tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aiva

Aiva ehk küdoonia om hariligu küdoonia ("Cydonia oblonga") vili.
Vili tulõtas vällänägemise poolõst miilde pirni ni muutus, ku saa kütses, rohilidsõst kõllatsõs. Vilälihal om tukõv hüä hõng, a viläliha seen om hulga pektiini ja tanniini, tuuperäst saa-ai viljä värskist pääst süvväq.
Viljä pruugitas sahvtõ, marmõlaatõ, kompottõ, tsiiropidõ ja veini tegemises.
Viljä tundas inämb Lähkül-
Hummogumaal ja Põh'a-Aafrikan.
Avokaado

Avokaado om ameeriga pirnloorbõri ("Persea americana") vili. Avokaados võidas nimetäq ka ameeriga pirnloorbõrit hinnäst.
Avokaadoq ommaq pirni kujoga, 7–20 cm pikäq ja kaaldvaq 0,1–1 kg. Vilä seen om suur kõva seemeq, miä om 5–6½ cm pikk.
Aabra

Aabra om külä Võru maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan. 
Külän om Aabra järv.
Augli

Augli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Külä põh'apiiri piten juusk Rõugõ–Rebäse–Haani tii.
Ahitsõ

Ahitsõ (eesti keelen Ahitsa, varrampa ka Ahitse) om külä Võro maakunnan Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Külä veeren om Ahitsõ järv.
Nimi.
Sissekäänüs om "-lõ": minnäs "Ahitsõlõ". 
Järve om nimmat pall'o varramp ku küllä: 1638 "Altzy Jerw" ja 1839 "Ahize S[ee]." 1638 nimmati talopoiga "Jerre Pallo Pustus", kiä elli Nursi kandin, ja kirotõdi, et järve ümbre om priititülü. 1765 mainitsõdi Simmuli külä all "Jerwe" tallo, miä võisi ollaq Ahitsõ järve veeren. Alles 1869 nimmati kimmähe "Jerwe" tallo, mink man oll' "Ahhitze Jerw". 
Külä sai nime talo perrä, miä umakõrda sai uma nime järvelt. "Ahinõ : ahitsõ" om umahussõna.
Põh'apõdrapidämine

Põh'apõdrapidämine om põh'arahvidõ põlinõ eloala. Põh'amain pidäväq põh'apõtro põhilidsõlt saamiq.
Kannõl

Kannõl om kiilpill, miä om põhilidsõlt õdagumeresuumlaisi (võrokõsõq, setoq, eestläseq, suumlasõq, kar'alasõq jt), a ka tõisi ümbrekaudsidõ rahvidõ vana ja häste tunnõt rahvapill. Kandlõl või ollaq viis, kuus', säidse vai inämb kiilt. Vahtsõmba ao kandlil om kiili pall'o inämb. Vanal aol om sõnna kannõl pruugit egäsugutsidõ kiilpille jaos. 
Väikukannõl.
Väikukannõl om kõgõ vanõmb kandlõliik ja üts kõgõ vanõmbit pille. Täl või ollaq viis kooniq katstõist kiilt. Väikulkandlõl om pall'o esiqsugumaidsi mängovõttit. Saa mängiq katmis-, sõrmitsõmis- vai ka segävõttõh. Kõgõ harilikumbaq ommavaq G- vai D-duurih väikuqkandlõq. Väikutkannõld mängväq näütüses Kalkuni Mari, Lepassoni Kadri ja Väljaotsa Eva.
Külä- vai rahvakannõl.
Külä- ja rahvakandlõq ommavaq vahtsõmaq pilliq. Hariligult om rahvakandlõl kolm akordi ja 24 viisikiilt, kõgõ harilikumbaq ommaq G-duurih kandlõq. Kiili hulk või vari'iirüq. Külä- ja rahvakandlõq ommaq väega üttemuudu, tõistmuudu om õnnõ akordikiili kotus. Küläkandlõl piät mängjä esiq akordi vällä korjama, a rahvakandlõl om kiili üteh kimbuh kuuh ja mängjä piä-i noid esiq vällä korjama. Rahvakannõld mängväq vai ommaq mängnüq näütüses Kandlõmiis Sander, vabariigi pillimiis Kandle Oss, Kasesalu Erni ja Sõna Heino. Küläkannõld mäng näütüses Rikka Aia.
Duurkannõl.
Duurkandlõl ommaq ütsindä akordikeeleq ja tuud saa pruukiq saatmispillis.
Kromaatilinõ kannõl.
Kromaatilinõ kannõl om peris vahtsõnõ pill. Tuu luudi 1952. aastagal Maala Väino puult. Kromaatilidsõ kandlõga saa mängiq egäh helüstiguh ja tuu luu väega pall'o võimaluisi esiqsugudsõ muusiga mängmises. Saa mängiq perimüs-, klassikalist-, vai esiki jazz-muusikat. Kiili om 46-58. Kromaatilist kannõld mängväq näütüses Kristi Mühling ja Anna-Liisa Eller.
Oma Mua

Oma Mua om Kar'ala Vabariigi pääliinan Petroskoin ilmuv kar'alakeeline aoleht. Leht ilmus kõrra nädälin ja taa luudi aastagal 1990.
Lehe trüküarv om 1500 tükkü ja taad and vällä kirästüs Periodika.
Ala-Suhka

Ala-Suhka om külä Võro maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.
Kaku (Rõugõ)

Kaku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Külaä jääs Võro–Mõnistõ–Valga maantii päält põh'a poolõ.
Inneskidse Kaku vesiveski kotsal om jõkõ paisutõt.
Külän om Laanõ talo, kon sündü Ferdinand Eisen.
Järvekülä

Järvekülä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kadõni

Kadõni om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Külän om Kadõni petäi, miä om luuduskaitsõ all.
Hurda (Rõugõ)

Hurda om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Heibri

Haibri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Jaanipeebu

Jaanipeebu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hapsu

Hapsu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Horsa

Horsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Külan om Horsa andõläteq.
Handimiku

Handimiku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Haki

Haki om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Külän om Kundsamägi ja om olnuq Kundsamäe ohvritamm.
Andsumäe (Rõugõ)

Andsumäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' Andsumäe Haani vallan.
Ala-Palo

Ala-Palo om külä Võro maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan. 
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiseniq oll' külä Haani vallan.
Järvepalu

Järvepalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Jugu (Rõugõ)

Jugu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Härämäe

Härämäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hotõmäe

Hotõmäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Hinu

Hinu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Heedu

Heedu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Haabsilla

Haabsilla om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sámi soga lávlla

Sámi soga lávlla ehk Saami suu laul om Isak Saba kirotõt luulõtus, miä ilmu aolehen Saǥai Muittalægje aastagal 1906. Saami kongressil aastagal 1986 otsustõdi valliq luulõtus saami hümnis. Arne Sørli kirot' luulõtusõlõ viie. Laulu tekst om ümbre pant kõikihe saami kiilihe.
Guhkkin davvin Dávggáid vuolde
sabmá suolggai Sámieanan.
Duottar leabbá duoddar duohkin,
jávri seabbá jávrri lahka.
čohkat čilggin, čorut čearuin
allanaddet almmi vuostái.
Šávvet jogat, šuvvet vuovddit,
cáhket ceakko stállenjárggat
máraideaddji mearaide.
Dálvit dáppe buolašbiekkat,
muohtaborggat meariheamit.
Sámisohka sieluin mielain
eahccá datte eatnamiiddis:
Mátkálažžii mánuheabit,
giđđudeaddji guovssahasat, -
ruoškkas, ruovggas rođuin gullo,
juhca jávrriin, jalgadasain, 
geresskálla máđiid miel.
Ja go geassebeaivváš gollut
mehciid, mearaid, mearragáttiid,
golli siste guollebivdit
suilot mearain, suilot jávrriin.
Gollin čuvget čáhcelottit,
silban šovvot sámieanut,
šelgot čuoimmit, šleđgot áirrut,
luitet olbmát lávllodemiin
geavgŋáid, guoikkaid, goatniliid.
Sámieatnan sohkagoddi –
dat lea gierdan doddjokeahttá
goddi čuđiid, garrogávppiid,
viehkes vearrevearroválddiid.
Dearvva dutnje, sitkes sohka!
Dearvva dutnje, ráfi ruohtas!
Eai leat doarut dorrojuvvon,
eai leat vieljain varat vardán
sámi siivo soga sis.
Máttarádját mis leat dovle
vuoitán vearredahkkiid badjel.
Vuostálastot, vieljat, miige
sitkatvuođain soardiideamet!
Beaivvi bártniid nana nálli!
Eai du vuoitte vašálaččat,
jos fal gáhttet gollegielat,
muittát máttarmáttuid sáni:
Sámieatnan sámiide!
Kaukaa alta seitsentähden
Lapin kulma kuumottavi
aava Turjan tunturisto
järvi järven tuolla puolen,
valtahiset harjat, huiput
kohoo kohti ilman kantta,
joet joikaa, korvet kaikaa,
niemet pystyt, rautarinnat,
työntyy tyrskymerta päin.
Tuimat tääl' on talven viimat,
tuulet, tuiskut määrättömät,
Saamen suku sieluin, mielin
silti rakastavi maitaan;
kulkijalle kuudan hohtaa,
roihuavat pohjanpalot,
poro pärskyy koivikossa,
melu täyttää järvet, jängät
pulkankolke talvitiet.
Taas kun kesäpäivän kehrä
kultaa metsät, meret, rannat,
kalamiehet meren, järven
kultakimalteessa keinuu,
kultasotkat soutaa, soiluu
hopeoina Lapin virrat,
välkkyy airo, vilkkuu sauvoin,
miehet laskee lauleskellen
kosket, könkäät, suvannot.
Sortumatta Saamen heimo
kestänyt on vainolaisten
tapporetket, kirokaupat,
viekkaat väärän veron viejät.
Terve, sitkeä sa heimo,
Terve, rakas rauhan juuri,
veljesriidan raastamaton,
veljesveren vuotamaton
Saamen heimo hiljainen!
Saivat esi- isät ammoin
voiton väärintekijöistä.
Veljet, mekin torjukaamme
sitkeästi sortajamme!
Suku vankka Päivän poikain,
ei sua voita vainolainen,
kultakieltäs jos vain vaalit,
taattojen jos neuvot muistat
Saamien on Saamen maa!
Paasilinna Arto

Paasilinna Arto Tapio (Arto Tapio Paasilinna, sündünüq 20. mahlakuu pääväl 1942 Soomõ Saamimaal Kittilä vallan) om soomõ kiränik.
Paasilinna sündü perren, kon oll' viis poiga ja kats tütärd. 1950. aastagal kuuli tä esä ärq ja imä jäi säitsme latsõga ütsindä.
Paasilinna Arto edimäne raamat "Karhunkaataja Ikä-Alpi" ilmu 1964. aastagal. Timä raamatit om ümbre pant 45 kiilde.
Kuuda

Kuuda om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kokõ

Kokõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kängsepä

Kängsepä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lauri (Rõugõ)

Lauri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kähri (Rõugõ)

Kähri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kurgjärve

Kurgjärve om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kolga (Rõugõ)

Kolga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kurvitsa

Kurvitsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Laossaarõ

Laossaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kiidi

Kiidi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kavõldi

Kavõldi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Karaski (Rõugõ)

Karaski om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kellämäe

Kellämäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kokõjüri

Kokõjüri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kokõmäe

Kokõmäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kaluka

Kaluka om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kogrõ

Kogrõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Karba

Karba om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Balti kett

Balti kett (läti "Baltijas ceļš" 'Balti tii', leedu "Baltijos kelias" 'Balti tii') oll' 23. põimukuu päävälil 1989 Eestin, Lätin ja Leedun kõrraldõt ütine poliitilinõ suur meelevällänäütämine, mink tsihis oll' näüdädäq tervele ilmalõ Baltimaiõ tahtmist vabahusõ perrä.
Balti ketist võtt' ossa ligi kats mill'onat inemist ehk umbõs 25 % Eesti, Läti ja Leedu tuu ao elänigõst. Baltimiõ rahvaq võtiq rivvi päält 600 km pikkudsõs Talliina, Riiat ja Vilniust köütväs ütstõõsõl käest kinniqhoitvist inemiisist ketis.
Kodima

"Kodima" (vepsä keelen "Kodomaa") om Kar'ala Vabariigin Petroskoin ilmuv vepsäkiilne aoleht. Osa juttõ ilmus lehen vinne keelen.
Aoleht ilmus 1993. aastagast sagõhusõga üts kõrd kuun.
Pindala

Pindala om pinna vai tuu osa ütte mõõtu näütäv arv.
Kõnõldaq saa pinna vai tuu osa pindalast matõmaatikan vai füüsilidse kihä pinna vai tuu osa pindalast, mida mõõdõtas pindala mõõduga (SI-süstemin kruutmiitre). Väega sagõhõhe kõnõldas määntsegi territooriumi pindalast.
Riitsilla

Riitsilla om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Ristemäe

Ristemäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Saarlasõ

Saarlasõ om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Külä om Pärlijõõ keskjoosu pääl. 
Külän eläs 33 elänikku, talvõl eläs sääl rahvast veidemb, suvõl rohkõmb.
Saarlasõ küläst om peri üts kuulsambit võro kiränikkõ ja võro keele iistvidäjit Kauksi Ülle.
Aolugu.
Külä om vanastõ olnuq tähtsä, sääl om olnuq vesiveski ja palvõmaja. Arvatas, et külä om uma nime saanuq Sahrlisõ Jahni perrä, kiä 1711. aastal käve katõ hingega Rõugõ kerikun armulavval. 2011. Aastal pidi Saarlasõ külä umma kolmõsaandat sünnüpäivä, mink avvus panti küllä mälehtüskivi Pedäjämäele.
Püssä

Püssä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sika (Rõugõ)

Sika om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viliksaarõ

Viliksaarõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Utessuu

Utessuu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Udsali (Rõugõ)

Udsali om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tüütsi

Tüütsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tindi

Tindi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tilgu

Tilgu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Taudsa

Taudsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tallima

Tallima om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Mõnikõrd üteldäs ka Tallimäe ja Tallimi. 
Külä keskel om üts' 1ha pinnaga suu, midä kutsutas Tallima Sulg. 100 aastat tagasi oll' tuu järv, miä nüüd om kinni kasunuq, pääl kasus võsu. Mitmin tähtsin raamatin ja kaartõ pääl om Sulg seoaoni märgit järves. 
Küläst läbi mõtsa umbõs 1 km põh'a puul om üts liinamägi, midä vaihõl kutstas Tallima Liinamäes. Viimätsel aol kutsutas tuud sakõmbalõ Nooska Liinamäes.
Suurõ-Ruuga

Suurõ-Ruuga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Soomõoru

Soomõoru om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Soekõrdsi

Soekõrdsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Simmuli

Simmuli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Nilbõ

Nilbõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Nursi

Nursi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Rasva

Rasva om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Petrakuudi

Petrakuudi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Pulli (Rõugõ)

Pulli om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Pugõstu

Pugõstu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sandisuu

Sandisuu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sadramõtsa

Sadramõtsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Rebäse (Rõugõ)

Rebäse om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Põdra (Rõugõ)

Põdra om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Ruuksu

Ruuksu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Paaburissa

Paaburissa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Ortumäe

Ortumäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Nogo

Nogo om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Möldri (Rõugõ)

Möldri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Märdi (Rõugõ)

Märdi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kahrila-Mustahamba

Kahrila-Mustahamba om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist kand' külä nimme Mustahamba.
Sikalaanõ

Sikalaanõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Soemõisa

Soemõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tialasõ

Tialasõ om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Savioru

Savioru om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Muna külä

Muna om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Arvadaq tulõ külä nimi sõnast "muna".
Tsirgupalu

Tsirgupalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tsutsu

Tsutsu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Vanamõisa (Rõugõ)

Vanamõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Tiidu (Rõugõ)

Tiidu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Saki

Saki om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Põru (Rõugõ)

Põru om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Roobi

Roobi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Listaku (Rõugõ)

Listaku om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Rebäsemõisa

Rebäsemõisa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Toodsi (Rõugõ)

Toodsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Mikita (Rõugõ)

Mikita om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Liivakupalu

Liivakupalu om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Väiku-Ruuga

Väiku-Ruuga om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lükkä

Lükkä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Murdõmäe

Murdõmäe om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Lutika

Lutika om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Talvõsõda

Talvõsõda (soomõ keelen "talvisota", roodsi keelen "vinterkriget") oll' sõda Nõvvokogoliido ja Soomõ Vabariigi vaihõl, osa Tõõsõst ilmasõast. 
Sõda naas' pääle, ku Nõvvokogoliit rünnäs' 30. märtekuu pääväl 1939 kell 8.30 sõta kuulutamalda Soomõ Vabariiki. Talvõsõda kest' 105 päivä ja lõppi 13. urbõkuu pääväl 1940 Moskva rahulepinguga. Rahu kest' kooniq 25. piimäkuu pääväni 1941, ku Soomõ naas' Tõõsõ ilmasõa aigo jälki Nõvvokogoliido vasta sõdima.
Talvõsõta om tunnõt väega külmä talvõ (1939–1940 aastaga talv oll' aastagasaa kõgõ külmembit) poolõst, Verevä väe suurõst lüvväsaamisõst, suumlaisi "motti" taktigast ja soomõ sisust. Talvõsõaga pidi Soomõ Nõvvokogoliidolõ ärq andma 8% umast maast ja rahva hulga poolõst nelländä liina Viiburi.
Tagamaaq.
Suurõqriigiq S'aksamaa ni Nõvvokogoliit.
Edimäne ilmasõda tähend' S'aksamaalõ ja Nõvvokogoliidolõ suurõriigi vai impeeriümi saisusõst ilmajäämist. Mõlõmbat maad haardnuq käsüvalitsusõq tahtsõq umma inneskist vägevüst ni käest lastuid maid tagasi. Õuruupa demokraatilidsõq suurõqriigiq Prantsusmaa ni Ütiskuningriik olliq Nõvvokololiido ja S'aksamaa vasta poliitilidsõlt küländ nõrgaq.
Päält Soomõ ja Eesti hindäperi saamist Vinna tsaaririigist oll' Vinnemaa ilma jäänüq Viro mere rannakaitsõst päält Kruunliina ja tuu tekk' Leningradi kaitsõvõimaluisi nõrgõmbas. Lisas juusk' Soomõ ja Nõvvokogoliido piir õnnõ 32 kilomiitret Leningradist edesi. Soomõ hindä kätte saaminõ parandanuq Nõvvokogoliido geopoliitilist kotust: nää saanuq valitsaq Õdagumerd ni saanuq Soomõst tüüjoudu ja tsigunit.
Õkva päält võimulõ saamist S'aksaama kantslõr Hitleri Adolf taht' lõpõtaq Versailles' rahulepingu. 1935. aastagal tä ütel' valla lepingu sõaliisi jõudõ piirdvist punktõst. 
23. põimukuu pääväl 1939 sõlmeq Nõvvokogoliit ja S'aksamaa Molotovi-Ribbentropi pakti, minkaq jagiq nääq Hummogu-Õuruupa katõ pääle ärq. Soomõ ja Baltimaaq pidiq saama Nõvvokogoliidolõ.
Muduri

Muduri om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Sännä

Sännä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Päävanõsõngu puult lätt küläst läbi Võro-Mõnistõ-Valga suurtii. Põh'aõdagunulgan om külä piiris Mustjõgi.
Sännän om 1937. aastagal pistü pant Sännä lahengu mälehtüssammas (lahuti ärq 1945 ja luudi vahtsõst 1989).
Sännän om sündünüq kirämiis Jaigi Juhan, kink avvos om sinnäq pistü pant ka mälehtüskivi.
Rõugõ-Matsi

Rõugõ-Matsi om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Muhkamõtsa

Muhkamõtsa om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Viitinä

Viitinä om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Paeboja

Paeboja om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
Külän om kats elotust: Kikka talo ja Mõttussõ talo. Külä ütele poolõ jääs Räestü külä ja tõsõlt puul om Võro–Mõnistõ–Valga maantii ni oron om piiris Veriuja. Mõttusõ talo mant lätt Ala-Sännä nn "Poola tii", mis ollõv uma nime saanuq tuust, et Poola sõavägi säält ütskõrd läbi läts'.
Luiga Viivi

Luiga Viivi (Viivi Luik; sündünüq 6. märtekuu pääväl 1946 Viländimaal Tänassilman) om eesti luulõtaja ja proosakiränik.
Bochotnica

Bochotnica om külä Lõunahummogu-Poolan, Puławy ja Lublini vaihõl, Wisła jõõ veeren. Bochotnican elli 2010. aastagal 1500 inemist.
Diglossia

Diglossia om olokõrd, ku üte |keele kattõ murrõt vai kattõ kiilt, miä hariligult ommaq lähküq sugulasõq, pruugitas üten keelekogokunnan. Tõõnõ keelevariant võetas pruukmistõ näütüses kirändüse lugõmisõs, koolin, riigiteenistüsen, sõaväen ja muin olokõrron.
Keelesaar

Keelesaar om suurõmba keeleala seen ollõv muukeeline ala. Näütüses om seto keele muudu lõunõeesti keele murrõt kõnõld Kraasna keelesaarõl Vinnemaa Pihkva oblastin ni võro keele muudu kiilt kõnõld Lutsi ja Leivu keelesaarõl Lätin.
Keelesaari saat jakaq katõs: tõõsõq ommaq tegünü, ku rahvas om keele põlidsõ ala päält kohe muialõ vällä rännänüq; tõõsõq ommaq tegünü, ku ümbretsõõri ommaq tulnu vahtsõq inemiseq vai ommaq ümbretsõõri inemiseq kiilt vaihtanu, a keele kõnõlõjaq ommaq umma elokotusõhe elämä jäänü ja kõnõlõsõq umma kiilt edesi.
Vikipeediä mälehtüsmärk

Vikipeediä mälehtüsmärk, om kujo, miä pandas pistü Słubicen, Poolan. Kujo, mink luuja om Armeeniäst peri kunstnik Hakobyani Mihran ja idee autor profesri Wojciechowski Krzysztof, om mõtõld Vikipeediä tegijide avvos. Kujo plaanitas vallalõ tetäq 22. rehekuu pääväl 2014.
Johansoni Ants

Johansoni Ants (Ants Johanson, sündünüq 11. hainakuu pääväl 1962) om eesti perimüsmuusik, saatõjuht ja muusigatiidläne.
Johansoni Ants om peri muusikidõ suguvõsast. Timä sõsaraq ja veleq ommaq Mart, Kärt ja Jaak, tima tädimiis om viiemeistre Tormisõ Veljo.
Schmalzi Hermann Julius

Schmalzi Hermann Julius (Hermann Julius Schmalz; 6. mahlakuu päiv 1870 Kõnnu külä, Räpinä vald, Võromaa – 16. märtekuu päiv 1945 Räpinä) oll' eesti luulõtaja ja muusik.
Ta om laulu "Sauna taga tiigi ääres" autor. Matõt Räpinä Ristipalo matusaida.
Sal-Salleri Hendrik

Sal-Salleri Hendrik (Hendrik Sal-Saller; sündünüq 31. vahtsõaastakuu pääväl 1966) om eesti muusik ja laulukirotaja, kiä om tunnõt innekõgõ ku andsambli Smilers laulja, laulukirotaja ja iistvitäi.
Peethelü

Peethelü vai konsonant om helü, mink välläütlemise man peetäs hellü kinniq. Peetühelü vastandis om vabahelü, midä vällä ütelden päses helü vabalt vällä. 
Peetüqhelüq ommaq näütüses "p", "n", "s". Võro keele peetüqhelüq võivaq ollaq ka pehmehünüq (võrdlõq sõnavormõ "and" ja "and"').
Üts võro ja seto keele esiqumatsit peethelle, midä olõ-õi eesti keelen, om kurgupeethelü ehk kakkõhelü.
Kaeq ka.
Võro kiräviis
Letipäälne elu

Letipäälne elu (alapäälkiräga niivõrd ku meelen om) om Pulga Jaani 2013. a-gal vällä tulnu jutualbom. Albomin om kats lasõrplaati, üte pääl katstõist juttu, midä autor esi ette lugõ, tõsõ pääl lugõva sammu juttõ Pulga Joel, Riitsaarõ Evar, Paeglise Janek, Contra, Rahmani Jan, Valpri Valdo, Kauksi Ülle ja Saarõ Evar.
Lähküsilm

Lähküsilm ehk mikroskuup om optigariist, miä lupa nätäq väikeisist as'ost, midä inämbüisi silmäga nätäq olõ-õi, suurendõdut kujotust. 
Aolugu.
Edimäne lähküsilm panti kokko 1596. aastagal Middelburgin Hollandin. 
Nimitüse "mikroskuup" käve edimäst kõrda vällä 17. aastagasaa edimädsel poolõl Faberi Giovanni.
Entrena

Entrena om liin Hispaanial La Riojain. Entrenin elli 2013. aastagal 1 545 inemist.
Fermat' suur teorem

Arvoteoorian Fermat' suur teorem on matõmaatilinõ teorem, miä ütles, et ku "x", "y", "z" ommaq terveqarvoq, 
formula_1
ja "n" &gt; 2, sõs "xyz" = 0.
Alofi

Alofi om Niue pääliin. Alofi elänikke arv om 614 (2001. aastaga andmidõ perrä).
Alžiir

Alžiir om Alžeeriä pääliin. Liin om Vaihõmere veeren.
Liina kotsil oll' kunagi foiniiklaisi elokotus, a täämbädse päävä liina alost' 944. aastagal Buluggin ibn Ziri.
Alžiiri vanaliin Kasbah kuulus UNESCO maailmaperändüse nimekirjä.
Liinan eläs 2 030 000 inemist, üten edeliinoga 5 723 000 inemist.
Addis Abeba

Addis Abeba (amhara keelen አዲስ ፡ አበባ 'vahtsõnõ häierm') om Etioopia pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Liin om Entoto mäe all 2200 kooniq 3000 miitre korgusõn.
2007. aastaga saisoga oll' Addis Abeban 2,7 mill'onit elonikku.
Antananarivo

Antananarivo (1975. aastagani "Tananarive" [tananar'iiv] malagassikeelidse variandi perrä) om Madagaskari pääliin. Liin om põh'a-lõunõtsihin Madagaskari saarõ kesken ni 145 km saarõ hummoguveerest.
Antananarivo om Madagaskari kõgõ suurõmb liin ni valitsõmis-, kommunikatsiooni- ja majanduskeskus. Liinan om Madagaskari valitsusõ ja parlamendi residents.
Liina nimi tähendäs 'tuhandõ inemise maa'.
Rahvas.
Elänikkõ arv om (2001. aastaga Madagaskari rahvaloendusõ perrä) 1 403 449. 
Elanikkõ arvo muutuminõ:
Üten edeliinoga om Antananarivon 1,69 mill'onit inemist.
Apia

Apia om Samoa pääliin.
Apia om Samoa suurusõlt tõõsõ saarõ Upolu põh'aveeren. Apia om riigi päämäne satam ja ainugõnõ suur liin (päält 10 000 elänigu). 2005. aastaga saisoga elli liinan 40 400 inemist, üten edeliinoga (tunnõt nime all "City of Apia") 58 800 inemist (2001. a).
Asmara

Asmara om Eritrea pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
2023. aastaga saisoga oll' Asmaran 1,0 mill'onit elonikku.
Aolugu.
1880. aastini oll' Asmara väiku külä, sis viidi sinnäq üle Etioopia Hamaseni provindsi valitsus. 1889. aastagal võtiq liina ärq Itaalia väeq ja teiq tuust 1897 Itaalia koloonia Eritrea pääliina. 1993. aastagal sai Asmarast umaette Eritrea riigi pääliin.
Astana

Astana (kasahhi keelen 'pääliin') om Kasahstani pääliin aastagast 1997 pääle. Inne tuud oll' pääliin Almatõ.
Liina nimi oll' 1830–1961 ja 1992–1998 Akmola, 1961–1992 Tselinograd, 2019–2022 Nur-Sultan.
Saint George’s

Saint George’s om Grenada pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Liin om saarõ lõunõõdaguveeren hobõsõravvakujolidsõ lahe veeren.
Conakry

Conakry om Guinea pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Conakry om Atlandi suurõmere veeren.
2014. aastaga saisoga oll' Conakryn 1,66 mill'onit elonikku.
Port Vila

Port Vila om liin Vanuatun, 1980. aastagast Vanuatu pääliin. Liin om Efate saarõ lõunõveeren. Liina elänikke arv oll' 1999. aastagal 29 356.
Bogota

Bogota om Colombia pääliin ja kõgõ suurõmb liin, riigi majandus- ja kultuurikeskus. Liin om Andi mägestigun 2640 m korgusõn merepinnast.
Lima

Lima om Peruu pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Lucasi arv

Matõmaatikan Lucasi arvoq "Fn" ommaq arvoq
formula_1
kon
formula_2
Edimädseq Lucasi arvoq ommaq 
formula_3
Thimphu

Thimphu (ka: "Thimbu") om Bhutani pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin.
Monrovia

Monrovia om Libeeriä pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Liin om puulsaarõ pääl Atlandi suurõmere veeren.
Monrovia om riigi majanduskeskus ja tähtsä sadamaliin. Sadamast veetäs vällä põhilidsõlt kautšukki ja ravvamaaki.
Bamako

Bamako om Mali pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Linn om Nigeri jõõ veeren. 
1908. aastast pääle oll' Bamako Prantsusõ Sudaani pääliin. Päält tuud sai taast umaette Mali riigi pääliin.
Asunción

Asunción [asunsj'onn] om Paraguay pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin. Asunción om Paraguay jõõ veeren Argentina piiri lähkün.
Asgabat

Asgabat om Türkmenistani peäliin. Liin om oaasin Karakumi kõrbõn Köpetdagi mäki veeren.
Avarua

Avarua om Cooki saari pääliin. Avarua om Rarotonga saarõ põh'aveeren.
2006. aasta rahvalugõmisõ perrä elli Avaruan 5445 inemist.
Bakuu

Bakuu om Asõrbaids'aani pääliin. Bakuu (asõrbaids'aani keelen: Bakı) om Kaspia mere õdaguveeren Abşeroni puulsaarõ lõunõveeren.
Edimäst kõrda nimmati Bakuud kir'on aastagal 885.
Bandar Seri Begawan

Bandar Seri Begawan om Brunei pääliin ja kõgõ suurõmb liin.
Bangui

Bangui om Kesk-Afriga Vabariigi pääliin. Liin om Oubangui jõõ hüä poolõ pääl. Bangui om Kesk-Afriga Vabariigi kõgõ suurõmb liin.
1970. aastagal alostõt Bangui ülikuul om riigi ainugõnõ ülikuul.
Mordva

Mordva Vabariik om 1. järgo valitsõmisütsüs Vinnemaal Volga föderaalringkunnan.
Vabariigi ammetliguq keeleq ommaq vinne, ersä ja moksa kiil.
Aolugu.
1930 tetti Mordva autonuumnõ oblast, miä 1934 nimmati Mordva ANSV-s. Aastagast 1990 kand tuu nimme Mordva Vabariik.
Rahvas.
2002. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli vabariigin 888 766 inemist. Noist 60,8% olliq vindläseq, 31,9% mordvalasõq ja 5,2% tatarlasõq. 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä oll' Mordva Vabariigi elänigõst vindeläisi 53,4%, mordvalaisi 40,0% ja tatarlaisi 5,2%.
Kaitsõliit

Kaitsõliit om Eesti riigi kaitsõ ütistüs, kohe kuulusõq vabatahtlidsõq.
Kaitsõliit asutõdi Vabahussõa aol 1918. aastaga 11. märtekuu pääväl. Kaitsõliidu edimäne ülemb oll' Pitka Johan. Kaitsõliit lõpõtõdiq 1940. aastaga 28. piimäkuu pääväl.
Vahtsõst asutõdiq Kaitsõliit 1990. aastaga 17. radokuu pääväl suurõ kuunolõkiga Järvakandin. Kaitsõliidu ülembäs sai sõs Elleri Kalle.
Krasnodar

Krasnodar (vinne keeli "Краснодар"; 1920. aastagani kand' nimme Jekaterinodar) om Vinnemaa lõunatsõ kõige suurõmb liin. Taa sais Õdagu-Õuruupa tasandigu hummogu-lõunapoolitsõn osan, Kubani-jõõ veeren, Kavkaasia mäkist põhja puul. Taa asutõdi 1793. aastagal ukraina kasakkidõ puult. Parhilla, 2025. aastagal, om liina elonikkõ arv 1 154 885.
Pilibhiti tiigridõ kaitsõala

Pilibhiti tiigridõ kaitsõala om tiigridõ kaitsmisõs mõtõld luuduskaitsõala Indian, Uttar Pradeshi osariigin Terai piirkunnan. Tuu luudi 2014. aastagal ni katt umbõs 730 ruutkilomiitri suurudsõ maa-ala, Pilibhiti ja Shahjahanpuri maakunnõn. 
Pilibhiti kaitsõala om kodos Bengali tiigrile, a ka leopardilõ, suuhirvõlõ, mõtstsikolõ ja inämb ku 300 tsirguliigilõ, ni om hää kotus luudusõsõpro ja tsirgukaejidõ jaos.
Datlipalm

Datlipalm ehk harilik datlipalm ("Phoenix dactylifera") om palmiliidsi sugukunna datlipalmi perrekunda kuuluv kultuurkasv, midä kasvatõdas timä viljo (datlidõ) peräst, mõnõl puul ka ku ilopuud.
Koorkülä Valgjärv

Valgjärv (ka "Koorküla Valgjärv") om järv Valga maakunnan Tõrva vallan Helme kihlkunnan, üts Koorkülä järvi. Valgjärv om kooniq 26,8 m sükäv, üts süvembit Eesti järvi. Järve põh'an om vana Koorkülä Valgjärve elokotus.
Maatiidüslik teedüs.
Valgjärv om Valga maakunnan Tõrva vallan Jeti külän, Koorküläst 3 km lõunõ puul Tõrva–Härgmäe tii veeren Läti piiri lähikesen. Ümbrekunnan om pall'odõ järviga kuntliganõ moreenmaa, kon Valgjärv om Koorküla järvist kõgõ suurõmb.
Valgjärvest põh'a ja õdagu poolõ jääseq nurmõmaaq, muial om ümbre järve mõts. Järve põh'akalda pääl om rida vanno kõivõ. Valgjärve kaldaq ommaq inämbüisi äkilidseq, tihtsähe liivadsõq vai ruusadsõq, a õdagu puul, kon om lag'a puulsaar, om kallas rohkõmb liuhka ja muatsõmb. Kaldajuun om 3680 m pikk.
Valgjärve pindala om 44,3 ha, pikkus 1270 m ja lakjus 620 m. Keskmäne süvvüs om 8,5 m, kõgõ suurõmb süvvüs 26,8 m – tuuga om Valgjärv süvvüse poolõst Eestin säitsmes. Põh'ajaon om järvel muutliganõ põhi, õdagukalda puulsaarõ päält nakkas vii all pääle juum, midä kutstas "Mõisa asõq" ja mink pääl om 2–4 m, järve kesken paiguldõ õnnõ 1–2 m vett. Süvembäq kotusõq ommaq järve põh'ahummogu- ja lõunõjaon. Järve põhi om inämbüisi kõva ja liivanõ. 
Elondus.
Kasvoq kasusõq hõrõhõhe, a liike om hulga – kokko om loet päält 25. Läbipaistev vesi võimaldab taimekasvu kuni 9 m sügavuseni. Leidub haruldasi liike ja vorme, nagu looduskaitsealune järv-lahnarohi, kerajas harilik karvvetikas (järvepall), tömbilehine penikeel, punakas penikeel ja penikeele värd "Potamogeton X nitens".
Kallo om peris hulga, päämädselt latikat ja särge. Viil ommaq sääl järven haug, ahhun, linask, rundul, kusk, kogõr ja luts.
Koonuslõigõq

Koonuslõigõq om juun, miä sünnüs, ku lõigadaq katsigukoonusõ pinda tasapinnagaq. Katsikkoonus om sääne geomeetriline kujond´, kon kats koonust, miä ommaq sama sümmeetriätele pääl, pandvaq kokko ütidse otsa. Tegemist om koonussidõgaq, mil põhja olõ-õiq. Katsikkoonusõ külepinna pand kokko üts ilmotsaldaq pikk´ sirgõ.
Ku lõikõpinna seen om koonusõ ots, sis lõigõq om kas punkt´, sirgõ vai lõikajidõ sirgidõ paar. Sääntsit tasapinna lõikit, miä läbi koonussidõ otsa lätväq, kutsutas koonusõlõikidõ närbelenüis tulõmiis. Ku lõikõpinna seen olõ-õiq koonusõ otsa, sis sünnüs ellips, parabol vai hüperbol. Hariligult loetas tsõõrijuunt kah ellipsi eräkujos.
Koonuslõikidõ võrrandiq.
Koonuslõikit saa pasligun "x"-"y"-koordinaadistigun kirjä pandaq 2. astmõ võrrandidõ abil. 
 formula_1 (Ku formula_2, saamiq tsõõrijoonõ.)
Ellips esiq om sõs tasandi kõiki sääntside punktõ hulk, mink koordinaadiq formula_3 rahuldasõq taad võrrandit. 
 formula_4
 formula_5 
 formula_6
 formula_7
 formula_8
Tävvelikkusõ tarbõs võetas manoq viil kats johtumist, miä olõ-õiq peris koonuslõikõq, aga midä saa kah kirjä pandaq 2. astmõ võrrandidõgaq:
 formula_9
 formula_10 i formula_11.
Perämädseq kats johtumist tulõvaq ette, ku pistülist tsõõritsilendrit tasapinnagaq lõigadaq. Tsilendrit saa võttaq ku koonusõ eräjohtumist, mink kõrral koonusõ ots om perätüsen. Seoperäst arvatas ka neoq johtumisõq koonuslõikidõ hulka.
Lihula

Lihula om liin Õdagu-Eestin Pärno maakunnan Õdaguranna vallan. Lihulan elli 2025. aastagal 1250 inemist. Liina suurus om 4,2 km². 
Liinan ommaq rahvamaja, keskkuul, latsiaid ja pästeammõt. Sääl ommaq Lihula mõisaehitüseq, kerik ja kandsi varõmbaq. Mõisa päämajan tüütas Lihula muusõum. Püstü om pant Lihula Vabahussõa mälehtüssammas. 
Aoluulidsõlt om Lihula kuulunuq Läänemaa kuuhnsaiso. Sääl olnuq mõisaq ommaq olnuq Lihula kihlkunna keskusõq. 
Lihula kõgo vanõmba elondusõ muinsuskaitsõala om luud, et kaitsaq kandsivarõmit, mõisat ja aoluulist liinasüänd.
Suumlasõq

Suumlasõq (hindä nimi "suomalaiset") om õdagumeresoomõ rahvas, Soomõ kõgõ suurõmb põlinõ rahvas. Ilman eläs 6,5-7 mill'onit suumlast, noist Soomõn 4,86 mill'onit. Umbõs viis mill'onit inemist mõistvaq ilman soomõ kiilt kõnõldaq. 
Suurõmb jago soomõ inemiisist ommaq lutõrlasõq, veidüq om ka õigõuskliidsi. Soomõ rahvas säädü I aastatuhandõ lõpun ja II aastatuhandõ algusõhn pKr kokko neläst õdagumeresoomõ suguharost - perissuumlaisist, hämeläisist, savolaisist ja kar'alaisist.
Soomõ ja Kar'ala ütine rahvaeepos om Lönnroti Eliasõ luud "Kalõvala". Eepos põh'andus soomõ, kar'ala ja ingerisoomõ runolaulõ ja mütoloogia pääle. 28. radokuu pääväl peetäs Soomõn Kalõvala päivä. 
Soomõ kiilt ja kultuuri tutvustas Eestin Soomõ Instituut. 
Soomõ rahvusligus tunnussõs peetäs sikkust, visahust, häätahtlikkust ja tahtmisväke.
Sanskriti kiil

Sanskriti kiil vai sanskrit (tüve jago संस्कृत, saṃskṛta-. nimekäänüs संस्कृतम्, saṃskṛtam) käü indo-aaria kiili ala, miä kuulus indo-euruupa kiilkunda.
Sanskriti kiil om ka üts väegä tähtsä antiikkiili. Tuud pruugiti Indian ni tuu om täämbätseni hinduismi pühä kiil. Sanskrit om lisas viil tähtsä kiräkiil budismilõ ja džainismilõ. Vällänpuul Indiat saiõ Sanskrit suurõs osas mitmidõ rahvidõ ülembkultuurist.
Sanskritti kõnõldi vai mõistõti suurõn osan Lõunõ-Aasian. Sanskriti tekste om lövvet Hiinan, Jaapanin, Vietnamin, Indoneesiän jne. Sanskrit ku kõnõlõmiskiil oll' tarvitusõn 1500. a kooniq 700. a i.m.a. Indian ku ka India ümbre. Sanskriti kiil oll' väega põh'aligult vällä kirotõt mõttõtiidläse Pānini puult. Timä kirotõt sanskriti grammatiga oll' antiikao üts kõgõ suurõmbit grammatikit. 
Täämbädsel aol ei olõq sanskrit inämb elon kiil. Tuu om välläkoolnuq ja tuud tarvitõdas õnnõ kiräkeeles. Osaq India maakunnaq ommaq valinuq hindä as'aajamisõ keeles sanskriti keele. Mõni inemine om ütelnüq, et timä imäkiil om sanskrit, a sjoo om tahtminõ ollaq köüdet tuu keelega. Sanskritti pruugitas inämbält kombõkeeles. Sõskiq, Indian om võimalik oppiq sanskriti kiilt ülikoolõn. Tuu om löüdnüq hindäle kotusõ ka Indian tettävän tiidüsen ja valitsusõn. Sanskriti roll om võrrõldav ladina keele rolliga Õuruupan ja õdagu-maailman. 
Sanskriti kiil om köüdet täämbädse ao indo-aaria kiiliga, midä kõnõldas Indian ja tuu lähkün. Sääntsist keelist ommaq tunnõduq näütüses Indian paali, punjabi ja Õuruupan romani kiil.
Kallastõ liin

Kallastõ om liin Tartomaal Peipsiääre vallan.
Liina panniq 18. aastagasaal Vinne vanausulisõq. Liinast sai 1921. aastagal alõvik ja 1938. aastagal liin.
Indoõuruupa keeleq

Indoõuruupa keeleq om kiilkund, kohe kuuluvit kiili kõnõldas Õuruupan, Aasian ja viimädsel aol kaq muial maailman. 
Indoõuruupa keeli sekkä kuulusõq: 
Suurõmb jago Õuruupa kiili ommaq indoõuruupa keeleq, vällä arvada näütüses baski kiil, minkal olõ-i üttegi sugukiilt (tä om isolaatkiil), vai võro, eesti, soomõ, ungari, miä ommaq kõik uurali keeleq.
Mustvii

Mustvii (eesti keelen "Mustvee", vinne keelen "Чо́рна" vai "Поса́д Чёрный") om Eesti liin Jõgõva maakunnan Peipsi järve veeren.
Alveri Betti

Alveri Betti (Elisabet Alver, 23. märdikuu 1906 Jõgõva – 19. piimäkuu 1989 Tarto) oll' Eesti luulõtaja, jutukiränik ja ümbrepandja.
Elolugu.
Alver sündü raudtiitüülise suurdõ perrehe. Tä opsõ Tarto Ülikoolin eesti kiilt ja kirändüst, a jätť ülikoolinkäümise katśki ja alos' kirotamist hindäperi.
Uma kiränigutüüd alost' tä lühküjutuga "Liivi Deediviidi" (1927). Teosõga "Tuulõarmukõnõ" võit' tä II avvuhinna romaanivõistlusõl "Luudus". 
Timä kõgõ tähtsämb ümbrepandminõ on Puškini Aleksandri "Jevgeni Onegin" (1964). 
Aastagal 1934 sai Eesti Kirämiiste Liido liikmõss. Alver oll' ka rühmä Arbujad liigõq. 
Jõgõvahe om timänimeline muusõum ja mälehtüsmärk.
Looming.
Timä luulõlõ om loomuperäline pilkus, kirriv sõnatarvitaminõ ja inimluumu süvähüse hää tiidmine. Näutüses om tä kirotanuq luulõraamatuq "Tolm ja tuli", "Elohelbeq" ja "Tähetunń".
Herr eikiäki Putini vasta

Herr eikiäki Putini vasta (inglüse keelen "Mr Nobody Against Putin") om 2025. aastaga dokumentaalfilm, mink uhjaja om Borensteini David ja kaassäädjä Talankini Pavel. Seo Taani-Tsehhi-S'aksamaa ütistüün tett film näütäs Talankini tüüd Vinemaa vaesõ kaivandusliina Karabaši koolin Uurali mäki lähkün. 
Talankini Pavel "Paša" võtt' filmi üles katõ aastaga seen, ku tä oll' Karabaši kooli filmimiis ja üritüisi kõrraldaja. Ummi opilaisi filmmise kõrval võtt' Talankin üles ka Putini valitsõmisõ sammõ avaligu arvamisõ kontrolmisõs käümänolõva Vinnemaa-Ukraina sõa aigo. Film näütäs, määnest suurt ideoloogilist mõotus- ja ümbremuutmistüüd tege Putini võim Vinnemaa koolõn.
Filmi tegemisega pand' Talankin uma elo ohto. 2024. aastagal, päält tuud, ku politsei naas' timä tegemiisi vasta huvvi tundma, pidi tä Vinnemaalt ärq pagõma ja sai ummi Taani sõpro abiga Euruupa Liidon var’opaiga.
Uma kiil

 
Uma kiil (uma keelen "pipikoro") om an austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõldas Indoneesiän Sulawesi saarõ kesk- ja lõunõjaon.
Uma keele arvsõnaq.
Põhiarvsõnaq ütest kümneni:
Uma keele murdõq.
Ethnologue (17. välläannõq, 2013) tuu vällä säidse uma keele murrõt.
Abruka

Abruka (s'aksa keelen "Abro") om saar Liivi lahen Saarõmaa lõunõranna lähkün Saarõmaa vallan Roomassaarõst 5 kilomiitret lõunõn.
Abruka om suurusõ poolõst 11. saar Eestin. Abruka pindala om 9,28 km², a üten Vahasõ, Kasselaiu ja Tsirgusitamaa väikeisisaariga 10,1 km².
2011. aastaga saisoga elli saarõ pääl 16 inemist.
Abrukat om nimmat edimäst kõrda 1552. aastagal kujon "Abrow". 1798. aastagast om peri nimekujo "Abro". Abruka nimi või tullaq nimest "Apro, Aproi, Aapro" &lt; Aabram vai kujost "Haproi, Haprukka" vai "abr" madalat maad tähüstänüst sõnast, nigu "abrikas" tähendäs madalat vesist kotusõt hainamaal vai suun.
Abrukal kasus liigirikas Eestin harv Kesk-Õuruupa sorti varik. Varigu päämidseq puuliigiq ommaq tamm, lõhmus, saarna ja vahtra. Abrukalt om lövvet 13 kaitsmisalost kasvoliiki. Abrukal ommaq hoimastaja varõspüdse ainukõsõq kasumispaigaq Eestin. 
Abrukal ommaq kah kats kaitsmisalost kivimüräkut.
Edimädseq teedüseq Abruka kotsilõ om peri keskaost, ku Abruka käve Saarõ-Õdagu piiskopkunna ala. Saarõ pääl nakati suvõl kasutama hobõsit. Ildampa tetti sinnäq kah väikene mõisa.
Abrukalt ommaq peri kirämeheq Jüri ja Ülo Tuulik. Abruka elost om umin romaanõn kirotanuq Albert Uustulnd. Salme Tuulik om loonuq "Abruka valsi".
Katariina allee

Katariina allee om uulits Võro liinan. Uulits nakkas pääle mant ja lõpõs .
Uulits om nime saanuq avvus. Uulits sai parhilladsõ nime 8. joulukuu pääväl 2004. Nõvvokogo aigo oll' uulidsa nimi uulits.
Uulitsat tekk' ümbre 2011–2013 ehitüskunstikontor Artes Terrae. Projekti autoriq ommaq Sirle Salmistu, Tanel Breede ja Sulev Nõmme.
2013 joulukuun panti uulidsa pääle Katariina II pronkśkujo. Kujo luuja om kujorakoi .
Katariina allee 11 om . Katariina allee 4 om Katariina Kohvik.
Tarto Elektriteater

Tarto Elektriteater (võro keelen Eelektritiatri) om hää filmi kino Tarton.
Tarto Elektriteatri nime all alostõdi kinonäütämist 2012. aastagal. Varrampa toimõndõdi aadrõsi pääl Lai 37, a 2017. rehekuun koliti inneskidse Tarto Ülikooli kerigu ruumõhe aadrõsi pääle Jakobi 1. 
Aastagast 2025 pääle om kinol ka tõõnõ saal. Tuu om raatusõ man aadrõsi pääl Kompanii 2. Raatusõ saalin om ka kõrts ja tan ommaq õnnõ sohvaq. Kerigu saal mahutas 115 inemist ja Raatusõ saal mahutas 42.
Kino nimi tulõ Tarto edimädse kino eelektritiatri Illusion nimest.
Kino kavan ommaq Eesti ja Euruupa filmiq, joonis- ja pupifilmiq ja klassigalidsõq filmiq. Kino man tüütäs ka koolikino programm.
Biwa järve 8 palõt

“Biwa järve 8 palõt” (eesti keelen “"Biwa järve 8 nägu"”) om 2024. aastagal tett eesti film, mink tegemiseq sünnüseq Peipsi veeren. Filmi alossõs om s'aksa kiränigu Dauthendy Maxi jaapani ainõlinõ raamat (saksakeelidse originaalpäälkiräga "“Die acht Gesichter vom Biwasee"”).
Filmi säädjä om Raadi Marko. Tälle pakk huvvi perimüs, mütoloogia ja mõttõviis, et kõik as'aq ommaq maailman umavaihõl köüdedüq. Filmi stiil om maagilinõ realism. Päätegeläst Hanakest mäng eesti laulja ja näütlejä Masingu Elina.
Filmi näüdäti edimäst kõrda 31.01.24 Hollandin, Rotterdami filmiestivalil. Eestin näüdäti filmi edimäst kõrda 06.03.24 Talliinan Coca-Cola Plazan. Film om võitnuq avvohindo Eestin ja Vietnamin.
Filmi raharehkendüs oll' 1 440 000 eurot.
“Biwa järve 8 palõt” saadõti Oscari võigõlustõ.
Vasknarva

Vasknarva (edimält "Vastne-Narva") om külä Hummogu-Viromaal Alutagodsõ vallan Narva jõõ veeren. Siist nakkas pääle ainukõnõ Peipsi järvest vällä juuskja jõgi – Narva jõgi. Külä tekkü 14. aastagasaal Vana-Liivimaalõ tettü ordoliina (ordokandsi) mano. Edimäne ordoliin (ordokants) om Vasknarva tettü 1349. aastagal. Külän om Vasknarva satam. Külän om viil kah Vasknarva matusaid. Külän ommaq Vasknarva piirivalvõ kordon ja Kurõmäe kluustri Vasknarva Prohvõt Eelija skeeta. Rahvaetümoloogia perrä om Vasknarva saanuq uma eestikeelidse nime sääl olnuq ordoliina (ordokandsi) vaskkatussõ perrä. Ehitüse poolõst om Vasknarva harilik peipsivinläisi uulidsakülä. Vasknarvan sündü kirändüstiidläne Pachmussi Temira.
Mustla

Mustla om alõvik Villändi maakunnan Viländi vallan.
Mustla olľ liin aastil 1938–1979.
1991–2017 olľ Mustlan Tarvastu valla valitsõmiskeskus.
Aolugu.
Mustla tekkü 19. aastagasaa lõpun, ku Tarvastu mõis ja kirigumõis möiq Mustla kõrdsi mano maatükke müümä. 
19. ja 20. aastagasaa vaihõl sai Tarvastu kihlkunna keskus. 1899. aastagal luudi Mustla põllumiihi selts. 1914. aastagal valmis seldsitarõ, miä häädü 1962. aastagal palakaihon. 
Mustlan elli Tarvastu kihlkunnakooli oppaja ja köster Hans Wühner.
Mustla allõv.
Mustla sai allõviõigusõq 18. piimäkuul 1926. 
Kultuur.
Mustlan om Tarvastu muusõum, Tarvastu matusaid ja Villändimaa pästeteenistüse Mustla komando muusõum.
Inemiseq.
Mustlan om sündünüq teedäq inemiisi.
Vormel 1

Vormel 1 om võistlusautodõ võistlusklass ja sääl peetäs maailmameistrivõistluisi.
Nuuq saisvaq kokko etappõst. Etappõ om kokko 24. Nuu nakkasõ hariligult reede pääväl pääle. Riidi saava võistlõja har'ota, puulpäävä nakkas pääle kvalifikats'uun. Pühäpääväl om võistlussõit.
Sõidõtas tsõõrikraadu pääl vai võistlusõ aigu kinni pantu uulidsa pääl. Egä võistkund tege hindäle esi auto. Sõitja korjasõ punkti nii hindä ja võistkunna jaos. Punkti saava edimädse 10 võistlõjat.
Võsu

Võsu om allõv Õdagu-Viromaal Haljala vallan. Võsu om Käsmu lahe veeren. Võsu piirkunnan om Lobi, Lahe, Koolimäe, Koljaku, Korjuse ja Eru külä. Võsu pindala om 5,8 km². Sääl eläs 418 inemist. Sääl om latsaid, raamadukogo ja põhikuul. Võsu tunnõt kultuuriasaq om Võsu Muusigapäiväq ja Võsu Rannafestival. Võsu om suvituspaik. Sääl om suvitanuq Georg Ots, Kaljo Kiisk ja Mikk Mikiver. Sääl om Võsu jõgi ja Võsu satam. Sääl om luud eesti räpiansambli 5MIINUST.
Mägi

Mägi om kummõr pinnakujo. 
Mäel ja kingol om rassõ vaiht tetäq. Mäkile om loomuperäline mäeotsa olõmanolõmine. Eestin om mäe korgus vähämbält 200 miitret. Muialpuul ilman om mäe korgus vähämbält 300 vai 610 miitret. Mägi või ette tullaq ütsindä vai osan suurõmbast mägestigust. Suurõq mägestiguq ommaq näütüses Himaalaja ja Alpiq.
Baltimaiõ kõgõ korgõmb mägi om Suur Munamägi (318 m), miä om Võromaal. Haani korgustik om Eestin kõgõ mägidsemb kant. Ilman kõgõ korgõmb mägi om Džomolungma (8848 m), miä om Himaalajan.
Kurzeme

Kuramaa (läti keelen: Kurzeme, liivi keelen: "Kurāmō)" om üts Läti neläst suurõst aoluulidsõst ja kultuuripiirkunnast. Tä om Õdagu-Lätin. Kuramaa ümbre ommaq Õdagumeri ja Liivi laht. Lõuna puul om Leedu. Hummogu puul om Läti-Liivimaa (Vidzeme) ja Zemgale. Kuramaa põhaosan, Kura puulsaarõ otsan, om liivlasi viimäsõ elomaaq. Kuramaa tähtsäq liinaq ommaq Liepāja, Venstspils, Kuldīga, Tukums, Talsi ja Saldus. Kõgõ vanõmb liinq ommaq Aizpute, Kuldīga ja Ventspils. Kuramaa pindala om 15 190 km2. Sääl eläs 269 285 inemist.
Underi Marie

Underi Marie (27. urbõkuu 1883 Talliin – 25. süküskuu 1980 Stokholm) oll’ Eesti luulõtaja.
Under oll’ kirändüsrühmitüisi Siuru ja Tarapita liigõq.
Elolugu.
Underi Marie sündü Talliinahn Underi Friedrichi ja Leena perrehe. Timäl oll’ kats sõsard, Evangeline ja Berta, ja kats velle, Gottfried ja Christfried.
4-aastagadsõlt õppi timä lugõma ja 13-aastagadsõlt nakka luulõtuisi kirotama.
Timä edimäne abielo Hackeri Carligaq püsüs 1902. aastagast 1924. aastaganiq. Näil oll’ kats tütärd: Dagmar ja Hedda. 1924. aastagal lasiq nääq uma abielo ärq lahutaq ja Underi Marie läts paari Adsoni Arturigaq.
1944. aastagal pand’ tä peregaq Roodsihn pakku.
Underi Marie kuuli 25. süküskuul 1980 Stockholmihn. 
Luudu.
1917. aastagal tull’ vällä timä edimäne luulõkogo ”Sonetiq”. Viil on tä vällä and’ luulõraamatuq ”Sinine puŕo”, ”Murrõlidsõ suugaq”, ”Õnnõvaŕotus“ ja „Veeremail“.
Õuruupa Liidu Kohus

Õuruupa Liidu Kohus om Õuruupa Liidu (ÕL) institutsioon. Tä luudi 1957. aastagal ja tä om Luksõmburgin.
Timä ülesandõq ommaq:
Õuruupa Liidu Kohus jagonõs katõs:
Kohtun om 24 ammõtlikku kiilt. 
Õuruupa Kohtun tüütäs üts kohtunik egäst liikmesriigist ja 11 kohtujuristi. Üldkohtun tüütäs 56 kohtunikku (2 kohtunikku egäst riigist). Egä kohtunik ja kohtujurist pand ammõti pääle kuvvõs aastagas. Ammõtiaigu om võimalik pikembäs tetä. Egän kohtun valivaq kohtuniguq presidendi, kiä om ammõtin kolm aastakka, midä saa ka pikendäq.
Otõmpää Gümnaasium

Otõmpää Gümnaasium (Otepää Gümnaasium) om üldhariduskuul Valga maakunnas. Tuu oli edimäne eestikiilne maagümnaasium. Edimädse teedüsse kuuli olõmisõst olõma peri aastakka 1686. Suuŕ jago sai täüde 1872–1880 aastal, kunas edimäne eesti peritolõgi Hurda Jakob tüütäs gümnaasiumis. Vahtsõ koolitarõ tetti Hurda iistvdämisel 1879. aastal. Aastagal 1997. sai kuul uma nime Otõmpää Gümnaasium. 
Kuuli edämäne diréktoŕ oli aastal 1907–1915 Kuusk Jakob, noq um alostõn aastal 2019 Murumaa Maire.
Kuulil om uma logo, sõrmus, hümń ja kübärä. Kuuli hümni sõnade luuja om Kuningas Ly, viie luuja om Voll Toomas. 
Otõmpää Gümnaasiumi koolilõpõtajad om Juurõ Mart ja Länigu Marju.
Etnokulp

Etnokulp om Eesti perimüsmuusiga avvuhind, midä andas vällä aastagast 2009. Preemiä om loonuq ja seo välläandmist kõrraldas Eesti Perimüsmuusiga Kesküs (Eesti Pärimusmuusika Keskus).
Etnokulpe jagatas egäl sügüsel Perimüsmuusiga lõikuspeol folkmuusigutele, kiäq om silmä paistnuq uma lugude, projektide või albumitega. Hindämiskogo vali vällä kateguuriaq ja nominendiq. Võitjaq saavaq selges rahvahääletüse tiil.
Aastagal 2025 võitiq Aasta muusigu avvunime ja Aasta luu tiitli Kalkuni Mari, kiä om ka varemb saanuq pall`o Etnokulpe. Viil om seol üritusel sakõstõ vällä paistnuq andsambliq Puuluup, Zetod, Trad.Attack! ja Duo Ruut.
Lisäs põhipreemiäile andas vällä ka erikulpe. Timahavva (2025) sai R2 erikulbiq andsambel Sadu ja Eesti Perimüsmuusiga Kesküse erikulbiq Harri Lindmets.
Kulpide välläjagamine om polmituq kontsõrdiga, koh nominendiq üles astvaq.
Zurabišvili Salome

Zurabišvili Salome (Salome Zurabišvili; სალომე ზურაბიშვილი; sündünüq 18. märtekuu pääväl 1952 Pariisin) om inneskine Prantsusmaa diplomaat ja 16. joulukuu pääväst 2018 Gruusia 5. president.
Pajumetsa Valter

Pajumetsa Valter (Valter Pajumets, võroperädse välläütlemise perrä Pajumõtsa Valtõr, sündünüq 4. põimukuu pääväl 1930 Nogo külän) om vabahusvõitlõja.
Tä oll' kavva kudamisvabrigu ARENG Rõugõ tsehhi juhataja, noorõn põlvõn oll' suusasportlanõ.
Elokäük.
Valtõr om sündünüq Nogo külän, parla eläs Rõugõn.
Keskkooli aigu oll' Salajadsõ Kupõrjanovlaisi Liidu liigõq.
1946 NSVL maanuuri suusatiatõvõistlusõ võitjidõ miiskunnan. (Pildipääl hääd kätt tõnõ, tütre Terje Raju ütelüs) 
1947 NSVL koolinuuri suusatamisõ 3. kotus Arhangelskin.
1949. aastagal nakas opma mõtsandust Tarto Ülikoolin. 
Võeti kinniq 1949. aastaga 10. joulukuu pääväl. 
29. märtekuu pääväl 1950 erinõupidämise otsus §§ 58-la ja 58-11 – Valtrilõ anti 10 aastaganõ karistus.
Oll Vorkuta kivihüdsekaivandusõn Kapitalnaja. 
1954. aastagal sai vabakäügivangis, hoobis vabas sai 22. piimäkuu pääväl 1956. 
Tä oll' Tarto tekstiilivabrigu Areng Rõugõ tsehhi juhataja.
Tä om kokko pandunuq aoluu Rõugõ Arengu ja veski kotsilõ.
Pensionil 1994. aastagast.
Eräelo.
Valtril om katś last.
Riigivapi 5. klassi häätekemärk 2007. aastagal.
Rõugõ valla elotüü preemiä 2012. aastagal.
Eesti Nuuri Muusikalitiatri

Eesti Nuuri Muusikalitiatri vai ENMT (eesti keelen "Eesti Noorte Muusikaliteater") om 2013. aastagal Türil luud üle-eestiline muusikalitiatri. Noidõ moto om "Muusikalitiatri ütistäs!"
Tiatri luujas om Orumäe Kaarel ja kodolava om Türi Kultuurikeskusõn.
ENMT edimäne lavastus oll’ 2013. aastagal "Lumivalgõkõnõ", mink autoriq ommaq Sillamaa Janika ja Kaari.
Pehki Heino

Pehki Heino (Heino Pehk, sündünüq 25. joulukuu pääväl 1940 Maaritsan) om eesti koorijuht ja muusigapedagoog.
1959. aastagal lõpõt' tä Tarto Muusigakooli akordioni pääl, 1964. aastagal Talliinna Riikligu Konservatooriumi koorijuhtimisõ pääl.
Tä om olnuq Võro Latsi Muusigakooli oppaja ja Võro miiskoori ja Võru oppajidõ segäkoori Cantus päädirigent.
Värnigu Andrus

Värnigu Andrus (Andrus Värnik, sündünüq 27. süküskuu pääväl 1977 Antslan) om inneskine Eesti kergejoustiklanõ (odahiitjä), kiä saiõ 2005. aastagal odahiitmisen maailmameistres.
Rekordviseq oll' 87.83 (19. põimukuu pääväl 2003 Valgan, kooniq 2018. aastagani Eesti rekord)
Eräelo.
Andrus Värnik om 182 cm pikk ja kaald 110 kg. Tä eläs Antslan.
Värnik mõist võro kiilt.
Tälle miildüseq golf ja tennis.
Rikandi Hindrek

Rikandi Hindrek (Hindrek Rikand, sündünüq 22. joulukuu pääväl 1874 Väimelä vallan Võromaal, koolnuq 27. mahlakuu pääväl 1940 Talliinan) oll' eesti sidõtegeläne ja esperantist.
Tä oll' 1917–1918 Talliinna sidõ ülemb ja 1918–1924 Sidõvalitsusõ luuja ni edimäne ülemb.
Matõt Metsakalmistulõ.
Abeli Piitre

Abeli Piitre (Peter Abel vai Peeter Abel; sündünüq 9. joulukuu pääväl 1848 Tammõ vallan Võromaal, koolnuq 12. radokuu pääväl 1920 Võrol) oll' eesti oppaja.
Tä oll' oppaja poig. Tä opsõ Kanepi kihlkunnakoolin ja Cimze seminärin ni opaś Kanepin, Tarton, Paistõn ja Võrol.
Üten Veske Mihkliga and´ tä vällä koorilaulõ kogo "Laulu-kogu..." (1880).