tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hagège Claude

Hagège Claude (Claude Hagège, sündünüq 1. vahtsõaastakuu pääväl 1936 Tueesian, Karteegon) om prantsusõ keeletiidläne.
Elokäük.
Tä om sündünüq ristiusku püürnüide juutõ perren. 
Keskharidusõ sai Kartagon Carnot' lütseumin, lõpõt' 1953. aastagal. Sõs 1953–1970 opsõ Prantsusmaa ülikoolõn mitmõsugutsit kiili.
1971. sai sai doktorikraadi Pariisi 5. ülikoolin, nõvvuandja Martinet' André.
Hagege kitsambaq alaq ommaq araabia ja aafriga keeleq, üldine keeletiidüs. 
Timä keelehuvvi seletädäs 6-aastadõst pääle – Kartaagon om pall'o rahvit, poiss nakas' kõiki vasta huvvi tundma, küsümä ja kõnõlõma.
Tä tund umbõs viitkümmend kiilt, naidõ siän itaalia, inglüse, araabia, heebreä, vinne, kreeka, ungari, türgü ja jaapani kiilt. 
Tä pidä tähtsäs, et kiili olnuq pall'o, et kõnõlõminõ püsüsi tehnoloogilidõn maailman.
Raamadu "Vasta ainumõttõlõ" sisu võtt timä kokku niimuudu:
"Seo raamat om üleskutsõq ainumõttõlõ vasta."
"Seo raamat om üleskutsõq vastanakkamisõlõ."
"Ku olulist saa ei inämb eristäq tõsõjärgulidsõst"
"ku põrkasõq suurõlidsõq vaimlidsõq projektiq"
"suurõ hariligu massiga ja piinüide as'anduisiga,"
"ku moodus kujunõs standardisiirmine ideeden," 
"egapääväelon, olõmisõ meeme kasumisõn"
"sõs valitsõs ainumõtõq."
"Inglüse kiil valitsõs maailman ja tiin parla"
"toetust tollõlõ ainumõttõlõ."
"Aga prantsuskiil om ka elon ja terveq. Nisama om pall'o"
"tõisi terven ilman, kiä pandvaq umma ossa vastaminekis"
"inemise vaba vaimu pelgüsele"
Tä om vällä andnuq umbõs 20 raamatut.
Kirändüs.
L'Homme de paroles : contribution linguistique aux sciences humaines, Paris, Fayard, 1985
Välälingiq.
Hagége kodoleht
Vaslõ

Vaslõ (läti keelen "Jaunzemi") oll' inneskine leivu külä Lätin Alūksne piirkunnan Ilsnä vallan.
Pääle vallamaja ommaq külän viil Ilzene põhikuul, sidõ, raamadukogo ja huvikeskus "Dailes". Külän om Jaunzemi bussipiätüs.
Eesti valitsus

Eesti valitsus (ammõtligult "Vabariigi Valitsus") om Eesti riigi täüdeviijä võimuorgan, miä toimõndas Eesti Vabariigi põhisäädüse ja säädüisi perrä. Valitsus vii riigivõimu täüde õkva või valitsusasutuisildõ. Valitusõ juht om pääministri, kink ettepanõkigaq nimmas Vabariigi President ammõtihe tõõsõq valitsusõ ministriq.
2024. aastaga 23. hainakuu pääväst om ammõtin Michali Kristeni valitsus.
Valitsusõ ammõtihe astminõ.
Vabariigi Valitsusõ nimmas ammõtihe Vabariigi President kolmõ päävä joosul pääle tuu, ku Riigikogo käest valitsusõ kokkopandmisõs volitusõ saanuq või Riigikogo üles säet pääministrikandidaat om tälle ette säädnüq valitsusõ kuunsaiso. 
Ministri nimmas ammõtihe Vabariigi President pääministri käest saadu ettepanõgi kättesaamisõst kolmõ päävä joosul. Valitsus või ministri nimmatas ammõtihe presidendi otsusõga, miä ilmutadas Riigi Teedüstäjän (Riigi Teataja).
Valitsus või ministri ast ammõtihe ammõdivandõ andmisõga Riigikogo iin: "Asudes täitma valitsuse liikme kohustusi, olen teadlik, et kannan selles ametis vastutust Eesti Vabariigi ja oma südametunnistuse ees. Tõotan pühalikult jääda ustavaks Eesti Vabariigi põhiseaduslikule korrale ning pühendada oma jõu eesti rahva heaolu ja tuleviku kindlustamisele."
Valitsusõ ammõtihe astmisõ man and suulidsõ ammõdivandõ pääministri. Pääle tuu kirotasõq vandõ tekstile alaq kõik ammõtihe astva valitsusõ liikmõq. Ministri, kiä ast ammõtihe pääle valitsisõ ammõtihe astmist, and suulidsõ ammõdivandõ ja kirotas vandõtekstile alaq, ku pääminstri om man.
Imäjõõ Suursuu

Imäjõõ-Suur'suu om soiõ kogo vai suustik Tarto maakunnan. Suu pindala om 13 000 ha. Soiõ kaitsõs om tett Imäjõõ Suurõsuu maastigukaitsõala. 
Suustikust 85% om matalsuu, kon om turbakihti kooniq 5,8 miitret.
Imäjõõ Suursuu om tegünüq Imäjõõ delta ümbre, miä om Eesti kõgõ suurõmb delta. Sääl om pall'o putmaldaq luudust ni mõtseläjit.
Husari

Husari om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Husari külän oll' vabrigu Võrukivi haro, sääl tetti savikivve.
Kooniq 2001. aastaganiq oll' Husarin raudtiipiätüs.
Illi

Illi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist külä külä Vahtsõliina valda.
Illi kaehuspunktin om 1974. aastagal mõõdõt Eesti kõgõ suurõmb üüpääväne saohulk – 154mm.
Külän om Lag'akivi ja Illi mõisa vesiveski. Külän om olnuq luuduskaitsõ all olnuq Illi hõpõpai, miä murdu 1996. aastagal.
Indra

Indra om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Jantra

Jantra om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Orava valda Põlva maakunnan.
Küläst juusk läbi Madala uja.
Jõõdaskülä

Jõõdaskülä (eesti kiräkeelen "Jeedaskülä") om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Kaika suvõülikuul 2022 Rõugõn

2022. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäiv peeti Rõugõ kihlkunna süämen Rõugõn 30. hainakuu pääväl ja oll' järekõrran 34. Kaika suvõülikuul.
Suvõülikooli rektri oll' kiränik ja kultuuritegeläne Kauksi Ülle. Suvõülikooli tegemiseq olliq päämädselt Rõugõ kunstikuurin.
2022. aastaga Kaika suvõülikoolist võtt' ossa kokko umbõs 50 inemist. 
Kava.
10.00 Matkapäävä pidolinõ alostus Rõugõ kunstikuurin. 2021. aastaga matkapäävä rektri Koorti Erkki and' ammõdi ja ammõdiraha üle vahtsõlõ rektrile Kauksi Üllele.
10.10 Allasõ Tiia loeng Võro kiränige maastigu kujotamisõst. 
Päält loengut tekkü arotus Rõugõ kerigu kellist ja tuust, kas Jaigi Juhan om ka bussisõidost midä kirotanuq.
10.45 Tootseni Toivo loeng vanõmbast ja vahtsõmbast Rõugõ aoluust.
11.30 Kauksi Ülle loeng Eesti vaimust Rõugõn ja tuust, kuimuudu tä Rõugõt umin näütemängen ja raamatin om kujotanuq.
12.00 Matk Rõugõ pääl. Matka vidi Kauksi Ülle, võeti ärq mõlõmbaq Rõugõ mäeq.
16.00 Kontsõrt Rõugõ kunstikuurin. Üles astu Baaba ja Ka (Riitsaarõ Evari ja Kauksi Ülle ansambli). Kõnõldi ka Pulga Jaani CD-d "Litsmõtsa tango"
Loiri Vesa-Matti

Loiri Vesa-Matti (Vesa-Matti Loiri, sündünüq 4. vahtsõaastakuu pääväl 1945 Helsingin, koolnuq 10. põimukuu pääväl 2022 Helsingin) oll' soomõ näütelejä, laulja ja nall'atekij.
Tä om üles astnuq 61 filmin ja mitmin telesar'on ja -saatin. Timä kõgõ popimb filmiroll om Turhapuro Uuno, kedä tä om mängnüq 20 filmin. Tõisi tunnõtuisi rollõ siän olliq Nasse-setä, Jean-Pierre Kusela ja Tyyne.
2010. aastagal saiõ Loiri PÖFFi elotüüpreemiä.
Juba

Juba om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
1993. aastagal tetti Juppa Kaitsõväe har'otusala, miä kand nimme Tsiatsungõlmaa.
Juba küläst lätt läbi Valga–Koidula raudtii, sääl oll' 2001. aastaganiq Vagula raudtiipiätüs.
Juraski

Juraski om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külä lõunõpiir juusk Piusa jõkõ piten, põh'apiir Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantiid piten.
Külän ommaq Juraski lumbiq, naist kõgõ suurõmb om Kolmõpinijärv.
Tõsõl puul maantiid Küläoro külän om Juraski karjäär.
Kahkva (Võro)

Kahkva om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Külän om olnuq Kahkva kuul, miä panti kinniq 1977. aastagal. Ildampa om sääl huunõn olnuq rahvamaja.
Küläst lätt läbi Niitsiku–Võmmorski tii.
Kaku (Võro)

Kaku om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Kakusuu

Kakusuu (eesti kiräkeelen om ka pruugit nimmi "Kakusoo" ja "Kahusoo") om küla Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Orava valda.
Kakusuu oll' aastil 1977–1998 Vivva külä osa.
Kaamnitsa

Kaamnitsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Kasaritsa

Kasaritsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa maantii

Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa maantii (päämaantii nr 2, E-tii tähüs E263) om Eesti kõgõ pikemb maantii, miä om 284,555 km pikk. Edimädseq 5505 m ommaq Talliinan, tuu tähendäs, et Transpordiammõdi all om 279,05 km maantiid. Edimädseq 63 kilomiitret tiist om 2+2 I klassi maantii.
2022. aastagal saa valmis tiijago Võõbu-Mäo, sis om I klassi maantii pikkus 82 km.
Maantii nakas pääle Talliinan Viru platsi pääl ja lõpõs sääl, kon Riia–Pihkva maantii ette tulõ.
Maantii lätt läbi Harjo, Järva, Jõgõva, Tarto, Põlva ja Võro maakunna.
Kerepäälse

Kerepäälse om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda, aastil 1991–1997 Meremäe valda.
Kerigumäe

Kerigumäe vai Kerkomäe (eesti kiräkeelen ka "Kirikumäe") om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda. 
Kaeq viil.
Kerigumäe järv
Kliima (külä)

Kliima om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Orava valda.
Külä lähkün oll' Kliima raudtiijaam.
Kuulsambaq inemiseq.
Kunnasõ Leo
Kolebi

Kol'ebi (eesti kiräkeelen ka "Kolepi") om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Kolereinu

Kol'ereinu (eesti kiräkeelen ka "Koloreino") om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Kornidsa

Kornidsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Kusma

Kusma om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Kõivsaarõ

Kõivsaarõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Orava valda.
Kõlikülä

Kõlikülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Kõo

Kõo om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Korgõmõisa

Korgõmõisa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Kõrgassaarõ

Kõrgassaarõ vai Korgõsaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Lasva valda.
Kõrvõ (Võro)

Kõrvõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Kõvõra

Kõvõra om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda
Külän om Kõvõra järv, minkast põh'a poolõ jääseq Väikujärv ja Tahojärv, midä om nimmat ka Kõvõra väikusjärves.
Käpä

Käpä vai Käpämäe om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Käätso

Käätso vai Käätsu om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Jüvä Sullõv

Jüvä Sullõv (Sulev Iva, sündünüq 3. rehekuu pääväl 1969 Võrol) om võro keeletiidläne.
Juvä Sullõv om edendänüq ni uur'nuq võro kiilt ja võro kiräkiilt, om üts võro sõnaraamadu tegijist ja üts võrokiilse Vikipeediä iistvõtjit. 
Tiidüstüü.
Jüvä Sullõv om kirotanuq mitmit artikliid võro keele helüoppusõst ni mooduoppusõst ja edendänüq keeleteknoloogiat. 
Timä doktoritüü kõnõlõs Võro kiräkeele sõnamuutmiskõrrast (2007, nõvvuandja Pajusalu Karl).
Kühmämäe

Kühmämäe om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Küläoro

Küläoro (ka Kerigumõisa) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külä jääs Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa suurõtii viirde.
Kündä

Kündä om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lapi

Lapi om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.
Lasva

Lasva om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist oll' külä Lasva valla valitsõmiskeskus.
Lepässaarõ

Lepässaarõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Lindora

Lindora om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Lindora om häste teedäq Lindora laadu poolõst.
Liinamäe (Orava)

Liinamäe om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Lompka

Lompka vai Lumpka om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Loosi

Loosi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Küläst juusk läbi Raagsilla uja.
Luhtõ

Luhtõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Luuska

Luuska om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Madi

Madi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Madala

Madala om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Marka

Marka om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Meegomäe

Meegomäe om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Külä lähkün om Meegomäe uja.
Meeliku

Meeliku om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Mutsu

Mutsu (vanastõ "Miitra") om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Mõisamäe

Mõisamäe om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Mõksi

Mõksi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Kõokülä

Kõokülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Mäessaarõ

Mäessaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Möldri

Möldri vai Möldre om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Noodaskülä

Noodaskülä, varrampa ka Nuudaskülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2014. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Nooska

Nooska om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Kalla Urmas

Kalla Urmas vai Kala Urmas (Urmas Kalla, sündünüq 25. mahlakuu pääväl 1970) om võro keele as'atundja, ümbrepandja ja bioluug. Timmä om peet ütes parõmbas võro keele ni kultuuri as'atundjas.
1985. aastagal lõpõt' Kalla Urmas Mehikuurma 8-klassilidsõ kooli, 3 aastakka ildampa Räpinä keskkooli. Om opnuq Tarto Ülikoolin bioloogiat ja filosoofiat, lõpõt' bioloogia 1993. aastagal. Om Eesti Ornitoloogiaütisüse liigõq ja üliopilaskorporatsiooni Ugala vilistläne.
Om Võro Instituudin võro keele as'atundja ja tegeles muusiähn egäsugutsidõ tekste ümbrepandmisõgaq, näütüses om tä kokko säädnüq võrokeelitside vannosõnno raamadu ni pandnuq võro kiilde "Kalõvipuja", pildiq tekk' kunstnik Kuusingu Toomas. "Kalõvipuja" ümbrepandmisõ iist saiq nääq 2021. aastagal Kreutzwaldi mälehtüsmedäli. Viil om Kalla Urmas sisse lugõnuq mitmit võrokeelitsit tekste helükogon Helüait.
Om laulnuq mitmin ansamblin, näütüses Lõkõriq, Ütsiotsõ, Liinatsuraq. Om olnuq ka Moostõ Elohelü kõrraldamisõ man.
Nõnova

Nõnova vai Nõnovaq om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Vanõmban keelen om külä nimi mitmüsen, minti Nõnovihe.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Külän oll' nika ku 2001. aastaganiq Nõnova raudtiipiätüs.
Oro külä

Oro külä, varrampa ka Munakülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Külä lõunõpiiri piten juusk Valga–Petseri raudtii.
Küläst lätt läbi Haan'kasõ–Oro tii.
Külän om Munakülä järv.
Ortuma

Ortuma om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Otsa

Otsa või Otsamõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Paidra

Paidra om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Palomõtsa

Palomõtsa om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Kuulsambaq inemiseq.
Haagivangi Johan
Paloveere

Paloveere om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Pari

Pari om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Perämõtsa (Võro)

Perämõtsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Pikäkannu

Pikäkannu om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Pindi (Võro)

Pindi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Piusa

Piusa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Küläst lätt läbi Valga–Petseri raudtii ja sääl om Piusa raudtiijaam.
Liiva kaibmisõgaq omma Piusalõ tegünüq Piusa koobaq, miä ommaq Hummogu-Õuruupan kõgõ suurõmbas üüsiskidõ talvõkodos. Ku 1976. aastagal loeti näid sääl 350, sis parhilladsõs om tuu nummõr kümnekõrdsõs kasunuq.
Plessi

Plessi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Praakmani

Praakmani om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Puiga

Puiga om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Puutli

Puutli om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Päkä (Võro)

Päkä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Pääväkese

Pääväkese om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Küläst juuskvaq läbi Suuruja ni Lambauja, miä saavaq inne Mädäjõkkõ sisse juuskmist kokko.
Külän om Pääväkese läteq.
Raadi

Raadi om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Raudsepä (Võro)

Raudsepä om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Riihora

Riihora om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Küläst juusk läbi Varsauja. Sääl om ka Soe suu.
Külä lõunõosan om kats väikut järvekeist – Tahojärv ja Väikujärv. Naist kavvõmbalõ lõunõ poolõ jääs Kõvõra järv.
Roosisaarõ

Roosisaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Külä lõunõpiir juusk Valga–Petseri raudtiid piten.
Külän om muistinõ Tamula elokotus.
Külän ommaq Roosisaarõ tammõq.
Pässä

Pässä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Rusima

Rusima om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Rõssa

Rõssa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Külän om Orava raudtiipiätüs.
Hummogu puul küllä juusk Mädäjõgi.
Räpo

Räpo om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Külän om Räpo järv.
Moodusõna

Moodusõna om sääne sõna vai ütelüs, miä lätt tarvitustõ ärin, propagandan vai ammõdijutõn as'atundligu olõki rõhutamises. Inglüse keeli "buzzword".
Moodusnno tarvitamist peetä ei hääs. Tuu põhjus om säänesama, miä majandusõn ammu tunnõt Geshram–Kopernikusõ säädüs: "Must raha tõukas uppi puhta raha".
Moodussõnno teemast om edimäne kirotus 1946. aastagast, sääl oll' põh'as Harvardi Ülikooli majandustudõngidõ kiil.
1992. aastagast om USA ülikoolõn naatuq mängmä "buzzword bingot" vai "bullshit bingot."
Saarta

Saarta vai Saarniita om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külän kasus Saarniita jallai.
Saarõmaa (külä)

Saarõmaa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Savioja (Võro)

Savioja om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Sika (Võro)

Sika om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Soe (Võro)

Soe om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Orava valda.
Külä lähkün om Soe suu.
Küläst lätt läbi Karisilla–Petseri suurtii, mink man oll' Soe kõrts.
Soena

Soena om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Külä jääs Valga–Petseri raudtii ja Piusa jõõ vaihõlõ.
Suukülä (Võro)

Suukülä om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Ahhun

Ahhun ehk harilik ahhun (ka ahun, ahnik, ahunik ladina keelen "Perca fluviatilis") om ahhunlaisi sugukunna ahuna perrehe kuuluv rüüvkala.
Ahhun om levinüq terven Õuruupan (vällä arvat Pürenee puulsaar, Itaalia, Island, Sotimaa ja Norra), Taga-Kaukaasian ni Põh'a-Aasian. Vinnemaal olõ-õi timmä õnnõ Amuuri jõgikunnan ja Kolõma jõõst hummogu puul. Eestin om ahhun harilik kala, kedä püüdväq nii as'aarmastajaq ku elokutsõlidsõq kalameheq.
Ahhun om hariligult kooniq 2 kg rassõ (ütsiguq päält 4 kg) ja kooni 50 cm pikk. Tä või elläq kooniq 20–25-aastagadsõs. Euruupan ka kasvatõdas ahunat timä hää maigu peräst.
Sigulda

Sigulda om liin Lätin Koiva jõõ veeren, Sigulda piirkunnan. 
Läbi liina lätt Riia–Valga tsihin raudtii ja Riia–Pihkva suurtii.
2022. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Sigulda elänikkunnast lätläisi 89,6%, vindläisi 6,6%, valgõvindläisi 0,9% nink poolakõisi 0,7%.
Sutõ

Sutõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Suurõmõtsa (Võro)

Suurõmõtsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Tabina

Tabina om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külän om Tabina järv.
Tallikõstõ

Tallikõstõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Tammõ (Võro)

Tammõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Tammsaarõ

Tammsaarõ vai Kõdaranukk om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Telläste

Telläste om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda, 1991–1997 Meremäe valda.
Tiri

Tiri om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Tohkri

Tohkri om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Külän om Tohkri Tammõtsõõr vai Tammõlump.
Toodsi (Võro)

Toodsi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Tsolli

Tsolli om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Kahruvabarn

Kahruvabarn (ka tsiavabarn, ladina keelen "Rubus nessensis," eesti keelen "kitsemurakas") om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv hiitlehine puhm. Egäpääväkeelen tähendäs kahruvabarn inämbüisi taa puhma musta marja.
Kon kasus.
Kahruvabarn kasus Kesk-, Õdagu- ja Põh'a-Euruupan. Eestin om inämb levinüq Hummogu- ja Lõunõ-Eestin.
Määne vällä näütäs.
Kahruvabarna varrõq ommaq vabarnavarsi muudu, pistülidseq, a tummõmbidõ lehtiga ja terävide nõkloga. Häitsmeq ommaq valgõq, nii 2 cm läbimõõduga. Häitses piimäkuu lõpust põimukuu algusõni. 
Mar'aq.
Kahruvabarnaq ommaq vabarnidõ muudu, a mustaq. Algusõh ommaq mar'aq vereväq, a midä kütsembäs saavaq, tuu tummõmbas lääväq. Tävveste kütseq kahruvabarnaq ommaq mustaq vai mustjaspruuniq, pall'aq ja läükväq, ilma vahakõrraldaq. Verekädseq puultuuraq kahruvabarnaq ommaq hapnõvõitu ja ei tulõq häste varrõ külest vallalõ, a tävveste valmiq mustaq maŕaq ommaq makõq ja tulõvaq kergehe ärq. 
Tarvitaminõ.
Kahruvabarnaq ommaq hääq söögimar'aq. Nä ommaq maigu poolõst väega aidkahruvabarna (eesti keelen "pampel, aedmurakas") muudu, a nä ommaq vähämbäq ja veidükese mõrkjadsõ perämaiguga, miä olõ-õi siski sukugi halv. 
Kahruvabarnist saa tetäq sahvti, mahla ja muud, midä vabarnistki. Siski olõ-õi kahruvabarnit miiq mõtson hariligult nii palľo nigu vabarnit vai Põh'a-Eestin sinivabarnit (eesti keelen "põldmari"). Tuuperäst õnnistus naid harva löüdäq nii palľo, et naid tasonuq sissetegemises kor'adaq.
Sinivabarn

Sinivabarn (ladina keelen "Rubus caesius," eesti keelen "põldmari") om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv kasv. Egäpääväkeelen tähendäs sinivabarn inämbüisi taa kasvo musta marja. 
Kon kasus.
Sinivabarn kasus Kesk- ja Hummogu-Euruupan, Kaukaasian, Õdagu-Tsiberin, Kesk- ja Väikun-Aasian. Eestin põhilidsõlt Õdagu- ja Põh'a-Eestin, kon kasus väega sakõstõ tiiveerin, kiviaido pääl jms paigon. Lõunõ-Eestin kasu-ui sinivabarnit piaaigo sukugi. Tuuiist kasus tan kahruvabarnit, midä tõõnõkõrd sinivabarnaga segämini ajjas.
Määne om ja midä tetäs.
Sinivabarn sünnüs süvväq ja om muido vabarna ja kahruvabarna muudu, a ku vabarna mari um verrev vai kõllanõ ja kahruvabarnal must, sis sinivabarna mustal mar'al um pääl valgõ vahakõrd, miä tege mar'a sinitses. Tuu um sammamuudu nigu mustikilgi.
Naid marjo kor'atas ja tetäs sisse, näütüses sahvtis vai mahlas.
Tudõrna

Tudõrna om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Külä lõunõpiiris om Piusa jõgi. Küläst juusk läbi Tudõrna uja, miä juusk külä piire seen Piusa jõkkõ. 
Küläst lätt läbi Valga–Petseri raudtii, kooniq 2001. aastaganiq oll' külän Tudõrna raudtiipiätüs.
Tüütsmäe

Tüütsmäe vai Tüütsmani om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.
Umbsaarõ

Umbsaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Küläst lätt läbi Valga–Petseri raudtii.
Vaarkali (Võro)

Vaarkali om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Vana-Nursi

Vana-Nursi vai Visnevski om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Mandarones

Mandarones om Eesti eksperimentaalnõ rokkbänd, miä om muusikat tennüq 2012. aastagast pääle.
Vana-Saalussõ

Vana-Saalussõ, vanastõ rahvasuun ka Vanamõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Vahtsõliinamõisa

Vahtsõliinamõisa vai Vahtsõliina asundus om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Vahtsõliinamõisan ommaq Vahtsõliina piiskobikants ja Piiri kõrdsihoonõq.
Vadsa (Võro)

Vadsa om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Külän om Viitka Ristimägi.
Viitka

Viitka om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Vivva

Vivva om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.
Külä hummogupiiris om Tarto–Petseri raudii.
Voki

Voki om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.
Tammõ (Lasva)

Tammõ om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda. Et Võro vallan es olnuq kattõ Tammõ nimega küllä, panti seolõ küläle ammõtligus kiräkiilses nimes Voki-Tamme.
Võlsi

Võlsi om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.
Külä põh'apiiri pääl om Valga–Petseri raudtii.
Külä piire seen om Kublitsa järv.
Ala-Luustoja

Ala-Luustoja oll' külä Harglõ kihlkunnan, täämbädse päävä Rõugõ vallan.
1977. aastagal panti külä kokko Hütü külägaq.
Pantalon

Pantalon om priinimi.
Seol priinimel om Eestin 30 kandjat. 
Aolugu.
Nimi panti Vana-Antsla mõisan, saajaq elliq Kiisa, Laksi, Härmä ja Suurõsõõru-Hinni talon. Varahampa, 1811, olliq elokotussõq Härmä ja Suurõsõõru-Hinni, viil varatsõmbist hingelugõmiisist tulõ vällä, et tegemist oll’ Hinni Jüri ja Hinni Mihkli poigõga. Sama suguvõsa liikmõs oll’ ka üts sant Mihkli, Reinu poig, a timä sai Pantaloni priinime pääle surma, selle et kuuli 1818.
Pantaloni nime algkodo Suurõsõõru-Hinni om seo poolõst märkmist väärt, et sama priinimi püssü sääl talon vähämbält 20. aastasaa lõpuni.
Nime alossõs võissi olla pühämehenimi, miä Õdagu-Õuruupa ja ka s'aksa traditsioonin om "Pantaleon". Eestin tundas kreeka nimekujost saadut nimme "Panteleimon", minkalõ vastas ka vinne keele "Пантелеимон". Kreekakeeline nimi tähendäs ’kõiki vasta halõstaja; armulinõ’, a ülekantun tähendüsen ka ’kõiki arstja’. Nime tuntus tegijä Pühä Panteleimon elli 3. aastasaal Nikomedian (parhilla Türgü) ja oll’ kuulsa tohtri, kedä peeti immetegijäs. Võhlust täüs kolleegiq kaibsivaq timä pääle Rooma keisrile, et tä om kristlanõ. Umast usost vallalõ tä es ütleq, ka piinamise pääle. Esikiq timä hukkaminõ es lääq kõrda inne ku Panteleimon oll’ esi pallõlnuq hukkajidõ iist ja hinnäst näide meelevalda andnuq.
Tõnõ, vähämb usutav võimalus om, et Vanan-Antslan anti priinimes Itaalia "commedia dell’arte" tegeläse Pantaloone nimi. 16. aastagasaa tegeläskujo tüübis om Veneetsiä vanamiis, tsussõrdaja, kidsi, a sõski moodunarr (kitsaq kaadsaq, midä naati kutsma "pantalooniq"). Ka timä nime alossõs om kõgõ usutavambalt Panteleimoni pühämehenimi.
Tsooru vald

Tsooru vald (s'aksa keeli "Fierenhof") oll' vald Võromaal Rõugõ kihlkunnan.
Vald oll' umaette aastil 1866–1939. 1939. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega tetti Tsooru vallat Lepistü vald.
Tsooru vallan olluq Tsooru ja Korgõpalu mõisaq.
Gorbatšovi Mihhail

Gorbatšovi Mihhail (vinne keelen Михаил Сергеевич Горбачёв "Mihhail Sergejevitš Gorbatšov"; sündünüq 2. urbõkuu pääväl 1931 Privolnojen Põh'a-Kaukaasia krain (parhilla Stavropoli krai) Nõvvokogoliidon – koolnuq 30. põimukuu pääväl 2022) oll' Nõvvokogoliido ja Vinnemaa poliitik ja ütiskunnategeläne, viimäne Nõvvokogoliido riigipää. Gorbatšov oll' 1980–1991 NLKP KK Poliitbüroo liigõq, 1985–1991 NLKP KK pääsekretär, 1988–1990 NSV Liidu Ülembnõvvokogo edemiis ja 1990–1991 Nõvvokogoliido president.
Tegemiseq NLKP Keskkomitee pääsekretärin.
Päält NLKP KK pääsekretäri Tšernenko Konstantini kuulmist valiti Gorbatšov 11. urbõkuu pääväl 1985. aastagal vahtsõs parteijuhis. Tä oll' õnnõ 54 aastakka vana ja edimäne Nõvvokogoliido juht, kiä oll' sündünüq Nõvvokogoliidon. Tä saiõ arvo, et vaia om tõsitsit vahtsõnduisi, selle et minevide juhtõ valitsõmisõ aol oll' riigi majandusarõng saisma jäänüq, korruptsiuun süvvünüq.
Rehvormi nimes saiõ "perestroika" (vinne keelen "perestroika", 'vahtsõndus, ümbreeihtüs'). Tä alost' korruptsiooni- ja alkoholismivastast võitlust. Gorbatšov mõista-as arvadaq, et nuuq rehvormiq võivaq jovvugaq luudu ja hoiõdu impeeriümi ärq häötäq. Tä pand' käümä liberaaldsõq vahtsõndusõq (sh "glasnost", 'avalikkus') ni pand' ette tetäq mitmõ eräkunnagaq demokraatia.
Ildampa om Gorbatšov ütelnüq, et ku Nõvvokogoliit olõssi 1989. aastagal Berliinin tahtmisõ näütäjide vasta sõaväega lännüq, olõssi tuust võinuq tullaq kolmas ilmasõda. Tä taht' tuud ärq hoitaq.
Ala-Haan'kasõ

Ala-Haan'kasõ oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.
1977. aastagal panti külä kokko Mäe-Haan'kasõ külägaq.
Hindi

Hindi oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.
1977. aastagal panti külä kokko Loosi külägaq.
Huulõ

Huulõ oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
1977. aastagal panti külä kokko Rebäsmäe külägaq Räpinä kihlkunna lõunõpiiri pääl.
Imaru

Imaru oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.
1977. aastagal panti Imaru külä kokko Sutõ külägaq.
Joora

Joora oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.
1977. aastagal panti Joora külä kokko Saarta külägaq.
Narva tank

Narva tank oll' mälehtüsmärk tuu avvus, et Verrev vägi võtt' tõõsõ ilmasõõ käügin 1944. aastagal Narva liina ärq. Monument oll' Narva liinan Jõõsuu huulitsan sääl, kon 25.–26. hainakuu pääväl Leningradi väerõnna väeq üle Narva jõõ tulliq. Monumendi geograafilidsõq koordinaadiq olliq 59° 25′ 1″ N, 28° 8′ 26″ E.
Monument esiq oll' tank T-34/85, miä oll' pant postamendi pääle. Tank oll' pant jõõgaq risti, suunagaq Berliini pääle.
Postamendi pääl oll' kiri katõn keelen: "25.–26. juulil 1944. a. forsseerisid Leningradi rinde väed selles rajoonis Narva jõe, murdsid fašistliku-Saksamaa vägede kaitse ja vabastasid Narva linna. В этом районе воиска Ленинградского фронта 25–26 июля 1944 года форсировали реку, прорвали оборону немецко–фашистских войск и освободили город Нарву."
Monument tetti valla inemiisile kaiaq 9. lehekuu pääväl 1970.
Tangist ja tõisist Nõvvokogoliido mälehtüsmärgest naatiq jälq rohkõmb kõnõlõma 2022. aastagal, ku Vinnemaa läts' sõaga Ukrainahe. Põimukuun lepüti kokko, et tank viiäs minemä.
16. põimukuu pääväl 2022. viidi tank Narvast ärq Viimsihe, Eesti Sõamuusõummi. Maaha võeti ka postament, mink pääl tank oll'. 
Vinnemaa Jaaniliina piirkunna juht Karpenko Viktor ütel', et Narva-Jaaniliina piiripunkti Vinnemaa poolõ pääle pandas Narva tangi koopia, miä plaanitas pidoga inemiisile kaemisõs valmis saiaq 11. süküskuu pääväs 2022.
Nukis

Nukis (ka nuginõ vai nuk'us, ladina keelen "Martes martes") om lasidsaliisi sugukunda nugisõ perrekunda kuuluv väiku murdja mõtselläi.
Kon eläs.
Nugisõ luuduslinõ elomaa om pia terveq Euruupa üten Briti saariga. Teda olõ-õi õnnõ Skandinaavia põh'aotsan ja Hispaanian. Tä eläs viil Kaukaasian ja Euruupast hummogu poolõ kooniq Obi jõõni. 
Eestin eläs nugissit nii suurõ maa ku saari pääl ja näid arvatas ollõv kongi 4000 ümbre.
Vällänägemine.
Suurusõ poolõst om tä lähkü kassilõ. Timä kihä pikkus om 36–56 cm, hannal 17–28 cm.
Mink

Mink ehk ameeriga narits ("Neovison vison") om lasidsaliisi sugukunda kuuluv väiku murdja mõtselläi.
Kon eläs.
Luudusligult ommaq mingiq väega laja elomaaga Põh'a-Ameerikan. Euruupahe tuudi mink algusõn naha peräst kahueläjide kasvanduisihe, a mitmõl puul lasti ka luudustõ. Parhilla eläs minke lajalt üle terve Euruupa. Timä peräst om ohto sattunuq euruupa narits. Minke eläs üle terve Eesti pia egäl puul.
Vällänägemine.
Mink om ütelidselt tummõpruuni värmi ja tümbä hannaga. Kihä om 35–45 cm ja hand 15–25 cm pikk. Mink om väega Euruupa naridsa muudu. Naritsal ommaq õnnõgi valgõq ni lõug ku mokaq, a mingil õnnõ lõug.
Opõratsiuun London Bridge

Opõratsiuun London Bridge (võrokeeli "Londoni silla opõratsiuun") om plaan, miä saa Ütiskuningriigist päält kuningaimändä Elizabeth II kuulmist. Plaanit oll', kuimuudu kuulutõdas vällä kuningaimändä kuulminõ, ku pikk om ammõtlik leinoaig ja määne piät olõma timä matminõ. Osa plaanist om paika pandnuq kuningaimänd esiq, mõnõq otsusõq tege timä perrätulija Walesi kuningapoig Charles.
Opõratsiuun läts käüki 8. süküskuu pääväl 2022 ku kuningaimänd Elizabeth II kuuli.
Kuningaimänd Elizabeth II

Elizabeth II (Elizabeth Alexandra Mary Windsor; sündünüq 21. mahlakuu pääväl 1926, koolnuq 8. süküskuu pääväl 2022) oll' Suurbritannia ja Põh'a-Iiri Ütistedü Kuningriigi, Kanada, Austraalia, Vahtsõ Meremaa, Jamaica, Bahama, Grenada, Paapua Vahtsõ Guinea, Saalomoni Saari, Tuvalu, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiine, Antigua ja Barbuda, Belize'i ni Saint Kittsi ja Nevise kuningaimänd.
Tä oll' ainugõnõ monark maailman, kiä oll' samal aol rohkõmb ku üte esiqsaisja riigi pää. 15 riigin, mink riigipää Elizabeth II oll', elli tuud aigu kokko nii 128 mill'onat inemist. 
Tä saiõ kuningaimändäs 6. radokuu pääväl 1952 päält uma esä, kuning Georg VI, kuulmist, ollõn samal aol uma tõsõpoolõga Keeniän. Ammõtlik kruuni päähä pandminõ oll' 2. piimäkuu pääväl 1953 Westminster Abbeyn.
9. süküskuu pääväl 2015 saiõ timäst kõgõ kavvõmb pukin olnuq monark Ütiskuningriigi aoluun (63 aastakka, 7 kuud, 2 päivä). 2017. aastagast oll' tä maailma kõgõ vanõmb riigipää. 
Elizabeth II oll' Inglüsmaa Kerigu pää.
2006. aastagal käve kuningaimänd Eestin.
Kuningaimänd kuuli 8. süküskuu pääväl 2022, mõni tunn' inne tuud anniq Ütiskuningriigi välläandõq teedäq, et tohtriq ommaq timä tervüse peräst murrõn. Kats päivä inne kuulmist pand' Elizabeth II ammõtihe Ütiskuningiigi vahtsõ pääministri Trussi Lizi.
Pääle timä kuulmist läts käüki opõratsiuun London Bridge.
Kammkeraamiga kultuur

Kamm'keraamiga kultuur oll' neoliitiline arkeoloogilinõ kultuur, midä tunnõtas päämädselt kamm'- vai suaormamendigaq keraamiga perrä. 
V aastagatuhandõ lõpun ja IV aastagatuhandõ edeotsan i.m.a rändäsiväq Õuruupa mõtsavüün, ka seoilmaao Eestin, mitmõq rahvaq. Sündü kamm'keraamiga kultuur, mink kõgõ laembaq piiriq küündüq vällä Põh'a-Soomõst nika ku Kar'alaniq hummogun ja Lätiniq vai Põh'a-Leeduniq lõunõn. Naidõ maiõ pääl naatiq tegemä üttemuudu savianomit ja kivist ni luust tüüriisto. 
Kamm'keraamiga kultuuri inemiseq elliq inämbüisi sisäveekokõ kaldõ pääl vai mererannan. Naidõ elokotussit, mink hulgan om nii lühküaigsidõ piätüskotussidõ ni jahi- ja kalanduslaagridõ jätüssit ku küläasõmit, om Eestist parhillaq lövvet ligi sada. Eleti elotuisin, miä olliq maa pääl, vai maa sisse kaibõtu süvembä põh'agaq. Süvvä saadiq kalapüüdmisest, jahipedämisest ja söögikorjamisest (mar'aq, seeneq). Ainukõnõ kodoelläi oll' pini. Kamm'keraamiga kultuuri matmiskombõq olliq mitmõsugumadsõq. Inämbüisi ei olõq noist matussist midä alalõ jäänüq. Osa kuulnuist panti pikkä vai kugõrikku haudõ sisse, miä olliq elonduisi lähkun. Eestist om vällä kaibõt seoniqaoniq inämb ku 30 kamm'keraamiga kultuuri inemise põrmuq. Havvõst om lövvet asjo, miä olliq pantuq kuulnuisi mano vai rõividõ külge. Arvada oll' as'ol ka määnegi usolinõ tähendüs. Eesti ala rahvas oll’ tuud aigu küländ väiku – 3900. aastagal i.m.a võisõ tuu ollaq kõgõ rohkõmb 6000 ni 2000. aastagal i.m.a kõgõ rohkõmb 10 000 inemist.
Rõuge Kiriku Teataja

Rõuge Kiriku Teataja oll' Rõugõ kogudusõ aoleht. Leht oll' eestikiilne. Lehte andsõ vällä Rõugõ kogudusõ juhatus, toimõndaja oll' opõtaja Viksi Valter. 
Lehte oll' kokku 12 nummõrt: (1931 – 9, 1932 – 2, 1933 – 1). Ilmumisõ kotsilõ sais lehepään: "Ilmub Tarviduse korral". Lehte oll' trükit gooti tähtiga, nelä leheküle pääl. 
Telmise hind: aasta 1 kr, 1/2 aastat 50 s, 1/4 aastat 25 s, ütsik nummõr 5 senti.
Amisiq

Amisiq (inglüse keelen "Amish") om päämädselt Ameeriga Ütisriigen elläv traditsioonilist elostiili pitäv etniline rühm ja kristlik usolahk. Amisiq ommaq tunnõduq tuu poolõst, et inämbüisi ei pruugiq nä säänest muudsat teknoloogiat nigu eelektri, telefon ja autoq. Pall'oq näide kombõqommaq peri 17. aastagasaa lõpust.
Periolõminõ ja usk.
Tegemist om karmi protõstantligu usolahoga. Amisiq ommaq süvembähe peri S'aksamaalt ja Sveidsist.
Elostiil.
Amisiq püüdväq eitäq täämbädse päävä ütiskunda ja eläseq nii nigu eleti mitu aastagasata tagasi. 
Amissidõ eloviit sääd "Ordnung", kirotõduidõ ja kirotamaldaq riiglide kogo. 
Amisiq olõ-õi siski askeetliguq. Nä eläseq aktiivsõt seltskundlist ello ja pidäväq pitõ, laulvaq pall'o ja sööväq häste. Mõnõn kogokunnan om lubat ka alkohol ja tubak.
Kiil.
Amissidõ kõnnõkiil om Pennsylvania s'aksa kiil ("Pennsylvania Deitsch"), miä om kujonuq Pfalzi s'aksa keelest. Äri ajamisõs kõnõlõsõq nä mitteamissidõga inglüse kiilt.
Ploomi Elmo

Ploomi Elmo (pseudonüüm Elmo Ellor, ristinimi Elmar Ploom; sündünüq 20./7. piimäkuu pääväl 1907 Sännän – koolnuq 1. põimukuu pääväl 1986) oll' näütekirjänik, aokiränik ja koduluulanõ.
Elokäük.
Ploomi Elmo sündü Sännän, Kaugu talun. Esä Hermann oll' talupidäjä, imä Aliide (Oskar) oll' vallalidse põlvõn olnuq Korgõpalu mõisan latsihoitja, timä mant tull' Elmol raamaduhuvi. Talu piiri pääl Sännä algkoolin nakas' Elmo haridust saama, edesi tull' Rõugõ kihlkunnakuul', Võro, Valga ja Petseri gümnaasium. Leegeni Oskari kaudu jovvi timäniq "Tõdõ ja Õigus" ja muuq parõmbaq raamaduq.
Elmo paariminek oll' 21. süküskuu pääväl 1935, naanõ Mare (Lõhmus).
1931. aastagal oll' Ploomi Elmo üts' aolehe Rõuge Teataja asutajist ja toimõndaja.
1928–1936 oll' vabakutsõline aokiränik ja näütekiränik. 1938–1940 oll' "Kandlõ" tiatri dramaturg, 1939 aolehe Elu toimõndusõn Võrol. 
Ülemaalinõ Eesti Noorsoo Ühenduse man asut' Sännä ja Võro osakunnaq, oll' Võro Spordiliidu sekretär jm. Kaitsõliidu ja Isamaaliido liigõq.
1940–1941 oll' edimält aolehe "Töörahva Elu" vastutaja toimõndaja ja peräst vastutaja sekretär.
1941. aastagal mõistõti erinõvvopidämise otsusõgaq 10 aastagas sunnitüüle, kiudutadi naasõ ja tütregaq Vinnemaalõ, oll' mõtsatüün Kuibõševi oblastin, tagasi sai 1959. aastaga sügüse. Naanõ ja tütär Tiiu saivaq tagasi 1958. Üts tütär ja poig kooliq inne tagasisaamist.
Aastast 1961 sai tüüd Võro ehitusmatõrjaalõ laon, oll' müüjä, prakiirjä, taara parandaja. 1967–1982 oll' Võru Kodoluumuusõumi vanõmbtiidri ja direktri asõtäütjä. 
1981. aastal nimetädi Eesti luuduskaitsõ Seltsi avvuliikmõs.
Matõt Võru surnuaida.
Kirändüs.
Romaaniq.
Tuulispea (1927) 
Elu ei naerata igale (1932); 
Lätteq.
https://lib.werro.ee/soovitame/vorumaa-kirjanike-galerii/6-huvitav/vorumaa-kirjanike-galerii/402-ellor,-elmo-kodanikunimega-elmo-ploom-20-vi-1907-s%C3%A4nna-01-viii-1986-v%C3%B5ru
https://arhiiv.err.ee/vaata/kirjutamata-memuaare-elmo-ploom 
Lõun-Eesti tegelaste biograafiad. 1938. Lk.169.
Rõuge Teataja

Rõuge Teataja oll' eestikeeline aoleht. 
Lehe pään om: Rõuge Teataja : Rõuge kihelkonna ja külakultuuri häälekandja / väljaandja ja vastutav toimetaja E. Ploom
Leht ilmu 1931. aastagal viis' kõrda ja 1935. aastagal üts' kõrd.
Rõugõ kogudusõ opõtaja ja revisjonikomisjoni tülü 1930-dil aastil.
Rõuge Teataja ja Rõuge Kiriku Teataja saivaq algusõ Rõugõ kogudusõ revisjonikomisjoni tülüst opõtaja Viksi Valteriga. Asi oll' 1600 kr. puudujäägin, miä revisjoniaigu vällä tull' ja minkast alas' aastidõ pikkunõ vaiõlus kogudusõn, aolehin ja kohtun. Üts' pikemb revisjonikomisjoni seletüs om trükit "Elun" 27. radokuu pääväl 1930. "Pastor Wiks kohtulikule vastutusele", avaldaja komisjoni esimiis F. Tint, liikmõq K.Trummal, W.Wissel, J.Waino. 
Opõtaja Wiksi seletüse tülüst om pikembält trüknüq "Rõugõ Kiriku Teataja" 24. piimäkuu pääväl 1931. 
Komisjoni tunnistajas kohtun ja mujjal kujunõsi Wisseli Wiktor Haani vallast. Aolehist oll' Wiksi suurõmb toetaja Wõru Teataja, revisjonikomisjonil Waba Maa ja Elu, mõni tükk viil tõisin lehin.
1931. aastagal asutivaq mõlõmbaq tülüpoolõq uma aolehe. Viksi alustadu Rõuge Kiriku Teataja edimäne nummõr ilmu 25. radokuu pääväl 1931.
Revisjonikommisjoni alustõt Rõuge Teataja edimäne nummõr ilmu 21.06.1931. 
Rõugõ Teataja ilmu 5 kõrda. 12. märtekuu pääväl 1931, and teedä, et leht arestiti. Välläandja Ploom jäi Võru Pohlaku trükikualõ 2000 senti võlgu. Peräst raha ärmassmist kolisi leht G. Songi trükikotta. Edesi nelä aasta joosul "Rõugõ Teataja" es ilmu. 
1935. aastagal kuuli Wisseli Wiktor ja timä avvus ilmu viimäne "Rõugõ Teataja" nr.6.
Visseli Viktor

Visseli Viktor (Wiktor Wissel, sündünüq 25. märtekuu pääväl 1906 Rõugõ kihlkunnan; koolnuq 30. süküskuu pääväl 1935) oll' raamadupidäjä, aolehti kiräsaatja, seldsitegeläne.
Elokäük.
Esä Juhan oll' noorõn iän olnuq Rõugõ mõisa kutsar, peräst naasõvõtmist pidäsi Rõugõ kihlkunnan mitmit rendikotussit. 1932 ostõti talo Haani valda Tallima küllä. Imä Leena (Juul) oll' peri Rõugõ valla Pudrumäelt. Viktoril oll' viis sõsard ja kats' velle. 
Viktori tervüs es olõq hää, kergembä elo pääle saamisõ jaos timmä koolitõdi, lõpõt' 1927. aastagal Võru poisslatsi gümnaasiumi humanitaarklassi. Opsõ Tarto ülikoolin juurat (matrikli nr 8890)
Visseli Viktoril oll' Võro Tüüstüskooli raamadupidäjä-asjaajaja ammõt. Tä oll' Kaitsõliidon ja Isamaaliidon, sakõ Waba Maa ja Elu kiräsaatja. Rõugõ kogodusõ revisjoni komisjonin ollõn sai timäst päämine vaidlõja opõtaja Viksi Valtõriga ja üts Rõuge Teataja asutajit.
Visseli Viktor läts 1935. aatsagal paari Jakobsoni Amandaga ja kuuli tuusama aastaga 30. süküskuu pääväl.
Visseli Vikrori mälestüses anti vällä Rõugõ Teataja eränummõr, miä jäi tollõ lehe jaos ka viimätses.
Kirivä Lehmä Liin

Kirivä Lehmä Liin (s'aksa keeli "Stadt die bunte Kuh") om kotus Nietzsche Friedrichi raamatun "Nii kõnõl' Zarathustra", kon algas Zarathustra periskõnõluisi sisolinõ rida ja sünnüs edimäne kõnõlõminõ: "Kolm muundust". 
Raamadu sissejuhatusõn om kah kõnõluisi, a nuuq ommaq rohkõmb opmisõ ja essütüse kõnõlusõq, algusõn om ütsjago Zarathusta tegemiisi ja läbielämist, kooniq lõpus tulõ timäle valgustus meetodist – kuimuudu piät timä edespiten kõnõlõma. Tä tõotas, et kõnõla-aiq inämb kunagi kantslist vai kuigi tõistmuudu korgõst rahvalõ, a nakkas kõnõlõma õnnõ sõpru ringin ja huviliisigaq.
Piho

Piho, ka vihmatsirk vai vihmakass ("Oriolus oriolus"), om tsirguliik piholaisi sugukunnast piho perrekunnast.
Kon eläs.
Piho om uma pesitelemise aigo lajalt levinüq Euraasian – mandri õdaguveerest kooniq Õdagu- ja Kesk-Aasiani.
Vällänägemine.
Piho om rästä suurunõ, a piinümbä kihäga. Pihoq ommaq kõllast ja rohilist värmi, altpuult hellembäq.
Pääbo Svante

Pääbo Svante (Svante Pääbo, sündünüq 1955 Stokholmin, Roodsin) om eesti juuriga roodsi bioluug. Pääbo sai doktorikraadi Uppsala ülikoolist 1986. aastagal. Tä om olnuq 1997. aastagast Max Planck-instituudi geneetigaosakunna juht'ja Leipzigin S'aksamaal. Pääbot tunnõtas ku ütte paleogeneetikalõ alossõpandjit. Pääbolõ annõti Nobelin füsioluugia vai meditsiiniavvuhind aastagal 2022.
Pereq.
Pääbo imä oll' roodsieesti keemik Pääbo Karin. 1944. aastagal nõvvokogoliido okupatsiooni iist Ruutsi pagõnuq Pääbo Karin tahtsõ, et timä poig saanuq kerembäle Roodsi ütiskunna liikmõs ja kõnõlõ-õs Svantegaq eesti kiilt. "Kasvõn tiidse, miä Eesti om, a ma kõnõlõ-õiq eesti kiilt. Ma olõ-õiq käünüq eesti koolin. Ma piä hinnäst ruutslasõs, a mul om Eestiga lähkü läbikäümine", om Pääbo ütelnüq. Pääbo esä oll' biokeemik Bergströmi Sune, kiä sai aastagal 1982 Nobeli meditsiiniavvohinna.
Nobeli avvutaso

Nobeli avvutaso (roodsi keelen "Nobelpriset", norra keelen "Nobelprisen") om tähtsä avvuhind, miä andas suurõ tüü iist füüsikan, keemiän, meditsiinin, kirändüsen ja rauhan. Avvuhinna saaja kotsilõ üteldäs nobelist.
Nobeli avvutaso om luud roodsi vällälöüdjä Nobeli Alfredi (1833–1896) testamendi põh'al. Edimädseq Nobeli avvuhinnaq anti vällä 1901. aastagal.
Svante Pääbo

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;timestamp&gt;2022-10-10T20:40:15Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Kruusamägi&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Ümbresaatminõ lehele Pääbo Svante&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;178065&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Ubina Juhan

Ubina Juhan (Juhan-Henrik Uppin, sündünüq 28. märtekuu pääväl 1984) om Teppo lõõdsa ja tõisi rahvapille (karmoška, väikukandlõ, kromaatilidsõ kandlõ, rahvakannõl, mõhnaravvakandlõ, kitra, mandoliini, tinavile) mängjä. Toimõndas ütsindä ja üten ansambligaq (ansambliq Tuulelõõtsutajad ja Rüüt). Oll' Tal'na Televisiooni popi saatõ "Rahvalõõts" saatõjuht.
Uppin mäng paigapäälitside pillimeistride pille pääl, tihtsäle Teppo Augusti ja Sarniti Kalju lõõtso pääl. Viil mõist tä mängiq terven maailman esiqerälist Tähnase Aksli mõhnaravvakannõld. 
Uppin om Tal'na Lõõdsaklubi asotaja, lõõdsaoppaja, laulu- ja tandsupido man olõva Rahvamuusigapido iistvitäi. Ubina Juhan uur doktoriopmiisiga traditsioonilist mängoviit. Varrampa uur' tä ummi magistriopmiisiga Kikka Karli loomingut. 
Eräelo.
Ubina Juhani esä om ärimiis Ubina Jüri. Juhani sõsar om tantsja ja koreograaf Ubina-Sarvõ Maria.
Juhani juurõq küünüseq Valga kanti Vanal Võromaal. Võru keelen tä ei kõnõlõq, a arvu saa.