa saivaq, kutsuti Prantsusmaal Catherinette'es. Peränpoolõ mütsü päähä pandmisõ kommõq kattõ, a viil täämpädsel päävälgi kandvaq üle 25-aastadsõq naasõq, kiä lääväq katriballilõ, esimuudu hindätettüt mütsü, miä näütäs näide vallalidsust ja köüdüst pühä Katariina mütsü päähäpandmisõga.
Mansiq

Mansiq (vanõb vinneperänõ nimetüs "voguliq", vinne keelen "вогулы") om soomõ-ugri rahvas, kiä eläseq Hante-Manssõmaal ja Jekaterinburgi oblastin Vinnemaal.
Esiq nimetäseq nääq hinnäst maan´s´i, maan´s´i maahum, män´ s´. Naabriq, handiq ja süräkomiq nimetäseq näid voguliis', miä vinne keelega om levinüq laembalt. Edimäst kõrda om mansõ tähendet 1396. aastaga Vinne kroonikan vogulidõ nime all.
Mansiq kuulusõq riiklikult tunnustõduisi Vinnemaa väikeisi põlisrahvidõ hulka. Hantõ-Manssõ autonoomilidsen ringkunnan ommaq handi ja mansi kiil ammõtliguq keeleq vinne keele kõrval. 
Mansi kiil.
Mansi kiil kuulus soomõ-ugri kiili ugri harro.
Aolugu.
Edimält elliq mansiq Uuralidõ õdagunõlvul, a 11.–14. aastagasaal ajjõq komiq ja vindlädseq nääq tõsõlõ poolõ Uuraliid.
Mansiq ommaq olnuq Vinne võimu all 16. aastagasaast pääle, ku Timofejevitši Jermak saiõ suurõ osa Õdagu-Tsiberist Vinne kontrolli alaq. Joba 17. aastagasaal ület' vindläisi arv näide kodomaal mansõ hindä arvo. 18. aastagasaal mansiq ristiusostõdi, a tuu jäie pääas'aligult formaalsõs.
Mansiq ommaq olnuq Vinne ja Nõvvokogo võimost tugõvambalt mõotõduq ku näide põh'anaabriq handiq, tuuperäst ommaq nääq viimätsist rohkõmb vindläisi sekkä assimiliirünüq. 60% näist pruuk umavaihõl kõnõldõn vinne kiilt.
Siskiq om näide arv järgemiisi kasunuq: ku 1926. aastaga rahvaloendusõ perrä oll' mansõ 5754, siis 1959. aastagal 6318 ja 1989. aastagal 8279 mansi. 2002. aastaga rahvaloendusõ perrä elliq Vinnemaal 11 432 mansi, 2010. aastaga rahvaloendusõ perrä 12 269 mansi.
Nahvtalövvükotussidõ käükivõtmnõ Hantõ-Mansõmaal 1960ndil tõi üteh lajalidsõmba siserändämise lainõ Nõvvkogoliidoh perähn Tõist ilmasõta. Tuuperäst jäie hantõ ja mansõ osatähtsüs väikeses ni näid om parhilla veidü inämb ku üts protsent ringkunna inemeiisist.
Kirändüs.
Nõvvkogoliit tugõsi mansi rahvusligu kirändüse välläandmist. 1931 luudi mansi kiräkiil ladina tähistü, 1937 slaavi tähistü põh'a pääle.
Üts viimädse ao tundsambit mansi kiränikke om Šestalovi Juvan.
Usk.
Manse põlidsõ uma usu kõgõ korgõmb jummal om Numi-Toorum, kiä esi maailma asjohe pall'o putu-uiq. Timä säidsmes poig Mir-susne-hum vai Ilma Kaeja Miis' kaitses egäpäävädselt maailma. Numi-Toorumi lats om ka kahr, kiä oma tulnuq taivast maa pääle elämä. Numi-Toorum om tuntu ka handi rahva siäh.
Nõglapai

Nõglapai (e. k. "astelpaju") om kasvotiidelisõh mõttõh hõpõpuuliidsi sugukunda kuuluja puhm vai puu.
Ahtabah tähendüseh om tego hariligu nõglapaiugaq (ld. k. "Hippophae rhamnoides"), laebah tähendüseh nõglapaiu perregaq.
Nõglapaiu pereh.
Päält hariligu nõglapaiu arvatas perrehe kuuluvat viil kuus' tõugu:
Kõik perrehe kuulujaq omma puidsõq kasvoq.
Vällänägeminõ.
Nõglapaiu puhmo korgus om 3–9 m. Ossaq ommaq nõklugaq. Leheq linõaalsõq, 0,5 tsendimiitrit lajaq ja 3–8 tsendimiitrit pikäq, hõbõhõdsõlt hahkjashaljaq.
Nõglapai om katõkualinõ kasv, imätseq ja esätseq häiermäq ommaq erälde kasvõl. Imätsil ja esätsil kasvõl om võimalik vahet tetäq ainuütsi häiermäurbõ perrä. Imätsel häiermäl olõ-õi kruun'lehti, nätäq ommaq õnnõ kõlladsõq imäkotõ suuq. Esätsidõ häiermidõ kruun'leheq ommaq pruunikadsõq, suumja kattõgaq.
Vil'ast om väikeise õlirikkidõ siimnidegaq lihalinõ luuvili. Värvüs tõõsõndõlõs kultuur'sordõl paatjadsõst pihlõdsõ ja verväniq. Vil'aq kimmütüseq tihtsähe ja kimmähe kasulõ, miä tege saagi kor'stamisõ keerolidsõst.
Kasumisõ ala.
Luudusõh kasus nõglapai Õuruupast Tsiberi, Hiina ja Põh'a-Indianiq.
Kasvataminõ.
Harilik nõglapai om ainukõnõ nõglapaiu perrehe kuuluja tõug, minkast arõtõt sortõ seeniq aoniq vilju saamisõst kasvatõdas. Vaihtõpääl õdagumaailma jaost unõhtusõhõlma vaonuq kasv avastõdi vahtsõst 1930. aastakkõ Vinnemaal Barnaulih asujah Tsiberi aiandusinstituudih. Eestih om naat nõglapaiu tüüstüsligult kasvatama ni mar'ost tetüssit tegemä viimädsel aastakümnel. Siih tettüq nõglapaiu krõpsiq ommaq Roodsih müügil. Kittäq ommaq naaq saanuq kaq Pariisi, S'aksamaa ja Taani laatõ pääl. Pritsõl'ma om naat Pihkva ja Amstõrdami turgu.
Tarbõndaminõ.
Taa om mitmõkeskene maatüükultuur', mink kasvataminõ om ütlemäldäq keskkunnahoitlik ni suurõbat ossa kasvost saa eri viisõl tarbõndaq. Kodaiduh kasvatõdas nõglapaiu ku ehtepuud ja mar'apuhma. Õt tä om mullastigu suhtõh veid'oqnõudlik, om katsõtõt perätüide palajakivikaibõtustõ hal'astamist nõglapaiugaq. Nõglapaiu mar'aq ni siimnist tett õli ommaq tervüsliguq. Tarvitõdas mitmidõ paatskatuisi tegemisõst.