tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ukuaru valss

Ukuaru valss om Pärdi Arvo 1973. aastagal kirotõt valss, mink tä kirot' Laiusõ Leida filmi "Ukuaru" jaos. Valsi pikkus om 2.30 minutit.
"Ukuaru valsi" viis saiõ rahva seen väega tuntus ja armastadus ni naksi umma elo elämä – pall'oq rahvamuusigaansambliq mängväq taad valssi umma säädüngiga. Väega häste om tunnõt ansambli Lindprii säädüng, aga umaq variandiq ommaq ka Sannalisil ja Väiküisi Lõõtspille Ütisüsel ni tõisilgiq.
Valsist om tett ka tands, miä oll' ka tandsopido kava seen.
Uppina Juhan om ütelnüq, et "Ukuaru valss" om lihtsä ja illos lugu, minkast kõik arvo saavaq. Valss passis kokko vahtsõmba rahvamuusigagaq, kon om kolm duuri ja mašoornõ stiil. "Ukuaru valss" om vaba ja passis nii pulma kui matidsõlõ.
"Ukuaru valss" filmin.
Muusik Rebäse Henn ütel', et valss sündü Tallinnfilmi Harju uulidsa helüstuudion, ku Laiusõ Leida pallõl' Pärti, et tuu filmi jaos üte lõõdsaluu kirotanuq. Pärt kirot' viisi säälsaman stuudion klavõrinuka pääl valmis.
"Ukuaru" filmin mäng valssi Aksel (Ulfsaki Lembit), kiä nakas tuuga Minnalõ (Kulli Elle) miildümä. Ommaq jutuq, et periselt mäng' taa luu sissõ akordionnimeistre Tammanni Venda, aga filmi lõputiitride seen Tammanni nimme ei olõq.
Uppina Juhan om ütelnüq, et Laiusõ Leida om loonuq säändse pildi, et "Ukuaru valss" om lõõtspilli lugu. Tegeligult om originaalvarianti filmin näüdet Teppo-tüüpi lõõtspilli pääl võimadu mängiq ja filmi helü pääl mäng hoobis akordion.
Tõõsõq variandiq.
VLÜ.
1990. aastaga lõpun kaiõ Matvere Marko naasõga "Ukuaru" filmi ni naasõlõ taa valss väega miildü. Matverele hindäle miildü lõõtsamäng ja tä püüdse uma kõrvaga luu karmoška pääl maaha võttaq. 
"Mul es olõq minkagiq salvõstaq ni ma opsõ tä luu võlssi ärq," ütel' Matvere.
Väiküsi Lõõtspille Ütisüs naksi umma esinemiisil taad palla avavalsis mängmä ni tuu võlssi vai ummamuudu mängit variant jäi rahvalõ ja tõisilõ muusikilõ miilde. 
VLÜ variandilõ ommaq mano tulnuq egäsugudsõq taktiq ja melismiq, midä Pärt esiq sinnäq kindlalõ es pannuq.
Luigelaulunelik.
Üts näist, kellele VLÜ variant miildü, oll' Põldsepä Margus, kiä võtt' valsi Untsakatõ ja Luigelauluneliku kavva.
Õdak inne salvõstamist näkk' Põldsepp filmi päält edimäst varianti ja saiõ arvo, et näide valss om hoobis tõistsugunõ. Nii saiõ kokko katõ versiooni parõmbaq kotussõq ja sündü "Ukuaru valss" Põldsepõ Margusõ muudu.
Sannalise.
Ansambli Sannalise plaadi pääl om "Ukuaru valsi" kotsalõ kirotõt jo "rahvalik". Tuu tähendäs, et pikäpääle naksi valss jo umma elo elämä ja Pärdi Arvo kirotõt varjant jäie kõrrast kavvõmbalõ.
Pärdi Arvo.
Rassõ om üteldäq, kas põrõld rahva seen tunnõt lugu om iks Pärdi Arvo uma. Rahvaligun variandin om sakõstõ pruugit subdominanti (nelläs astõq, näütüses A-duuri subdominant om D-duur), miä Pärdilt sukugi ei miildüq.
2010. aastagal pandsõ Pärt uma luu klavõri pääle ümbre. 
Ammõtlik, Pärdi hääs kitõt akordionisäädüng saiõ Aintsi Taimoga valmis 2016. aastagal.
Uppina Juhan om ütelnüq, et filmin mängit varianti
Tands.
Orava Maie tekk' viisi pääle tandso, midä om tantsit 2009. tandsopidol.
Lingiq.
Pärdi Arvo keskus. Ukuaru valss. Eesti keelen
Eesti piir'

Eesti piir' om Eesti riigipiir'.
Eestil om maapiir' Vinnemaa (Eesti-Vinnemaa piir') ja Lätiga (Eesti-Läti piir) ni merepiir' Soomõ (Eesti-Soomõ piir') ja Roodsiga (Eesti-Roodsi piir').
Eesti ja Vinne piir' om ka Õuruupa Liido välispiir'.
Eesti piiri hoit ja valv Politsei- ja Piirivalvõammõdi piirivalvõosakund.
Väikene kunnakodas

Väikene kunnakodas om murdja tsirk, kiä kuulus kotka perre. 
Tä pelgäs, et inemiseq tedä sekäseq. Tä söögis ommaq pääas'aligult kunnaq ja hiireq. Näid ots' tä niidü ja nurmõ kotsil linnatõn. Talvõs lindas kunnakodas lõuna poolõ mõnõ lämmämbä paiga pääle, miiq kandin olõ ei täl talvõl süvväq.
Merekodas

Merekodas vai merekodask om Eesti kodastõ siän kõgõ suurõmb rüüvli. Tälle miildüs vii lähkün elläq. Sakõstõ ommaq tä elopaigaq kuusõmõtsan vai pedästikkõ pite. Pesä tege tä pedäjä otsa suurist puujupõst. Pesäkotusõq ommaq väega vanaq – sagõhõhe om merekodassit nätt esikiq mitusada aastakka üte paiga pääl. Mõni aig tagasi jäiq merekodasõq väega harvas. Nääq seiq inemise kihvtitet eläjit. Merekotka õigõs söögis ommaq viipäälidseq eläjäq. Et tä om esiq väega suur', sis ei piäq tä tõisi tsirkõ suurt pelgämä – süü ärq, kiä õnnõ ette putus. Kalaq miildüseq tälle niisama häste.
Merekodas on Eesti Verevä Raamadu seen ja kuulus luuduskaitsõ alaq.
Kaeq viil.
Haliaeetus albicilla. Merekodas. Eesti keelen
Must toonõkurg

Must toonõkurg vai must toonikurg om tsirk, kiä kuulus toonõkurõ perre.
Must tuunõkurg om valgõst toonõkurõst vähämb. Tä sulõq ommaq inämbjaolt mustaq, a rohilidsõlt ja vasõkarva läük'väq. Must-toonõkurg' taht elläq vanno mõtsu seen vai vanno puiõ man. Viil miildüs tälle elläq soiõ pääl, kohe rassõ om manoq päsedäq. A miildüs ka lakõ pervegaq jõki vai järvi veeren. 
Uma pesä jaos ots' tä jämmeq ossaq ja pand nuuq mättide, mulla ja savigaq üts'tõõsõ külge kinniq. Ku valgõ ja musta kurõ pessä saassiq kõrvuisi kaiaq, sis musta toonõkurõ pesä om pall'o kõrraligumb. Munnõ om pesän inämbüste neli. Pujaq, kiä munast vällä tulõvaq, ommaq paksõ valgidõ vai hallõ pudsusulgigaq. Kavva aigu ommaq nääq peris pesän pikäle. A peränpoolõ nõsõsõq joq istma. Suurõs kasusõq nääq 50 päävägaq. Ku saavaq 65 päivä vanas, om lakja ilma minek'.
Musta toonõkurõ helügiq om valgõ umast tõistõ. Tä ajassiq niguq tasalikku villu: tseli-tseli! Ärq siskiq segäguq tä ello – tä pelgäs inemiisi. Musta toonõkurõ pesäkotusõq ommaq Antsla kandin, Erästvere ja Miss'o mõtsu seen.
Iäpura

Iäpura vai vesipapp' vai papiesänd om tsirk, kiä kuulus vesipapi perre. 
Iäpura om esiqmuudu tsirk. Eestin om tedä veidüq. Siiäq tulõ tä ynnõ talvõs. Tä tulõ ilda sügüse ja lindas vanna pesäpaika tagasi varra keväjä. Sagõhõhe või iäpurra nätäq vii kotsil mynõ ossaharo, lepäjuurõ vai kivi pääl, miä vii seest paistus.
Timä mustaq sulõq ja valgõ lapp' rynna pääl ommaq niguq keriguopõtaja vai papi rõivaq. Ku tä vihastas, koogutas ku papp'. Ka inne ja päält vii alaq minekit vai õhun lindamist tege tä peris pall'o koogutuisi. Tä süü väikeisi viieläjit ja väikeisi kallo. Naid püüd tä nii viist ku vii lähküst, jõõpõh'a ruusa seest ja kivve alt. Naaq tsirguq juuskvaq, ujosõq ja kargasõq vette väega kipõstõ. Imehtämä pand tuu, et nääq võivaq iäkülmä viigaq jyypõâa pääl uma söögi perrä pikä maa maaha juuskõq.
Kütiorg

Kütiorg vai Holsta org vai Tohkri org om org Vahtsõliina kihlkunnan.
Kütiorg, midä kutsutas ka Holsta ja Tohkri oros, jääs Haani luuduspargi piire sisse. Taa oro mäemäne jago om piiris Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna vaihõl. Org esiq om pia säidse kilomiitret pikk ja mõnõ kotusõ pääl esikiq 70 miitret süvä. Tõist nii süvvä orgo olõ-õiq tervel Eestimaal. Mitmõn paigan lääväq küländ tasadsõq orokaldõq kõrragaq korgõs ja nõsõsõq niivõrra pistü, et säält üles minnäq om pia võimadu. Kütiorgo tulõ sisse peris pall'o vähämbit orokõisi, mink küleq ommaq niisamatõ pistülidseq. Paigapääl kutsutas noid "tsoriq". Läbi oro juusk Võhandu jõõ poolõ väiku Isknä ujakõnõ. Kütioro Kasaritsa-puulsõ veere pääle om tett mäesuusakeskus. Oro Vahtsõliina-puulsõ kaldõ pääl oll' kunst'nik Ohaka Valduri esiqmuudu maalikoda. Täämbädsel aol tege sääl ütte ni tõist kunsti- ja fotomiis' Peeter Laurits. Sinnäq käü kokko muudkiq kunstirahvast.
Oro nimi ja aolugu.
Seo veere rahval es olõki orole ütist nimme – egä jao kotsilõ käve uma nimi. Alomanõ olï Kütiorg, edesi Süväorg, sis Pööräorg, Mäeorg, Haniorg ja Holsta poolõ käändü Saksaorg. Süväoro kaldõq nõssiq mõnõn paigan pistü niguq majasainaq. Sääl sai õnnõ nii liikuq, et pidi mõnõst puuossast kinniq haardma. Et Süväoro kaldõq ommaq paksu mõtsa all, minti sõto aigu süvvä oropõhja pakko. A oron es saaq esikiq tuld tetäq – savvu nõsõminõ olõssiq vainlaisilõ märko andnuq. Õnnõ mõni kilomiitre oll' maad vana tii pääle, midä müüdä käüti jo keskaol Tartost Vahtsõliina. Tuud pite liiku ka hulgakõisi vainlaisi. Jaanusoro korgõq ja pistülidseq kaldõq teiq nii kar'alõ ku kar'ossilõ pall'o vaiva. Ülesminek' pand' hahkatama ja tekk' puruväsünüs. A tuust huul'maldaq olï esiqeräligult illos kaiaq, kuis oro kaldõ pääl kasviq puuq niguq üts'tõõsõ sälän. Mõnõq küündüq veerändi oro korgusõniq, tõõsõq puuldõ orgo ja kolmandaq kolmveerändiniq. Õnnõ ülemädseq küündüq oro veerest korgõmbahe. Õdagidõ võidsõ päävä minekit või-ollaq uma paaëkümmend kõrda kaiaq. Ku oro põh'an olï päiv jo kaonuq, sai tuud tükk maad korgõmbahe minnen jälkiq nätäq.
Kütioro keskus.
2019. aastaga sügüse teieq Võromaa ettevõtjaq Kütioro keskusõ vahtsõst kõrda ja ehitiq sinnäq suusakeskusõ.
Orgo lätt 7 rata, päämajan saa osta kohvi ja rentiq suuski. Antas ka päävarjo ja kütetäs sanna.
Haapsalu

Haapsalu (Läänemaa keelepruugin innembä ka Oablu vai Aablu) om liin Eestin Õdagumere veeren Haapsalu lahe lõunõperve pääl, Lääne maakunna valitsõmiskeskus.
Haapsalu liinapää om Urmas Sukles.
Aolugu.
1263. aastagal palodiq leedulasõq maaha Vana-Pärno ni Saarõ-Lääne piiskop Hermann I otust' tetäq vahtsõnõ piiskopkonna põh'a poolõ, kon om julgõmb. 1279. aastagal sai Haapsalu liinaõigusõq.
Liina aoluulinõ s'aksa- ja roodsikiilne nimi om "Hapsal." Seol nimel om kats' seletüst:
Haapsalu kuurort.
Haapsalu om vaiknõ kotus Haapsalu lahe veeren, kon vesi lätt ruttu lämmäs. Doktor Karl Abraham Hunnius naas' pruukma Haapsalu ravimuta. Haapsalu ravimuda ja meri ommaq liina puhkama meelütänüq inemiisi üle maailma.
Runebergi kuuk

Runebergi kuuk (soomõ keelen "runebergintorttu") om mandliidõ ja rummi vai arrakiga tett toro kujuga kuuk. Koogi pääl om hariligult vabarnamuus, mink ümbre om tsukrõvaaba tsõõr.
Kuuk om saanuq nime soomõ luulõtaja Johan Ludvig Runebergi perrä, kiä ollõv makjas miis olnuq ja söönüq taad kuuki hummogusöögis.
Runebergi kuukõ müvväs Soomõn vahtsõst aastast kooniq 5. radokuu pääväniq, ku peetäs Runebergi päivä.
Aolugu.
Kõnõldas, et koogi mõtõl vällä luulõtaja naanõ Frederika Runeberg.
Runeberg ollõv kodo tulnuq ja midäd magusat tahtnuq. A tuu aig oll' väega vaenõ (Põh'a-Kar'alan ja Savon süüdi esikiq puukuurt) ja naanõ tekk' umale mehele koogi tuust, midä saiaq oll' – nisujauh, leeväpudinaq, ubinasahvt, mandliq.
Nurmeotsa Sulo

Nurmeotsa Sulo (27. räüsäkuu päiv 1950 – 4. radokuu päiv 2021) oll´ seto ülembsootska ja kultuuritegeläne. 
Tä sündü Poloda nulga Selisä küläh, koh elli kogo uma elo. Koolitiid käve tä Igrisõ algkoolih, Mikitämäe koolih ja Väimälä tehnikumih. Mikitämäe 8-klassilidse kooli lõpot´ aastagal 1966 ni Väimälä näüdüssovhoostehnigumi aastagal 1970. 
Nurmeotsa Sulo laul´ 30 aastakka leelokoorih Helmine, minkäst 25 aastakka oll´ pargi vidäjä ni juhendaja. Tä laul´ ka Leiko leelokoorih ja mõnõ aastaga Kuldatsäuga leelokoorih ni tandse ainukeseh seto segätandsurühmäh Hõbehall.
1999. aastaga suvõl Seto kuningriigi pääväl valiti Nurmeotsa Sulo ülembsootskast. Tä oll´ ülembtsootska aastagil 1999–2000 ja päält tuud Seto Kuningriigi kroonikogo sootska. Tä oll´ ka nellitõist kõrda Seto Kuningriigi sõasuurõmb ja juhat´ sõaväe paraati.
"Mu meelest om õga tüü tähtsä, aamõtit om mul olnu’ tõõga hulga, mino jaos oll vaest kõgõ miildejääväb tüü Seto raadio man Kaguraadioh. Taa man avasti hindä jaost pall´o vahtsõt, midä varahaba nigu tiiä-äs, taad eriti inemistõst ja näidõ probleemest tõõsõl puul kontrolljuunt," ütel uma 60. aastaga juubõli Nurmeotsa Sulo intervjuuh Poloda Helüle. 
Aastagal 2019 and´ Setomaa vald tälle Vabarna Anne umakultuuripreemiä.
Nurmeotsa Sulo oll´ 1993. aastagast pääle Mikitamäe vallavolikogoh, aastagani 2003 vallavolikogu esimiis. Tä oll´ ka Mikitämäe vallavanõmb aprillist 2004 kooni 2005. aastaga septembrini. Nurmeotsa Sulo oll´ valitu Mikitämäe vallavolikogohe õga kõrd 1993. aastagast pääle kooni vald läts Setomaa valla ala 2017. aastal.
Tä kuulu Keskeräkunda alatõh maist 1997.
Soomõ hummogumurdõq

Soomõ hummogumurdõq (soomõ keelen "itämurteet") ommaq murdõq, midä kõnõldas Hummogu-Soomõn. 
Hummogumurdis peetäs kattõ suurõmbat murdõrühmä:
Hummogumurdit, pääas'aligult lõunõhummogu murdit, kõnõldi ka Kar'ala maakaala pääl. Sõa aol kahandõdiq inemiseq ärq ja nuuq inemiseq eläväq noq ümbre Soomõ, pall'oq ommaq jo umma murdõ ärq unõhtanu. Soomõ hummogumurdis loetas ka ingerlaisi kiilt. 
Soomõ hummogumurdõq ommaq üts' katõst soomõ keele päämidsest murdõrühmäst. Tõsõs suurõmbas murdõrühmäs om õdagumurdõq.
Tunnussõq.
Soomõ keelen om hää võrrõldaq, kuimuudu määnegi sõna käändüs kiräkeelen ja kuimuudu määndsengi murdõn.
"T" nõrk astõq.
Vana õdagumeresoomõ astmõvaeldus om olnuq "t":"ð," näütüses "pata:paðan". Võro keelen ommaq "n" ja ð vaihõlt ärq kaonu ni käänätäs "pada": "paa." 
Ka soomõ hummogumurdin või ollaq tuu "d" är kaonu, aga sääl või ollaq ka midägi muud: "j", "v" vai "h". 
Näütüses ku soomõ kiräkeelen om "sota":"sodan", sis Kar'ala maakaalalt peri inemine või üldäq ka "sota:sovan".
Kiräkeele "ts".
Soomõ kiräkeele "ts" om hummogumurdin "ht". 
Kiräkiil: "metsä" 'mõts', Savo: "mehtä".
Pehmendüs.
Ku võro keelen saa kõiki helle pehmendäq (näütüses kuimuudu üteldäs "pluss"' võro keelen ja "pluss" eesti keelen), sis soomõ keelen inämbäste pehmendüisi ei olõq. Ommaq õnnõq mõnõq kotusõq, kon om pehmendüst kuuldaq ja nuuq ommaq hummogumurdõ ala pääl. Säänest pehmendüst märgitäs soomõ keelen "j"-tähega, miä või essütäq võro- vai eestikiilset inemist.
Näütüses om Kallavesi, miä om üts' suurõmbit Soomõ järvi, seokandi kõnõpruugin "kallavesj".
Miiq, tiiq, nimäq.
Õdagumeresoomõ keelin om erinevit püürdelõppõ ja asõsõnno. Mõnõn mõttõn ommaq naaq sarnadsõq, tõsõn mõttõn andvaq märki, kost kõnõlõja või peri ollaq.
Ku suumlanõ ütles "myö" 'miiq', "työ" 'tiiq' ja "hyö" 'nimäq', om tä kindlalõ hummogumurdõ alalt peri. Vanaq Laadoga algkeele asõsõnaq omma kül laembalt levinüq, aga Soomõ piire seen ommaq nuuq küländ hääq märgiq.
Kiildsõna.
Ku võro keelen saat keeldäq kattõ muudu: "är minguq!" vai "minku-uiq!," sis soomõ keelen om kiildmine rohkõmb eesti keele muudu: "älä mene!" 
Ku suumlanõ ütles "elä mäne!", om tä määndsegi hummogumurdõ kõnõlõja.
Savo murdõq

Savo murdõq (soomõ keelen "savolaismurteet") ommaq rühm soomõ keele hummogumurdit, midä kõnõldas pääle Savo maakunna viil ka Kesk-Soomõn, Põh'a-Kar'alan, Kainuun, Lõunõ-Põh'amaal ja Koillismaal. 
Tunnussõq.
"T" nõrk vastõq.
Ku soomõ kiräkeelen om "t" nõrk vastõq "d", näütüses "pata": "padan", sis Savo murdõq ommaq "d" ärq kaotanuq vai millegi muugaq asõndanuq.
"Mahtaako suaha kalloo?" 'Ei tiiä, kas kallo ka saa'. (Soomõ kiräkeelen olnuq seo "saada")
"Ts" vastõq.
Ku kiräkeelen om "ts", näütüses "metsä" 'mõts', om Savo murdin seo asõmal "ht": "mehtä".
Tyttö männöö mehtään 'Tütrik lätt mõtsa' 
Vahõqhelü.
Ku võro keelen võit üteldäq "külm, Volvo, silmäq", sis Savon tulõ sinnä helü vaihõlõ: "kylymä, Volovo, silimät".
Katsikvabahelle reduktsioon.
Nuuq katsikvabahelüq, mink lõpun om "i", "u" vai "ü" (soomõ kiräviie perrä "y"), ommaq muuunuq "e", "o"- vai "ö"-lõpulidsõs:
"Kyllä Savonmua on oekein toloku immeisten mua." 
Savo murrõq kultuurin.
Suumlaisi eepos "Kalõvala" om tõlgit ka Savo murdõhe.
Ka muial maailman tunnõt "Ievan polkka" (võro keelen "Eeva polka") om laulõt Savo murdõn.
Soomõn tetäs savolaisi üle kõik aig nall'a, et nä ei mõistaq midägi õkva är üteldäq. Üle soomõ om tunnõt Savokiilne lausõq "Suattaapi olla että on, suattaapi olla että ei" 'Vai ollaq et om, a vai olla olõ-õiq."
Setomaa ülembsoots'ka

Setomaa ülembsootśka valitas õga aastaga Seto kuningriigi päivil setodõ kuniga Peko asõmikust maa pääl, nikagu kuni kunigas Peko eis Petsere koobah makas.
Innidseq Setomaa ülembsoots'kaq ommavaq Seto Kuningriigi Kroonikogo liikmõq vai sootśkaq. Nimäq andvaq ülembsoots'kalõ nõvvo.
Anafülaktilinõ šokk

Anafülaktilinõ šokk vai anafülaksia vai anafülaktilinõ vastavõtminõ om kihä allergiline reagiirmine, miä tulõ kipõlt pääle ja om elolõ ohtlik.
Äkiline reagiirmine tulõ määndsestki allergeenist, näütüses arstiruuh vai määnegi muu ainõq (pähknäq, munaq, mutugatsuskaminõ ja -kihvtiq), midä inemine ei suudaq vasta võttaq.
Hariligult om arstiroho vai vaktsiini pääl anafülaktilinõ šoki kirän ku kõrvaltoimõq.
Pääle latsõ vaktsiniirmist (läätsi vai tsiatõvõ vasta) piät vanõmb haigõmajan umma last kaema, et tuu šokk pääle es tulnuq.
Märgiq.
Sadanuq vererõhk, rassõ om hingädäq, mõnikõrd kiil ja kaal paistusõq üles. Kuum nakas, silmäq süüdäseq, jalaq, nägo ja käeq paistusõq üles.
Võit ka ossõndaq, kõtt või halutaq.
Midä tetäq?
Helistä 112.
Ku haigõl om süstla adrenaliiniga, piät timmä kintsu süstmä. Ku ei avitaq, sis 5 minudi peräst vahtsõnõ süst tetäq.
Haigõ piät istma pandaq, sis om parõmb hingadaq.
Johansoni Jaak

Johansoni Jaak (Jaak Johanson, sündünüq 15. joulukuu pääväl 1959 Tarton, koolnuq 14. radokuu pääväl 2021) oll' eesti näütelejä ja perimüsmuusik.
Johanson lõpõt' 1978. aastagal Talliina 7. Keskkooli ja 1982. aastagal Talliina Riikligu Konservatooriumi lavakunsti 10. linnu, midä opas' Üksküla Aarne.
Kõgõ rohkõmb tunnõt oll' timä Johansonnõ perreansambli Johansoniq ("Johansonid"). 
2010. aastagal saiõ Jaak presidendilt Valgõtähe IV klassi tiinidemärgi.
Tä kirot' 2019. aastagal, et täl om verevähk. Jaak kuuli 2021. aastaga 14. radokuu pääväl.
Pereq.
Johansoni Jaak oll' peri muusikidõ suguvõsast. 
Timä vanaesä oll' kiränik Rummo Paul. Imä oll' bioluug', aokiränik ni toimõndaja Johansoni Mall. Timä sõsaraq ja veleq olliq Mart, Kärt ja Ants, timä tädimiis oll' viiemeistre Tormisõ Veljo.
Riitsaarõ Evar

Riitsaarõ Evar (sündünü 29. räüsäkuu pääväl 1968 Setomaal Mokornulgah Obinitsa küläh) om seto sootska ja kunstnik. 
Tä om käünü Obinitsa koolih ja päält tuud opnu Vahtsõliinah ja sõs Tal′nah pedagoogikaülikoolih kunsti. 
Parhilla eläs Obinitsah, koh tä pidä üteh Kauksi Üllega om kunstigaleriid Hal'as Kunn. 
Tä om maalnu, illustriinu raamatid – näütüsest jooństanu’ pildi’ Kauksi Ülle "Käänüpääväle", Vigala Sassi "Kuldmammale" ja seto lugõmikulõ – ni restauriirnu hoonit. Päält tuud om tä valmistanu’ seto suursõlgi ja muid hõpõehtit ni om tennü seto mustridõ ni kirjuga sainapaprit, midä saa kaia’ Saatse muuseumih, Irboska muuseumih, Seto seltsimajah, Setokunstõ galeriih Obinitsah.
Neläl aastagal (2003–2007) oll´ Riitsaarõ Evar Setomaa ülembsootska. 
Riitsaarõ Evar om laulnu ansamblih Lõkõriq ni esinenü ka üteh seto miihi laulupargiga Liinatśuraq. Seto laulu laul tä Seto miihi summah ja SMS Tuhkwizza punkbändih. 
"Olõ arvamisõl, et perimüskultuurõ tulõ hoita’ ja edesi kanda’. Võimalusõl vana mooduga, vajadusõl vahtsõ ao abivahendeid kasutadõh," ütles tä eis.
Laitsna-Hurda

Laitsna-Hurda om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbertegemiseniq oll' külä Haani vallan ja kand' nimme Hurda.
Aolugu.
1796 "Dorf Hurda", 1811 "Hurta", 1815 "Hurda", 1839 "Hurta", kooniq 2017 Hurda.
Hurda oll' 1977–1997 Sarisõ külä osa. 2017. panti nimele mõisa perrä otsa Laitsna- (mõisa järgi) seol ja tõõsõl Hurda küläl vaihõt tetäq. Külä nimme om Rõugõ kerkoraamatin kirotõt "Hurda", s'aksa vai läti muudu "Hurta".
Vodi

Vodi om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan ja kand' nimme Kallastõ.
Mäe-Lüütsepä

Mäe-Lüütsepä om külä Võromaal Rõugõ vallan.
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegmiseniq oll' külä Haani vallan ja kand' nimme Lüütsepä.
Teppo lõõts

Teppo Lõõts (kaq Võro lõõts vai Eesti lõõts) om lõõtspilli tüüp, mink lõi Võromaa pillimeistre Teppo August 19. aastagasaa lõpun.
Tuu om kolmõ- vai nellärialinõ katõ- vai kolmõkoorilinõ (ütte nuppu vaotõn heläsi tähendäs kats vai kolm kiilt) bisonoornõ (lõõtsa vallalõ tõmmatõn ni kokko tougatõn and üts nupp tähendäs tõistmuudu noodi) diatoonilinõ lõõtspill. Hariligult om Teppo lõõts külh nelläriälinõ ni kolmõkoorilinõ.
Teppo August lõi uma edimädse pilli 1892. aastagal toonahavva levinüide vabrigulõõtspille perrä, aq pilli ommaq ildampa ka tõõsõq meistriq tävvendänüq. Teppo lõõtsa tundas tuu kärisevä helüvärmi, esiqerälidse uhkõhe ehitedü vällänägemise ja keerolidsõ kirä perrä. Teppo Lõõtsa mängeq edeotsan päämidselt meheq. Lõõtsa tunnõti ku hääd tsimmanipilli uma kõva helü läbi, tuuperäst passõ tä häste õkva välän küläpitõl mängmises. Seo and’ pillile edimält külh „lihtsä“ küläpilli kuulsusõ, miä muutu õkva inne Tõist Ilmsasõta, kuq pilli mänge raadion kuulsas lõõdsamängomeistri Karl Kikas.
Teppo pilliq ommaq kõgõ olnuq hinnan ni kuna pilli tegemine om aigo- ja tüüdnõudva, sõs ka väega kalliq. 20. aastagasaa algusõn mass’ lõõtspill 4–5 tüühobõsõ hinna. Piilimeistre Heino Tartese sõnno perrä kuustus pill üten nakloga ni muiõ tsillojakõga inämb kuq 4000st jaost.
Rogosi-Mikita

Rogosi-Mikita om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.
Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiseniq oll' külä Haani vallan ja kand' nimme Mikita.
Tubala

Tubala om külä Hiiomaal Pühälepä kihlkunnan.
Küllä om edimäst kõrda kiräsõnah mainituq 1564. aastagal ("Twbbesälke by"). Päält tuud om külä nimest kirjä pantu 1688. aastagal "Tubasellieby", 1798. aastagal "Tubbaselja" ja 1923. aastagal "Tubala". 
Mõisaaol kuulu Tubala külä Suuremõisa mõisalõ.
Külän elliq rahvaloendusõ andmil 2011. aastagal 79 inemist, kõik eestläseq.
Tubalahe om ijäaost jäänü üts ilmadu suur kivimüräk, Tubala rändrahn, miä om suurusõ perrä Hiiomaa kuvvõs kivi. 
Perimüse perrä om kivimürägü all saivas (hiio keeleh "vai" 'vagja'), miä hoit Hiiomaa saart merepõhjan kinniq, õt saar merd piten minemä ujoma nakanu-ui. Selle om Tubala külä üle kogo Hiiomaa tähtsä külä ja selle kutsutas Pühälepä kihlkunna inemiisi ehthiidlaisis. Ehthiidladsõq ommaq üts ligi 50 hiidlaisi seldsist.
Külänimi om tulnu sõnnost "tuba" 'maja, talo' ja "selg" 'maasälg'. Küläst lätt läbi põh´a-lõunõsuunalinõ maasälg, midä piteh juusk Kärdla–Käina maantii. Külä om ka esi samma jutti piten kasvanuq.
Parhilla kuulus Tubala külä Hiiomaa valla ala. Kooni 2017. aastaga haldusreformini kuulu külä Pühälepä valla ala.
Tubalan om ka kats tuulõkivvi, miä ommaq muinsuskaitsõ all: Tõnise tuulik ja Tubala tuulik. 
Ameeriga astronaudi Aunapu Manni Nicole'i edevanõmbaq ommaq Tubala küläst peri.
Konnu Ragnar

Konnu Ragnar (Ragnar Kond, sündünüq 12. vahtsõaastakuu pääväl 1966) om eesti aokiränik.
Tä om lõpõtanuq Valga 1. Keskkooli 1984. aastagal ja Tarto Ülikooli aokirändüse ala pääl 1991. aastagal.
Konnu Ragnar mõist häste läti kiilt ja om laembalt tunnõt ummi Lätit pututavidõ reportaasõ poolõst. 
Köüdüs Võromaaga.
Konnu Ragnar om külh elänüq mujjal, a juuri poolõst om tä peri Võromaalt, Harglõ kihlkunna Saru küläst.
Kalõvala

"Kalõvala" ("soomõ keelen" "Kalevala") om Soomõ eepos, mink Lönnroti Elias pand' kokko aastagast 1828 kor'atuisi soomõ, ingeri ja kar'ala runolaulõ ja mütoloogia perrä. "Kalõvala" edimäne trükk (vai "Vana Kalõvala", soomõ keelen "Vanha Kalevala") tull' vällä aastagal 1835 ja põrõldnõ "Kalõvala" (mink nimi oll' sis "Vahtsõnõ Kalõvala", soomõ keelen "Uusi Kalevala") aastagal 1849.
"Kalõvala" lauluq vai "runoq" ommaq vanan Kalõvala-mõõdun, miä avit' lauljil pikki laulõ päähä oppiq. Kalõvala-mõõdulõ lisas ommaq "Kalõvala" laulõ seen ka kõrdamisõq ja algriim ehk sõnno algushelle kokkõkõla.
Lauluq, miä ommaq "Kalõvalan", olõ-õiq joht õkva lauljidõ päält maaha kirotõduq, Lönnrot pruuvõ naid parõmbalõ kokko passitaq, nõst' tõõsõ laulu tõistõ paika, sobit' lauljidõ kiili ütelidsembäs.
"Kalõvala" om tõlgit' päält 60 kiilde, võro keelen viil joht olõ-õiq, a eesti keelen saa lukõq.
Soomõn peetäs 28. radokuu pääväl Kalõvala päivä, miä om soomõ kultuuri päiv.
Sisu.
"Kalõvala" nakas pääle maailma luumisõga, luumismüüdi perrä sündü kõik maailm tsirgu munast.
"Kalõvalan" kõnõldas muusiähn ka Kalõvala ja Põh'ala rahvidõ (halvast) läbikäümisest, kättetasomisõst, kos'ankäümisest a ka immeveski Sampo ehitämisest ni riismisõst. Johtumisõq saavaq ristiuso tulõgigaq otsa.
Drakon

Drakon (elli 7. aastagasaal inne mi aigu, vanakreeka keelen Δράκων ὁ Ἀθηναῖος Drákōn ho Athēnaíos, 'Ateena Drakon') oll' Ateena liina edimäne säädüseandja vanan Kreekan. 
Drakoni säädüseq tulliq varahamba suulidsõ õigusõ asõmalõ. Timä kirotõduilõ säädüisile and' jovvu kohus. Inne tedä Ateena liina luumisõst pääle pand' trahvi ja nuhtlusõ kuritüü iist kur'ategijäle kannataja perrekund vai hõim. Säändse kõrra asõmalõ sai noq ammõtlik kohtomõistminõ. 
Neoq säädüseq saivaq Ateena edimädses põhisäädüses ja näq olliq avaligult kõigilõ nätäq, et egäüts neid tiidnüq. 
Drakoni sääduseq olliq tuntuq ku väega kõvaq säädüseq. Selle nimmatas Drakoni perrä mitmõn Õuruupa keelen kõvvu säädüisi drakooniliidsis.
Ildampa, 6. aastagasaal inne mi aigu tekk' Solon Ateenan vahtsõq säädüseq Drakoni ummi asõmalõ. Alalõ jäi Drakoni ummist õnnõ säädüs mõrdsugatöie kottalõ.
Solon

Ateena Solon (Σόλων; sündü aastagidõ 640 ja 635 vaihõl inne mi aigu ja kuuli umbõs aastagal 559 inne mi aigu Ateenan) oll' vanakreeka luulõtaja, kaupmiis, rännümiis ja poliitik. Tä om üts kreeka säidsmest targast.
Solon oll' peri ülembärahva siäst, Kodriide hõimust, kost olliq peri ka Ateena kunigaq. Ku tä oll' nuur miis, tiindse tä elätüst kaupmehetüüga ja täl oll' uma laiv, minkaga sai ilma piten sõita. Inne poliitigutüü võtmist oll' tä Ateenan tuntu ku luulõtaja, kink eleegiäq ni jambiq kõnõliq säädüisist, poliitigast ja moraalist. Päält tuud om tä kirotanu ka luulõtuisi, kon löüdväq avvustust muusaq, mar'aviin ni armastus. Solon oll' edimäne Ateena luulõtaja. 
Ateena rahvas tunnust' Soloni tüüd sõan megaralaisi vasta, kon vallutõdi tagasi Salamisõ saar (aastagal 594 inne mi aigu) ja valõ timä arkondi korgõhe ammõtihe. Valituisi arkontõ käen oll' Ateenan poliitilinõ võim. 
Solon om tuntu ku tähtsä säädüseandja. Tä tekk' Ateenalõ vahtsõq säädüseq innembidse säädüsandja Drakoni kõvvu vai drakoonilisi säädüisi asõmalõ. Alalõ jäi Drakoni ao säädüisist õnnõ säädüs mõrdsugatöie kottalõ. 
Soloni vahtsõndusõq avidiq kehvembät rahvast. Soloni ümbrekõrralduisi peetäs demokraatia algusõs Ateenan ja kõgõn Õdagu-Õuruupan.
Riia huulits (Tarto)

Riia huulits om üts tähtsämbit huulitsit Tarton.
Riia huulits om umbõs 4,4 km pikk, naas pääle Imäjõõst, Võidu silla mant ja läts õkva liina viirde vällä. Innembi oll' tuu osa, miä raudtiisillast edesi läts', Riia maantii, põrõld om ta lõpuni vällä Riia huulits.
Aolugu.
Riia huulitsat piten om läbi aoluu Otõmpää ni Valga kaudu Lätti ja Riiga käüdüq. Riia liin om Lõunõ-Eestile kõik aig tähtsä olnuq – . Vinne keisririigi aol oll' Tarto Liivimaa kubermangun, mink keskus oll' Riia.
Miä huulidsa viirde jääs.
Võidu silla puult minnen jääs kura kätt Imäjõõ ärikeskus (mink kotsalõ tartlasõq esi ütlevä Pläsku) ja hääd kätt vana Tarto turuhoonõq.
Tarto rahvarohkõmbit kotussit om Riia-Turu tiiristi ümbre, kon om mitu kaubakeskust (Tarto Kaubamaja, Kvartal) ja lääväq bussiq.
Veidükese edesi, Riia-Ülikooli huulitsa ristist hääd kätt jääs Vanõmuisõ tiatrimaja, sama kotussõ pääl kura kätt om Tarto kohtumaja.
Riiamäe pääl om Kaitsõväe Akadeemiä hoonõq.
Aadrõssil Riia 27 om juugõndstiilin Tarto Paulusõ kerik. Veidükese maad kura kätt jääs Aparaaditehas, kohe om viimädsel aol pall'o kotussit, kon saat süvvä ja nisama jõlkuq.
Vaksali ni Raudtii huulitsa vaihõlõ jääs Riia huulidsa raudtiisild, kon käü põrõld suur' ehitüstüü, inemiisile tetäs tunnõliq ja vahtsõnõ sild raudtiisilla mano. Sild om õkva Vaksali ja Tammõliina piiri pääl.
Tammõliinast läbi sõita jääs uhkõ tammõrida.
Tammõliinan jääs hääd kätt Ludvig Puusepa huulits, kon ommaq Tarto Kliinikumi hoonõq.
Lõunakeskusõ man on suur' ringtii, kost õkva sõitõn nakas Aarda huulidsa risti pääl pääle Riia maantii.
Riia huulidsa raudtiisild

Riia huulidsa raudtiisild om raudtiisild Tarton, miä lätt Vaksali ja Raudtii huulidsa vaihõl üle Riia huulidsa.
Sild om Vaksali ja Tammõliina liinaosa piiri pääl. Ütele poolõ jääs Tarto raudtiijaam, tõsõl puul lätt rautii katõs: Valga puul Aardla, Petseri puul Kirsi raudtiipiätüs.
Edimäne sild tetti 1887. aastagal, ku ehitedi raudtii Tartost Valka. Tuu silla laheq Nõvvokogo väeq 1941. aasta 9. hainakuu pääväl ärq, ku nääq s'akslaisi iist pagõsivaq.
2020. aastagal naati Riia-Vaksali ristmikku ümbre ehitämä, tüüq saiõ valmis 2021. aastagal. Vahtsõnõ ristmik om jalakäüjile ja ralgrattaga sõitijilõ julgõmb, ku sillatammist aeti läbi tunnõliq ja raudtiisilla kõrvalõ tetti vahtsõnõ kergliiklussild.
Inglisild

Inglisild om sild Tarton Toomõmäe pääl, miä ehitedi Johann Wilhelm Krause projekti perrä 1816. aastagal.
Põrõldsõ kujo sai sild 1836. aastagal Tarto Ülikooli ehitüskunsti profesri Moritz Hermann von Jacobi projekti perrä.
1913. aastagal kinnütedi renoviirmise aol Inglisilla pääle Tarto Ülikooli edimädse rektri Georg Friedrich von Parroti mälehtüsmedaljon ja pühändüstekst. Samal aastagal tetti Toomõmäele ka tõnõ, tummõmb sild, miä sai nimes Kuradisild.
Silla nimi oll' edimält Inglüse sild, aq rahvasuuh om tuust saanuq Inglisild, mink perrä om kaq naatu tõist silda Kuradisillas kutsma. 
2012. aastaga mahlakuu üüse pand' kiäki silla palama, kõrdategemine läts' masma 11 600 õurot.
Silla liinapuulsõ külle pääle om kirotõt "Otium reficit vires", miä tähendäs ladina keelen 'puhkus virgutas joudu"'."
Kersna Liina

Kersna Liina (tütrigunimi Liina Lepik; sündünüq 3. mahlakuu pääväl 1980 Tal'nan) om eesti aokiränik ni poliitik, 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 pääle haridus- ja tiidüsministri Kalda Kaja valitsusõn.
Eräelo.
Tä om abielon Kersna Vahuriga, näil om poig.
Tarto rahu

Tarto rahuleping om 2. radokuu pääväl 1920 Eesti Vabariigi ja Nõvvokogo Vinnemaa vaihõl Tarton sõlmit riikevaihõlinõ leping, miä lõpõt' Vabahussõa ni pand' paika Eesti hummogupiiri. Lepinguga Nõvvokogo Vinnemaa tunnist' Eesti Vabariigi esiqsaismist.
Leping.
Tarto rahuleping on kokko pant eesti ja vinne keelen, registreerit Rahvidõ Liidon ni vällä ant prantsusõ- ni inglüskiilse tõlkõga Rahvidõ Liido papridõ kogon nr XI 1922. aastagal.
Ülevinnemaalidsõ Kesktäütevkomitee ratifitsiire lepingu 4. radokuu pääväl ja Eesti Asutav Kogo 13. radokuu pääväl 1920. Ratifitsiirmiskiräq vaihtõdiq Moskvan 30. urbõkuu pääväl 1920 ja tuust pääväst pääle naas' leping masma.
Lepingun om 20 artiklit, pääle sõa lõpõtamisõ ka Eesti riigi tunnistamise kotsalõ, kon kirotõdas piiri-, julgõolõgi-, majandus-, sotsiaal- ja liikluspoliitikast.
Lepingu tagajäreq.
Lepingugaq Vinnemaa tunnist' Eesti esiqsaismist igävädsest aost igäväste "de jure" ni ütel' "igävädses aos ärq kõigist suvõräänõiguisist, miä Vinnemaal Eesti rahva ja maa kotsilõ olliq".
Lepingu perrä es piäq Eesti inneskidse Vinnemaa keisririigi võlgo masma.
Lepingugaq sai paika Eesti ja Vinnemaa piir', põrõldsõ aoga võrrõldõn olliq Eestil ka Narva-tagodsõq maaq ni Petserimaa. Eesti sai Vinnemaa iin kõigist kohussist priis ni sai Vinnemaa kullafondist 15 mill'onit kuldruublit – 11,6 tonni kulda. 
Vabahussõa lõpun oll' egäl Vinnemaa eestläsel õigus Eestihe elämä tullaq. Tegeligult Vinnemaa takist' eestläisi Eestihe kolimist: umbõs 190 000 eestläsest tull' taaha 38 000. 
Mõlõmbaq poolõq lubasiq, et ei lupaq umalõ maalõ tõsõ riigi vainlaisi, Eestin kaotõdi Vinne valgidõ Põh'aõdaguvägi.
Leping täämbä.
Vinnemaa ei tahaq lepingust midägi kuuldaq ja ütles, et tuu inämb ei massaq. Zahhanova Maria, Vinne välisministeeriümmi iistkõnõlõja, kirot 31.12.2019: ""Eesti ku riik, miä eksistiire aastil 1918-1940, kaot' riikõvaihõlidsõ õigusõ, ku astõ NSV Liito. Tarto leping kaot' jõvvo, selle et mõlõmbaq poolõq, kiä lepingu sõlmõq, olliq NSV Liidon. Lepingut ei olõq Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni registrin. Lisäs es kõnõlõq Hitleri-vastanõ koalitsiuun (NSVL, USA, Suurbritannia) Teheranin, Jaltan ja Potsdamin Balti riike Nõvvokogo Liito astmisõlõ vasta. Selle om 1920. aastaga Tarto rahuleping tühäne ja kuulus aolukku"." Tuu jutt om aga egäst otsast võlss: Eesti es astuq Nõvvokogoliito esiq ja sõalinõ okupiirmine ei olõq õiguisiga kuunkõlan. Lepingu sõlmmisõ aol es olõq ÜRO-d viil olõman ja tuuperäst lepingut ei saakiq sääl registrin ollaq. Ja kuigiq USA ja Suurbritannia es kõnõlõq okupiirmisele vasta, es tunnistaq nä kunagiq Eestit NSV Liidon.
Eesti jaos on leping täämbädse pääväni masva.
Kaarsild (Tartu)

Kaarsild (ka "Jalakäüjide sild", "Betoonsild") om jalakäüjide kaarsild Tarton keskliina ja Ülejõõ liinaosa vaihõl Raatusõ platsi vastan üle Imäjõõ.
Kaarsild om ehitet tõsõn ilmasõan häötet Kivisilla kotussõ pääle. Silla arhitekt on Peeter Varep.
Tolkieni John Ronald Reuel

Tolkieni John Ronald Reuel (inglüse keelen John Ronald Reuel Tolkien, J. R. R. Tolkien, 3. vahtsõaastagakuu päiv 1892 – 2. süküskuu päiv 1973) oll' inglüse kiränik, kiä om päämiselt tunnõt ku raamatidõ "Kääbik" ja "Sõrmusside esänd" autor.
Lõunakeskus

Lõunakeskus om Lõuna-Eesti kõgõ suurõmb kaubakeskus Tarton, õkva Ringtee ni Riia huulidsa risti kõrval. 
Lõunakeskusõn om päält 170 poodi vai teenüsseandja.
Keskusõn käü egä aasta päält 5 mill'oni inemise.
Kauplusõ ussõ pääl tervütädäs tulijit eesti, vinne, läti, inglüse, soomõ ja võro keelen.
Lõunakeskusõn om ka huisuplats.
Kama Kaido

Kama Kaido (sündünüq 18. joulukuu pääväl 1957 Viländin) om Eesti poliitik ja võro liikmisõ üts iistvõtjit.
Kama Kaido om peri Põlva kihlkunnast Partsist.
Kama Kaido lõpõt' 1975. aastagal C. R. Jakobsoni nimelidse Viländi 1. Keskkooli. Aastil 1975–1976 oppõ tä Eesti Riikligun Kunstiinstituudin ehitüskunsti. Aastil 1982–1990 oll' tä Antsla mõtskunnan mõtsnik.
Aastagal 1990 valiti Kama Kaido Eesti Kongressi liikmõs. Tä oll' ka Eesti Komitee ja Põhisäädüse Assamblee liigõ. Aastil 1990–1992 oll' Kama Kaido Eesti Vabariigi Ülembnõvvokogo liigõ. 
Tä om olnu mitmõl kõrral valitsusõn ministri: aastil 1992–1994 Laari Mardi valitsusõn justiitsministri ja aastil 1994–1995 Tarandi Andrese valitsusõ siseministri.
Aastil 1997–2004 oll' tä Võro Instituudi direktri.
Kama Kaido om kõva reisumiis, eskina ümbre ilma är käünü. Tuust reisust om tä kirotanu raamadu “Ümbreilma reisikirä” (2001). Võro instituudi sõnaraamadu toimkunna teküs liigõ. Pall'o om tä är tennü ka hõimurahvidõ hääs.
Kurõmari

 
Kurõmari ("Oxycoccus palustris") om kanarbiguliidsi sugukunda kuuluv igihal'as kääbätspuhm ja timä hapu verrev mari. Jõõvistik kasus samblõn, ja kasus maalgi. Timä juurõq ommaq väega lühkoq selle, et raban om väega suur turba kiht, miä lasõ-iq kasvo juuri pääl põh'avii. Jõhvikaanõl ommaq väikuq leheq. Marjad on alguses hallikamad ja täpidega, aga kui jõhvikas valmib, muutuvad marjad punasteks. Kurõmarju aetas sassi liisokõsõga, a liisokõsõl omma pikembä lehe, nii saa kurõmarju esiq tetäq. Kurõmarju saa ka talvõl kor'ada, ku tuu alalõ jääs. 
Jõõvistik süü põrmust ja vihmast. 
Kasumisala.
Kasus pia terven Põh'a- ja Kesk-Õuruupan, a ka Õdagu- ja Kesk-Tsiberin ni Põh'a-Ameerikan. Eestin kasus väega pall'o.
Kasumiskotus.
Kurõmari kasus suun. Tedä või löüdäq ka soitsist mõtsost, kinnikasunuisi järveviiri ja soitsidõ hainamaalappõ päält.
Lauridsa Piitre

Lauridsa Piitre (Peeter Laurits; sündünüq 6. urbõkuu päiväl 1962 Tal'nan) om kunstnik.
1997. aastagast eläs Võromaal Kütioron ja om taa aoga võro keele kõnõlõmisõ är opnu.
Personaalnäütüisi olnu 40 ja ütisnäütüisi 140 kanti. Kujondanu suurõ hulga raamatit ja plakatit. Olnu oppaja Tal'na kunstiülikoolin ja Tarto korgõmban kunstikoolin.
Om Kütioro Avatud Ateljee üts asotajit. Ateljee and nii Eesti ku vällämaa kunstnikõlõ võimalusõ sääl rahun tüüd tetä. Ateljeen tüütä nü kunstnigu omma Kütiorgo loonu maakunsti raa, midä saa egäüts kaema minnä.
Canthi Minna

Canthi Minna, passin Ulrika Wilhelmina, tütrigunimi Johnson (sündünüq 19. urbõkuu pääväl 1844 Tamperen, koolnuq 12. lehekuu pääväl 1897 Kuopion) oll' Soomõ edimäne naisaokiränik ja kiränik, ärinaanõ ja kultuurikandja.
Looming.
Tä' kirot' kümnit näütemänge ja om tuuga Kivi Aleksisõ kõrval tähtsämbit nimmi Soomõ näütekiränikke aoluun. Päält näütemänge kirot' Canthi Minna ka romaanõ ni jutustuisi, kõik olliq soomõ keelen.
Tsitaadiq.
Soomõn tsiteeritäs täämbädseni pääväniq mitund Canthi Minna lausõt.
Lipupäiv.
2003. aastagast tähüstadas Soomõn Canthi Minna sünnüpääväl ütsväärsüspäivä. Edimält oll' tuu õnnõ Soomõ Siseministeeriümi tahtaq lipupäiv, a 2007. aastagast kogo riigi ammõtlik lipupäiv, miä kand nimme Canthi Minna päiv, ütsväärsüse päiv. Kõgõ suurõmbalt peetäs seod päivä just Kuopio liinan, kon tä suurõmba osa umast elost elli.
Neenedsi kiil

Neenedsi kiil ("ненэцяʼ вада") om samojeedi kiil, midä kõnõlas ümbrekaudu 30 000 inemist. 
Neenedsi keelel om kats murdõrühmä, midä parhilla peetäs eräle keelis. Mõlõmbal om uma kiräkiil. Tundraneenedsi kiilt kõnõldas inämbäste Neenedsi autonoomsen ringkunnan, Jamali Neenedsi autonoomsen ringkunnan ja Krasnojarski krai Taimõri rajoonin. Mõtsaneenedsi keelt kõnõldas Handi-Mansimaal.
Sõnavara.
Sugulus soomõ-ugri keeliga.
Osa neenedsi keele sõnno omma sarnadsõq nii tõisi samojeedi ku soomõ-ugri keeliga. 
Mõnõq näüdüsseq neenedsi sõnnost, minkäl ommaq vastõq soomõ-ugri keelin:
Kikka Jaan

Kikka Jaan (Juhan Kikas, ka Jaan Kikkas; sündünüq 5. piimäkuu pääväl 1892 Valgan, koolnuq 9. urbõkuu pääväl 1944 Tallinan) oll' Eesti nõstja.
Kikas oll' 1922–1924 Eesti kogundusõn. Tä võit' 1924. aastaga suvõolümpiämängel keskkaalun (kooniq 75 kg) pronksi. Tä pistüt' toukmisen maailmarekordi ja viis' olümpiä- ni kolm Eesti rekordit.
Tä kuuli Talliina märtsipommitamisõl 9. urbõkuu pääväl 1944 ni om matõt Liiva kalmistulõ.
Kerdi Johannes

Kerdi Johannes (eesti keeleh Johannes Kert, 3. joulukuu päiv 1959 Petseri – 4. urbõkuu päiv 2021 Tallinn) oll' Setomaalt peri Eesti poliitik ja sõamiis' (kindralleitnant).
Tä oll' Eesti Kaitsõliidu ülemb aastagil 1992–1996, kaitsõväe juhataja aastagil 1996–2000 ni maaväe ülemb aastagil 2001–2002. Päält tuud oll' tä aastagast 2002 kooni aastagani 2008 Eesti sõavolimiis' NATO ja Õuruupa Liidu man. 
Rehekuust 2014 alatõh oll' tä Reformieräkunna liigõq. Tä kandidiir' 2015. aastagal Riigikogohe Järvä ja Viländi maakunnah ja sai 752 hellü ni sai Riigikogohe. Aastagal 2019 kandidiir' tä Riigikogohe Taliinah Mustamäel ni Nõmmõl ja sai jalki 708 helüga parlamendi liikmõst.
Haridus.
Kerdi Johannes lõpõt' Võro Keskkuuli ja päält tuud Tarto Ülikooli aastagal 1981.
Kert lõpõt' 1988. aastagal rooduülembä kursusõ Harkivi tankiväekoolih ja 1994. aastagal korgõbidõ riigiammõtnigõ strateegilidse planiirmisõ kursusõ George C. Marshalli nimelidseh Õuroopa Julgeoleku-uuringide keskusõh. Tä oppõ ka Eesti riigikaitsõ korgõmbidõ juhtõ jaost kõrraldet kursusõl Soomõ maakaitsõ korgõmbah koolih aastagil 1998–1999 ni Ameerika Ütisriige maaväe sõakoolih ("Army War College") Pennsylvaniah aastagil 1999–2000.
Teenistüs.
Kerdi Johannes oll' ohvitsiir' Nõvvokogodõ Liidu sõaväeh: rühmäülemb ja rooduülembä kotusõtäütjä aastagil 1983–1985. 
Tä kuulu Kaitseliitu alatõh aastagast 1990. Aastagal 1991 sai Kerdi Johannes Kaitsõliidu Tarto malõva pääligust, Kaitsõliidu operatiivgrupi ülemb aastagil 1991–1992 ja päält tuud Kuperjanovi ütsik-jalgväepataljoni ülemb aastagal 1992. 
Kerdi Johannes oll' Kaitsõliidu ülemb aastagil 1993–1996, Kaitsõväe juhataja kotusõtäütjä aastagal 1996 ni Kaitsõväe juhataja aastagil 1996–2000. Päält tuud oll' tä Kaitsõväe juhataja nõunik ning Maaväe ülembä kotusõtäütjä aastagil 2000–2001 ja Maaväe ülemb aastagil 2001–2002. Tä oll' Eesti sõavolimiis' NATO ja Õuroopa Liidu man aastagil 2002–2008.
Tä oll' kindralleitnant aastagast 1998. Kaitsõväe teenistüsest läts' tä ar reservi 31. vahtsõaastagakuu pääväl 2008.
Rama

Rama om jumalus, kedä pall'oq hinduismi haroq kumardasõq. Ka pall'oq višnuistiq pidäväq tedä Višnu avataaras.
Lipp

Lipp om riigi, rahvusõ, ütisüse, väeosa vms tunnismärk, miä om hariligult vardahe tõmmat kimmä kujo, pikkusõ-lakjusõ suhtõ ni värmegaq rõivas.
Lippõ uur' veksilloloogia, liputiidüs.
Riike ja rahvidõ lipuq.
Riigilipp om riigi ja timä rahva võimu tunnismärk.
Rahvuslipp või märki näütüses rahvast vai rahvust, st ka riigeldäq rahvil või ollaq uma rahvuslipp. Kõgõ vanõmbas rahvuslipus peetäs Hollandi lippu.
Ilumõtsa taivakivihavvaq

Ilumõtsa taivakivihavvaq ommaq taivakivest tegünüq havvaq Võro maakunnan, Võro vallan.
Ilumõtsa lähkün suu pääl om vähämbält viis tsõõrigu kujogaq suurt hauda. Kõgõ suurõmb om Põrguhaud (veerest viirde 80 m, sükäv 12,5 m). Põrguhavva lähkün om viimätsegaq üttemuudu, a vähämb Sükävhaud (50 m ja 4,5 m). Tõsõq havvaq jääväq Põrguhavvast õdagu poolõ – Ingli-, Kuradi- ja Tondihaud.
Vannus.
2017. aastagal tetti radiohüdsänigumeetodiga kimmäs, et Ilumõtsa havvaq ommaq tegünüq taivakivest, miä sattõ taaha 7170–7000 aastakka tagasi.
Havvaq kultuurin.
Seo kandi rahvas om Ilumõtsa haudu pidänüq vannohalvu elokotussõs. Põrguhavvast müüdä minnen tohe-eiq ilmangiq vanma naadaq. Vanaqhalvaq võivat tuud kuuldaq ni mõtõldaq, et näidegaq tahetas kokko saiaq. Põrguhavva põh'an ollõv jaaniüüse tuld palaman nätt. Vanaqhalvaq kuivasõq sis umma kulda. Tuul aol olõssiq külh targõmb Põrguhavvast kavvõ hoitaq. Tõõnõ jutt käü edimädsele risti vasta. Põrguhavva kotusõ pääl olnuq kerik. Ku kolm velje kõrragaq kerikuhe sisse lännüq, vaonuq tuu maa alaq.
Peltseri Liis

Peltseri Liis, ka Liisken (Liis Peltser, sündünüq 1857. aastagal, kuulmisaiga olõ-õiq teedäq) oll' Hargla lauluimä.
Elokäük.
Liisken jäi varra vaesõslatsõs. Laulu "Väiku olli, es ma näeq, kui mul kuuli uma imä" oll' täl vanalt kah rassõ lauldaq. Silmävesi nakas' juuskma. Noorõn iän olnuq Liisken illos, uhkõ ja väega hää lauluhelügaq. Poisiq juusknuq täl kar'an perrä. A Liisken esiq ütelnüq: "Maq näid es tahaq – rus'kidõgaq pessi." Mitu kõrda jäi lauluimä kõgõst umast varast ilma. Uma veitü vara kaotanuq, lännüq Liisken Harglõ oja viirde ja pallõlnuq: "Oi Harglõ, viiq merelegiq sõnna mu hädäst! Meri om suur' ja väkev. Külq tä appi tulõ." Hiidänüq sis koton magama. Üüse kuuldunuq tälle kõrragaq niguq mere kohhin kõrva. «Hummokus oll' süä nii kerge. Seie mõtsan marju, jõiõ vett Harglõst pääle. Veie pernaasõlõ kah marju ja elli jällekiq. Egaq maq kellegiq manuq kaibama is lääq,» kynõl' Liisken.
Ku rahvaviise korjaja Tampere Herbert 1935. aastagal Liis Peltseri laulõ kirjä pandma nakas', oll' kuulsa laulja jo 78-aastaganõ. Sis olliq vanaq lauluq häömise viimädse veere pääl. A Liisken oll' rõõmsa meelegaq, laulõ mõist' tä kümnide kaupa.
Liiskeni laul.
"Neiukõnõ, noorõkõnõ," 
"panõq tii miilde," 
"raoq üles raamatudõ!" 
"Kui saa kuri kodupaik," 
"ikulinõ elumaja," 
"joosõq kuuq joosõhõn" 
"valaq kodu vanikun" 
"hiidäq põllõ põrmandullõ" 
"tanu hiidäq tarõ ette" 
"joosõq kodu suvist tiid" 
"tandsiq kodu talvist tiid"
Tarto raudtiijaam

Tarto raudtiijaam (s'aksa keelen "Bahnhof Dorpat") om raudtiijaam Tartomaal Tarton.
Päält raudtiijaama ommaq Tarto liinan viil Kirsi (Tartu–Koidula raudtii) ja Aardla raudtiipiätüseq (Tartu–Valga raudtii), kooniq 2008. aastaganiq oll' Variku raudtiipiätüs. Tarto raudtiijaam om Elroni reisirongõ Tarto piirkunnan, Tapa poolõ minnäq ommaq piledihinnäq piätüisi perrä.
Jaamahuunõ aadrõss om Vaksali 6.
Jaam.
Tarto jaaman om kats uutmiskotust, tõnõ 260 m, tõnõ 330 m. AS Elroni rongiq sõitvaq järgmiisi liine pääl:
Suvõaol lätt Koidula rong Piusaniq vällä.
Aolugu.
Tarto raudtiijaam (vaksal) ehitedi üten Tapa–Tarto raudtiigaq 1876. aastal. Edimäne rong joud' Tartohe 21. põimukuu pääväl 1876. Tallinna–Tarto raudtiid oll' innekõkkõ vaia kaupmihil, kiä tahtsõ kaupa kipõmbahe peräle saiaq. Tarto–Valga–Riia raudtii ehitedi 1889. aastagal ja Tarto–Petseri raudtii 1931. aastal.
Tarto jaamahoonõq ehitedi 1875.–1877. aastagal Tähtvere mõisa maiõ määle, miä tuud aigu oll' viil Tartost välänpuul.
Jaama ristviilkatussõga päähoonõq om kolmõosalinõon kolmeosaline. Umaperäline vällänägemine om tävveligult alalõ.
Palang ja kõrdategemine.
2000. aastagas oll' hoonõq kehvän saison ni tahtsõ kõvvõ kõrdategemist, tuuga olliq nõun Edelaraudtii ja Tarto liin nõun, a kumbki es tahaq hoonõht är ostaq. 2003. aastaga süküskuun ost' huunõ firma Elikante. Aastidõ joosul maia veidükese kõpitsõdi, a sõitjil õks uutmiskotust es olõq.
2006. aastaga 31. põimukuu pääväl pandi raudtiijaama hoonõq palama. Aastak aigu ildampa võeti nä kinniq.
Maja kõrdategemine nakas vinüma, mitu kõrda tougati tähtaiga edesi: 2007. aastaga jaanipäiv, 2008. aastaga lõpp, 2011. aastaga kevväi jt.
Hoonõq saiõ pruukmisluba 2012. aastaga 20. hainakuu pääväl ni 25. hainaku pääväl, pia 6 aastakka päält palangut tetti ka sõitjilõ vallalõ.
Tšatša (juuk)

Tšatša (gruusia keelen: ჭაჭა [tʃ'ɑtʃ'ɑ]) om gruusia brändi, miä tetäs hariligult viinamar'apresmise jäägist (siimneq, koorõq). Hariligult aetas tšatša kats kõrda läbi, mõnõl juhul õnnõ üts kõrd.
Aoluulidsõlt om tšatšat tett õnnõ koton ja tegeligult omgi ta puskari muudu, a seo ilma aigu tetäs juuki ka viinavabrikun. Üts kuulsambit tšatšasit om Binekhi Estragon, miä saiõ 2007. aastagal Mundus Vini hõpõmedäli.
Gruusia kultuurin om tšatšat pruugit ka arstirohos näütüses kõrvaummistusõ vai halva siitmise vasta. Inämbjaolt võetas tšatša sisse ja tuuga ihho ei määritäq.
Tšatša kõvvus om kongi 45–50%, mõnikõrd ka 60%. Juvvas tervüsenapsin, inämbjaolt kuulsidõ gruusia võtmissõnno kõrvalõ. Gruusialasõq ommaq küläsiisi vasta väega lahkõq ja piät valmis olõma, et toostõ om hulga ja vaia om rehkendäq, et tšatša om kangõ ja piät mõistlik olõma.
Oti Anneli

Oti Anneli (Anneli Ott, 2000–2012 Anneli Viitkin; sündünüq 2. lehekuu pääväl 1976 Tarton) om Eesti poliitik, inneskine Eesti kultuuriministri.
Haridus.
Oti Anneli om opnuq Parksepä Keskkoolin Võromaal, mink tä lõpõt' 1994. aastagal. Kõrgharidusõ saiõ tä Tarto Ülikooli ihohar'otamisõ tiidüskunnan liikumisõ ja sporditiidüisi eriala pääl 1999. aastagal liikumis- ja sporditeaduste erialal, aastak aigu ildampa saiõ viil õpõtajakutsõ mano.
Eräkunnaq.
Om olnuq Eestimaa Rahvaliidon ni Sotsiaaldemokraatligun eräunnan. 25. mahlakuu pääväst 2011 om tä Eesti Keskeräkunnan. Oti Anneli om Keskeräkunna Võromaa piirkunna esimiis.
Eräelo.
Oti Anneli mõist võro kiilt, selle et tuu oll' suurõlt jaolt timä kodokiil ku vanaimä timmä hoitsõ. 2021. aastaga märtekuun sai tä kõgõ edimädses võro keele iistkõnõlõjas.
Oti Anneli esä oll' Võro liinapää Oti Jaak, kiä uppu Estonia pääl. Oti Anneli uno om Oti Jüri. 
Oti Anneli om katõ latsõ imä.
Ristipetäi

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;timestamp&gt;2021-04-03T17:05:42Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Eluonilus&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;comment&gt;Vahtsõnõ leht: Ristipetäi om harilik p...&lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;172780&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
Ristipetäi om harilik petäi, miä om ristipuu.
Ristipedäjäq Harglõ kihlkunnan.
Harglõ kihlkunnan om hulga ristipedäjit. Riste om puiõ pääle raot väega vanast aost. Arvatas, et ku matusõaida minnen rist' tetäq, ei saaq koolnuq inemise hing kodo käümä naadaq. Ristiragomisõ kotus om kas talo, külä vai valla piiri pääl. Puu kaias valmis jo inne matusõpäivä. Kihlkunna rahvas matt umaq koolnuq hariligult iks Harglõ surnuaida. Ku surnuaida mindäs Saru puult, tetäs piätüs Saru palu vaihõl lavvatehasõ kottal, ku mindäs Taheva puult, sis Kaaramõtsan. Nuuq kotusõq ommaq ümbrekaudu teedäq ristiragumisõ paigaq. Sääl lövvüs hulga ristigaq pedäjit. Ristiragomisõ aigu pakutas inemiisile matusõsüüke ja -juukõ.
Hollande'i François

Hollande'i François (täüsnimi François Gérard Georges Nicolas Hollande; [fʁɑ̃swa ʒeʁaʁ ʒɔʁʒ nikɔla ɔlɑ̃d]; sündünüq 12. põimukuu pääväl 1954 Rouenin) om Prantsusmaa poliitik, oll' 15. lehekuu pääväst 2012 kooniq 14. lehekuu pääväniq 2017 president.
Prints Philip, Edinburghi hertsok

Prints Philip, Edinburghi hertsok (1921–1947 Taani ja Kreeka prints Philip; ildampa Philip Mountbatten; sündünüq 10. piimäkuu pääväl 1921 Mon Reposi villan Korfun, koolnuq 9. mahlakuu pääväl 2021 Windsori lossin Berkshire'in) oll' kuningaimändä Elizabeth II abikaas.
Ukraina kiil

Ukraina kiil (украї́нська мо́ва, "ukrainska mova", [ʊkrɐˈjinʲsʲkɐ ˈmɔwɐ]) om indoõuruupa kiili hummogupuulnõ slaavi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 40 mill'onat inemist mitmõl puul maailman. Suurõmb jago naist eläs Ukrainan.
Ukraina kiil om osast ka vinne keelega segi, pall'oq ukrainlasõq kõnõlõsõq ka mõlõmbat kiilt, eriti Ukraina hummoguosan.
Ukraina kiil lätt umbõs 60% vinne keelega kokko. Sõnavara poolõst om rohkõmb kokkominekit poola (70%), slovakkia (66%) ja valgõvinne (80%) keelegaq.
Ukraina kiil pruuk kirillitsat.
Keelenäüdüs.
elo = життя (žyttja), armastus = любов (ljubov), кохання (koh’annja), upin = яблуко (jabluko), oopõrimaja = оперний театр (opernyi teatr), tütrik = дівчинa (divtšyna).
Arvsõnaq 1–10 ukraina keelen:
Ukraina: "Всі люди народжуються вільними і рівними у своїй гідності та правах. Вони наділені розумом і совістю і повинні діяти у відношенні один до одного в дусі братерства."
Võro: """Kõik inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsis. Näile om annõt mudsu ja süämetunnistus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi käümä."
Krõmmi puulsaar

Krõmmi vai Krimmi puulsaar (ukraina keelen Крим, Krym, vinne keelen Крым, Krym, krõmmitatari keelen Qırım) om puulsaar Musta mere põh'arannikul.
Krõmm om "de jure" Ukrainalõ ja 2014. aastagast "de facto" Vinnemaalõ kuuluv maa.
Krõmmi autunoomilidsõ vabariigi pääliin om rahva arvu poolõst tõnõ liin Simferopol. Tõnõ tähtsä liin om puulsaarõ kõgõ suurõmb liin Sevastopol.
Krõmmis lõunõ puul mere all om hulga maagaasi. Ku Vinnemaa Krõmmi hindä alaq võtt', jäi Ukraina umbõs 80% maagaasist ilma.