tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sälgmägi

Sälgmägi om munajoonõ vai piklikmunajoonõ kujogaq kink, miä on tekkünüq tegüsä ijästü kulutava ja kuhjava tegemise läbi.
Sälgmäeq ommaq inämbähe pargiviisi sälgmägestigõn, kon näq ommaq ütstõõsõga rüüpsähe vai viuhkataolisõlt ijästü liikmisõ tsihin. Sälgmäki vaihõl ommaq pikliguq nõdsoq, miä võivaq ollaq suus lännüq ni nõdsõn või ollaq järvi.
Eesti suurõmbaq sälgmägestiguq ommaq Saadjärve, Kolga-Jaani, ja Türi sälgmägestik, aq laugit ja lak’o sälgmäki või löüdäq kaq Sakala korgõmaa veere päält Suurõ-Jaani ja Mustla ümbrelt. 
Tekkümiseviis.
Arvadaq tegüsiq sälgmäeq ijästü liikmisõst, kon man ijästü tsurmõ parhillaidsi sälgmäki nõtsõvaihõlidsõq saistusõq sälgmäki süämikkõ ümbre, kost edesi liikva ijä and’ näile pikligadsõmba kujo.
Ijästü liikminõ ja trukk alospinnalõ olõ-õs kõgõ üteline, tuuperäst sälgmäki tekkümise tingimüseq üttealasi muutuq. Selle võivaq sälgmäeq üte sälgmägestigu seen ütstõõsõst tõistmuudu ollaq nii kujo kuq kogo kotsilt. Sälgmäki kujjo mõot’ kaq illatsõmb suurõ maaijä taganõminõ, tuuperäst või sälgmäkil ollaq kaq tõisi suurõ maaijä sulamisviist tekkünüid maakujjõ: kuntõ, sölle ja muid esiqsugutsit joosuvii puult uurõtuid maakujjõ. Kaq illatsõmbaq viikogoq võisõq muutaq sälgmäki kujjo.
sälgmäeq kuustusõq päämidselt moreenest, miä võivaq kaq vanõmbist ijätümiisist peri ollaq, aq mink kuustusõn või löüdüdäq ijästüst vallalõ sulanut ruusa, liiva, savvi ja aleuriiti.
Sälgmäe süämik või kuustudaq alospõhakivist, mink pääle om kokko aet illatsõmpi ijästü sulamisvii saistuisi.
Vällänägemine.
Sälgmäki suurõ maaijä poolinõ ots om sakõstõ korgõmb ja pistvämb kavvõmbast veerest. Sälgmäki nõlvaq ommaq inämbähe laugõq, jääseq inämbüisi alla 10 kraadi (hariligult 2-5, harva kooniq 25) ja näide vaihõkorgus küünüs mõnõst miitrist kooniq 50-80 miitrini. Paarikümnemiitrilidsõ korgusõga Sälgmäki lövvüs Eestin päämidselt kõgõst Saadjärve Sälgmägestigun ja veidemb Türi Sälgmägestigun. Inämbähe jääs Sälgmäki korgus Eestin alla 10 miitre. suurõmbaq sälgmäeq ommaq hariligult laugõmbidõ nõlvoga (4-10 kraadi) kuq vähämbäq ja kitsambaq sälgmäeq (kooniq 20 kraati). Sälgmäki pikkus või küündüdäq mõnõstaast miitrist kooniq 13 kilomiitrini ja lag’ahus inämbähe 0,4-0,8 kilomiitrini.
Ijästü voolitsõmisõ tagajärel tävveniste välläkujonuq sälgmäeq ommaq hannagaq tähe sälgmägi (esiqpoolinõ sälgmägi, mink ijästüpoolinõ nõlv om lühemb kuq kavvõmb nõlv) vai tsilgakujolinõ sälgmägi (tulõtas miilde viitsilka, kon ijästüpoolinõ osa om laemb ja kavvõmb jago muutus kitsambas). Näide sälgmäki ijästüpoolinõ nõlv om korgõmb ja pistvämb. Umaette saa vällä tuvvaq kaq kilpsälgmäe (lag’a ja matal sälgmägi) ja pinnärsälgmäe (kitsas ja pikk sälgmägi). Kõgõ hariligumb sälgmägi om laabsahe tsõõrikidõ nõlvoga leeväpätsi kujogaq kink.
Bastille (ansambli)

""
Bastille om inglüse indie-rokk' ansambli. Edimält oll' sääl õnnõ laulja Smithi Dan, a ildampa tull' taast nel'äliikmõlinõ ansambli.
Ansambli sai nime laulja sünnüpäävä perrä – 14. hainakuu pääväl 1789 oll' Bastille' pääle minek.
Nääq ommaq kaq kats kõrda Eestin üles astnuq.
Liikmõq.
Smithi Dan – laulminõ, klahv'pilliq, lüükpilliq. 
Simmonsi Kyle – klahv'pilliq, bass'kitra, lüükpilliq, klarnet, põh'a laulminõ. 
Farquarsoni William – bass'kitra, klahv'pilliq, kitra, põh'a laulminõ. 
Woodi Chris – trummiq, põh'a laulminõ.
Kes küsib?

"Kes küsib?" om ansambli Winny Puhh albom, kon om 2 võrokeelist, 9 eestikeelist, 2 inglüskeelist luku. Edimäne lugu om mängit õnnõ pille pääl. Albom om ilmunuq 2014. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Clockwork.
Epligu Vaiko

Epligu Vaiko (Vaiko Eplik, sündünüq 1. põimukuu pääväl 1981 Raplan) om eesti laulja ja laulukirotaja. 
Elokäük.
Eplik käve üten ansambli Ruffusõgaq 2003. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusel Riian laulugaq "Eighties Coming Back".
2020. aastaga hainakuun valiti Eesti Autoridõ Ühingü juhis.
Muusiga.
Et Epligul oll' Misso lähkün suvõmaja, om tä laulõ seen ka üts-kats sõnna võro kiilt. Näütüses laulun "Täbar nädal" om rida "Mida sa täämbä õdagu teed?". Eplik om küländ terräv seo ilma ao popmuusiga suhtõn. Tälle miildüs propagiiriq eesti keelen laulõ kirotamist – ütel' Õhtulehele, et nuuq, kiä ütleseq, et tuu olõ-õiq võimalik, minguq Kaplinski mano.
Inämbjaolt ommaq ta tekstiq esiq kirotanu, aq täl om ka tõisi luulõtajidõ luulõtuisi ja laulõ. Üts tä kuulsambit laulõ "Kosk" om hoobis Söödi Jaani ja InBoili kirotõt. Egä albumi pääl mäng tä luuq esiq sisse.
Dagö

"Sjoo artikli kõnõlõs ansamblist; Dagö ('päiväsaar') om Hiiomaa s'aksakeeline ja roodsikeeline nimi." 
----Dagö om Eesti folkrokkansambli, mink asotivaq 1998. aastaga sügüse Saatpalu Lauri, Rebäse Peeter ja Kikka Tiit. 
Dagöl om peris mitu laulu, kon myni syna vai rida om võro keelen. 
Liikmõq.
Inneskidseq liikmõq
Druusiq

Druusiq ommaq päämidselt Süüriän, Liibanonin, Iisraelin ja Jordaanian eläväq, kokko nii mill'oni inemisegaq rahva- ni usorühm. Druusõ usolinõ perimüs om neid jo sato aastit muslimõst lahon hoitunuq. 
Druusiq lätsiq nii tuhat aastakka tagasi islamiusost lakja, eräle usos. Druusiq ei tiiq usokuulutust ega taha-ai, kuq võõraq inemiseq nakkasõq druusiusko vai ku mõni näist nakas mõnda muud usko.
Aolugu.
Druusiq ommaq vällä kasunuq islamiusost vai muhamediusost. Aga kuimuudu nä täpsäle eräle saiõq, om tiidmäldäq. 
Välläkujonõminõ.
Tuu kotsilõ om kolm seletüst.
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi.
Üte seletüse perrä sai druusiusk algusõ Egüptüse fatimidi kaliifi Al-Hakim bi-Amr Allah-i valitsusao lõpun. 
Muhammad bin Ismail Nashtakin ad-Darazi joud' Buhhaarast Kairolõ aastil 1016–1017.
Tä usksõ, et hingeq võivaq rännädäq jumaligu inemise sisse ja kuulut' Egüptüse fatimidi kaliifi Al-Hakim bi-Amr Allah-i jumaligus. 
Inemiseq es arvaq tuust joht midägi ja ad-Darazi läts' edesi Liibanonni Taimuni, Hermoni mäe lähküle ja Süüriälle ja asot' sekti. Tuud sekti peetäs edimädses druusõ kogokunnas.
1019. aastagal lüüdi ad-Darazi türklaisi puult maaha.
Hasan al-Akhram.
Tõsõ seletüse perrä tull' samal aol Farghanan vällä ka Hasan al-Akhram, kiä ütel' , et Egüptüse fatimidi kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah om jumalus.
Asot' 1018. aastagal tõsõ druusõ sekti, aq katõsa päivä ildampa lüüdi sammamuudu võlssoppusõ iist maaha.
Hamza ibn Ali ibn Ahmad.
Kolmanda seletüse perrä peetäs druusõ luujas Hamza ibn ‘Alī ibn Aḥmad-i. 
Hamza ibn ‘Alī ibn Aḥmad läts' Egüptüste, kuq kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah oll' pukin ja ehit' "tiidmiisi" "maja", minkast sai üts päämiisi kultuurikeskuisi. 
Aga Hamza ibn Ali ibn Ahmad ehit' liinast välläpuulõ mossee ja edimäidsist kumardajist saiõ sekt.
Kogokund.
30. lehekuu pääväl 1017. tekk' Al-Hakim bi-Amr Allah druusõ kogokunna kõigilõ valla – egäüts kiä taht' võisõ druusis saiaq. 1043. aastaga keväjä lõpõt' Al-Muqtana Baha'uddin sjoo as'a ärq ja pääle tuud saias druusis õnnõ sündümisega.
Kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah usksõ, et tä om jumalik. Lisäs and' tä vällä määrüse, kon ütles, et egäüts võinuq usko esi valliq.
Usutas, et kaliif Al-Hakim bi-Amr Allah läts' jumala mano, aq tuu iist naatiq druusõ kiusama. Üteldi, et tuu om usopüürdmine.
Usk.
Druusõl olõ-õi islami viit sammast: nä ei paastuq, ei rändäq Mekalõ, ei massaq almust. Noidõ asõmõl ommaq druusõl umaq säädüseq.
Põhimõttõq.
Uso põh'as ommaq koraan, Piibli, kreeka filosoofia, osaq hinduismist, ismailismist.
Emumägi

Emumägi om Põh'a-Eesti kõgõ korgõmb luuduslinõ mägi. Emumägi om Õdagu-Viromaal Väiku-Maarja vallan Emumäe küläst 2 kilomiitri kavvusõl. Mägi om 166,5 miitri korgunõ.
Emumäe suhtõlinõ korgus (79 m) om suurõmb ku Suurõl Munamäel (60 m). 
Kaemistorn.
Mäe otsan om kaemistorn. Tuu om 21,5 miitri korgunõ. Ilosa ilmagaq näge kaemistornist 20–30 kilomiitri kavvusõlõ. Tornist näge ilosit mõtso ja suuri nurmi. Mäe nõlva pääl om mägionn ja kannumaja. Viil om sääl tulõplats ja paik, kon saa puhadaq. Egä keväjä om sääl spordivõistlus Emumäe juusk.
Kaemistorni lähkün om pall'o puust kujjõ. Kokko om 20 kujjo. Kujoq kõnõlõsõq umakandi inemiisi tegemiisist. Kujoq ommaq suurõq ja ilosaq. Torni lähkün om viil kats seigelüsrata. Üts rada om madalapoolinõ. Tuu om noorõmbilõ latsilõ. Tõõnõ rada om 1 miitri korgunõ. Tuu om suurõmbilõ latsilõ. Ütel raal om kuus esiqsugumast ossa.
Mäe lähkün.
Emumäe lähkün om Seljamägi. Seljamägi om tunnõt uma luudusvara poolõst. Sääl om kah matkarada. Matkaraa veeren om huvitav järv. Järven eläseq rohilidsõq kunnaq. Sääl kasusõq kaq viiroosiq.
Tsiklikross

Tsiklikross om tsiklispordi haro.
Tsiklikrossi võiklusõq peetäs maiõ pääl, kon ommaq tettüq 1,5-3 kilomiitri pikkudsõq ülesminekidõgaq ni allasadamiisigaq niinimmaduq krossiraaq.
Võigõldas eräle krossitsikligaq, võiklusklassiq olõnõsõq moodorijovvust. Võiklõjaq pästetäseq vallalõ ütenkuun.
Eestin om tsiklikross kõgõ popimb tsiklispordi haro. Tsiklikrossi Eesti meistrivõikluisi kõrraldas ja koordiniir Eesti Moodorrattaspordi Föderatsiuun.
Murati

Murati om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Inne 2017. aastakka oll' külä Haani valla osa.
Murati külä om harvakülä – taloq saisvaq maa pääl harvakult ni tan eläs 23 inemist – (01.01.2019). Küläst juusk läbi Riia-Pihkva suurtii. 
Murati järv.
Külän om Murati järv. 1638. aastagal üteldi taa viikogo kotsilõ "Morato järv", a lätläseõq kutsvaq taad "Muratu" järves. Järve kogopindala om 65,8 hektärit, tuust nii 14 protsõnti om Läti riigi territooriumil. Viikogon ommaq näutüses ahunaq, latigaq, havvõq, säreq ni linnaskalaq. Järve perve pääl kasusõq põlidsõq kasvoq, miä ommaq luuduskaitsõ all. 
Kost sai külä hindä nime?
Om neli tõsõndit kuimuudu külä uma nime sai. Edimäne: Rahvaperimüse perrä sai külä hindä nime or'aaol ku ütte tallo käveq kõik ümbrekunna inemiseq kokko ja kaibsiq hindä murrit. Tallo nakati kutsma Murõdõ talos ni tuust tull' nimi Muradi vai Murat. Talopoja perrenimi om tõõnõ viiś kost külä hindä nime võisõ saiaq. Või-ollaq, et nime edimädse silbi "o"-d üteldi roodsiperi "u"-s ni XIX aastasaasast olõ-õs külä nime viimätses tähes joht "i", aq "a". Murati külä om Vinnemaast nii 19 kilomiitret kavvõn. Tuuperäst om võimalus, õt külä nimi om peri vinneperädse nimega "Muraski" küläst. Niisamatõ om võimalik, et piirkunna nimi tulõ türgüperätsest nimest "Murat", a tuu olõ-õi nii tõõnäolinõ.
Murati külän olnuq asotusõq.
Murati kar'amõisan, miä oll' Rogosi kar'amõisa üts jago, peeti pidossit ja edendedi seldsiello – tan oll' näütemängotsõõr, laulukuue ni maanaisi käsitüükursus. Murati Läti piiri pääl oll' ka piiripunkt. Edimäne piirikordon oll' 1945. aastagani huunõn, kon ildampa oll' kuul ja puut. Vahepäälsel aol valvõti piiri soojakun. Pääle tuud koliti Murati-Veclaicene piiripunkti huunõhe, kon olti 2002. aastaga hainakuuni, ku Eesti-Läti piir tetti vallalõ.
Ütismajand.
Muratin oll' L. Koidula kolhuus, miä luudi 1949. aastagal. Tuu panti 1958. aastagal kokko Ruusmäe kolhoosiga ni kats aastakka ildampa sai Murati kolhuus Ruusmäe sovhoosi alaosakunnas. Sovhoosi tüütäjäjile ehitedi ka kortnamaja. Sovhoosin tüütedi 1990. aastani.
Kuul.
Murati külän tetti 1947. aastagal vallalõ kuul, kon sai oppiq 1959. aastaga suvõni. 1950. aastani oll' kooli nimi Murati Säitsmeaastanõ Kuul, a pääle tuud nimitedi tuu ümbre Murati Algkoolis. Koolilatsõq saivaq tan oppiq vinne ja eesti kiilt, aritmeetikat, aoluku, maa- ni luudustiidüst. Kooli man oll' ka pruuvmisaid, kon kasviq koolilatsi kükädüq põrknaq ja kapstaq. Külaeläniguq saivaq ka kinon kävväq. Külän käve 1950–1951. aastil rändkino ni filme kaeti inämbähe erämajan, kon kino oll' 1953. aastani. Kinon kaeti päämidselt NSV Liido filme, a sääl näüdäti ka Ameeriga seigelüsfilmi „Tarzan“.
Poodiq.
Külän om olnuq aastakkõ joosul neli puuti (kats olliq veidükeist aigu Murati sovhoosi lähkün, üts Riia-Pihkva suurõtii veeren ja viimäne oll' 1964. aastagast umaaolidsõn Murati Algkooli huunõn. Ao joosul jäi elänikke hulk vähämbäs ni tuuperäst panti puut 1990. aastil kinniq. Pääle tuud sai 2006. aastani süvväq ostaq autolaavka päält, miä tull' egä neläpäiv inneskidse poodi mano.
Katus

Katus om ehitüse päälmäne jago. Tuu kaits sao ja päävä iist. Katus om tettü katusõkattõst ja paarõst, mis andvaq edasi lumõ ja tuulõ mõo ni umakaalust tullõva rasõhusõ sainulõ vai toetusõlõ.
Katussidõ tüübiq ja kujoq.
Katussit om väega mitmõsugumaidsi: lastukatus, kimmkatus, klaaskatus, eterniitkatus, sindlikatus, pilliruukatus, plekk-katus, kivikatus, mätäskatus, laudkatus jne. Katussil ommaq ka esiqsugumadsõq kujoq, nt viilkatus, lammõkatus, mansardkatus.
Sufism

Sufism (araabia keelen. تصوف‎, "taṣawwuf") om muhamediuso müstigavuul, kon peetäs tähtsäs jumalaga kokko- ja ütessaamist. Müstikit naati sufidõs kutsma (araabia keelen "suuf" – villanõ). 
Sufim sai algusõ Lähkül-Hummogumaal 8. aastagasaal, kuq arõsi šiia islamist umaette usolahengus.
Nimi.
Nime saiõ nä nii 8. aastagasaa paiku, pääle Muhamedi kuulmist. "Suuf" tähendas araabia keelen villast. Nä olliq villadsõlõ rõivin.
Usk.
Müstiguq tahtvaq egän uson Jumalast arvo saiaq, timägaq kokko vai ütes saiaq. 
Sufistõ sihis om tiidmise ja armastuse löüdmine. 
Inämästi tetäs vaiht šiiitõ ja sunni müstikil, šiia müstikit kutstas Pärsiä müstikis, mitte sufistõs.
Sufistilõ tähendäs kogõmus pall'o rohkõmb kuq myni koraan vai lugu. Selle om ka sufism läbi aoluu kergele levinü, tuust om kergemb arvo saiaq.
Sufism ja muhamediusk.
Islami müstigat peetäs "hääs islamis", miä om vallalidsemba meelegaq ja rohkõmb lepjä. Tuu peris õigu ei olõq, selle et ka sufistiq võitlõsõq uskmaldaq rahva vasta. Ja ta ei olõq ka peris vaba, näil om, vastapiten, hulga rohkõmb säädüisi.
Vaimilinõ tii.
Müstiguq kogonõsi velitsis. Noil ordodõl vai velitsil olliq umaq säädüseq. Näide perrä piät sufismi võtma kui spirituaalsust, mille tsiht om viiäq uskliguq Jumalalõ lähkümbäle. 
Jumalalõ lähkümbäle saamisõs piät võitlõma esiqhindägaq. "Unio mystica" tähendäskiq, et inemine võitlõs ummi himmõ vasta ja tuu tege jumalagaq ütessaamisõs tii vallalõ. 
Müüdä vaimilist tiid käümises piät sul olõma meistri. Meistri vai oppaja ütles, kuna saq olõt valmis. 
Päält tuud om vajja kaq salmõ, naid kutstas ka jumala pääle mõtlõmisõs.
Latsikaitsõpäiv

Latsikaitsõpäiv om 1. piimäkuu pääväl tähüstedäv tähtpäiv. Taaga tahetas juhtiq tähelepanno latsi hääololõ ja õiguisilõ ni latsikaitsõ tähtsüsele. Taal pääväl tetäs ka mitmõsugutsit latsiüritüisi.
Edimäst kõrda kuulutõdi latsikaitsõpäiv vällä üleilmalidsõl latsi hääolo konvõrendsil 1925. aastagal. Järekimmähe om naat taad kimmäl pääväl tähüstämä 1954. aastagast.
S'aksa hunt

S'aksa hunt om maailman üts populaarnõ pinisort. Seo ilma aigo om s'aksa hunt tiiet teenistüspini. Tuu pini om väega tark, sõnakullõja ja teküs. Timä ei olõq sohvapini, tuuperäst tä eiq passiq egalõ inemisele. S'aksa hunt nakas umma perremiist hoitma ja taht tähelepandmist. Seo ilma aigo om näid kattõ sorti: näütüse- ja tüüpiniq.
Seletüs.
S'aksa hundil om kõva kar'asund ja tä kullõs juhigu sõnna. Timä esiqolõminõ om eläv, tasakaalun ja hindäle kimmäs. S'aksa hunt om joulinõ, täl ommaq rängäq lihassõq, paks karvkatõq ja väega hää hõngutundminõ. Tä om pruun, musta sällä ja lõvva vai maskigaq.
Aolugu.
Taa pinisort om umbõs katssada aastakka vana. Sordi luuja oll’ ratsaväe kaptõn, s'akslanõ Max Emil Friedrich von Stephanitz. Luuja pandsõ pinele nime - "Deutscher Schäferhund", miä tähendäski s'aksa hunti. Edimält olliq piniq kar'an, sõs politsein tüül. Ku nakas' edimäne ilmasõda, sis olliq nääq näütüses kaq kullõrpiniq ja vahipidämise piniq. Perän edimäst ilmasõta saiq piniq väega kuulsas ja populaarsõs. Inemiseq naksiq kutsikit vällämaalõ viimä, et rahha tiiniq.
Mäkkenõsõminõ

Mäkkenõsõminõ ehk mäekke ülesminek om üts manoqmeelütäjämb tsiklispordi haro Eestin. Seo ala om üle ilma lajalt levinüq nii krossitsiklidõ ku ralliautidõga. Taan sõitjaq võiklõsõq, kiä kipõmbahe vai kauvvõmbahe mäe otsa saa. Mäkkenõsõminõ tõmbas ligi pall'o rahvast. Seol harol om tankandin pikk aolugu. Edimädse mäkke ülesminengu võiklusõ Eestin kõrrald' Põdra Vallo, tunnõt ku Volts 1998. aastagal. Täpsähe 10 aastakka ildampa sõitsõ Põldma Urmas hinnäst Prantsusmaal MM-il kuvvõndas maailman.
Ka maailman om taa üts vanõmb tsiklispordiharo. Edimäne teedäqolõja võiklus peeti Prantsusmaal 31. vahtsõaastakuul 1897.
Mäkke ülesminegi võikluisi koordiniir Eesti Moodorrattaspordi Föderatsiuun. Võikluisi võivaq kõrraldaq EMF, tsikliklubiq kiä ommaq EMF’i liikmõq, organisatsiooniq vai inemiseq kel om EMF’i luba.
Supõrmoto

Supõrmoto om tsiklispordi haro, kon võiklõsõq hindävaihõl tsiklikrossi- ja ringraasõitjaq. Supõrmotot sõidõtas raa pääl, miä om 70% pikkusõn katõt asvaldiga ja 30% ruusaga ni ommaq seen tsiklikrossi raa osaq. Erangihe ommaq mõnõl raal tsiklikrossi osaq katõduq asvaldiga. 
Sõiduriist.
Sõiduriistas pruugitas tsiklikrossiratast, miä on läbi tennüq mõnõq muudatusõq. Tääl ommaq suurõmbaq tsõõriq, asvaldisõidus pasvaq kummiq, suurõmbaq edimädseq pidäjätsõõriq, vägevämb moodor, kõvõmb raam, lühkümb käük ni kangõmb vedro.
Supõrmoto Eestin.
Eestin om Supõrmotot sõidõt 2000. aastagast pääle. Edimädseq võiklusõq peetiq Saarõmaal.
2013. aastaga oll' Kurõssaarõ linnuvälläl Supõrmoto maailma- ja Euruupameistrivõikluisi üts jago, 2014. aastagal oll' seo võiklus Tabasalun.
Arctic Monkeys

Arctic Monkeys om inglüse rokkansambli, miä tull' kokko 2002. aastagal Sheffieldin. Sinnäq kuulusõq Turneri Alex (laul, kitra), Heldersi Matt (trummiq, laul), Cooki Jamie (kitra) ni O’Malley'i Nick (basskitra, põh'alaulminõ).
Ansambli om vällä andnuq säidse albummi: "Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not" (2006), "Favourite Worst Nightmare" (2007), "Humbug" (2009), "Suck It and See" (2011), "AM" (2013), "Tranquility Base Hotel &amp; Casino" (2018), "The Car" (2022). 
Arctic Monkeys oll' üts edimäisi ansambliid, miä sai inemiisile tutvas internetilde ja näid om peet näüdüses, kuis vahtsit ansambliid võinuq reklaamiq. Näide edimäne album "Whatever People Say I Am, That’s What I’m Not" (2006) oll' Ütiskuningriigin pikält kõgõ kipõmbalõ möönüq album ja taast om kõnõld ku ütest kõgõ parõmbast ansambliidõ edimädsest albumist. Aastagal 2013 muusigaaokiri "Rolling Stone" nimmas seo kõgõ ao 30. edimädses albumis. 
Näide popimbaq lauluq ommaq ”I Bet You Look Good on the Dancefloor”, ”505” ja ”Do I Wanna Know?”.
Verrev Keskpaik

Verrev Keskpaik (ingl. k. "Red Center") om kõnnõkeeline nimi, minka mõtõldas Austraalia Põh'aterritooriumi lõunaotsa. Taa om kõgõ keskmädsemb osa Austraalia mõtsikust sisemaast, midä kutsutas Outback. 
Verevä Keskpaiga nimi om annõt häste verevä ravvarikka liiva perrä, midä puul´kõrbõn pall´o näge. Ala om üle miljoni ruutkilomiitre suur. Kõgõ hariligumb maastik om kamara alaq kasunuq liivaluitõq, a om ka mäki ja uhkit monoliitõ, nigu Uluru. 
Verevän Keskpaigan om kats liina: Alice Springs, miä om Austraalia süä ja Yulara liin, kost saat egäsugumaidsi teenüssit inne, ku läät Uluru-Kata Tjuta riigiparki. 
Päält inglüse keele kõnõldas sääl ka satu aborigeenikiili. Suurõmba osa maast and´ valitsus 1985. aastagal põlisrahvalõ tagasi.
Indiaanlasõq

Intiaanlasõq vai põlisameeriklasõq om Ameeriga põlitsidõ rahvidõ ja näide perrätulõjidõ ütisnimi. Indiaani nimi tulõ Kolumbusõ Christophilt, kiä Kariiibi mere saarile joudõn uskõ hinnäst joudvat Indialõ ja kuts' säält inemiisi nimegaq "indios". 
Rahvatiidüse perrä ei olõq säänest asja, miä võtnuq kõik indiaanirahvaq kokko: Indiaani rahvidõ keelis, kultuurõ ja uskõ seen oll' suuri vaihõ. Ameeriga mandril oll' inne õuruuplaisi nii suur'riikõ kui jahimiihi-söögikorjajid. 
Inämbält indiaani hõimuq elli õuruuplaisi tullõn miiq mõistõn kiviaon. 
Õuruuplaisi tulõk Ameerikalõ hävit' suurõ osa indiaanlaisi. Edimält oll' läbisaaminõ hää, müüdi kaupa, aq suhtõ lätsiq vainolidsõs ni õuruuplasõq hiidiq indiaanlasõ sõagaq hindä alaq. Suur' hädä oll' ka õuruuplaisigaq üten tulnuq tõvõq, mille vasta indiaanlaisil es olõq tõvõkimmüst.
Rammstein

Rammstein om s'aksa industriaalmetal ansambli, kohe kuulusõq Kruspe Richard, Lindemanni Till, Landersi Paul, Riedeli Oliver, Schneidri Christoph ja Lorenzi Christian.
Rammstein laul umaq luuq inämbjaolt s'aksa keelen, ummõhtõ ommaq nä häste tunnõduq ka inglüsekeelitsen maailman ja muialgiq.
Näide popimbaq luuq ommaq ”Rammstein”,"Deutschland", ”Du hast”, ”Amerika” ja "Ausländer".
Ülesastmisõq.
Rammsteinile miildüs lava pääl egäsugust tulõvärki tetäq. 1996. aastagal sattõ lava päält ütele kullõjalõ määnegi pallav asi päähä ja tuu saiõ palotushaavo.
Ülesastmisõq Eestin.
Rammstein om Eestin üles astunuq nelläl kõrral.
23. märtekuu pääväl 2001 Saku Suurhallin
22. märtekuu pääväl 2004 Saku suurhallin
24. radokuu pääväl 2010 Saku suurhallin
11. piimäkuu pääväl 2017 Talina lauluvälläl.
2020. aastaga piimäkuul pidiq nä jälkinaq Talinalõ tulõma, aq koroonatõvõ peräst tougati tuu edesi.
Piazzi Giuseppe

Piazzi Giuseppe (7. hainakuu päiv 1746 Ponte in Valtellina – 22. hainakuu päiv 1826 Napoli) oll' itaalia matõmaatik, astronuum, usotiidläne, muuk, Palermo taivavahtmistorni luuja, Cerese löüdjä.
Fääri saarõq

Fääri saarõq (fääri keelen "Føroyar", taani keelen "Færøerne") om Taanilõ kuuluv hindävolinõ maa ja saarirühm Põh'a-Atlandi suurmerel. Fääri saari katõsatõist saart ommaq Sotimaa, Norra ja Islandi vaihõl. Saari pindala om 1 396 m². Saarõq ommaq tegünüq nii 55 mill'onni aastakka tagasi.
Arvadaq asondõdiq saarõq 4.–6. aastagasaal, aq viikingiq panniq naaq Norragaq kokko 9. aastagasaal. Taani ja Norra krooniq arvadiq kokko aastagal 1380 ja saarõq saiõq Taanilõ. Fääriq saiõq hindävolidsõ olõmisõ 1948. aastagal. Edimält jäieq Fääri saarõq kallopüüdmispoliitiga peräst Õuruupa liidost vällä.
Fääri saari valitsõja om Taani monark'. 
Fääri saari pääl elli 2017. aastaga hainakuun 50 250 iinemist, kinkast 42 protsenti pääliinan Tórshavnin. Päämidselt ommaq eloniguq skandinaavlaisist ja anglosaksõst peri fääri kiilt kõnõlõvaq fäärläseq. Hulga rahvast lätt vällämaalõ opma.
Pöörüs

Pöörüs vai püürüs om köögiriist, midä pruugiti vai pruugitas söögikraami vatulõ ajamisõs. Pöörüst võinuq pitäq vispli ja miksri iinkäüjäs. Pöörüssegaq tettiq kõik magusaq söögiq. 
Pöörüs tetti kuusõpuust. Tull' kaiaq, et haroq olnuq kasunuq inämb-vähämb üttemuudu. Taheti säänest, mil rohkõmb harrõ olõsi. Hää oll' ka kaiaq joulukuust – kon oll' pall'o harrõ, tuust sai hää pöörüs. Pöörüs painutõdas tuurõlt nöörikese vai pailagaq. Sis kooritas vars tetäs väidsega tasatsõs.
Lõhmusõ Aivo

Lõhmusõ Aivo (Aivo Lõhmus; 21. hainakuu päiv 1950 Varbusõ külä, Kõllõstõ vald, Võromaa – 28. urbõkuu päiv 2005 Tarto) oll' eesti ja võro kiränik ja ümbrepandja.
Looming.
Lõhmusõ Aivo om kirotanuq luulõt, proosat ku ka kirjandüskriitikat ja ümbre pandnuq kümmekund raamatut, päämädselt soomõ keelest. Timä looming om põhilidsõlt eesti keelen, a täl om ka soomõkeeline luulõkogo. Võro keelen om täl Kõivo Madissõga katõ pääle kirotõt ja 1987. aastagal ilmunuq näütemäng "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl". Näütemängo om lava pääle säet lavakunstikateedrin 1993, Soomõn Varkausõ tiatrin 1996 ja Eesti Draamatiatrin 2019.
Marimaa

Marimaa ehk Mari Eli Vabariik om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Volga föderaalringkunnan.
Marimaa suurõmbaq liinaq ommaq Joškar-Ola, Kozmodemjansk (mäemari keeleh Tsikmä), Volžsk.
Marimaa ammõtliguq keeleq ommaq vinne, mäemari ja niidümari kiil.
Meräläseq

Meräläseq (vinne keelen "меря, merja;" merä keelen "merä") om häönüt merä kiilt kõnõlnuq soomõ-ugri rahvas. 
Arvadaq oll' merä kiil põrõhõlladsõ mari keele sugulaskiil, aq rassõ om midägi kimmämbät üldäq.
Meräläseq elliq põrõhõllatsidõ Vinnemaa liinu Moskva, Kostroma, Jaroslavli ja Vladimiri ümbre
Meräläisi ("merens") om edimäst kõrda üles tähendänüq 6. aastagasaa kroonik Jordanes teossõn "De origine actibusque Getarum" ("Guutõ periolõk ja tegemiseq"). 
Merä keele näüdüssit.
Läteq: Ткаченко О. Б., Мерянский язык, Kiiev 1985.
Linna Väinö

Linna Väinö Valtteri (Väinö Valtteri Linna, sündünüq 20. joulukuu pääväl 1920 Urjalan – koolnuq 21. mahlakuu pääväl 1992 Kangasalan) oll' soomõ kiränik ja akadeemik.
Tä om häste tunnõt ummi raamatidegaq Soomõ aoluust, "Tiidmäldäq sõamiis" ("Tuntematon sotilas") ja "Tan Põh'atähe all" ("Täällä Pohjantähden alla") ommaq piä egä soomõ raamaduriiuli pääl egaq olõ võõraq ka Eestin.
Linna kasvi üles maal, 18-aastagasõlt läts' liina tüühü. Tä võtsõ ossa Jakusõast Süväril ja läts' tagasi vabrikulõ. Aastagal 1954 ilmunuq "Tiidmäldäq sõamiis" ("Tuntematon sotilas") sai väega popis, tast sai üts' suumlaisi tähtsämbit raamatit. Taa rahha iist lõpõt' Linna tüü vabrikun, osti talo ma naksi umma "Põh'atähe"-kolmiktüüd kirotama.
Elolugu.
Latsõigä.
Mõlõbaq Linna vanõmbaq oll'e popsiq ja lihtsäq tüüinemiseq. Linna esä, Linna Vihtori kuuli, kuq Väinö oll' 7-aastaganõ ni jätt' hindäst hulga võlgu maha. 
8 aastagasõlt läts' Linna kuuli, aq selle et sa mõist' jo 5-aastagasõlt lukõq, panti tä õkvalt 2. klassi.
Pääministri

Pääministri om ministri, kiä juhatas valitsust, mitmin riiken ka vällä- ja kodopoliitikat ni om valitsusõ päämiis. S'aksamaal ja Austrian pääministri nimetüs om liidokantslar.
Ka riike seen või ollaq mõnõ mitte-hindäperi ala pääle määrätü oma pääministri, nii om näütüses Kanada provintsõl ja Fääri saaril.
Pääministri Eestin.
Pääministri om põhisäädüse perrä Vabariigi Valitsusõ tüü juhataja. Tä ei juhiq üttegi ministeeriummi.
Pääministri juhatas valitsusõ kuunolõkit ni kirotas alla valitsusõ õigusaktele. Pääministri või nõudaq tõisilt ministrelt seletüst näide tegemiisi kotsalõ ni andaq näile kõrralduisi.
Vabariigi Valitsusõ säädüsin kirotõt johtumisi kõrral tii pääministri Vabariigi Presidendile pakmisõ muutaq valitsusõ kuunsaiso.
Pääministri vii täüde ka tõsõq kohussõq, midä täl tulõ säädüisi perrä tetäq. Näütüses om pääministri ka tiidüs- ja edendüsnõvvokogo edemiis.
Pääministri edüstas valitsust. Täl om tähtsä osa riikevaihõlidsõn läbikäümisen ni Õuruupa Liido asjon. Eesti poliitilidsõq tsihiq Õuruupa Liidon pand paika valitsus, aga pääministri juht Õuuupa Liido küsümüisi riigi seen.
Välläpoliitiga

Välläpoliitiga vai välispoliitiga om poliitilistõ tsihte kogo, miä pandvaq paika riigi läbikäümise tõisi riikõgaq. 
Välläpoliitiga pannas paika uma riigi julgõolõgi, majandushuvvõ ni põhimõttidõ kaitsmisõs.
Uma välläpoliitilidsi tsihte või kätte saiaq kokkolepmisegaq, hullõmbal juhul ka sõagaq.
20. aastagasaal välläpoliitiga tähtsüs kasvi, inämb ei olõ tõisist tävveste eräldünüid riikõ, kõik' riigiq käü kuigimuudu ütstõõsõgaq läbi.
Välläpoliitikat pand inämbjaolt paika pääministri ni välläministri.
Välläpoliitilidsõq uurimusõq eristäse mitmit eri lähünemisviise. Naist tuntumbaq ommaq idealism ni realism.
Kuul'kundõ.
Idealism vai vabamiilne kuul'kund.
Välispoliitilidsõ idealismi juhtmõtõq om, et kõigil rahvil tulõ ütstõõsõgaq häste läbi saiaq. Ideaalin saavaq kõik' rahvaq tõnõtõõsõgaq läbi ja kõik võitvaq.
Realism.
Realistlik kuul'kund mõist, et kõik rahvaq saa-aiq häste läbi. Näide perrä tulõ luvvaq sääne sais, kon riigiq vai liidoq ommaq inämbvähämb tasakaalun, et ütskiq ei olnuq tõisist kõvva parõmb. Näütüses Külma sõa aol oll' ni Õdagumail kui ka Nõvvokogoliidol sõalist joudu, et kogo elo minemä pühkiq. A tuu jäi sündmäldäq, selle et mõlõmbil oll' tuu variant olõman.
Eesti välläpoliitiga.
Pääle okupatsiooni lõppu 1991. aastagal tull' Eestil otsustaq, kas ta jääs Vinnemaagaq iks häste läbi käümä vai kaes Õdagu poolõ. Eesti, kuun tõisi Baltimaiõgaq, pand' umalõ tsihis Õdaguriigis saamisõ.
Eesti om üts kolmõst Balti riigist, a om iinkujos pedänü Soomõt. Eesti ja põh'anaabri läbikäümine om alati olnuq hää. 
Eesti saiõ 2004. aastagal Õuruupa Liido ni NATO liikmõs. 
Pääle tuud om Eesti välläpoliitilidses tsihis olnuq inemiseõiguisi tagaminõ ja vabakauplõmisõ kaidsõq.
Vannovanõmbidõ päiv

Vannovanõmbidõ päiv om vannovanõmbilõ tenos ja meelenpidämises mõtõld Eesti riiklik tähtpäiv. Tuud peetäs süküskuu tõsõl pühäpääväl 2010. aastagast pääle.
Liha

Liha om söögis pruugit lihaskudõ. Piä kõik liha, midä poodist saaq ostaq, om eläjide luiõ küllen olnuq liha vai killediliha, aq lihassit om viil ka söögilõõrin ja sisemäidsin.
Lihakari tooda lisäs lihalõ ka sisemäidsi, verd, nahka ni luid. Kallo ja vähki lihha kotsalõ üteldäski sagõlõ "kala" ja "vähk".
Łukašenka Alaksandr

Lukašenka Alaksandr Ryhoravitš (edenimest pruugitas ka kujjo "Aljaksandr"; valgõvinne keelen Алякса́ндр Рыго́равіч Лукашэ́нка, "Aljaksandr Ryhoravitš Lukašenka", vinne keelen Алекса́ндр Григо́рьевич Лукаше́нко, "Aleksandr Grigorjevitš Lukašenko", sündünüq 30. põimukuu pääväl 1954 Kopysin, Valgõvenen) om Valgõvinne president. 
Valgõvinne president Łukašenka.
2020. aastaga valimisõq.
Łukašenka ütel' 2019. aastaga märtekuun, et tä jälkinaq kandidiir' 2020. aastaga presidendivalimiisil, kon timä võit om jo ette teedäq.
Ammõtligult tä võit'kiq 2020. aastaga presidendivalimisõq, tä ollõv saanu ligi 4/5 kõigist hellest. Vastanrinna kandidaat' pagõsi Liitu. Joq inne valimiisi huulitsidõ pääl protõstiirnüq vastanrind pedä valimiisi tulõmiid võldsitus. Politsei võtt' ka rahulidsõ meelega inemiisi kinniq ja tuu härgüt' inemiisi nii, et protestiq kasviq ja pia oll' jo 100 000 inemist protõstiirmän. Łukašenka pallõl' Vinnemaa api, Putin oll' peri.
Õuruupa Liido välläpoliitiga ni julgõolõgi iistkõnõlõja Borrelli Josep ütel', et Õuruupa Liit ei tunnistaq Łukašenkat ku Valgõvinne presidenti päält timä ammõdiao lõppu 5. märtekuu pääväl.
Juurõ Mart

Juurõ Mart (Mart Juur, sündünüq 29. süküskuu pääväl 1964) om eesti nall'atekij, aokiränik ja muusigaarvostaja.
Om aolehe Postimiis (Postimees) aokiränik.
Tege tõõsõpäivilde Raadio 2-n raadiosaadõt "Rahva uma kaidsõq" ("Rahva oma kaitse") üten uma sõbra Kivirähä Andrusõga.
Elokäük.
Käve kolm klassi Vahtsõ-Otõpää algkoolin, pääle tuud käve kats aastakka Kanepi keskkoolin ni viiendäst klassist opsõ Otõmpääl
16-aastagasõlt läts' Tarto Ülikuuli aokirändüse pääle, lõpõt' 1986. aastagal.
1988–1999 oll' tä aokirjä Nelli Teataja päätoimõndaja.
Tekk' üten Oja Peetriga saadõt "Ärapanija", põrõld ommaq nuuq saatõq õnnõ vana-aastagaõdagidõ.
Om olnuq kultuurisaatõ "Kirändüsministeeriüm" saatõjuht.
Egä tõõsõpäävä õdagu tege tä Kivirähä Andrusõga üten raadiosaadõt "Rahva uma kaidsõq" joq 1995. aastagast pääle.
Täl om kats last.
Beatbox

Beatbox, ka "human beatbox", om suu abiga pilli- ja muiõ helle perrätegemine. Kõgõ sagõhõmpa tetäs perrä elektrooniliidsi pillega luudut rütmimuusikat ("beat" – inglüse k 'lüük'), esiqeränis trummi- ja bassirütme. 
"Beatbox" sai algusõ 1980. aastatil. Sagõhõhe nimmatas "beatbox"'i hiphopi viiendäs elemendis, a täämbätses pääväs om seo stiil ületänüq kõiki muusikasanrõ piiriq ja küünüs tandsumuusikast tsässini. 
"Beatbox" Eestin.
Eesti kõgõ kuulsamb täämbädse päävä "beatbox"'i iinkäüjä oll' 1930. aastist pääle Boba – Sapožnini Vladimir.
Edimädseq täämbädse päävä "beatbox"'i tegijäq oliliq Chalice, Luiks, Dynamical Tongues crew (MC Busta ja Letrap) ja 615 crew (CuBa, Kraff, Kose).
Tohokiri nr 292

Tohokiri nr 292 om kõgõ vanõmb teedäq õdagumeresoomõ keelen kirotõt tekst, ütś Novgorodi tohokirjost. Tekst om kirotõt 13. aastagasaa keskpaigan. Tohokirä löüdseq nõvvokogoliido uur´jaq 1957. aastagal Artšikovski Artjomi juhit välläkaibmisõl Novgorodi liina õdaguosast. 
Tohokirä pääle om kirillitsa tähtiga kirotõt kolm rita sõnno, aq olõ-õi sõnavaihõ. Inämbjaolt om taad peet kar'alakeelidses pikseloidsus.
Seletüseq.
Tohokiri om kirjä pant vinne tähtiga, sõnnol olõ-õiq sõnnavaiht. Kolmanda ria tähti om kõgõ rassõmb vällä lukõq ja selle om ka eri uurjil umaette arvaminõ. 
Inämbäle peetäs taad kar'alakeelidses pikseloidsus. "юмолануолиїнимижи"
"ноулисѣханолиомобоу"
"юмоласоудьнииохови"Vinne tähtiga kirjäpanõk tege uurijilõ mõistmisõ rassõmbas. 1963. aastagal püüdse Artšikovski Artjom taad ladina tähtiga kirotaq niimuudu:"jumolanuoli.i.nimiži" 
"nulišehanoliomobu" 
"jumolasudьniiohovi"1991. aastaga Vermeeri ümbrepanõk om veidükese vabamiilsemb:"jumolanuliinimiži" 
"nuliše[h/l]anoliomobu" 
"[hu/lu]molasudьni[i/p]ohov[i?]"Võro keele mõistjilõ om mõni sõna õkva tutva: "jumola" om "jumal", "nuoli" om "nuul'." Aq sääl om ka paar vinnekeelist sõnna: "sudь" 'kohut mõistma'.
Katsikvabahelü "ou".
Edimädse ria pääl om sõna "nuoli". Pikäst "oo-"st om saanuq "uo" põh'apoolidsidin õdagumeresoomõ keelin nigu soomõ ja kar'ala. Vinnekeelidseq täheq ommaq aga uur´jit pannuq mõtlõma, et vai ollaq oll' vindläisil rassõ märkiq näile võõrast "ü"-tähte. A muidokiq om õks tõõnäolidsõmb, et katsikvabahelü "uo" omgi nii vana ja taa om tävveste õigõlõ kirjä pantus. 
Miä om "jumalan nuoli"?
Võro keelen võinu üteldäq "jumala nuul'."
Jumala nuuli om olnuq tõisilgi rahvil: leedukõisil "Perkūno strëlos" (piksejumala Perkūno noolõq), muinasruumlaisil "telum Jovis" (ülijumala Jupiteri noolõq).
Om arvat, et nuuq "jumala noolõq" ommaq vast õks pikse kärgähtüseq vai välgunoolõq.
Ümbrepandmisõq.
Ümbrepandminõ olõnõs tuust, kui muudu tuud teksti ladina tähtiga kirotaq. 
"Jumala nuul' kümme om sul nimmi / Sjoo nuul' om jumala oma / Jumal mõist kohut ja juht"'
"Jumala nuul' inemise / nuul' ja uma nuul' / jumal-kohtunigu hahilaq"
"Jumala nuul', kümme suq nimmi" / "nuul' välk, nuul' lask" / "kohtomõistja jumal juht"' 
Lätteq.
А.В. Арциховский, В.И. Борковский. Новгородские грамоты на бересте (из раскопок 1956 - 1957 гг.). М.: Из-во Акад. Наук СССР, 1963. (vinne keelen)
Аpциховский, А. В. &amp; Боpковский, В. И.: Новгоpодские гpамоты на беpесте (из pаскопок 1956–1957. гг.). Издательство Академии Наук СССР, Москва.
Haavio, Martti 1964: Tuohikirje n:o 292: Vanha suomalaisen muinaisuskonnon lähde. – Virittäjä, 68, 1–17. [= The oldest source of Finnish mythology: Birchbark letter no. 292. – "Journal of the Folklore Institute," 45–66.] 
Laakso, Johanna 1999. Vielä kerrän itämerensuomen vanhimmistä muistomerkeistä. "Virittäjä ," 4, 531–555. (soomõ keelen)
Vermeer, Willem 1991: Aspects of the oldest Finnic poem and some related texts (Novgorod birchbark documents 292, 56 and 403). – A. A. Barentsen, B. M. Groen &amp; R. Sprenger (ed.): Studies in West Slavic and Baltic Linguistics. Studies in Slavic and General Linguistics 16 s. 315–369. Rodopi, Amsterdam 1991. (inglüse keelen)
Mägi-Karabahhi tülü

Mägi-Karabahhi tülü oll' maavaiõlus Armeeniä ni Asõrbaidžaani vaihõl. Mägi-Karabahhin elli rohkõmb armiinläisi, agaq oll' nõvvokogo ajal Asõrbaidžaani all. Armiinläseq võtiq Mägi-Karabahhi umalõ 1987-1994 kestnün tapõlusõn. Inämbjaolt es tunnistaq ütskiq riik Mägi-Karabahhi ärqvõtmist. Pikäs aos jäi Mägi-Karabahh katõ riigi tülüküsümüses.
2020. aataga läts Asõrbaidžaan sõaväega pääle ja võti suurõ jao maad hindäle tagasi. 2024. aastagast omgi Mägi-Karabahh Asõrbaidžaani uma. Suurõmb jago armiinläisi, kiä sääl elli, saadõti Armeeniähe.
Putini Vladimir

Putini Vladimir Vladimirovitš (vinne keelen Влади́мир Влади́мирович Пу́тин, sündünüq 7. rehekuu pääväl 1952 Leningradin) om vinne poliitik, põrõldsõ Vinne Föderatsiooni president' ja inneskine pääministri. Timmä tugõhõs vinne partei Ütine Vinnemaa, minkal om Vinne rahvaedüstüsen inämbüs.
Putin om Vinnemaa president jo nelläs kõrd. Timä edimädseq aastaq presidendin oll'e 2000–2008, kolmas vuur naksi pääle 2012 ja nelläs 2018. Tä om olnuq ka kats kõrda pääministri: 1999–2000 ni 2008–2012. 
Putini valitsõmisao tähtsämbäq johtumisõq ommaq olnuq Tšetšeeniä sõda, Gruusia sõda, Hummogu-Ukraina kriis ja Krimmi hindä alaq võtminõ. Timä valitsõmist om peet autoritaarsõs ni mitte-demokraatilisõs.
Kirss-kuntpuu

Kirss-kuntpuu (vai ka kornõlipuu "Cornus mas") om puu vai puhm kuntpuu perrekunnast.
Levik.
Kirss-kuntpuu om peri põh'apuulkerä parrastvüüst – Aasia lõunõhummogusast ni Kesk- ja Põh'a-Ameerikast. Luuduslinõ kasvukotus om kuiv segämõts. Kirss-kuntpuud om ka Eestihte sisse tuud. Näütüses kasus taa Tarto botaanigaaian, kon ka häitses ja kand marjo.
Vällänägemine.
Kirss-kuntpuu või ollaq nii puu ku ka mitmõharolinõ puhm. Taa või kassuq 5-12 miitri korgudsõs. Võrsõq omaq kandilidsõq ni ossaq hallikasrohilist värmi. Kirss-kuntpuu häitses varra keväjä, aprilli keskpaigan. Häitsmeq ommaq väikuq ja kõlladsõq. 
Mar'aq.
Kirss-kuntpuu mar'aq ehk kornõlimar'aq ommaq süüdäväq ja saavaq valmis ilda sügüse, hariligult rehekuun. Mar'aq ommaq pikligadsõ kujo ja pikligadsõ luusiimnega luuviläq, kaaldvaq 2 grammi ümbre ja ommaq kütselt tummõvereväq, a om olõman ka kõlladsõ-, roosa- ja mustaviläliidsi muudõ. Maik om hapumakõ, parkva ja ummamuudu kõrvalmaitsõga.
Keskvõrrõq

Keskvõrrõq vai komparatiiv om umahussõna vai määrsõna võrdõlusastõq. Keskvõrrõq näütäs, et minkalgi om midägi rohkõmb vai veidemb kuq tõõsõl.
Mõnikõrd om umahussõna keskvõrdõst saanuq ka umaette pruukmisõn sõna:
Umahussõnno võrdõlusastmõq ommaq ka algvõrrõq ni ülivõrrõq.
Keskvõrrõq võro keelen.
Kõgõ hariligumb keskvõrdõ tunnus võro keelen om "-mb", miä liitüs umahussõna vai määrsõna umakäänüssele. 
Om ka kotussit, kom keskvõrdõ tunnussõs om midägi muud. Näütüses hummogupoolidsõmb Võromaa vai Setomaa, kon keskvõrdõ tunnussõs om "-p": "vanõp miis". 
Om ka sõnno, kon umakäänüssen inne -"mb" tunnust midägi muutus. Inämbjaolt ommaq njooq katõtsilbilidseq "a-" / "ä-" vai "u-" / "ü-"tüvega sanaq. Sinnäq tulõ "e" / õ asõmalõ.
Perränõudminõ.
Keskvõrrõq nõud võro keelen ka tegemisalodsõ vai sihitise muutmist. Võro keelen saa taad tetäq kattõ muudu. 
Keskvõrdõ aolugu.
Varahadsõn õdagumeresoomõ algkeelen ol'l' keskvõrdõ tunnussõs "*-mpa", "*-mpä." Nimekäänüssen muutuq "a" ni "ä &gt; i". Tast lõpust om täämbädses pääväs "i" ärq kaonuq, aq taad võit viil nätäq näütüses soomõ keelen. 
Keskvõrrõ tõisin keelin.
Soomõ keelen om pal'l'o vanna alalõ, nii om ka "i" sõna lõpun olõman. 
Linkõ.
Umahussõnno võrdõlõminõ. Võro-eesti-võro sõnaraamat.
Tartu JK Tammeka

Tartu JK Tammeka om Tarto liinan teküs Eesti jalgpalliklubi, miä mäng Premium liigan.
Kaeq viil.
https://www.jktammeka.ee/
Ülivõrrõq

Ülivõrrõq vai superlatiiv om umahussõna vai määrsõna võrdõlusastõq. Ülivõrrõq näütäs, et minkalgi om määneski omadust rohkõmb kui kõigil tõisil. 
Umahussõnno võrdõlusastmõq ommaq ka algvõrrõq ni keskvõrrõq.
Ülivõrrõq võro keelen.
Võro keelen om ülivõrrõq liitvorm, kon om abisõna "kõgõ" (vai "kõõ") ni võrrõldava sõna keskvõrrõq.
Kaeq viil.
Umahussõnno võrdõlõmõnõ. Võro-eesti-võro sõnaraamat
Kiss

Kiss (sagõhõhe stiliseeritült kirotõt ku KI"ϟϟ") om Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä luudi 1973.
Hetero

Hetero om 1980. aastagal Võrol luud Eesti hard roki ja heavy metali ansambli.
Hetero iinkäüjä oll' ansambli Eleegia aastil 1976–1978. Hetero nime all om ansambli kuun olnuq aastagil 1980–1994 ni aastagast 1998. 1980. aastil oll' Hetero üts Eesti tunnõtumpi rock-bände. 1987. aastagal keeleti ansambli ülesastminõ ärq, a Hetero tuuperäst viil lakja es lääq.
2015. aastagal ilmu ansambli edimäne CD-plaat nimega "Hetero", mink pääl om 2010. aastagal ant kontsõrt.
Kuunsaisoq.
Hetero (ja Eleegia) kuunsaisoq:
Tsooru

Tsooru om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan, Antsla vallan, Rõugõ kihlkunnan.
Külän elli 2017. aastal 217 inemist.
Tsoorust Antslalõ om Antsla–Sännä tiid piten 14 km, Sännäle päält 8 km.
Külä nimi.
1419 om Tsooru küllä kirjä pant "Tzoro", 1627 "Zoor kulla", 1638 "Zorakyllo", 1796 "Zoro Moisa", 1909 "Zooru".
"Tsooru küla nimi kõneldes tulevat tuust, et alt lätt läbi tsoru, väike oja."
Tsooru mõisa.
Tsooru mõisa (s'aksa keelen "Fierenhof") oll' rüütlimõisa Rõugõ kihlkunnan. Ümbrekaotnõ rahvas ütles ka põrõld Tsuuru minemise kotsalõ, et minnäs "mõisalõ". Mõisast olõ-õi suurt midä alalõ jäänüq. Seo ilma aigu jääs mõisa Antsla valda.
Tsooru mõisa saiõ nime ujatsori perrä, midä kutsuti "Zoro" ujas.
Edimäne ülestähendüs mõisast om joq 1516. aastagast.
Tsooru mõisapark.
Tsooru mõisapargin kasus üts' Eesti korgõmbit lõhmussit.
Ütel maahavõetul jalajal oll' 123 kasvotsõõri, tõsõl 121.
Suur jago parki murdu 2023. aastaga tormiga maaha. 
Kultuur.
Tsooru rahvamajan peetäs mälomängoturniirõ, egä nätäl saa kävvüq ka aeroobikan, kunstitsõõrin, näütemängotsõõrin, laulotsõõrin ja rahvatandsu tandsman.
Talliina Liinatiatrin kutstas Tsoorus rekvisiidi tarrõ.
Luudus.
Tsoorust läbi sõitaq om nätäq Tsooru paisjärv. Järve suurus om 4 hektääri ni sääl om üts saar.
Tsooru järve tammi man oll' mõisa aol viinavabrik.
Nõvvokogo aol järv kaibõti süvembäs.
Ehitüseq.
1949–1989 oll' Tsoorun Jakov Sverdlovi nimelidse kolhoosi keskus. 1977. aastagal saiõ valmis arhitekt Reinu Toomasõ projektiirit Tsooru kolhoosikeskus, miä on kannõt riikõvaihõlidsõ muudsa ehitüskunsti kaitsõ ütisüse DOCOMOMO nimistüle. Kolhoosikeskusõ kotusõ pääl oll' inne aid mar'apuhmigaq.
Tsoorul oll' pikkä aiga kats' puuti kõrvuisi, Maarahva kaubamaja (rahvasuun ka "Tammõ puut"') ni A&amp;O. Põrõld om alal õnnõ viimäne.
Tsoorun om 19. aastagasaast saadik tuulõveski.
Antsla valla 2021. aastaga tiihoiukavva kirotõdi Tsooru kergliiklõmistii projektiirmine.
Kaeq viil.
Tsooru kandi koduleht
Tsooru mõisa

Tsooru mõisa (s'aksa keelen "Fierenhof") oll' perismõisa Võromaal, Rõugõ kihlkunnan, põrõldsõn Antsla vallan.
Edimädseq teedäqandmisõq ommaq peri 1516. aastagast.
Mõisahoonõq.
Päähoonõq oll' suurõmb ja telliskivist, tuust om alal õnnõ osa, tuugi ümberehitet kujol. Selle om ka rassõ arvadaq, määne ta vanast oll'.
Alalõpüsünün osan om päähuunõ jakk ja risti manoq ehiteduq risaliithoonõq. Mõlõmbaq osaq ommaq katõkõrdsõ lastukattõga viilkatussõga. Aknaq ommaq keskmidse suurusõga ni kuvvõruudulidsõq.
Ait on mõnõst jaost krohvidu kivihoonõq, mõnõst jaost krohvmaldaq maakivist ehitüs, minkal om lastukatus. Hoonõq om arvadaq 19. aastagasaa tõõsõ poolõ ehitüs.
2019

2019. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10232. aastak sirvikallendri perrä.
2020

2020. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10233. aastak sirvikallendri perrä.
2021

2021. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10234. aastak sirvikallendri perrä.
Upa-upa ubinakõnõ

"Upa-upa ubinakõnõ" om kolmas Võro instituudi vällä ant albom latsilaulõga, kon om 17 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2015. aastagal lasõrtsõõri pääl, aq om olõman ka Spotify keskkunnan.
Inne taad ommaq vällä tulnuq "Laulami latsilõ, laulami latsiga" ja "Mina lätsi Siidile".
Laulvaq ja mängväq Kalkuna Mari, Bartosiki Tuulikki ja Tedre Ramo.
Inemiseq.
Laulvaq ja mängväq Kalkuna Mari, Bartosiki Tuulikki ja Tedre Ramo.
Küläliisin lööväq üten Musta Viive (3. laul), Sommeri Liidi ja Lauri (7.), McGinley Patrick (11.), Rahmani Jan (12.)
Orrav

Orrav ehk harilik orrav ("Sciurus vulgaris") om orravlaisi sugukunda kuuluv jürräi.
Seo om Eestin ainugõnõ põlinõ orava perrekunna liik. 
Orava karv või ollaq Eesti esiq paigon esiq värvi: Saarõmaal om tuu inämbüisi hallikamb, suurõ maa pääl verekämb.
Süümine.
Sügüse nakkas orrav talvõs süüki korjama. Tä matt tuu käkmiskotussihe 20–30 cm süvvä maa alaq, perän löüd tä tuu üles teno umalõ väega hääle hõngutundmisõlõ.
Eloviis.
Tä om kõikaig valvõl ja roni välehehe puutüvvi piten vai hüpäten ossa päält ossa pääle. Orava nägemine ja kuuldminõ om väega hää ni tä pakõs ärq vähämbägi harinõmalda helü pääle.
Vaheoja Indrek

Vaheoja Indrek (sündünüq 21. urbõkuu pääväl 1977 ) om saatõjuht ja eesti metal-punkansambli Winny Puhh laulja.
Tä käve Põlva keskkoolin (põrõldnõ Põlva Ütisgümnaasium).
Tä om olnuq saatejuht Raadio 2-n.
Timmä om kutsut' ka hellänimega Korraldajaonu.
Aastagast 1993 pääle om Vaheoja Indrek ansambli Winny Puhhi laulja.
Täüskuu

Täüskuu om aig, ku Maa päält paistus terveq Kuutsõõr – terveq Kuu om täüs valgust, miä tulõ Päävä päält.
Tävvekuu aol ommaq Päiv ja Kuu kumbkiq umal puul Maad. Kuq Maa juhtus täpsele Kuu ja Päävä vaihõlõ, siis kuud vaŕotadas.
Supõrkuus peetäs saiso, ku täüskuu faasin Kuu om Maalõ kõgõ lähämbän võimaligun punktin vai perigeen.
Tävvekuu aol om viinõsõng. 
Täüskuu elokõrraldusõn.
Täüskuud om sakõstõ säetü märgis mõnõ kultuuri vai rituaali jaoks kokkusaamiisi vai klubidõ kõrraldamises.
Näütüses Haanimiihi Nõvvukua kokkusaamiisi peetäs küläkõrda täüsliikmide puul sannan täüskuu üüse, joba 30 aastat09.05.10220 (2007) Latsõ joonisti ja loi Haanimaa legendi .
1765-1800 käve täüskuu öie koon Birminghami Kuu Ühistü (Lunar Society of Birmingham)
Oxford Dictionary of National biography, kon tähtsit elukõrraldusõ asju arutadi.
Uskmisõq.
Mitmõsugumadsõq uskmisõq ütleseq, et tävvekuu aol muutus osa inemiisi tõistsugutsõs. Inemiisi, kiä unõn kõnd'vaq, peetäs kuutõbitsõs. 
Usotas kah, et soeq undasõ tävvekuu poolõ, aq seoniaoniq ei olõq taad tiidüslidselt tõõstat.
Vana ao tarkusõq.
"Ku mihklipäävä täüskuu om, piät talvõs eläjile täüstoit olõma" (Vahtsõliina khk &lt; E 45405 (5) &lt; G. Sander (1905))
"Papa kül'v hernid tävve kuuga." (Rõugõ khk, RKM II 63,538 (3) Rõu) 
"Täüskuu ajal on paarpäeva kalg aig." (Rõugõ khk, ERA II 143,370 (10) Rõu)
Louhimiehe Aku

Louhimiehe Aku (Aku Urban Louhimies, sündünüq 3. hainakuu pääväl 1968 Helsingin) om soomõ filmitekij ja -uhjaja, filmilukõ kirotaja.
Karjäär ja elokäük.
Louhimies om lõpõtanuq Aalto Ülikooli kunsti-, kujondusõ- ja ehitüskunstikooli (soomõ keelen "Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu") ni om oṕnuq Helsingi Ülikoolin aoluku.
Tä om nõudjas ja mõovõimas filmiuhjaja, kiä uut umist näütlejist pall'o ja pand näid kõigildõ proovilõ. Näütüses om soomõ aokirändüsen olnuq juttu, et Louhimies om filmmise aol latsilõ ütelnüq, et näide vanõmbaq ommaq koolnuq, et nuuq ikkõn parõmbalõ vaesitlatsi mängnüq. Tä om esiq nuuq süüspandmisõq är vääränüq. 
Louhimies taht, et tä näütlejäq ommaq inne filmivõttit ja noidõ aol üten. Näütüses "Tiidmäldä sõamehe" ülesvõtmisõ aol magasiq näütlejäq telgin.
Tä filmen ommaq mängnüq ka Kuurmaa Lenna ja Sarvõ Kristjan.
2021. aastaga vahtsõaastakuul filme Louhimies umma vahtsõt filmi "Omerta 6/12" Tarton. Filmin mängväq kuulsaq soomõ näüteljäq, näütüses Pääkköse Jasper, Strangi Pekka ja Milonofi Eero. Film tull' vällä 19. märtekuu pääväl 2021.
Filmiq.
Louhimies om uh'anuq kümmend filmi: 
"Rahuduq" ("Levottomat") (2000)
"Kuupaistõn" ("Kuutamolla") (2002) 
"Halv maa" ("Paha maa") (2005)
"Pall'as tett miis" ("Riisuttu mies") (2006)
"Valgõ liin" ("Valkoinen kaupunki")(2006)
"Käsk" ("Käsky") (2008)
"Vuosaari" ("Vuosaari") (2012)
"Katõssa palli" ("8-pallo") (2013)
"Tiidmäldä sõamiis" ("Tuntematon sotilas)" (2017)
"Omerta 6/12" (2021)
Ahm

Ahm (ladina k. "Gulo gulo") om kärpläisi sugukunda ahmi perrekunda kuuluv murdja elläi.
Tõrva

Tõrva om liin Lõunõ-Eestin, Tõrva valla keskus. Taa om Valga maakunna keskosan Õhne jõõ veeren, maakunnakeskusõst Valga liinast 30 kilomiitret põh'a puul. Tõrva om üts Valga maakunna kolmõst suurõmbast keskusõst Valga ja Otõpää kõrval. Tõrva om Helme kihlkunnan ja
Helme valla keskus. Tõrva sai liinaõiguseq 2. hainakuu pääväl 1926.
Mõtskits

Mõtskits om hirvläisi sugukunda mõtskitsõ perrekunda kuuluv sõralinõ mõtsaelläi. Mõtskitsõ kihä om kerge. Keväjä om tää karv kõrb ja talvõ hall. 
Mõtskits om Eestin harilik elläi. Tä eläs säidse-katõssa aastakka. Mõtskitsõ tiinüs kest keskmädselt ütessä kuud.
Ijätüs

Ijätüs om külmetet makõsüük, miä om hariligult tett piimäst, koorõst ja maiguollussist niguq tsukrust, vaniljest, karamellist, sokolaadist.
Ijätuse tegemises külmetedäs sego ärq, tuud kõikaig tasaligult segäden, et taa saasiq kreemine.
Ijätüses üteldäs võro ja eesti keeli ka sorbetti ja mahlaijjä.
Väärnimi

Väärnimi vai priinimi vai perrenimi om inemise inämbjaolt esäst saaduq nimi. Väärnime perrä saa kaiaq sugulasõs olõmist.
Väärnimi või tullaq ka imäst vai vanavanõmbist.
Väärnimmi pandas egän kultuurin esimuudu – näütüses Skandinaavia riigen om vana kommõq, et väärnimes saa esänimi ja -"son" (poig) vai -"dóttir" (tütär). Islandil om tuu kommõq viil alalõ.
Väärnimeq Vanal-Võromaal.
Lõuna-Eestin panti inemiisile rohkõmb eesti- vai võrokeelitsit nimmi, Põh'a-Eestin rohkõmb s'aksakeelitsit. 
Vanal Liivimaal saiõq nimmis egäpäävädseq sõnaq – mõnõ puu (Tamm, Saar, Kask) vai eläjä (Ilves, Rebane, Jänes) nimi.
Tuud om hästi nätäq ka seo ilma aigu, ku vana kiräkeele perrä ommaq alalõ viil lõunaeestikeelidseq nimeq nigu Mõttus, Kattai, aga ka Pähn, Mõtsnik, Hõrak jne.
Islandi lipp

Islandi lipp (islandi keelen "Íslenski fáninn") om Atlandi suurõmere põh'aosan olõva Islandi Vabariigi lipp ja islandlaisi rahvuslipp.
Lipp võeti pruukmistõ 1915. aastagal. 
Sümbolite tähendüseq.
Lipu pääl saavaq kokko islandi rahvaliguq värmiq – valgõ ni sinine, miä tähendäseq merd ja ijjä. Valgõ risti pääl on ahtamb verrev rist, miä näütäs tulõmäki.
Skandinaavia rist näütäs, et Island om köüdet Skandinaaviagaq nii kultuuri ku keelegaq.
Pruukminõ.
Lipp tõmmatas ammõtligõ huunidõ pääle üles tähtpäivil.
Islandlasõq

Islandlasõq om rahvas, kiä eläs päämidelt päämidselt Islandil. Islandlasõq ommaq peri viikingist. Näid arvatas ollõv 450 000 ümbre. Pääle Islandi eläs näid viil Põh'a-Ameerikan ja Taanin.
Islandlaisi imäkiil om islandi kiil, miä om põh'agermaani kiil. Nääq ommaq päämidselt lutõri usko.
Kameeleon

Kameeleoniq ("Chamaeleonidae") ommaq soomusõliidsi seltsi kuuluv ruumajidõ sugukund.
Kireldüs.
Kameeleon või muutaq värmi uma ümbrekunna vai tundõ perrä. 
Kihäkujo.
Pikkus om esiq liigel 7-60 cm. Kameeleoni silmäq ommaq väega esiqerälidseq, nuuq tüütäseq tõõnõtõsõst tävveste eräle ja lupasõq täl tuuperäst väega lajalt nätäq. Välläsirotõt kiil om pikemb ku kameeleoni kihä.
Süümine.
Kõgõ hariligumb saak ommaq mutiguq. Ku mõni mutik om küländ lähkün, tsiht kameeleon tuud mõlõmba silmäga, et vaihõmaa täpsähe kimmäs tetäq. Saagi niild tä tervehe alla.