tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Suur Basaar

Suur Basaar (türgü keelen "Kapalı Çarşı", tähendäs "kinnıne turg") om üts kõgõ suurõmb ja vanõmb turg, kon om 61 katõtut huulitsat ja päält 4000 poodikotussõ, kokko 30 000 m² müügipinda. Turu pääl käü egä päiv 250 000 kuni 400 000 külälist. 2014. aastagal kanti taa maailma kõgõ käütümpi turistõ kotussidõ nimekirjä 91 250 000 aastakäüjäga. Istanbuli Suurt Basaarı peetäs sakõstõ ütes edimädses kaubakeskusõs maailman.
Kotus.
Suur Basar om Istanbuli liinan Fatihi piirkunnan. Basaari saa kergehe joudaq näütüses trammiga.
Aolugu.
Tulõvadsõ Suurõ Basaari keskmädse jao ehitämine naas' pääle 1455/56. aastaga talvõl. Tuu oll' üts Ottomani dünastia suurõmbist ettevõtmiisist, miä nõst' pall'o Istanbuli majanduslikku joukust. 
17. aastagasaa alostusõn oll' Suur Basaar joba uma lõpligu kujo saanuq. Ottomani Impeeriumi perädü suurus kolmõn ilmajaon ja kontroll kaubateie üle Aasia ja Euruupa vaihõl tekk' Basaarist tähtsä Vaihõmere kaubandusõ keskusõ. Basaarin oll' jo sis 67 huulitsat (egäüts kand' esierälidse kraami müüjide nimme), mitu platsi, midä pruugiti egäpäävätside palvuisi jaos, 5 mošeed, 18 värehtit, miä tettiq egä päiv hummogu vallalõ ja pantiq õdagu kinniq. 
Umbõs 1638 om kirotanuq Türgü reisimiis Çelebi Evliya hää aoluulidsõ seletüse basaarist ja tuu kombist. Puutõ arv oll' kokko päält 3000. Tuul aol oll' kümnes jago liina poodõst keskendünü turu pääle ja ümbre. 
Suurõlõ Basaarilõ teiq suurt hätä mitmõq õnnõtusõq: tulõkah'oq ja maavärinäq. Edimäne noist oll' 1515, tõõnõ 1548 ni ildampa läbi aastagasato viil mitu kõrda.
COOLtour

Kuuntüüprojekt COOLtour (lühendüs inglüsekiilsest projektinimest "Cultural heritage as a source of development of future competencies in youth") uur Eesti, Itaalia, Türgü ja Poola nuuri kombit, kogokunnatundmist ja tiidmiisi rahvakultuurist. 
Nelä riigi kultuuri- ja nuuritüütäjäq ja kultuuriperändihuvilidsõq saiq 4.-10. lehekuul 2023 kokko Võromaal Rõugõn. Edimädsel kokkosaamisõl säeti alostusõs ülesandit, tettiq valmis uurmisplatvormiq, saadi tutvas paigapäälidse keele ja tuu saisoga, haridus- ja kultuurieloga ni lepüti kokko, määntsit ettevõtmiisi edespite tetäs. 
Euruupa Liido ütenrahastusõga projekti lõpõtusõs om laanit näüdädäq 2024. aastagal Võro-Seto nuurifestil projekti esiq astmit. Projekti tulõmusõs om plaanit valmis tetäq käsiraamat "CoolTour Guide".
Sobótka

Sobótka om vana poola rahvakallendri pühä, midä peetäs aastaga kõgõ lühkümbäl üül piimäkuun. Taad om kutsut ka tulõ- ja viipühäs. 
Taal pühäl ommaq inemiseq tennüq tuld, neitsüq ommaq tennüq lillikruunõ esiqeräliidsi kündlidega ja pandnuq nuuq jõkkõ ujoma, et mõni muurmiis nuuq lövväsiq ja üles korjasiq. Usoti, et tuust noorõstmehest pidi sis saama neitsüle peigmiis. 
Taa om olnuq rahvakombidõ perrä nõiduslinõ aig, ku traditsioonilidsõq riigliq ja moraalikeeloq es massaq. Õnnõ tuu õdagu võisõ naanõ umast mehest lahko minnäq ilma määntsegi tagajäreldäq. Niisama otsiti sis mõtsast lilli, midä periselt olõ-õi olõman, nii et periselt otsiti paarilist, kinka kongi mõtsan seksiq.
Kar'akakar

Kar'akakar (ka kanaperselill vai haniperselilli, ladina keelen "Anthemis") om üte- vai mitmõaastagaidsi hainakasvõ perrest. Kar'akakraga sarnatsidõ kasvõ perrekunnaq ommaq kummõl, kesälill ja härmäsilm. Kar'akakra perrehe kuulus päält saa sordi. Üts Eestin hariligult kar'akakras peet lille om lill, mink nimi om eesti keelen "harilik härjasilm", a midä võro keelen kutsutas iks "karikakar" vai "kar'akakar". Kar'akakar om peri Vaihõmere mailt ja Lähkült-Hummogumaalt. Säält om tä levinüq üle ilma. Kar'akakar om levinüq ravikasv, timä häitsmist tetäs tiid.
Talsi Eeva

Talsi Eeva (sünnünimi Lindali Eeva; 17. joulukuu pääväl 1988 Tarton) om eesti viioldaja ja laulja.
Elolugu.
Lindali Eeva alost' viioliopmist kolmõaastadsõlt. 2002. aastagal lõpõt' tä . 
Tä om muusigakollektiivin .
Tä tüüt' perimüsmuusiga osakunna juhatajana, ni oppajana Elleri Heino nimelidsõn Tarto muusigakoolin.
Hindäperi.
Timä latsõpõlvõkodo oll' . Timä esä om Lindali Kalev. Eeval om aasta ja katõssa kuud vanõmb sõsar Anni. Talsi vanaesä Lindali Aksel Herbert pässi imekombõl 1949. aastaga urbõkuun kiudutamisõst.
6. põimukuu pääväst 2011 om tä abielon . 2018. aastaga 28. joulukuu pääväl sündü näil tütär Lilli.
Viited.
1. , ""
2. , Ülenurme Muusikakool: Vilistlased (kaetu 21.05.2023)
Kusk

Kusk ("Acerina cernua" vai "Gymnocephalus cernuus") om ahhunlaisi sugukunda kusõ perrekunda kuuluv väiku rüüvkala.
Kusk eläs Hummogu-Euruupan ja Põh'a-Aasian, õdagu poolõ kooniq Prantsusmaani. Vaihõmere main ja Kaukaasian tedä ei olõq, niisama Amuuri jõgikunnan.
Kusk eläs jõkin ja järvin. Makõ vii peräst saa tä elläq ka Soomõ lahen.
Vīķi mõisa

Vīķi mõisa (saksa keelen "Zarnau", läti keelen "Vīķu muiža") oll' perismõisa Liivimaal Volmari maakunnan Aloja kihlkunnan. Täämbädsel pääväl om mõisa Lätin Limbaži piirkunnan Staicele vallan Vīķi külän. Innembide kuulu mõisa S'aksa ordulõ. 15. aastagasaa lõpust oll' mõisa Orgiersi suguseldsi uma. 17. aastagasaal läts' mõisa Roodsi umandusõ ala. 1677 kinkse Roodsi kuning Karl XI mõisa postidirektrile Statius Steinile. 1680ndil mõisa riigistõdiq. Ildampa läts' mõisa Vinne Keisririigi umandusõ ala. 1736 kinkse keisrinna Anna mõisa krahvilõ Gustav Reinhold von Löwenwoldele. 1742 riigistõdiq mõisa vahtsõst. 1744 kinkse keisrinna Jelizaveta Petrovna mõisa kinkse Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile. 1747 ost' mõisa krahv Joachim Johann von Sievers. 19. aastagasaal läts' mõisa abielo kaudu Günzeli suguseltsile. 19. aastagasaal ehitedi ka kolmõkorrusõlinõ veski. 1844-1852 oll' mõisa umanik Katharina Eleonore von Löwis of Menar. Järgmäne umanik oll' paron Gustav Emanuel Krüdener. 1890ndil oll' mõisa umanik Alexander von Mengden, kiä lask tetäq vahtsõ päähuunõ. 1896 sai mõisa ärq lätläne Woldemar Cornelius Friedenstein. Perämäne umanik oll' Peter Beresin (Pjotr Berezin), kink käest mõisa maareformi käügin ärq võeti. Päält maareformõ oll' mõisakompleks mikrobioloogi Kirhenšteini Augustil. 1927 läts' mõisa Läti riigi umandusõ ala. Täämbädsel pääväl om mõisa üten kõrvalhuunõn taastusravikeskus.
Vīķī külä

Vīķi (saksa keelen "Zarnau") om külä Lätin Limbaži piirkunnan Staicele vallan. Külän ommaq Vīķi mõisa, veski ja puut. Mõisa üten kõrvalhuunõn om täämbädsel pääväl taastusravikeskus. Külän ommaq Tiltsargi ja Vīķi bussipiätüseq. Küläst juusk läbi Salatsi jõgi. Vīķi külä om Salatsi oro maastigukaitsõala pääl. Külän ommaq luuduskaitsõ all Vīķi veski tamm, Vīķi petäi ni Vīķi hahk pähnäpuu.
Bigbank Tarto võrkpallimiiskund

Bigbank Tarto om üts võrkpallimiiskund Tarton. Miiskunna päätreener om Rikbergi Alar, abitreener ja statistik om Kesküla Mikk. 
Bigbank Tarto tull' 2022./2023. huuaol Eesti karigavõitjas, Balti meistris ja sai Eesti meistrivõistluisil 2. kotusõ. Miiskunna kaptõn oll' Rikbergi Rait. 
Bigbank Tarto käve inne tuud ka võrkpalli eurosar'an Challenge Cup, kon sattõ vällä 2. tsõõrin, ku kaot' Fonte Bastardo miiskunnalõ. 
2023. aastaga suvõl kutsuti Eesti kuundistõ Bigbank Tarto miiskunna mängjäq Keele Markkus, Naabri Mart ja Lõhmusõ Timo. Eesti kuundist juhend' ka Bigbank Tarto päätreener Rikbergi Alar.
Podekrati Ülle

Podekrati Ülle (Ülle Podekrat; sündünüq 16. joulukuu pääväl 1958; koolnuq 12. põimukuu pääväl 2016) oll' eesti rahvakultuuri edendäjä ja muusigaoppaja. Tä oll' Lõuna-Eesti latsiaidu folklooripidodõ ja üle-eestilidse latsiaialatsi rahvamängõ festivaali “Kes aias?” iistvõtja ja pääkõrraldaja. 1988. aastagal asot' tä folkloorirühmä Käokiräs. Tä oll' Eesti rahvamuusigatüütlüisi festivali “Moisekatsi Elohelü” – Moosten peetävä eesti rahvamuusigatüütlüisi festivali (täämbädsel pääväl Mooste Elohelü) idee autor ja 17 aastat tuu pääkõrraldaja.
Elokäük.
Podekrati Ülle (sündünü nimega Tolmik) kasvi üles Pärnomaal Sindin, a timä edevanõmba elliq Setomaal Töganitsa külän. 1974–1978 oppõ Ülle Tarto Pedagoogilidsõn Koolin latsiaia muusigakasvataja ja kuulõ muusigaoppaja erialal. 1978. aastak oll' tä hindä elon tähtsä aastak, selle et Ülle läts' mehele ja sündü tütär Maris. Kats aastat ildampa sündü poig Targo. Ku tä kooli lõpõt', saadõti tä üten uma abikaasaga tüüle Alaverre Harju maakunnan, a mõni aastak ildampa koliti mehe kodokanti Vahtsõ-Kuustõhe, kon tä elli terve ülejäänü elo. Podekrati Ülle matõti 17. põimukuu pääväl 2016 Setomaalõ Laossina kalmuaida.
Tüüq ja tegemiseq.
1982. aastagal läts' Podekrati Ülle muusigaoppajas tüüle Põlva latsiaida Mesimumm. Ülle pand' latsi oppamisõ man väega pall'o rõhku perimüsele. Tä pidi tähtsäs opadaq latsiaian regilaulu ja hoitaq Põlva kandi perimüskultuuri. Tekkü mõtõq tetäq latsi folklooripido “Pedäjä Pido”, miä oll' edimäst kõrda 1988. aastagal ja mink tsihis oll' keele ja kultuuri ni vannu eesti rahvamängõ tutvastegemine algharidusõn. 
“Pedäjä Pido” kasvi ja 2000. aastagast sai Üllest Lõuna-Eesti latsiaidu folklooripidodõ ja üle-eestilidse latsiaidu rahvamängõ festivali “Kes aias?” alostaja ja pääkõrraldaja. 
1988. aastagal asot' Ülle Põlva latsiaian Mesimumm folkloorirühmä Käokiräs. Ildampa tulli latsiaialatsilõ mano ka tütärlatsõ ja suurõ inemise. Rühmä tsiht oll' ja om Põlva kihlkunna vaimlidsõ kultuuriperändüse hoitminõ ja tutvastegemine. 2007. aastagal anti vällä vanno laulõ DVD. 
Podekrati Ülle oll' 1999. aastagal Põlvan algusõ saanu Põlva Folkfesti käümätoukaja. Tuust ettevõtmisõst kasvi vällä “Moisekatsi Elohelü” festival. Podekrati Ülle suur roll om ka tuun, et Moosten om parhillaq Folgikoda ja Mooste Rahvamuusigakuul.
Bayo Akomolafe

Bayo Akomolafe (sündünüq 1983) om filosuuf ja kultuuriedendäjä. Tä om sündünüq Nigeeriä pääliinan Lagosõn, nelipühä usko yoruba perren. Timä esä Ignatius Abayomi Akomolafe oll' diplomaat ja tuuperäst elli näide pereq mitmõl puul maailman. Esä kuuli är 1998, tuu mõosi poisilõ nii, et nakas' mõtlõma maailma tõsitsidõ asjo pääle.
2006. aaastaga lõpõt' Covnanandi ülikoolin "cum laude" psühholoogia eriala ja jäi sinnäq samma lektoris. 2014. aastaga kaitsõ doktorikraadi ja kutsuti eräsaadikus USA “International Alliance for Localization” mano. Doktoritüü teemas oll' yoruba vana arstmiskunst. 2016. asut' Dr. Akomolafe Sündümise Võrgo, pääkontor Chennai (vana nimi Madras) ja om sääl pääkõrraldaja.
Naanõ Ljoma om afro-india verd.
Perren om kats last. Eläse puul aastat USA-n ja puul Chennai. 
Välälingiq.
www.bayoakomolafe.netwww.emergencenetwork.org
https://www.muurileht.ee/uitame-ohtlikult-elu-ja-surma-piiril-intervjuu-bayo-akomolafega/
Mõnistõ-Ritsigu kerik

Mõnistõ-Ritsigu kerik om õigõuso kerik Võromaal Rõugõ vallan Varstun. Kerik om pühendet Ristjä Johannõsõlõ. Kerik ehitedi 1855. aastal Mõnistõ mõisa maa pääle. Kerigu kõrval om Ritsigu surnuaid. Et kerik om ammõtligult Varstu alõvigu maa pääl, sõs kutsutas tedä täämbädsel aol ka Varstu-Ritsiku kerikus.
15. süküskuu pääväl 2016 tetti kerigu man vallalõ mälehtüskivi eesti suku pühäkile Anna ja Theodor Petaile, kiä kiudutõdi Tsiberile piimäkuun 1941 ja kiä jätiq sinnäq uma elo. 2012. aastagal kanonisiirse Konstantinoopoli Pühä Sinod nä vahtsis märtris.
Mõnistõ mõisa

Mõnistõ mõisa (saksa keeli "Menzen") oll´ rüütlimõisa Harglõ kihlkunnan Võromaal. Kukki edimädseq kirjäpantuq lätteq 1386 nimmasõq küllä ja Uexkülle valduisi, ei nimmataq sõs viil mõisat. Mõisat nimmatas edimäst kõrda kirälikõn lättin 1529. aastal ku vasalliliina ehk kindlustõt mõisat. Aoluust om teedäq, et 1558. a tahiq 11 vindläst mõisahuunõ maaha palotaq, a nä lüüdi tagasi, a 1702. a Põh´asõa aol palotõdi mõisa mahaq. 
Mõisa umaniguq.
Uexkülliq olliq mõisa umaniguq nika ku 1765. aastani. Sõs saiq mõisa hindäle von Koskulliq. 1826–1919 oll´ mõisaumanigus von Wulf. 
Vana mõisahärbän ja tõsõq huunõq.
Arvatas, et vana mõisahärbän ehitedi ildamb ümbre aidas. Huunõl oll´ neli sammast, mink kottal kolmõ nukaga frontuun, ilostusõs olliq hammaslõikõlisõq friisiq. Huunõl olliq petikaknõq. Valgus tull´ aita kolmõosaliidsi puulkaaraknidõ (nn Veneetsiä aknidõ) kaudu. Mõisatallil oll´ uhkõ historitsismi aost peri katsõnukalinõ harjuga torn. Parhillaq om alalõ ümbre ehitet ja osalidsõlt kalkkivist ehitet mõisa sepikoda ja kõrts, midä kutsutas Paiukõrdsis.
Vahtsõnõ mõisahärbän.
Von Wulfi aol ehitedi 19. aastagasaa edimädsel poolõl vahtsõnõ uhkõ korgklassitsistligun stiilin päähoonõq. Tuul oll´ kats kõrda, otskatus, edeküle pääl oll´ katõsa kandilist sammast, miä olliq katõ kaupa ja mink otsan olliq joonia kapiteeliq. Edeküle pääl oll´ kolmõnukalinõ frontuun. Hoonõq sai Vabahussõan vika. Ku mõisaq riigistedi, taheti sinnäq tetäq kuul, a vallavolikogu laitsõ plaani mahaq. 1926. a otsutõdi huunõ varõmit tarvitaq ehitüsmatõrjalis. Rahvas mäletäs, et 1950.–1960. aastil veeti viimädseq kiviq tiiehitüses. 
Mõnistõ mõisa park.
Mõnistõ mõisahuunõ ümbre om liigirikas park. Park om 14,6 ha suur ja tuu tetti 1840. aastil ja om üts vanõmbit mõisaparkõ Vanal Võromaal. Pargin om Mõnistõ järv. Legendi perrä ollõv mõisaherr von Wulf lasknu järve käsilde kaibaq ja järvel ollõv mõõka käen hoitva soe kuju. 2008. a järve puhastõdi ja parandõdi ümbrust, tetti tsuklõmiskotus. Pargin om ka laululava, kon om suvildõ peetü kontsõrtõ. Võro-Valga tii veeren pargi lähkün om nelä kahruga skulptuur 1953. aastast. Sääntsen stiilin kuiõ panti tuul aol teie viirde.
Olaine

Olaine om liin Lätin. Olaine om Olaine piirkunna keskus. 2022. aastagal elli Olainen 10 224 inemist. Liin om Olainīte jõõ veeren.
Olaine ala suurus om 6,8 km². Olaine sai liinaõigusõq 1967. aastagul.
Liinast lätt läbi Jelgava–Riia raudtii (jaam Olaine) ja suurtii A8 Riia–Meitene-Šiauliai.
Rahvastik.
2022. aastagal oll' Olainen 10 224 elänikku.
Sõbraliinaq.
Olainel ja Olaine piirkunnal om põrõld 5 sõbraliina:
Eesti Rahvusraamadukogo

Eesti Rahvusraamadukogo (RaRa) om raamadukogo Eestin, miä luudi 1918. aastagal.
Tedre Jakob

Tedre Jakob (Jakob Teder ehk Jakkap Tedder; pseud. Loidik; sündünüq 2. piimäkuu pääväl 1873, koolnuq 23. rehekuu pääväl 1949) oll koolioppaja ja ütiskunnaedendäjä.
Timä sündü Vana-Roosa vallan, Hansi talun. 
Elokäük.
Sänna vallakoolin 1880–85 ja Rõugõ Kihelkonnakoolin 1885–1891. Pihkva Oppajide seminärist oppaja tunnistus 1914.
Abioppaja Lepistü vallakoolin 1891/92 ja Vana-Prangli koolin 1892/93.
Koolijuhataja Kasaritsa Jaani koolin 1893–1901, Rõugõ valla Jaani-Peebu koolin 1901–1903 ja Pihkva Eesti koolin 1904–1918.
Oppaja Petseri Gümnaasiumin 1918, Võru Gümnaasiumin 1918–1920, Võru 1. algkoolin 1920–1923 ja Võru oppajide seminäri algkoolin.
Juhataja Võru Suu algkoolin 1923–1933. 1933 sai pinsi pääle.
Egal puul, kon Teder elli, kõrrald timä laulu ja pilli kuurõ, nuuri kotkit, karskusõ asju. Timä mõistsõ aia asju inemiisi ja rahaga.
Jaani kooli aigu oll ütes errä asi hõrila murõtsõmine. Tollõs oll vaija raha korjada. Raha korjamine ja kõrraldamine sai niipallo selges ja läts häste, et vahet õkva tõsõ suurõmba hõrila - oktoobri 1896 Tannil Kriisa käest 100 rbl. hõril ja . 1897. jaanuar suurõmb hõril 250 rbl.
Kreutzwaldi teema.
Joba 1895. 26. jaanuaril om Teder kirutanu umma päväraamatulõ: 
mina ei taha ega saa rahulikult puhata, kuni ei ole lauluisale fr. R. Kreuzwaldile wääriline ausammas ehitatud. 26. jaan.1895.
1923. aastal asut Teder Johannes Käisiga üten Dr. Fr. R. Kreutzwaldi Mälestuse Jäädvustamise Seltsi.
1926. aastal tetti Kreutzwaldi ausammas
1941. a alust muuseum. 
1941–44 Teder oll muuseumi varahoitjaja.
1944–48. Teder oll muuseumi direktor
Kirätüü..
Luulõtus "Ala-Heedu talu" Käsikiri Võrumaa Muuseumin
"Sirgulõ". Satiiriga luulõtus Võru vapsõ kotsilõ. 
Pere.
Naanõ Alviine s. Prügi. (1885–1980)
kats poiga:
Kaljula (1905-1978) jurist, aokiränik ja kodu-uurja. Timä kirutõt esä kotsilõ uurmistüü.
Luulik (1911-1971) 1941-57 oll arreteeritü ja kiudutadu
Valss

Valss vai valts om 3/4 taktimõõdoga seltskunnatands.
Aolugu.
Valss om arõnuq 18. aastagasaa tõõsõl poolõl S'aksamaal ja Austrian nii-üldäq s'aksa tandsost ja ländlerist. Algusõn oll' valss aiglanõ tands, a 19. aastagasaa edimädsel poolõl mõtliq Viini viiemeistreq Lanneri Joseph, Straussi Johann vällä kipõmba tempoga tsüklilidse Viini valsi, miä sai esierälidse populaarsusõ ja levisi 19. aastagasaa joosul üle terve Õuruupa. Kõgõ ilosambaq Viini valsiq ommaqki peri joba Straussiaost, näütüses "Ilosa sinidse Doonau pääl".
Tuu tandso tandsmisõ stiil om sõski ao joosul pall'o muutunuq ja Inglüsmaalgi viil säädünüq - parhilla peetäs põhilidsõs standardtantsõ kodomaas iks Inglüsmaad.
Eestläisilgi om uma labajalavalss, miä lätt võistluisil graatsilidsõst üle põrmandu liuglõmisõst pall'o lakja.
Moodulidsõlt om valssi pall'o tandsit kammõr-, sümfoonilidsõn ja lavamuusikan. Valsi vahtsõmbaq variandiq ommaq Inglüse valss (aiglanõ valss) ja boston.
Võistlustands.
Tandsovõistluisil tandsitas kattõ valsi – aiglast ja Viini valsi. Aiglanõ valss, midä kutsutas ka Inglüse valss, om poolõ aigladsõmb ku Viini valss, tempos om 30 takti minotin. Viini valsi tempo om 60 takti minotin. Aiglast valsi opitas Eestin hariligult joba edimäidsi tantsõ siän, selle et ku tempo om aiglanõ, om naid sammõ kerge ärq oppiq. Mõnõq tandsooppajaq pidäväq taad tantso ka standardtantsõ alossõs, mõnõq arvasõq, et alossõs om sõski aiglanõ fokstrott, midä Eestin standardtandsõst viil viimätses opatas. Viini valssi opvaq ka joba algajaq tandsjaq, a et taa om kipõ tands ni taht paari hääd kuunpüsümist, om tuud tõnõkõrd rassõ selges saiaq. Võistluisil om tandsõl uma järekõrd, miä või ka eri maiõn esiq muudu ollaq. Eestin tandsitaski kõgõpäält aiglast valssi, Viini valss om standardtandsõ järekõrran kolmas.
14. piimäkuu päävä kiudutaminõ

14. piimäkuu päävä kiudutaminõ (eesti keelen hariligult "juuniküüditamine") oll' edimäne Balti maiõ rahvidõ hulgahna kiudutaminõ, mink pand' toimõ Nõvvokogoliido repressiirjä ammõt NKVD 14. piimäkuu pääväl 1941. Kiudutamisõ käügin võeti Eestist kinniq umbõs 3000 miist, suurõmb jago sai GULAG-i vangilaagrin hukka. Näide perreliikmõq – umbõs 7000 naist, last ni vannainemist – saadõti Eestist vällä Tsiberihe, kon niisamatõ pall'oq hukka saiq. 
Kiudutamisõga taheti kodomaalt vällä viiäq uma riigi hoitjaq: riigiammõtniguq, sõaväeläseq, politseimeheq, majandustüütäjäq, rikkambaq talopujaq ja tõõsõq, kedä kommunistlik ideoloogia kai ku ummi vainlaisi – nn ekspluataatorliidsi klassõ liikmit, kink kotsilõ üteldiq, et nuuq ommaq ütiskunnalõ ohtliguq. Eestist kiudutõdi nii 10 000 inemist, Lätist päält 15 000 inemise, Leedust ligi 18 000 inemist.
Tagametsa Eduard

Tagametsa Eduard (20. juuli 1907 - 4. jaanuar 1996) oll Munamäe tornivaht 1956–1978.
Sündümiskotus Kuuda külä, perenimi inne eestistämist Hinterwald.
Ku 1944 tetti Haani 7-kl kuul, sõs Eedu sai sinne ametilõ koolitiinjäs ja ahukütjäs. Koolin tüüt ka Haki Leida. Leida ja Eedu naksiva koon elämä. Näide elotus oll pikkä aigu Munamäe all, parlatsõ Suurõ Muna kohviku takan.
1956. sai Eduardist Munamäe tornivaht. Timä passõ häste sändsele ametilõ, oll inemiisile lahkõ, mängse kannõld ja akordeoni, laulsõ.
Torni all oll täll umast huvist kõrraldõt vannamuudu taluelu asju näitus.
Kuudsi ohvrikivi

Kuudsi ohvrikivi om ohvrikivi Harglõ kihlkunnan Kuudsi külän. Kuudsi ohvrikivi om kultuurimälehtüs.
Kivi om 1964. aastagast kaitsõ all.
Päält tasanõ munakujolinõ kivi om maa seen. Kivi mõõdiq põh'a-lõunõ suunan ommaq 140 cm, hummogu-õdagu suunan 95 cm ja ümbremõõt 4,18 m. Põh'apuulnõ ots om veidü korgõmb ja küünüs 25 cm maa seest vällä, lõunõpuulnõ õnnõ 10 cm. Innembä oll' kivi maaga pia tasa, a pääle kaitsõ ala võtmist kaibõti kivi vähäkese maa seest vällä, nii et kivi ümbre tekkü kraavikõnõ. Kivi kesken om kolmnuka muudu tsäbroliidsi servigaq 3 cm sükäv lohk, mink mõõdiq ommaq 30 × 30 cm. Lohk paistus ollõv tegünüq kivi putõs minemisegaq.
Kioto

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;179551&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2023-07-06T18:38:08Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Kruusamägi&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;origin&gt;179562&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Kioto (ka: Kyoto; jaapani keelen 京都) om Jaapani liin.
2023. aastagal elli Kioto 1 445 648 inemist. Liina pindala om 827,83 km².
Ryuonosuke Fukai

Ryuonosuke Fukai 深井龍之介 (24.11.1985.) om jaapani aoluulanõ, ärimiis ja podcasti pidäjä. Tä om sündünü Izumo liinan, lõpõtanu Kyushu ülikooli kirändüsosakonnan sotsioloogia ala.
Leevätüüd algus oll ärijuhtmine Toshiba co, ja Leebo co. 2016.asut uma firma COTEN co,  mille asi om maailma aoluulidse andmõbaasi luumine viimätse 3500 aasta kotsilõ.
2018. alust timä COTEN Radio podcasti aoluu oppamise jaos, minka om saanuq Jaapnin ja maailman mitmit avvuhindu.
Timä om vällä toonu inemisesuu kognitiivse kõrraldusõ op-süsteemi (Cognitive OS of human society) seletüse vai metafoori. Ega mõttide vai tiidmiisi kõrraldamise moodu vai tehnoloogia man kujunõs inemiisil errämuudu “op-süsteem” tarkusõ ja elämise jaos. Sändside kognitiivside op-süsteeme (vai tarkusõkõrralduisi) alusõs om olnuq läbi aigõ umbõ sääne rida: 
Hobiq.
Basskitarr, puutrimänguq ja reismine. Jaapanin uur kuumavii lättit, vällämaal kohalik kultuur ja lihtside inemiisi elu.
Lätteq
Coten CO Koduleht https://coten.co.jp/ 
https://ja.m.wikipedia.org/wiki/%E6%B7%B1%E4%BA%95%E9%BE%8D%E4%B9%8B%E4%BB%8B?safesearch=moderate&amp;setlang=en-XL&amp;ssp=1
Focus

Focus om Amsterdamist, Hollandist, peri progrõssiivsõ roki andsambli, miä käve kuun aastil 1969–1978 ja vahtsõst jälq aastagast 2001. Andsambli sai kuulsas uma ummamuudu luuga "Hocus Pocus", kon om seen nii joodõldamist, vilistämist, flöödi- ja suupillimängo ku kitrasoolositki. Andsambli ainugõnõ liigõq, kiä om püsünüq taa man algusõst pääle, om laulja, flöödi- ja klahvpillimängjä Van Leeri Thijs. Tõõnõ bändi pikäaolinõ tegijä ja mõotaja om olnuq kitramängjä Akkermani Jan. Nimäq kats püssüq mõlõmbaq bändi man kooniq 1976. aastagani, ku Akkerman ärq läts'. 
Aastagal 1978 lats' andsambli lakja. Järgmäidsil aastagakümnil astõq Van Leer ja Akkerman mitmit kõrdo üten üles, mõnikõrd ka Focusõ nime all.
Aastagal 2001 alost' Van Leer vahtsõst Focusõga, kon külh vanast bändist om timä ainugõnõ, tõõsõq kõik vahtsõq liikmõq.
Wagneri Richard

Wagneri Richard (Wilhelm Richard Wagner, sündünüq 22. lehekuu pääväl 1813 Leibzigin – koolnuq 13. radokuu pääväl 1883 Veneetsiän) oll' s'aksa viiemeistre, kiä kirot' suuri ni vahtsõ moodugaq oopõrit. 
Elokäük.
Varahanõ elo.
Wagneri Wilhelm Richard sündü S'aksamaal Leibzigin 1813. aastagal viis kuud inne tuud, ku Napoleoni armee Rahvidõ Lahengin lüvväq sai. Välälaatsareten läts vallalõ soetõbi, miä levisi ka Leibzigi liina ja mink kätte Wagneri esä kuuli.
Mari

Mari om lihavilä, kon seen hulga siimnit.
Tekkümise perrä või mari olla kas pall'asvillanõ vai rüäsvillanõ. Päälmädse sigimiguga häitsmest saa pall'asvili, näütüses hariligu kardoka mari vai viinamari. Alumise sigimikuga lillist saa rüüsvili, näütüses mustika mari vai tikri. Alumisest sigimikust saanuidõ marjo pääl omma otsan häiermäkatussõ kuionu jäänüse.
Ku sigimik om pall'upesäline, sis om mar'an kah hulga siimnit. Näütüses kardohkal om häitsm katõpääline, spargelil kolmõpääline, hussilkal neläpääline ja palohkal viiepesäline.
Botaanilidsõn mõttõn ommaq mar'aq mõnõq ka sääntseq mar'aq, midä näide suurusõ peräst mõista-i egäpääväkeelen mar'as pitä, näütüses tomadiq, kurgiq, kürvidsäq, arbuusiq, meloniq, baklažaaniq, banaani' ja kiivi'.
Muudunuq mar'aq ommaq tsitruselidsil, näütüses apõlsiinõl ja tsitronõl. Näil om kuur väega paks, a sisemüs esieränis mahlanõ. Sääntsit marjo kutsutas tatrigupruuvõs.
Kõik mar'aq ei olõq lihalidsõq. Sääne om näütüses paprika.
Inämbüs marju om süüdäv, a kõik mitte. Mõnõ taime, näütüses kartoli, vaglakar'a ja musta bell'odonna mar'a omma hoobis kihvtidse. A tuu ei tähendä, et terve taa kasv piäsi kihvtine olõma, näütüses kardohkal süvväs mugulaid.
Argikeelen tähendäs sõna "mari" mitund sorti viljo, miä botaanilidsõn mõttõn olõ-õi mar'aq. Näütüses vabarna viljo kutsutas mar'as, a tegeligult omma nuu kogosiimne. Maasikal omma litsõ rüävilä, vislapuul ja toomingal luuvilä, pihlapuul uibuvilä ja kadajal kääpi'.
Kukumäe Arvo

Kukumäe Arvo (Arvo Kukumägi; sündünüq 9. põimukuu pääväl 1958 Litvina külän Setomaal – koolnuq 16. lehekuu pääväl 2017 Talliinan) oll' eesti näütelejä.
Hariligult kutsti timmä nimega Kuku.
Välälingiq.
Siin ja praegu. Arvo Kukumägi.
Vastaossus

Vastaossus vai paradoks (kreeka sõnnost "παρά" 'vasta' ja "δοξα" 'nägemine') om sääne mõtõq vai väüdüs, miä paistus loogilinõ vällä, a joud lõpus vastaossusõhe.
The SpongeBob SquarePants Movie

The SpongeBob SquarePants Movie om 2D tett animafilm ettevõttõlt Nickelodeon Movies.
Charles III

Charles III (Charles Philip Arthur George; sündünüq 1948. aastaga 14. märtekuu pääväl) om Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriigi kuningas pääle kuningaimänd Elizabeth II kuulmist 2022. aastagal.
Päält tuud om tä riigipää 15 Rahvide Ütistüse riigin, miäq ommaq kuningriigiq: Kanada, Austraalia, Vahtsõnõ Meremaa, Jamaica, Bahama, Grenada, Paapua Vahtsõnõ Ginea, Saalomoni saarõq, Tuvalu, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiiniq, Antigua ja Barbuda, Belize ni Saint Kitts ja Nevis. 
Charles III om Inglüsmaa Kerigu ja Rahvide Ütistüse pää.
Georg VI

Georg VI (Albert Frederick Arthur George Windsor; sündünüq 1895. aastaga 14. joulukuu pääväl, koolnuq 1952. aastaga 6. radokuu pääväl) oll' Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriigi kuningas aastagil 1936–1952. 
Georg VI oll' kuningaimänd Elizabeth II esä. 
Tä sai kuningas 1936. aastagal päält tuud, ku timä veli, kuningas Edward VIII trooni ärq andsõ.
Georg VI oll' ka viimäne India keisri kooni aastaganiq 1947, ku India esisaisvas sai.
Sinimäe Juhan

Sinimäe Juhan (Juhan Sinimäe, sündünüq Pechter; 2. süküskuu päiv 1910 Moostõ vallan, koolnuq 21. joulukuu päiv 1984 Abja-Paluojan) oll' luulõtaja.
Om matõt Viländimaalõ.
Läts 1943. aastaga hainakuun Suumõ, sai sõalisõ oppusõ Jokelan ja Jalkalan, 1./JR200-n. Võtt' ossa lahengist Kar'ala maakaala pääl, Viiburi lahen ja Vuoksen. Om saanuq 1. klassi Vabahusmedäli. Tull' 1944. aastaga põimukuun tagasi Eestihe, oll' päält sõta Talliinan varustaja. 1948. aastaga võeti kinniq ja viidi Tsiberihe, tagasi saiõ 1953. aastaga.
Tsahkna Margus

Tsahkna Margus (Margus Tsahkna, sündünüq 13. mahlakuu pääväl 1977 Tarton) om Eesti poliitik, väläminister Kalda Kaja kolmandan valitsusõn.
Tä om olnuq Riigikogo liigõq ja eräkunna Eesti 200 juhatusõ liigõq.
Länigu Marju

Länigu Marju (sündünüq 7. süküskuu pääväl 1957) om Otõmpäält peri eesti laulja.
Helloween

Helloween om s'aksa rokkansambli, miä tull' kokko 1983. aastagal.
Kumari Aino

Kumari Aino (sündünüq Aino Bergmann; 1. radokuu pääväst 1938 kooniq 1940. aastaganiq Aino Helemäe; sündünüq 15. süküskuu pääväl 1908 Põlvan – koolnuq 17. rehekuu pääväl 2004 Tarton) oll' eesti tsirgutiidläne.
Timä esä Bergmanni Rudolf (Helemäe) oli aptiikri.
Tä opp' Eesti Noorõsuu Kasvatusõ Seldsi tütärlatsi gümnaasiumin Tarton, lõpõt' 1927. aastagal Võromaa Rahvaharidusõ Seldsi Tütärlatsi Gümnaasiumi ja opp' 1927–1930 Tarto Ülikooli matõmaatiga-luudustiidüskunnan ja 1932–1935 arstitiidüskunnan.
1941. aastagast oll' tä tüün Talliinan Riiklikun Luudustiidüisi Muuseumin (1944–1946 direktrin). Aastil 1947–1978 tüüt' Kumari Zooloogia ja Botaanika Instituudi tsirkõ osakunnan.
Kumari uur', kuimuudu nepiq sööväq, Õdagu- ja Hummogu-Eesti soiõ tsirkõ, tsirkõ levikut ja ku pall'o näid Väinamere saari pääl om, tsirkõ rändämist, naerukajaka levimist mandri viikokõ pääl, tsirkõ rõngastamist.
Eräelo.
Tä miis oll' Kumari Eerik.
Haani kiil

Haani kiil' um Haanimaa ja haanigõisi põlinõ kiil'. Puht keeletiidüslidsehn mõttõhn um taa osa võro keelest (üts' võro keele keelepruukõ), a haani rahva siähn peetäs ja nimmatas taad uma hindätiidmise perrä sakõstõ haani keeles ja mitte võro keeles. 
Haanimaa ello edendävä vabatahtlidsõ ütisüse Haanimiihhi nõvvokua otsussõgaq radokuu 4. pääväst 2006 ummaq synastõduq haani keele seletüs ja pääsäädüq:
"Keeletiidü perrä um haani kiil' lõunõeesti kiili hulka kuuluva võro keele Hummogu-Rõugõ murrak, miä lätt pia tervehnä kokko Vahtsõliina murrakugaq. Taa keelepruuk' käü võro keele hummogumurdõ alaq, midä peetäs ütes kygõ vanaperälidsembäs, puhtambas ja kygõ parõmbahe alalõ hoitunus võro ja lõunaõeesti keele osas. Et taa sama vana, puhas kiil' um ka võro kiräkeele põh'as, sis või haani keele seletämises ja oppamisõs abis võttaq võro kiräkeele raamaduq ja säädüq, a naist ülembäs piät pidämä haani keele esiqmuudu juuni, synno ja säädüid."
Haani keele pääsäädüq.
1. Haani keelehn pruugitas haani esiqmuudu keelejuuni ja synno.
2. Ku haani keelest lövvä-i mynt tarvilikku synna, sys tulõ tuu vällä märkiq vai võttaq võro (vai eesti vai muust) keelest ja haani kiilde sünnütäq.
3. Haani keele kirotamisõs pruugitas võro keele vahtsõt kiräviit, nii niguq tuu um ant 2002. aastagal ilmunuhn "Võro-eesti synaraamatuhn".
Haani keele esiqmuudu joonõq ja synaq:
Keele tegelik sais ja pruukminõ.
Sammamuudu ku võro, seto jt lõunõeesti keeleq, um ka haani kiil' tõsitsõhe ohostõt kiil. Siski um haani kogokunna hulgahn üle terve lõunõeesti keelerühmä kõgõ inämb perrit, kiä ummi latsigaq õnnõ umma kiilt pruuk'vaq, ni tuuperäst um haani rahval ja näidegaq lähkühe köüdetüil inemiisil ka kõgõ inämb latsi, kink edimäne kiil' um uma põliskiil. Sääntsit perrit olõ-õi külh seol aastagasaal olnuq päält kümne, a tuudkiq um inämb, ku samal aol tõisil lõunõeesti keelil kokko.
Haani keele pääsäädüihn vällätuudut egäpääväelohn inämbüisi tävveligult õkva nii pruugida-aiq, ei kõnnõhn ei kirähn. Egäpääväpruuk' um vaba ja um inämbüisi midägiq naidõ säädüide ja hariligu võro kõnnõ- vai kiräkeele vaihõpäälist.
Haani kuul' um olnuq üts' edimäidsi kuulõ, kohn um naat oppama võro kiilt. Haani keelepesä um kavva aigo olnuq ainugõnõ latsiasotus, miä um tüütänüq tävveligult ütehn lõunõeesti keelehn. Nime poolõst um tuus tüükeeles olnuq haani kiil, a praktikahn inämbüisi midägi haani keele ja võro kynnõ- ja kiräkeele vaihõpäälist.
Mitte kyik' haani keele kynõlõjaq tiiki-iq periselt haani ja võro keelel vaiht, kas sis kynõldõhn vai keele nimmamisõhn, a üts' jago naist tege naidõ vaihhõl küländ selgehe ja tiidsähe vaiht.
Sarapuupähkmäs

Sarapuupähkmäs om sarapuu perrehe kuulujidõ liikõ vili. Eestin saias sarapuupähkmit hariligu sarapuu päält. Et Võromaal om sarapuu ainugõnõ põlinõ umamainõ pähkmäpuuliik, sis kutsutas võro keelen taad inämbüisi pähkmäpuus ja "sarapuupähkmä" asõmal üteldäs egäpääväkeelen hariligult lihtsähe "pähkmäs".
Pähkmäs om hulga rasvaga ja kõva puitsõs lännü koorõga. Kas jaoldõ või tävveligult om pähkmä ümbre kausi muudu veerest narmastunuq lüll. Pähkmäs om 1–2½ cm pikk ja 1–2 cm lag'a, ümärik, mitte joht kerä kujoga, a lopõrgunõ. Pähkmäkoorõ kujo, ehitüs ja kasumisõ kotus ossõ seen ommaq tähtsäq sarapuuliigõl vaihõ tegemise tunnusõq. Viläq võivaq ossakõisi pääl ollaq nii ütsindä, katõ- ku nelläviisi. Pähkmä jüvvä võit süvväq. Jüvä ümbre om ohuq tummõpruum' nahk, miä mõnikõrd inne süümist ärq kooritas, a hariligult siski mitte.
Eestin kasusõq sarapuupähkmäq keskmädselt poolõ grammi rasõhusõs vai vähäkese suurõmbas. Ku om õnnõ, lövvüs ka grammiliidsi suuri pähkmit. Kasumisõ kotus mõotas pähkmä suurust ja kujjo.
Ütsik puhm and 1–3 kg pähkmit, a kultuursordiq pääle 10 kg. Hääq pähkmäaastagaq ommaq egä kolmõ-nellä aastaga takast.
Pähkmäs saa uma suurusõ kätte põimukuu algusõs, a valmis saa süküskuu keskpaigas. Valmi pähkmä tund ärq uma helepruumi koorõ perrä. Valmis pähkmäs tulõ lüllü külest vallalõ ja satas puu otsast alla. Pähkmit om kõgõ parõmb kor'adaq nii, et puu otsast raputõdas alla kütseq viläq, tuurõq jääseq valmuma. Kor'adaq võit õnnõ tävveste valmit pähkmit. Tuurõq pähkmäq ei püsüq, näil om kehv söögijoud ja halvõmb maik. Pääle korjamisõ piät pähkmä vällä kuioma pandma.
Sarapuupähkmit süvväs värskistpääst ja tarvitõdas hulga kondiitriärin, tetäs kompvekke, halvaad, pralineesit ja sarapuupähkmävõidu (nt Nutella).
Tõhv

Tõhv om tammõ vili. 
Tõhva seen om inämbüisi üts, mõnikõrd kats seemend, mink ümbre om kõva kuur. Tõhva ümbre om kausi muudu lüll. Tõhv või ollaq 1–6 tsendimiitret pikk ja 0,8–4 tsendimiitret lag'a. Tõhvaq lätväq valmis 6–24 kuud. 
Tõhv om tähtsä süük pall'osilõ nisaliisilõ ja tsirgõlõ. Naid sööväq näütüses oravaq, hiireq ja hütüq.
ESTCube-2

ESTCube-2 om Eesti Tudõngisatõlliidi Tsihtasotusõ kolmõmõõdulinõ kuupsatõlliit. Kolmõmõõdulinõ tähendäs, et kuupsatõlliit om üts ütsüs, miä om kokko pant kolmõst 10 x 10 x 10 cm klotsist, miä kaaldvaq kooniq 1,33 kg. Tuu tähendäs, et ESTCube-2 satõlliit om 30 cm pikk ja kaald kooniq neli killo. 
ESTCube-2 om ESTCube programmi tõõnõ satõlliit, edimäne oll' ESTCube-1. 
ESTCube-2 joud' uma lindamistii vai orbiidi pääle 9. rehekuu pääväl kell 4.36 Eesti ao perrä.
Aolugu.
Satõlliidi tegemisega naatiq pääle 2014. aastaga vahtsõaastakuul, miiskund ja raha saadiq kokko 2016. aastagal. 
Tiidüsliguq tsihiq.
Nigu ESTCUBE-1, om ESTCube-2 hariduslik-tiidüslik projekt, mink tsiht om andaq üliopilaisilõ ja keskkooliopilaisilõ võimalus ilmaruumimissiooni luumisõ man kaasa tetäq. Satõlliidi disain, prototüüp, mud'eli kokkopandminõ, katsõtamisõq ja ilmaruumin lindaminõ ommaq kõik üliopilaisi vastutaq. 
ESTCube-2 satõlliit om ehitet et näüdädäq, ku häste tuu süväilmaruumi avastaq joud ja sutt. Maa kotsil ollõn saa pruukiq maa pääle kaemisõ kaamõrit, et kor'adaq teedüst biomassi kotsilõ.
ESTCube-2 päämäne mõtõq om pruuviq, kuimuudu tüütäs eelektri-pääväpur'o vahtsõnõ plasmapiduri teknoloogia. Vahtsõ plasmapiduriga tahetas satõlliit Maa tuulõtaivahe tullõn ärq palotaq. Tulõvanaon loodõtas plasmapiduriga ilmaruumin lindava prügü vasta saiaq, et nuuq satõlliidiq, miä inämb ei tüütäq, ärq palotaq.
Satõlliidi ehitüsest ja edendüsest om kirotõt mitukümmend bakalaureusõ-, magistri- ja doktoritüüd.
Ahtisaarõ Martti

Ahtisaarõ Martti (Martti Oiva Kalevi Ahtisaari sündünüq 23. piimäkuu pääväl 1937 Viiburin; koolnuq 16. rehekuu pääväl 2023 Helsingin) oll' soomõ diplomaat ja Soomõ kümnes president aastil 1994–2000. Ahtisaari oll' edimäne, kiä valiti Soomõ Vabariigi presidendis õkvavalimiisiga.
Kittüses tüüst rauha hääs sai Ahtisaari pall'o avvohindo, minkast tähtsämpi oll' Nobeli rauhapreemiä aastagal 2008.
Nursi raketibaas

Nursipalu raketibaasi ammõtlik nimi oll' 305. raketipolgu 2. divisjon (в/ч 33847-Г). 
Aolugu.
Edimäne divisjon oll' Sännän (в/ч 33847-В). Egan divisjonin oll' neli patareid, kon eganüten vesinigupommiga rakett P-12. Sännän olliq niiviisi 1.–4. patareiq ja Nursipalun 5.–8. patareiq. Egan divisjonin oll' 460 sõaväeläst (67 ohvitsiiri, 100 seersanti, 313 soldanit) ja 6 tüülist. 
Raketidivisjoniq lätsiq käüki 1962. aastaga, a noidõ ehitämises asotõdi kats aastakka varraba polk ja ehitüsväeosa.
305. polk asotõdi Võrolõ 1. süküskuu pääväl 1960. Polgu ammõtlik nimi üten avvunimmiga oll' vinne keeli "305-й гвардейский ракетный Кенигсбергский Краснознаменный ордена Кутузова полк (в/ч 33847), позывной «Задор»." 305. polk käve 23. diviisi alaq. Polguga umbõs ütelaol asotõdi 1507. liikja remondi-tehniline baas (в/ч 34166, "1507-я подвижная ремонтно-техническая база"), miä nakas' raketidivisjonõ ehitämä. 1963. aastaga saiq Sännän Polgu staabi jaos vahtsõq huunõq ja koliti Võrolt sinnäq. Ohvitsere elämine oll' Võro liinan Suvorovi osan. Polgu edimäne komandõr oll' Kaštsejevi Mihail Aleksandrovits (21.10.1921 - 31.12.1982).
Säändseq polguq olliq viil Haapsalun, Valgan, Rakveren ja Aluliinan.
1970. –1985. aastaga oll' divisjoni komandör alambpolkovnik Tjapushkini Albert (s. 1940). Timä jäi Nurssi elämä ja oll' peräst Tamula Tallõn tallimiis.
1982. aastaga säeti polk 40. diviisi alaq, miä oll' Pihkva oblastin Ostrovin.
1988. aastaga lasti raketibaas keskmaarakette kuundamisõ lepüngi perrä sõavalvõst priis ja anti kaitsõministeeriümi säetühe süsteemi.
1989. aastaga 305. polk lõpõtõdiq.
Raketiq.
Rakett P-12 (8К63) oll' 22,8 miitret pikk ja 1,6 miitret jämme. Maksimaalnõ laskmisõ kaugus 2080 km. Täpsüs 5 km piiren. Pommi võimsus 2,3 MT.
Illatsõbaq seletüseq.
Taanist peri huvilinõ Mikkelseni Martin Trolle om 2008. aastal säädnüq võrko kaemisõs 190 pilti Nursi baasist.
Petseri Gümnaasiumi lõpõtajaq 1932

Petseri Gümnaasiumi lõpõtajaq 1932.
Eesti osakonna lõpõtajit oll 23:
Abel Alwiine;
Gehrke, Aksel;
Kirs, Elfriede (cum laude);  Elfriede / Ello Säärits (Kirss) https://www.folklore.ee/tagused/nr29/memoriam.pdf
Kleinson, Nikolai;     https://www.geni.com/people/Aavo-Sillandi/6000000015586876989
Kursson, Aleksander;   http://etbl.teatriliit.ee/artikkel/kurtna_aleksander1
Listakind, Serafima;  (cum laude); http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1127
Muts, Wiktor;
Mällo, Natalie; 
Mälton, Elfriede;
Mõtsar, Linda;
Nestor, Elmar; 
Opmann, Karl;
Pihlapuu, Mihail;
Piho Lydia;
Raudsepp, Linda;
Rikken, Melita;
Sabal, Walter; 
Sawala, Wassili; 
Sumberg,Ingelina;
Talumäe, Wassili;
Teblenkow, Stepan;
Waher, Loreida;
Wiitkin. Armilda.
Perräeksailõ saadõti 1 opilanõ ja tõsõs aastas jäeti 2 opilast. 
Vinne osakonna lõpõtiva kõik 20 õpilast: 
Annus, Olga;
Bogdanow, Grigori; 
Karsnek, Weera; 
Dondukow, Wsewolod; 
Efimow, Anatoli; 
lwanow, Georg; 
Jordanski, Wladimir;
Katus, Ljubow; 
Mordwinow, Sinaida; 
Makarowski, Helene; 
Nikula, Aleksander; 
Petsnikow, Georg; 
Poslin, Iwan; 
Selenow, Konstantin; 
Solowski, Eugenie; 
Sork, Wiktor; 
Sensin, Larissa; 
Tales, Georg; 
Wassiljew, Konstantin; 
Walkewits, Nina.
Elu.  11. juuni 1932. 
Petseri Uudised. 11. juuni 1932.
Turu

Turu (soomõ keelen "Turku", roodsi keelen "Åbo") om Lõunõõdagu-Soomõ kõgõ suurõmb liin ja Perüs-Soomõ maakunnakeskus Aura jõõsuun. Turun eläs nii 200 000 inemist (2023)
Nimi.
Turu soomõkiilne nimi arvatas tullõv vanast idaslaavi sõnast "tǔrgǔ", miä tähend' turgu, kauplõmisõ kotust. Arvatas, et Fennoskandiahe tõiq taa nime Novgorodi kaupmeheq.
Roodsikiilne Åbo, varrampa ka Aboa, kuustus katõst osast – "å" tähendäs jõkõ ja "bo(a)" elänikku .
Lonitseera

Lonitseera om eesti altpopmuusiga ansambli, miä alost' 2019. aastagal. Bändi muusiga ja tekstiq tege Kuslapuu Kaisa.
Edimädseq kats aastakka oll' ansamblin neli liigõnd, 2021. aastaga tull' näile mano Kaha Kristin.
2022. aastaga tull' näil vällä debüütalbum "Tapeet", miä sai 2023. aastagal "Aastaga autorilaulualbumi" avvohinna.
Lonitseera ("Lonicera") tähendäs ladina keelen kuslapuud. 
Välälingiq.
Lonitseera ammõtlik kodoleht
Kuslapuu

Kuslapuu (ladina keelen "Lonicera") om kuslapuuliidsi ("Caprifoliaceae") sugukunda kuuluva puhmõ perrekund.
Tuu om nime saanuq s'aksa botaanigu Adam Lonitzeri (1528-1586) perrä.
Maailman kasus umbõs 180 liiki kuslapuid. Eestin kasusõ noist liikest harilik kuslapuu, sinine kuslapuu, tatari kuslapuu ja lõhnav kuslapuu.
Meistriliiga

Premium liiga (2013. aastaganiq "Meistriliiga") om Eesti klubijalgpalli kõgõ korõmb liiga. 1992. aastaga alostanun liigan mäng kümme miiskunda. Huuaig käü inämbüisi urbõkuust nika ku märtekuuniq. Võitja saa UEFA Meistride Liigahtõ, tõõnõ ja kolmas saavaq UEFA Konvõrendsiliigahtõ. Viimäne satas Esiliigahtõ, takastpuult tõõnõ mäng üleminegimängõ.
2013. aastaga teiq Eesti Jalgpalli Liit ja A. Le Coq kuuntüülepüngi, minka sai Meistriliiga umas nimes "Premium liiga".
Luunja

Luunja om Imajõõ veerine alõvik Tarto maakunnan Tarto-Maarja kihlkunnan. Luunja om Luunja valla keskus. 1. märtekuu pääväl 2023 oll' Luunjan elänikke 515. Luunjan om jõõsatam, kuul ja latsiaid. Kunagiq oll' Luunjan mõisa.
Luunja tetti alõvigus 1977. aastagal. Luunja kotusõnime periolõmisõlõ olõ-õi selget seletüst. Innembä om Luunja nimme kirotõt Lunia, Lunnikuella, Lungenmoise, Luna, Luna Moysa, Lundia.
Luunjast om peri klavõrimeistre Hiie Ernst.
Huumoriklubi

Huumoriklubi om eesti nal'ategijide kamp, miä kasvi vällä komöödiatrupist Comedy Estonia. Huumoriklubi om kuun aastagast 2023 pääle ja tuu nal'ameheq ommaq Õigusõ Sander, Varma Karl-Alari, Asperki Ardo, Mustoneni Ari Matti, Andre Roger, Veinbergsi Daniel ja Meema Mikael.
Säidsetäpp-käokiräs

Säidsetäpp-käokiräs ("Coccinella septempunctata") om käokirässide suguseldsi ala käüjä mutiguliik. Seo liigi tunnistähes ommaki timä täpiq.
Tää om Soomõ rahvusmutik.
Säidsetäpp-käokirässile ommaq ohos kuklasõq, härmäq ja ka mõnõq tsirguq.
Mõnõq nõidussõnaq.
lindaq sinnäq lepistikku
kargaq sinnäq kadastikku
kost mullõ miis saa.
Käokiräs, lindu, landu
linnas' sinnäq lepistikku,
karas' sinnäq kadastikku,
näütäq, kostpuult tulõvaq
mullõ peigmeheq.
Zhajiangmian

Zhajiangmian vai nuudliq sojauahämmähüsega om traditsioonilinõ Hiina nuudlisüük. Zhajiangmiani päämidseq kuustusosaq ommaq nuudliq, uaq, kurgiq, põrknaq jne. Zhajiangmiani tetäs hariligult piinülihagaq (vai lõigudu lihagaq) ja sojauahämmähüsega (vai makõ hämmähüsega). Zhajiangmian om Põh'a-Hiinan väegaq populaarnõ ja pall'odõn Hiina liinon om ka mitmõsugumaidsi viise Zhajiangmian tegemises.
Loksa

Loksa om liin Har'omaal Soomõ lahe veeren. Loksa om Eesti kõgõ põh'apoolitsõmb liin. Loksa suurus om 3,82 km2.
Läbi liina juusk Valgõjõgi. Loksa liina ümbre om Lahemaa rahvuspark.
Rahvas.
Liinan eläs 3403 inemist. Suur jago Loksa inemiisist ommaq vindläseq, eestläisi om veidemb ku kolmandik rahvast. Loksa elänikke om 1990. aastidõ alostusõst kõvastõ veidembäs jäänüq.
Aolugu.
Loksa nimi om tulnuq arvadaq sõnast "loks", miä tähendäs madalat soist kotust, kuival aol ärqkuionut järve. Loksa oll' varrampa väiku kalamiihikülä. Külä maaq käveq Kolga mõisa alaq. Loksa sai alõvis 1948. aastagal, liinaõigusõq saiq 25. põimukuu pääväl 1993. aastagal. Edimäne koolimaja Loksal ehitedi 1875. aastagal.
Chongqing

Chongqing (välläütlemine "tšon-tsiń") om Hiina liin. Chongqingi liina tundas ka ku mägiliina, jõõliina, undsõliina ja sillaliina. Chongqing om Hummogu-Hiinan üts neläst umavalitsusõst, miä om õkva Hiina keskvalitsusõ ala kuuluv (tõõsõq kolm ommaq (Peking, Shanghai ja Tianjin). Chongqing om Hiina kõgõ suurõmb umavalitsus. Liina pindala om 82 400 kruutkilomiitrit, liina alaliidsi elänikke arv 2022. aastaga saisoga om 32,1334 mill'onat. Tuuga võisiq taa ollaq maailma kõgõ suurõmba rahvaarvoga liin, õnnõgi et suurõmb osa taa liina ku umavalitsusõ elänigõst elä-äi periselt liinan, a liina ala kuuluvin maapiirkunnõn.
Leedulasõq

Leedulasõq‏‎ vai leedukõsõq (leedu keelen "lietuviai") om balti rahvas, kiä eläs Õuruupan Õdagumere lõunahummoguveeren. Leedulasõq om päämine rahvas Leedun. Leedulasõq kõnõlõsõq leedu kiilt. Nä ommavaq inämbüisi katoliiklasõq. 
Leedulaisi om ilman kokko 4,1 mill'oni ringin. Näist 2,8 mill'onit eläs Leedun ja 3,1 mill'onit kõnõlõsõq leedu kiilt. Suurõmbaq leedulaisi kogokunnaq eläseq viil Ameeriga Ütisriigen, Ütiskuningriigin, Iirimaal, Brasiilian ja Kanadan. 
Leedulasõq ommaq lätläisi, valgõvindläisi ja poolakõisi naabrirahvas. Veidemb leedulaisi eläs ka Lätin, Valgõvinnen ja Poolan Leedu piiri veeren.
Raudtii

Raudtii om rööbästiiga transpordisüstem inemiisi vidämises (ütistransport) vai kaubavidämises. Raudtii om ehitet rongõ, trammõ ja muu rööbästranspordi liikmisõs.
Tuhkru

Tuhkru vai tõhk ("Mustela putorius") om lasidsaliisi sugukunda kuuluv väiku murdja mõtselläi. 
Vällänägemine.
Tuhkrul om tummõ karv ja näon om tummõ mask. Tuhkru kõtt om helle. Tuhkru kõrvaq ommaq väikuq ja hööriguq, keskmäne kihäpikkus om üten hannagaq umbõs 13 cm. 
Süümine.
Tuhkru pidä jahti üüse. Tä süü päämädselt jüräjit ja katõpaigaeläjit, a ka kodotsirkõ, kodojänessit, ruumajit ja kallo. 
Uma saakeläjä ärq tapmisõs purõ tä tuul kõri läbi.
Övdali kiil

Övdali kiil ("älvdali, älvdalska, övdalska") om põh'agermaani ali skandinaavia rühmä dalarna alarühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 2000–2500 inemist. Övdali keele põlinõ ala om Övdalni (Älvdaleni) kihlkund Österdali jõõ oron Dalarna maakunnan Roodsin.
Övdali keele kõnõlõjaq ommaq alostanuq uma keele kaitsmisõs Ulum Dalska seldsi. Ulum Dalska ni Õuruupa Nõvvokogo as'atundjidõ tüürühm ommaq Roodsilt mitu kõrd nõudnuq övdali keelele ammõtlikkõ veidembüskeele õiguisi.
Pennsylvania

Pennsylvania om Ameeriga Ütisriike osa 1787. aastagast pääle.
Osariigi pääliin om Harrisburg ja kõgõ suurõmb liin om Philadelphia. 
Pennsylvania om uma nime saanuq Penni Williami perrä, kiä tekk' sinnäq asundusõ (Pennsylvania provints) 1681. aastagal. 
Osariik jagonõs 67 maakunnas.
Tatarlasõq

Tatarlasõq (tatari keelen "tatarlar, татарлар)" om türgü rahvas, kiä eläs Vinnemaa Õuruupa osan ja Uuralin (Tsiber, Kasastan, Kesk-Aasia). 
Tatarlaisi om kokko 6 650 000, noist 5 554 600 eläs Vinnemaal. 
Eesti tatarlasõq.
Eestin om 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 1993 tatarlast, noist 1012 Talliinan.
Välälingiq.
Inglüskiilne ülekaehus Tatarstanist ja tatarlaisist
Võhma Lihakombinaat

Võhma Lihakombinaat oll' 20. aastagasaal teküs lihatüüstüsfirma.
Aastagal 1928 alostõdi Võhman lihakombinaadi huunõ ehitämist ja 1929. aastagal naas' lihakombinaat tüüle. Kombinaadi tüü läts' häste kõrda ni Võhmast sai kipõstõ kaubandusõ keskus.
1972.–1975. ehitedi vahtsõnõ ni suurõmb lihakombinaat. Kombinaadil oll' 1990. aastagil halv majanduslinõ sais, miä vei tuu pankrotti aastagal 1996.
Poliitik

Poliitik om inemine, kiä tegeles aktiivsõhe poliitikan. Poliitik om kas mõnõn eräkunnan vai umaette. Poliitikil om hariligult uma ilmakaeminõ ja mõttõq ütiskunna ja riigi tüütämise küsümüisin, ja tä võtt ossa valimiisist, et ummi arvamiisi teos tetäq umavalitsusõn, riigi vai riikevaihõlidsõl tasõmõl. Poliitik võtt ossa säädüisi luumisõst, rahaplaani arotamisõst ja valitsõmisõst.
Maakund

Maakund om valitsõmisütsüs. Eestin om maakund 1. järgo valitsõmisütsüse tüüp. Eestin om parhilla 15 maakunda.
Aolugu.
1940. aastagal oll' Eestin 11 maakunda. Maakunnaq likvideeridiq ärq Eesti NSV 1950. aastaga valitsõmisreformiga ja tettiq noidõ asõmalõ rajooniq. 1960. aastidõ valitsõmisreform jätt' perrä 15 rajuuni, miä 1990. aastidõ algusõn nimetedi ümbre maakunnõs.
Hongkong

Hongkong (hiina keelen 香港; "pinyin"'in "xiānggǎng" 'hõngulinõ satam') om Aasia maa, miä om ammõtligult Hiina Rahvavabariigi Hongkongi eräle valitsuspiirkund.
Hiina "Üte riigi, katõ süstemi" poliitiga perrä om Hong Kongil Mandri-Hiina kotsilõ suur autonoomia.
Aolugu.
1841.–1997. aastagal oll' Hongkong Briti koloonia. Tõõsõ ilmasõa aigo okupiirse Jaapan Hongkongi. Hongkong läts' 1997. aastagal Hiina Rahvavabariigi kuunsaiso.
Ütssarvik

Ütssarvik om imeline elläi mitmõ maa mütoloogian. Hariligult kujotõdas timmä ku hobõst, kink otsa iin om sarv'.
Ütssarvikidõ iinkujos om peet nõnasarvikut, narvalit ja esikiq mõtshärgä. Kaq võisõq näide vaimulättes ollaq hirveq, kinkal oll' võlsskasumisõ peräst katõ sarvõ asõmõl üts.
Ütssarviguq ommaq päämädselt Õuruupa mütoloogijin. Ütssarvikut peetäs puhtusõ ja putmaldaq olõgi tunnismärgis. Tuuperäst mõist õnnõ neitsü ütssarviguga ümbre kävvüq. 
Põh’ataiva taivamaavüü lähkün om Ütssarvigu täht’kujo (ladina keelen "Monoceros"), midä Eestin saa nätäq sügüse-talvõ aigo. 
Hiina ja Jaapani mütoloogian peetäs ütssarvikit samas eläjäs nimega "qilin" (Hiina) ja "kirin" (Jaapani tõõsõnď "qilin"’st).
Ütssarvikut kujotõdas ka Sotimaa vapi pääl, J.K.Rowling’i raamatun “Harry Potter ja tarko kivi” ni mitmin filmen.
Kehrä

Kehrä (eesti keelen "Kehra") om liin Har'omaal Anija vallan.
Kehrän om paprõvabrik, minkperäst sai liin kuulsas. Sääl eläs 2023. aastaga 2846 inemist. Kehrä liinast lätt läbi Talliina-Narva raudtii. Kehrä sai liinaõigusõq 1994. aastagal.
Mus'otajaq tudõngiq

Mus'otajaq tudõngiq om Tarton Raatusõ platsi pääl olõva Mus'otajidõ tudõngidõ viipurskusõ kesken ollõv kujo. Kujo om tennüq Karmini Mati. Karmin sai kujo luumisõs mõttõ umast perrest. Kujorakoi ollõv nännüq, kuis timä sõsara vanõmb poig mus'ot' vihma käen umma tütrikku, ja tä oll' tuud pildistänüq. Ildampa and' viipurskusõ kujondamisõs välläkuulutõt Tarto Liinavalitsusõ võistlus kujoragojalõ huugu seo kujo luumisõs.
Samsung Electronics

Samsung Electronics om elektrooniga- ja teedüsettevõtõq Lõunõ-Korean. Pääkontor om Samsung Townin, Soulin. Näil om vabrikit 61 riigin ja ettevõttõn tüütas kokko 160 000 tüütäjät. 2006 ja 2010 vaihõl möi Samsung kõgõ inämb viisoriid. Samsung Electronics om toimõndas päämädselt nelä ala pääl: digitaalmeediäriistaq, puuljuhiq, telekommunikatsiooniq, LCD-ekraaniq. Digitaalmeediä äri põh'andus puutriilõ, trükümassinilõ, televiisoriilõ, kuvariilõ, DVD-mängjile, MP3-mängjile, pildimassinilõ, külmetüsile, kipõküdsäjile, pudsunudsijilõ ja mõsumassinilõ. 
Nimi.
Sõna "Samsung" tähendäs kolmõ tähte, miä herksähe heletäseq. Korea keelen tähendäs "sam" kolmõ ja tugevat ni "sung" tähte, valgõt ja läükvät.
Pekingi parts

Pekingi parts om kuulsa Pekingi süük. Seo söögi pardsilihalõ om umanõ ohkõnõ krõpõ nahk. Hariligult lõikas kokk tuu süüjide iin viilokõisis. Spetsiaalsõhe seo söögi jaos arõtõduq pardsiq tapõtasõq ärq 65 päävä vannudsõlt ja maitsõstõdasõq ärq inne kinnitsen vai ripvan ahon küdsämist. Hariligult hämmätedäseq pardsiviiloq tsukru vai tsukrusuusti sisse. Sõs pandasõq liha ja köögiviläq (hariligult kurk ja sipul) tossutamisõs panni sisse.