tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pedäjä Karla

Pedäjä Karla (Karl Aleksander Pettai, sündünüq 1. märtekuu pääväl 1929 Hurda külän, Savimäe talon, koolnuq 21. märtekuu pääväl 2008 Viimsin) oll' oppaja ja kodoluulanõ.
Elokäük.
Pereq.
Esä Eduard (1898–1975), imä Elfriide (Schmeimann) (1909–1967).
Karl oll' edimäne lats, täl oll' üts sõsar ja veli.
Haridus.
Sännä algkuul 1938–1942
Rõugõ mittetävvelik keskkuul (1942–45)
Võro keskkuul (1945–1949)
Tarto Riiklik Ülikuul (1949–51)
Eesti Põllumajandusõ Akadeemiä (1951–54) Lõpõt' mõtsatüüstüse osakunna, insener-tehnoloog.
Tüü.
1954–57 Pärno Mõtsatüüstuskeskusõ Laiksaarõ mõtsapunkti tehniline juhataja
1957–59 Vaekülä põllumajandusõ Mehhanisiirmise tehnikumi oppaja
1959–99 Tihemõtsa tehnikumi oppaja
2000 pensionär, elli Viimsi vallan.
Avvutasoq.
Eesti NSV teeneline oppaja (1971)
Lätteq.
https://www.geni.com/people/Karl-Pettai/5594487091760074055
https://www.myheritage.ee/names/karl_pettai
https://ajapaik.ee/photo/168502/long-time-teacher-of-tihemetsa-agricultural/
Fragmentaarium kelladest ja kellamängust / Karl Pettai
Tihemetsa : K. Pettai, 1996
23 l. ; 30 cm
Hurda küla ajalugu : [Võru maakond] / Karl Pettai
Tihemetsa ; Hurda [Võrumaa] : [K. Pettai], 1995-1996
100, [1] l. : ill., kaart. ; 30 cm
Saarde kihelkond, Kilingi-Nõmme, Saarde vald / Karl Pettai
Tihemetsa : K. Pettai, 1998
102 l. ; 30 cm
Sänna Kool 1735-1970 : fragmentaarium / Karl Pettai ; [eessõna: Ene Mõttus]
Tihemetsa ; Sänna : [Sänna Kool], 1995 (Võru : Täht)
[31] lk. : ill., portr. ; 21 cm.
5
Tihemetsa tehnikum - 70 : 1925-1995 : [lühiülevaade tegevusest] / [Karl Pettai ; eessõna: Värdi Ernits]
[Tihemetsa] : [Tihemetsa Põllumajandustehnikum], 1995 (Pärnu : Trükk)
47, [1] lk. : ill., portr. ; 20 cm
http://arhmus.tlu.ee/cgi-bin/epam?oid=58722
http://arhmus.tlu.ee/cgi-bin/epam?oid=58723
http://arhmus.tlu.ee/cgi-bin/epam?oid=58724
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2023. aastaga pääle

"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2023. aastaga pääle" om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes neläs aastagakäük. Raamatugaq om üten sainakallõndri.
Raamadu sääd' kokko Vaaba Janek, kunstnigutüü tekk' kolmandat vuuri Reimanni Hildegard. Tähetiidüsligu andmõq ja liikvaq pühäq rehkend ́ Kasagu Enn.
Kiilt kai Fastrõ Mariko.
Tähtraamatust saa lukõq Tsooru kandi ja Saurova nulga vana ao juttõ, artiklit Mõnistõ muusõumi luujast Lepä Alfredist, Räpo külä luku, Tootseni Toivo märgotust umast sünnüpaigast Rõugõst, Rahmani Hebo mõttit sõast ja võrdsist õiguisist. Intervjuuq ommaq tettüq kolmõ inemisegaq, kiä peiq 2022. aastagal võro keele iistkõnõlõja ammõtit. Lukõq saa ka märgotust Kauksi Ülle näütemängu "Nigu nõidus" kotsilõ. Nigu iks, om tähtraamatun ka luulõtuisi. Lisas ütele ukraina luulõtajalõ saavaq sõnna Contra ja Korneli Viiu. Rubriigin "Simunapääväst simunapääväni" ommaq ärq tuuduq aasta joosul Võro ja Seto kultuuriruumin olnuq sündmüseq ja välläandõq. Raamadu lõpun om kallõndrijago ja väiku mõistatus.
Sõrmus (priinimi)

Sõrmus om priinimi.
Seod nimme kand Eestin 2022. aastaga 288 inemist. 16 kandjat om ka nimel "Sermus", miä oll’ inne "õ"-tähe pruukmistõ võtmist üts võimalus, kuis sõnna "sõrmus" kirotõdi.
Aolugu.
Mõisit, kon seo selge tähendüsegaq nimi panti, oll’ kokko 19, noist Liivimaa kubõrmangun 15 ja Eestimaa kubõrmangun 4. Lisas es jõvvaq üten mõisan, Vahtsõliinan, nimi ei hingelugõmistõ egaq personaalraamatudõ, a Räpinä mõisarahva hulka om XIX aastasaa kesken tulnuq Vahtsõliina Väikutaudsa Mihkli poig "Jakob Sörmus", vällätiinnüq soldat. Sõrmus võisõ ollaq timä niinimetet soldatinimi.
Mulgimaal panti seod nimme kuvvõn paigan: Taageperä, Penuja, Karksi, Polli, Tuhalaane ja Morna mõisan. Taageperä nimme kirotõdi hingelugõmisõn "Sermus" ja registrin "Sormus". Ka keriklik kiräpilt "Sermus" om päämiselt säält lakja levinüq.
Viil panti seo nimi Põh’a-Pärnomaa Kõima ja Parasmaa mõisan. Tartomaa kotussõq olliq Alatskivi (hingelugõmisõn "Sermus"), Valguta Rannu kihlkunnan ja Jaamamõisa Tarto lähkün. Saarõmaal oll’ kats kotust: Sääre mõisa Sõrvõn ja Piila mõisa Kaarman.
Põh’a-Eestin panti "Sörmus" Aadma mõisan ja Suuremõisan Hiiomaal ni Murasten Keilan ja Ohekatku mõisan Rapla kihlkunnan.
Võrumaa üts kotus om Sõristõ mõisa Kanepin. Sääl saivaq seo nime joba 1809 Sarapuu Jaani kats poiga Taavet ("Dawid") ja Hindrik. Nimi läts’ säält lakja Erästviirde ja ka Põlva poolõ.
Tõnõ suguvõsa tulõ Saru mõisast Harglõst, kon Linnarti Jaani kolm poiga katõst abielost ja pojatütreq veiq seo nime lakja ka Rõugõ kihlkunna poolõ (Tsooru, Nursi, Vana-Laitsna). Hingelugõmisõn 1826 om näide priinimi kirotõt viaga "Söimus", a 1834 arvusaadavambalt: "Sermus".
Sõnast ’sõrmus’ saad nimi om küländ levinü ka Vinnemaal, kon Kol’tsov ("Кольцов") kuulus peris harilikõ nimmi hulka. Läti sama tähendüsega nimi "Gredzens" olõ-õiq nii harilik, a om iks olõman ja ka Eesti poolõ pääle levinü.
1921. aastal Petserimaal võeti perekunnanimme "Sõrmus" viiel kõrral: Lobotka, Petseri ja Pankjavitsa vallan.
Eestistämisel võtiq vahtsõq nimeq Sõrmus Koltov ja Koltsov Petserimaal ni Timbermann Karksin. Sama tekk’ Gredson Pärnon, timä vana nimi tulõtas veidükese miilde läti sõnna. Üts Sõrmus ka vahet' nimme, võttõn asõmalõ Saaring.
Lätteq.
Saarõ Evar: Priinime lugu: Sõrmus. "Uma Leht 524", 20.10.2022. Pruugit 20.10.2022.
Deutschi David

Deutschi David (David Deutsch, sündünüq 18. lehekuu pääväl 1953 Israelin) om füüsik ja filosuuf.
Tä eläs koolipõlvõst pääle Inglüsmaal ja tüütäs Oksfordi ülikoolin, om maailman tähtsä kvantpuutridõ arõndaja.
Teooriaq.
Seletämise teooria.
Pääle kvantmehhaanika om timä teemas olnuq Popperi Karli epistemoloogia ja Dowkinsi Richardi memeentika arõndaminõ. Tan om kujonõnu timä nn seletämise teooria.
Tiidüse asi olõ-õiq tulõvigu ettekuulutaminõ, a maailma seletämine. Ettekuulutaminõ om tähtsä poliitikidõ, insinüüre, ettevõtjidõ jt tegijide tüün ja nimäq tarvitasõq tiidüse antuid vahtsõmbit seletüisi. Täüdelännüq kuulutus vai rehkendämine näütäs, et seletüs oll' õigõ. Minkagi lõpuniq ärqseletämist ei tulõq kunagiq, järgmädse seletäjä teooria tulõ eelmise asõmalõ. Teooriaq tegüseq niimuudu järjest parembas ja arusaamine maailmast paranõs.
Memeetiga ja epistemoloogia.
Dawkinsi Richard nakas' inemise tarkusõ seletämises tarvitama meemi 1976. aastal.
Deutsch seletäs, et meem käü uman egän tsüklin läbi (vähämbält) kats olõkit:
    a) tege tuud, midä tä om otsustanuq.
    b) kuulutas umma otsust sõnnugaq, seletäs, lupa vai ähvärdäs tetäq.
Tegemise ja seletämise aigu saa meem tõisilõ inemiisile kättesaadavas.Sama sisugaq meemil või (üten tsüklin) ollaq ka üle katõ olõgi – ku jutt kirotadas üles, pall'ndadas, toimõndadas raadio vai TV jaos jne.
Järgmäne meemi tsükli algas, ku tõõsõq inemiseq pandvaq meemi (tegemiisi vai juttu) tähele, mõtlõsõq tuu pääle ja tegeväq umaq otsusõq jne.
Inemiisi elokõrraldusõn om ratsionaalsit ja mitteratsionaasit meeme. Ratsionaalside meeme ülekaalu aigu om ütiskund dünaamiline, nigu valgustusõst pääle miiq aoniq om olnuq. Inne valgustust olliq ülekaalun mitteratsionaalsõq meemiq ja ütiskund oll' staatilinõ.
Inemiisi egapäävädseq meemiq ja tiidüse universaalsõq meemiq.
"Inimesel, kiä saa meemi, tulõ lahendaq säänesama probleem, ku om tiidläsel. Mõlõmbaq piät löüdmä seletüse. Inemisel om vaia ärq mõistataq ideeq tõisi inemiisi päie seen, ja tiidläsel tulõ löüdäq kõrd vai luudussäädüs. Kummalgi olõ-õiq võimalik jõudaq õkva vajaligu seletüse manoq. A mõlõmbaq päseseq andmisõ manoq, minkaq seletüst kontrolliq. Meemigaq inemise man saa tõõnõ kaiaq, midä tä tegeligult tege vai kõnõlõs, tiidläne saa luudusõ man kaiaq, kuvõrra as'akäük lätt arvatava säädüse perrä."
Lätteq.
David Deutsch. The Fabric of Reality. 1997.
David deutsch. The Beginning of Infinity: Explanations That Transform the World. 2011.
https://www.ted.com/speakers/david_deutsch
http://www.daviddeutsch.org.uk/
Arragu Jüri

Arragu Jüri (Jüri Arrak, sündünüq 24. rehekuu pääväl 1936 Tal'nan, koolnuq 16. rehekuu pääväl 2022 Tal'nan) oll' eesti maalikunstnik ja graafik.
Eräelo.
Arragu Jüri oll' neli kõrda abielon. Timä edimäne naanõ oll' Arragu Eleonore. Tõnõ naanõ oll' kunstnik Arragu Urve, näil sündü kats poiga Arragu Arno ja Arragu Jaan (1966–2006), abielo käve aastil 1962–1986. Kolmas abielo oll' maalikunstnik Arragu Iviga. Aastagast 2020 oll' abielon Arragu Kaiga. 
Timä poolõqveleq olliq füüsik Arragu Arno (1927–2021) ja graafik Arragu Henno (1930–2017).
Jaaguar

Jaaguar ("Panthera onca") om õdagupuulkerä kõgõ suurõmb ja vägevämb kaslanõ. Kaslaisist ommaq jaaguarist suurõmbaq õnnõ lõvi ja tiigri.
Harilik tarõkärbläne

Harilik tarõkärbläne ("Musca domestica") om mutuk katõsiivaliisi seltsin ja tarõkärbläisi perrekunnan. 
Harlikku tarõkärbläst om mailman löüdäq kõigist mutukist kõgõ laembalt. Tä eläs egäl puul sääl, kon ineminegiq.
Täüskasunuq tarökärbläseq ommaq nii 6 mm pikäq, imädseq ommaq esätsist suurömbaq. Kihä om hall, sälgä piten juusk neli tummõmbat juunt. Kõtt om kõllakas vai hall, keskel joonõga. Külgi pääl ommaq ilma kõrraldaq tummõq plakiq. Üle kihä ommaq karvakõsõq, miä võtvaq ossa maigu- ja hõngutundmisõst ni kumpmisõst. Jalgo külen ommaq kliipväq padjakõsõq, mink abigaq saavaq kärbläseq liikuq sille pistülidse pinna (näütüses klaasi) pääl, niisamatõ ka alaspäidi. Tarõkärbläse suuosaq ommaq sündsä vedelä soögi nudsimisõs. Imätsil om suur silmävaih, esätsil putusõq liitsilmäq pia kokko. Liitsilmäq ommaq lajaq ja verkjäq. Kärbläseq hõõrdvaq tihtsähe jalgogaq ummi silmi, et näid puhastaq.
Tarõkärbläisil om üts paar läbipaistvit siibo. Tõõsost paarist ommaq saanuq lühkeseq nuia muudu "hunistajaq". "Hunistaja" jämmemb ots om nigu ballast, miä hoit edesiibo likmist tasakaalun; "hunistajaq" andvaq ka pääajolõ teedäq liikmistsihi muutuisi. Kärbläsel om kuus jalga nigu mutukil iks.
Kärbläse elo edengit või jakaq neläs. Seemendedüst munast saa vagöl. Päält munast vällätulõgi kasus vagöl uma suurusõ täüs ja lätt tupõs, kon seen võtt kujo täüskasunu kärbläne. Tupp ummakõrda jääs vana vaglanaha sisse, miä tõmbas kõvas ja pruunis ja kaits tuppõ nigu tönn.
Emäne tarökärbläne munös umaq munaq (100–120 tükkü kõrragaq) määntsegiq mädänevä alospinna pääle, sagõhõhe sita pääle. Munnõst tulõvaq vaglaq toonõkõrd joba 8 tunni peräst, harva võtt tuu aigo 3 päivä vai kavvõmb. Vaglaq ommaq valgõq, jaloldaq, värtnä kujogaq, 13-jakulidsõ kihägaq. Edeotsan om suumulk. Vaglõl olõ-õiq muud murõt ku süümine. Siitmine om sooliguväline: vaglaq laskvaq söögi pääle siitmise-ensüüme ja muutvaq söögi vedeläs. Tuust tulõ, et terveq kärbläsevaklo koloonia ujos seeditün keskkunnan, midä nä ütsiotsõ nildväq. Nii saa üte liitri sita seen kõrragaq kassuq 1000–1500 kärbläsevakla, tsiasita seen kogoniq kooniq 4000.
Mõnõ päävä peräst ommaq vaglaq valmis tupõs minemä ja otsvaq tuu jaos kuiva kotusõ. Tuus aos ommaq nääq 8–12 mm pikäq. Lämmägaq kasus kärbläne tupõ seen täus kolmõ päävägaq. Tä puhksas tönnil kaasõ iist ja tulõ vällä. Edimält ommaq täl siivaq väikseq ja kokkovoldiduq ja tä saa-aiq linnadaq. Hariligult võtt juundõsaaminõ kooniq tunn aigo, õkva päält tuu saa kärbläne joba paaritaq. Täüskasunu kärbläse söögis ommaq jätüseq, rikkunu liha ja mädänüq kasvoq. Tahhe söögi pääle piät tä sülge tsiukma, sõs lätt süük ensüüme mõol vedeläs. Üten sülegaq tulõvaq söögi pääle ka tõvõtuujaq pisiläseq, selle et kärbläne näid ärä ei seediq. Pisiläisi kand kärbläne edesi ka uma kihä pääl. Üüse tarõkärbläseq puhkasõq ja ei liiguq.
Harilik tarõkärbläne hoit inemisegaq ni tihtsähe kokko, et luudusõn timmä inämb välänpuul inemise elokotussit ei trehvägiq.
Tuulse Armin

Tuulse Armin (Armin Tuulse, aastaganiq 1936 Armin Neumann; sündünüq 1. rehekuu pääväl 1907 Sännän, koolnuq 9. joulukuu pääväl 1977 Stokholmin) oll' eesti kunstitiidläne, üle rahvidõ tunnõt arkitektuuri uur'ja ja edimäne eesti rahvusõst kunstiaoluu prohvesri Tarto Ülikoolin aastil 1942–1944. 
Om uurnuq liino ja liinomäki. Tä joonist' kõgõ edimält Vahtsõliina kandsi plaani.
Elokäük.
Tuulse Armin, tuud aigu viil Armin Neumann, sündü Tsooru mõisa mõtsaülembä perekunnan. Opõ Tõrva Ütisgümnaasium ja Valga Poiglatsi Gümnaasiumin. Annigaq nuurmiis läts 1927. aastagal edesi opma Tarto Korgõmbahe Muusigakuuli viioli pääle ja võesti vasta ka Tarto Ülikooli filosoofiatiidüskunda, a et täl olõ-õs rahha, sai tä opmisõgaq pääle naadaq 1929. aastagal. Pääainõq oll' täl kunstiaolugu, mink tä lõpõt' kuus aastakka ildampa magistrikraadigaq, lõputüü oll' "Eesti lossiq. Kronoloogia ja plaanitüübiq". Tuulse oppaja Karlingu Sten tsusk' kõiki takast, et nuuq seo ilma ao kunstist kirotanuq, Tuulsõ võtt' timmä kuuldaq. Tä kirot' näütüisi kriitikat (30. aastidõ lõpun), kunstiraamatidõ retsensioonõ ja märgot' kunsti häti üle. Uma edimädse artikli and' Tuulse vällä Üliopilaslehen, teema oll' EÜS ja muusiga. Tuulse oll' muusiän aastit EÜS-i orkesti juhataja ja ammõt'linõ viiolimängjä Vanõmuisõ orkestrin. Tä kirot' ria artikliid Tänäpäevän, Akadeemiän, Loomingun, Postimehen ja Päävälehen. 
Aastil 1936–1939 sai stipendiumi ja käve mano opman kodo- ja välämaan, ka Königsbergin Klaseni Karl Heinzi ja Worringeri Wilhelmi man, Stokholmi Ülikoolin Roosvali Johnny man, Hollandin, Belgiän, Prantsusmaal ja Itaalian.
1939. aastagast sai timäst Tarto Ülikooli oppaja, 1942–1944 kunstiaoluu prohvesri.
Pagõsi 1944. aastagal Ruutsi. Kirot' sarivälläandõn "Sveriges kyrkor" 1948–1962, sis sai välläandõ toimõndajas, nika ku 1973. aastaganiq. 
1952. aastagal sai Stokholmi ülikoolin dotsendis, 1962–1974 oll' Põh'amaiõ ja võrdõlõja kunstiaoluu prohvesri. 
Avvotasoq.
1955 Roodsi Tiidüisi Akadeemiä Björnstjerni avvohind
1966 Põh'atähe orden
1981 Marti Carl Adolf Böckleri nimelidse tsihtasotusõ mitäl Mare Balticum (päälesurma)
Prii Vilbert

Prii Vilbert (sündünüq 25. rehekuu pääväl 1925 Verioran, koolnuq 31. hainakuu pääväl 2012 Tilsin) oll' koolijuht.
Oll' Tilsi kooli juht 1963–1977.
Valpri Valdo

Valpri Valdo (Valdo Valper, sündünüq 29. rehekuu pääväl 1973) om rahvaluulõuurja. 
Tä om rahvaluulõt uurnuq ja kogonuq, kaenuq ka vahtsõmbat võro kirändüst. 
Laul miihi laulupargin Liinatsuraq.
Lugõ Vikerraadion võrokeelitsit uudissit.
Kuslapuu Kaisa

Kuslapuu Kaisa (Kaisa Kuslapuu, sündünüq 11. vahtsõaastakuu pääväl 1995) om Võromaalt peri muusik.
Elokäük.
Kuslapuu Kaisa kasvi üles Võro liinan, saiõ põhiharidusõ Võro Keskliina Gümnaasiumin ja kutsõkeskharidusõ Elleri Heino nimelidsen Muusigakoolin hõrilidõ pääl.
Tä om hõrilidõmängjä Tarton Jaani kerikun ja tege ansamblit Lonitseera, mink nimi om tulnuq tuust, et "Lonicera" om võrokeeli kuslapuu. Loritseeran Kaisa kirotas laulõ, laul ja mäng klavõrit. Tä om olnuq ka Helüvõlu Muusigakoolin ansabli- karmoška ja klavõrioppaja ja olnuq pikkä aiga oppaja Võromaa Rahvapillilaagrin.
Kuslapuu Kaisa tege üten kuunsaisõn: Lonitseera; Kaisa Kuslapuu ja Karl Laanekask; 6hunesseq.
Timä karmoškalaulõ om vällä tulnuq Leima Matissõ kokko pantun "Karmoškaaabitsan". 2021. aastagal tull' vällä Kuslapuu Kaisa soolokarmoškaalbum "Nupud".
Timä luulõtuisi om vällä ant Värsken Rõhun ja tä om Eesti Luulõprõmmu meistre 2019. Aastil 2019–2020 kõrrald' tä Võrol luulõõdakidõ sarja "Stedingu stroofid". 2020. aastagal lei üten vahtsõmbat muusikat ja luulõt näütäjän tükün "no. 1" ja "no. 1.1".
Välälingiq.
Kuslapuu Kaisa kodoleht
Lavaluulõtaja Kuslapuu Kaisa, Uma Leht 26.09.2019
Kuslapuu Kaisa: mõista hääd nall’a hinnada, nal’asuun om mul Võromaalt peri, Uma Leht 03.11.2022
Vahtsõ-Kuustõ

Vahtsõ-Kuustõ om alõvik Võnnu kihlkunnan Põlva maakunnan Põlva vallan.
Vahtsõ-Kuustõn ommaq raudtiijaam, rahvamaja, kuul ja lihapuut. 
Vahtsõ-Kuustõ raudtiijaam ehitedi 1931. aastagal. Jaamahoonõq sai valmis 1934. aastagal ni häädü ärq II ilmasõa aigo. Päält sõa ehitedi puunõ maja, mink edeotsan oll' raudtiitüüliisi elomaja. Parhillaq om tuu maja tühi ni lagonõs. 
Vahtsõ-Kuustõ rahvamaja om üle 70-aastadsõ esiqtegemistraditsioonigaq maja. Sääl saa lauldaq, tandsiq, näüdeldäq ja tetäq käsitüüd.
Vahtsõ-Kuustõ kuul om mõisakuul. Mõisa tetti 1789. aastagal, ku Ungern-Sternebrgi Otto Reinhold Ludwig eräld' Kuustõ mõisast (parahillanõ Vana-Kuustõ) Vahtsõ-Kuustõ. 1807. aastagal sai mõisa umalõ von Richteri Otto Magnus. Vahtsõ-Kuustõ algkuul luudi inneskidsen mõisahärbänin 1924. aastagal. Edimädsel aastagal tüüt' kuul viie, järgmädsil aastil kuvvõ klassigaq. Nõvvokogo aol tüüt' koolin katõssa klassi. Sama kooli man tüüt' ka latsiaid, miä tüütas ka seo ilma aigo. 1942. aastagal kolõ kuul parhillastõ herrästemajja, mis oll' seeniq olnuq valla rahvamaja. 1947. aastaga sügüse alost' tüüd noin ruumõn Maanuuri kuul, kohe võidsõq astuq kõik, kiä tahtsõq lõpõtaq säidse klassi. Parhillaq om koolin ütessä klassi.
Vahtsõ-Kuustõn ommaq sündünüq ilmarändäjä von Richteri Otto Magnus laulja Anni Toomas, sprinter Argo Golbergi Argo ja keemik Riivi Ilme. Pääle tuu om Vahtsõ-Kuustõ koolin käünüq poliitik Savisaarõ Edgar.
Lurkmorje

Lurkmorje (Луркомо́рье) om vinne kiilne mitteammõtlik interneti entsüklopeediä MediaWiki põhja pääl. Kirjätüküq omma sääl vahtsõmba ao kultuurist, inemiisit ja juhtumiisist. Kiil om shargoon internetimeemest.
Nimi.
Lurkomorje om synavigurdus vanast vinne synast lukomorie "meresipul", tallõ tähendüs oll merelaht vai kõvvõr mererand.
Inglüse keelest tugõ taad "lur moar" (hiilmä + naljasyna "muudu, võrdlus").
Aolugu.
Lurkmorje asutiva 2007. aastal viis vene internetiaktivisti, kiä tegelese mitmide projektega. Avaligu ristinimega esindäjäs om kujunõnu Dmitri Homak, nik Xtender (1980). Asutajide seen oll viil Dmitri veli Lev (Anonymous), Oal, Drademan, Zoi.
2011. aastast pääle om Lurkomorjel olnu ega aasta kohtunkäümist ja vaiõluisi riigiammõtidega.
2014. sai Dmitri Homak Israeli kodakondsusõ.
Lurkmorje häie päivi tutvustusõs või lukõ 19.01.2014 Eesti Ekspressist, midä eestläisit om vinne turistele seletädü.
11. aprillil 2021 oll kokku 9381 artiklit.
Pääle Vinnemaa sisseminekit Ukrainheõ (2022) pand Homak 4. märtsil kinni kyik Lukmorje tekstiq ja säädse üles sildi "Lõpõtagõ sõda!". Peräst säeti sinnä manu viil paar linki Ukraina toetamises.
Räppo Jaan

Räppo Jaan (Jaan Räppo, ka Rjappo; 1880–1958) oll’ Eesti pedagoog ja kultuuritegeläne. Räppo Jaan om tunnõt ka ku laulusõnno autor.
1974. aastal panti Haani koolilõ Räppo Jaani nimi. Haani kuul oll’ edimäne tunnõdu inimese nimme kandnu kuul tuu ao Võro rajoonin.
Räppo Jaan om võro kirändüse laulumeistrede siän klassik ummi “Haani mehe” ni “Katõ ilma veere pääl” laulõga. Noist tõõnõ om tunnõt ku seto hümn.
Elokäük.
Räppo Jaan sündü 11. mahlakuul 1880 Võromaal Kasaritsa valla vaesõ talomehe pojas. Oppõ Sammuka vallakoolin ja Võro liinakoolin.
1898 läts' Peterburki ja lõpõt' gümnaasiumi ku ekstern.
1904–09 oppõ Peterburi ülikooli aoluu-keeletiidüskunnan ja lõpõt' tuu hummogumaa kiili ja hiina filosoofia ala pääl. Ku Räppo läts' 1898 Peterburki, sys tüüt' tä sääl piduritehassõn.
1908 pässi tä tsaarivalitsusõ Hiina missiooni tõlgis ja tä läts' reismä (Konstantinoopol – Tseilon – Singapur – Nagasaki – Peking).
1910 pidi tä revolutsiooni tegemise peräst pagõma Puula.
Poolan läts' tä paari Lõuna-Ukrainast peri oppaja Anfissa Hromõhhiga. 1914 läts' naasõga Lõuna-Ukrainalõ Nikolajevi liina.
1915 mobiliseeriti Räppo tsaariarmeehte, 1917 valiti Nikolajevi paigapäälidse liinanõvvokogo edemehes.
1917–20 verevide juht ja syaväe kõrraldaja
1920 Odessa kubermangu syakomissar
1921–28 Ukraina NSV haridusõ rahvakomissari asõtäütjä
1922–27 toimõt' pedagoogilist aokirja
Oll' ka oppaja Harkovi korgõnkoolin
1941 kõrrald' Ukraina latsi sya iist ärq saatmist Baškiirialõ
1943 läts' Ufaast Moskvalõ Ukraina kooliraamatit vällä andma
1944–48 oll' Kiievin Ukraina NSV Haridusministeeriumi metoodigakabineti direktri.
Räppo Jaan kuuli mahlakuu 14. pääväl 1958 Kiievin. Havva pääle om mälehtüsmärk pant, niisama Võromaal sünnükotussõn Räpo külän (1970).
Kirändüs.
Võro ja seto kirändüse jaos om Räppo tähtsä tuuperäst, et om loonuq võrokiilsit rahvalikkõ laulõ.
1897 “Haani miis vidi lubjakivve…” om avaldõt lendlehe pääl ja perän rahvasuun lühenemist saanuq rahvaligus laulus
1909 “Katõ ilma veere pääl” ilmu Petseri Postimehen, perän Seto lugõmigun, ildamb sai rahvasuun seto hümnis.
Räppo tõlksõ Lermontovi, Puškinit ja tõisi.
Räppo Jaan alost' üten naasõga 1936 “Kalevipoja” tõlkmist ukraina kiilde. Tõlkmisõ lõpõt' Anfissa Räppo 1967. aastal. “Kalõvipoig” ilmu 1981. aastal.
Räppo kirot' as'aarmastajidõ jaoss neli näütemängo.
Reisikiräq ilmuvaq Tarto aolehin ja noidõ lisson “Elu” 1908 III kvartal, Postimees 1908 süküskuu-rehekuu, 1910 vahtsõaastakuu, lehekuu ja 1911 vahtsõaastakuu-radokuu.
Timä kotsilõ saa lukõq kah.
Õigus (Tallinn 28.04.1908)
Päevaleht 8.04.1921
Edasi 11.01.1976 (Elmo Ploom, Rudolf Põldmäe)
Sirp ja Vasar 11.04.1980 (Elmo Ploom)
Rahva Hääl 11.04.1980 (R.Oras)
Edasi 22.04.1980 (V. Pütsep)
Keel ja Kirjandus 1980-4 (Elmo Ploom)
Ukrainskaja sov. entsikl. 9 (Kiiev 1983)
 Kullõq: Haani miis Ummamuudu esitusen
Kalmõq

Kalmõq om tett kivest, mullast, liivast vai määntsestki tõsõst matõrjaalist ehitüs. Mõni kõrd om koolnuq matõt maa pääle, sõs om kokko kogodut kuhi mulda vai liiva. Mõni kõrd om koolnuq matõt maa allaq. Kalmõn ollõv koolnuq või-ollaq matõt koolnuna(laibana) vai palotatõlt, tuhapuhtõlt.
Magnus

Magnus vai hertsok’ Magnus (26. põimukuu 1540 Kopõnhaagõni loss – 18./28. urbõkuu 1583 Piltene) oll’ Taani kuninga Christian III poig, Saarõ-Lääne ja Kuramaa piiskop’ ni Liivimaa kuning 1570–1577.
Oldenburgõ valitsõjasuust peri Magnus oll’ Taani ja Norra kuninga Christian III tõõnõ poig. Selle et Taanin es olõq ütensündünüq monarhia, otsust’ Christian III, et suguseldsi maid tä ei nakkaq lakja ajama, ja püüd’ Magnussõlõ löüdäq elätüsmaad välänpuul riiki. Pääle esä kuulmist kuningas saanuq Magnusõ veli Frederik II ost’ki ärq Saarõ-Lääne ja Kuramaa piiskop’kunnaq Vanal-Liivimaal ni and’ nuuq Magnussõlõ. 1560. aastagal Saarõmaalõ jõudnuq Magnus sai piiskobis väega keerolidsõl aol – mõni aastak varrampa oll’ nakanuq Liivi sõda. 
Selle et Taani vaihõkõrd Moskva suuŕvürstiriigiga oll’ hää ja mitu tähtsät inemist Liivimaal olliq Taani-miil’seq, pidiq liivimaalasõq Magnusõ tulõkit hääs ni usõq, et timä peräle joudmisõga või üten kävvüq rahu Moskvaga. Magnus päädü pia vastansaiso nii Liivi ordo ku Moskva suuŕvürstiriigiga, selle et timä veli, Taani kuning Frederik II määräś Magnusõ maid valitsõma kuninglidsõq tallitajaq ni pand’ paika muidki Magnusõ esiqsaismist piirdvit nõudmiisi.
29. piimäkuul 1560 ost’ Magnus hindäle Moritz von Wrangelilt katoligu Talliina piiskobi kotusõ. Päälenakkamist kaubas näüdäś üles õkva perämäne. Kauba summat mi ei tiiäq ja arvadaq es massaq Magnus tuu iist rahha, a Wrangel sai hoobis ildampa Audru mõisa. Kuigi Talliina piiskobil es olõq ilmalikku võimu ni timä Kiviloo ja Porkuni liinaq olliq Moskva väeq jo ärq palotanuq, oll’ kotus Magnusõ jaos tähtsä, selle et tä sai Talliinan, miä kunagiq oll’ pikälde Taani uma olnuq, ummi huvvõ ja mõjjo näüdädäq. Määntsil põhjuisil es saaq Magnus mitte Talliina piiskobis, a piiskop’kunna juhis. Või arvadaq, et põhjus oll’ tuu, et toomkapiitli es viiq läbi säädüsperälist valimisviit. Talliina piiskobiammõdi ostminõ rikk’ Magnusõ ja ordo vaihõkõrda viilgi, selle et õkva Liivi ordol oll’ õigus nimmadaq piiskobikandidaatõ.
Maaritsa

Maaritsa om külä Põlvamaal Kanepi vallan. Tää sais Tarto-Võro suurtii veeren. Säält jääs Tartohe 25 kilomiitret ja Võrolõ 40 kilomiitret.
Maaritsan ommaq küläplats ja kultuurimaja, kon sünnüseq suurõq ja väikuq ettevõtmisõq. Näütüses saa kävvüq kihäväändmise (jooga) trennin. Suvõl ommaq malõvalatsõq kultuurimajan üüd. Maaritsan ommaq viil raamadukogo, matusaid ja õigõuso kerik. Kerik om külh kehvän kõrran ja jumalateenistüst ei olõq sääl ammuq peet. Maaritsan om olnuq viil põhikuul, latsiaid, haigõmaja, postitarõ, kar'alaut, meier ja kolm puuti. 2020. aastagast pääle om WRC üts kibõhuspruum olnuq ka Maaritsa ruusateie pääl. Luudus om Maaritsan illos. Sääl om pall'o kinkõ ja lumpõ, kon tsukõldasõq majajaq. Maaritsan eläs ja tüütäs kunstnik .
Kivikalmõq

Kivikalmõq om kalmõq, miä om säet ritta kivest. Kivikalmõq ommaq levinüq pronksiaost pääle Skandinaavian, Soomõn, Eestin ja Õdagu-Lätin. Pronksiaol ja vanõmbal ravvaaol olliq Eestin ja Õdagu-Lätin kivikirstkalmõq, mink iinkujo olľ tulnuq Skandinaavia ja Soomõ puult. Sõrvõst ja Kuramaalt ommaq teedäq ka laivakalmõq. Edimädse aastagatuhandõ edimäsel poolõl tulliq Eestihe ja Õdagu-Lätti tahrakalmõq.
Keskmädsel pronksiaol naati Eestin tegemä maapäälse ehitüsege monumentaalseit kivikalmit. Kõgõ rohkõmb om kivikirstkalmit. Kivikirstkalmihe om inämb matõt koolnuqpuhtit.
Kivikalmõlõ ommaq sakõstõ koolnuq matõduq palotatõdult.
Vana-Nursi Linnuväli

Vana-Nursi linnuväli oll' Vana-Nursi mõisa nurmõ pääl, Võro-Valga suurõtii veeren (57.785219, 26.921137). Tuud nakas' Vabahussõa aigu tarvitama 2. diviisi lennusalk nr 1. 
Linnuväke naati kõrraldama inseneriväe man 1918. aasta märtekuun. Edimäne linnuk saadi vastapäälemineki aigu Narva kandin vahtsõaastakuul 1919. Tuu oll' Prantsusmaal ehitet Farman HF-30. 
Vabahussõa aigu teiq Eesti linnusalgaq 24 lindamist pommitamisõ ja maakullõmisõ jaos. Vana-Nursi linnuvälä päält alas' 16 säänest lindamist. Viimäne lindaminõ oll' 30. märtekuul 1919, luuramisõs Pihkva kanti. 
Inämbüste käveq lindaman ütenkuuhn lendur-lipnik Karl Haas ja lendur-vaatlõja Jaan Schultz. Algusõst pääle oll' viil kolm linnugijuhti, a nuuq lindsiq harvõmb. Vana-Nursi oll' väerõnnalõ lähembäl ku Tarto, tuuperäst tast ni pall'o lindamist.
Pääle sõa lõppu naati lindama Tartost ja Vana-Nursi jäi Tarto varumaandumisõ kotusõs. Linnuvälä pindala oll' 29,5 ha. Sääl oll' ka lihtnõ hainaküünü muudu angaar.
Vana-Nursi suurõtüküpatarei

Vana-Nursi suurõtüküpatarei Vana-Nursin (Lompkan) oll' inne sõta 2. diviisi 3. suurtüküväe grupi 3. patarei. Sääl oll' neli inglüse 114 mm kergethaubitsat. 
Maakivist huunin oll' kasarmu.
Ümbretsõõri inemiisil oll patarei asjoga tegemist hobõssidõ peräst – mõnikõrd müüdi vanõmbit hobõssit rahvalõ. 1933 pei patarei rahva jaos linnuvälä pääl suurt ratsapito.
1939. alust Vana-Nursi patarein umma sõaväeteenistüst Peegli Juhan.
Vana-Nursi luurõkuul

Vana-Nursi luurõ- ja diversioonikuul "Malepartus" asutõdi 1942. aasta hainakuun. Tuud kõrrald' Abwehri komando nr 204. Kooli ülembäs oll' leitnant Zinke, tõõsõ nimega Ernst Anderson. 
"Malepartus" koolin opjaq olliq valituq Kingissepä, Talliina ja Valga vangilaagridõlõ pantudõ siäst. Inämbüste olliq nimäq vindläseq. Kõrraga opjit oll' ligi 100, tuu oll' jaotõt kolmõ rühmä ja edesi grupõs. Kursusõ pikkus oll' 1–2 kuud.
Kõgõ tähtsämb oppus oll' lõhkõainidõga, sütikidega jne. Pääle tuu rivioppus, võimlõmine, püssest laskminõ, kaardi tundminõ. Harjutõdi kuuntüüd diversioonigrupin, tunnimehe maahavõtmist. Oppusõ jaos ehitedi huunidõ, sildu ja muiõ asjo makette.
1943. aasta radokuun anti opilaisilõ valgõ käepaila tekstiga "Im Dienst der Bundeswehr" ja Zinke allkiräga tunnistus, et inemine eläs "Malepartusõ" laagrin, timäl om lubatu kolmapäävä ja pühäpäävä 13.00–17.00 kävvü laagrist 2 km ümbretsõõri tallõn.
Pääle kooli lõpõtamist jaotadi agendiq 3–12 kaupa grupõs, nimä saivaq nõvvokogo sõaväe vormi ja relvaq ja saadõti Pihkvalõ Abwehri komando nr. 204 mano, kon suunati, kohe vaia.
Seletädäs, et "Malepartusõ" koolin opjidõ siän oll' vene luuraja Viktor Lomov (1922–1957).
1943 piimäkuun panti Vana-Nursi luurõkuul kokko Vihula saändsesama kooliga, edesi liiksõ tegemine Petserimaalõ, Lätti ja Pärnumaalõ, lõpõtusõs 1945 rindega üten Saksamaalõ.
Kääbäs

Kääbas om üts kalmõvorm, kohn koolnuq om matõt liiva- vai mullakuh'a sisse vai alaq. Kääbäs om sakõstõ tsõõrikanõ vai pikliganõ. Kääpä seen või ollaq puuvärke vai kiviehitüst. Koolnuilõ panti koolnukihä- ja palotusmatussin ütehn havvapannussit. Kääpit naati tegemä illatsõn neoliitikumin (noorõmbal kiviaol).
Väegaq pall'o kääbäskalmit om peri pronksi- ja ravvaaost. Rahvidõrändämise aol tulliq kääbäskalmõq, tsõõriguq ja pikligadsõq palotuspuhtõq hummogu ja esiqerälidselt lõunõhummogu Eestin. 11.–12. aastagasaal levisiq Põh'ahummogu- ja Lõunõhummogu-Eestin koolnupuhtidõga tsõõriguq kääpäq, nuuq ommaq vad'alaisi muudu havvaannussidõga. Viil 14.–15. aastagasaal võidi inemiisi mattaq tsõõrkihe kääpihe (näütüses Jõuga). 
Pall'oq kääbihe pantuq havvapannusõq ommaq sakõstõ tähendüsegaq ja juppõ viisi (katski vai sulanuq). Kääpäq ommaq vana tii veerehn ni lääväq tiiviirt piten pikält edesi.
Viländi Jaani kerik

Viländi Jaani kerik om lutõri kerik Viländi kihlkunnan Viländi liinan. Kerik om mõtõld liina ni kihlkunna inemiisile. 
Taa om EELK Viländi Jaani kogohusõ kerik Pikäl uulitsan (maja nr 6).
Aolugu.
Viländi Jaani kerik ehitedi 15. aastagasaa kesken Pühä Franciscusõ vai frantsisklaisi ordo kluustrikerigu väiku kerigu vai kabõli asõmõlõ. Frantsisklaisi ordo ideaaliq olli kasinus ja lihtsüs, tuuperäast oll' kerik lihtsä, ilma võlvildaq ja ilostuisildaq. Kerik oll' põh'asainaga kokko ehitet kluustriga.
Frantsiklasõq lätsi ärq reformatsi´uuni aigu. Vinne-Liivi sõa aigu võtiq Vinne väeq liina ja Viländi ordoliina ärq. 1582 Jam Zapolski vaihõrahu aigu läts' liin katoliiklaisIst poolakõisi kätte. 1600–1624 Poola-Roodsi sõa aol jäiq liinast perrä varõmõq. Liin kattoq maakaardi päält ärq. Perän sõta ollõv liinakogohus nakanuq kerikut üles ehitämä. Kerik om pühitset ristja Johannõssõlõ. Põh'asõan sai kerik kannahtaq. Keisririigi aol tetti taa jälq kõrda. 18. aastagsaa tõõsõl poolõl sai kerik korgõ, vaihõgallõriiga baroksõ tornikiivri, miä palli 1811 maaha nink päält tuud tetti parhillanõ illadsõ baroki stiilih tornikiivri.
1952 panti kerik kinniq nõvvukogo võimu puult ni tetti kaubalaos. Õigõl aol jouti ärq pästäq kerigu vara ja tarõkraam, Nuuq jaediq ärq tõsi Eesti kerikidõ vaihõl.
1980. aastaga algusõn vahtsõndõdi keriguhoonõq kontsõrdisaalis.  
1991 joulupühipuulpäävä aol sündü imeq, perän 40 aastagat vaihõaigo peeti jälq jumalateenistüs.
Swifti Taylor

Swifti Taylor (snd. Taylor Alison Swift; sündünüq 13. joulukuu pääväl 1989) on Ameeriga Ütisriike laulja ja laulukirotaja.
Ta om peri Pennsylvaniast. Swift alost' muusigaga, ku tä oll' õnnõ 9-aastaganõ. Edimält nakas' Swift tegemä kantrimuusikat, a sõs läts' üle popmuusiga pääle. Pääle laulmisõ mõist Swift mängiq ka klavõrit ja kitrat. Ta om vällä andnuq 12 albummi, kõgõ värskimb album "Midnights" tull' vällä nii kuu aigo tagasi. Uma karjääri aol om Swift võitnuq väega pall'o egäsugumaidsi avvuhindo ja uma luudu peräst om tä tunnõt kõgõ ilma pääl.
Swifti kõrdaminekidõ põhjuisi om mitu – tä om pikkä aigo võidõlnuq naisi õiguisi iist, viil võtt tä sõnna poliitikan ja om ülepää häätahtlinõ inemine.
Swifti ümbre ommaq kõikaig olnuq jandaliq. Tä om avalikkusõ tähelepandmist saanuq ummi välläütlemiisi ja peigmiihi peräst. Kõrd sai tä nii suurõ viha ohvris, et tä kattõ nigu maa alaq. Meediä es näeq Swifti piaaigo terveq aastak. Ku tä tagasi tull', sai tä jälq terveq ilma tähelepandmisõ. Parhillaq om Swift populaarsõmb, ku kunagiq innembä.
Parhillaq om Swifti peigmiis näüteleja Joe Alwyn – nääq ommaq kuun olnuq joba kuus aastakka. Koton om Swiftil kolm kassi – Olivia Benson, Meredith Grey ja Benjamin Button. Swifti sõbraq omma niisamatõ tunnõduq inemiseq – laulja Selena Gomez, modell' Gigi Hadid, näüteleja Dylan O'Brien ja mitmõq tõsõq.
Pantri

Pantri (ladina keelen "Panthera") on kaslaisi perrekund, kohe kuulusõq lõvi, tiigri, leopard, jaaguar ja lumõleopard.
Rahvaligun pruugin kutsutas mõnikõrd pantris ka leopardi. Musta pantri nime all tundas leopardi mustakarvalist vormi.
Preeriäsusi

Preeriäsusi ("Canis latrans") om mõtselläi. Ta om pini sugulanõ, kia eläs Põh'a- ja Lõunõ-Ameerikan.
Vällänägemine.
Preeriäsoe kask om verkjäspruun.
Süümine.
Preeriäsusi om murdja ni ta süü lihha ja rõipit.
Tiinüs.
Preeriäsoe tiinüs kest 60 päivä.
Pelé

Edison Arantes do Nascimento vai Pelé (sündünüq 23. rehekuu pääväl 1940 Brasiilian Três Coraçõesin Minas Geraisi osariigin; koolnuq 29. joulukuu pääväl 2022) oll' Brasiilia jalgpallimängjä, kedä peetäs sakõstõ aigõ kõgõ parõmbas jalgpallimängjäs. Tä oll' ainukõnõ kolmõkõrdnõ maailmameistre. Pelé tekk' uma 22 mängjäaastagagaq rekordi ku lei 1363 mängun 1283 värähtit, näide siähn 92 mängu ja 77 värähtit Brasiilia iist. 
Pelél oll' 32 võistkunna meistretiitlit. Kõigi Pelé võitsõ kolm maailmameistrivõistlust Brasiilia maavanõmban 1958, 1962 (lõpõti turniiri algusõn) ja 1970. Tä oll' üts neläst mängjäst, kiä om värähti löönüq inämb ku üten MM-finaalin. Pelést om kirotõt ka mitmit raamatit.
Tsoi Viktor

Tsoi Viktor (Viktor Tsoi; sündünüq 21. piimäkuu pääväl 1962 Leningradin, koolnuq 15. põimukuu pääväl 1990 Lätin; vinne keelen Виктор Робертович Цой) oll' vinne laulja, laulukirotaja ja näütelejä. Tä om tähtsä inemine vinne rokkmuusiga aoluun. Tä sai hukka liikmisõnnõtusõn 1990. aastagal Lätin.
Tä alost' 1982. aastagal rokkansambli Kino (vinne keelen Кино). Tä oll' ansambli solist. Tä oll' suurõmbajao laulusõnno ja muusiga kirotaja. Pääle timä surma läts' ansambli lakja.
Timä esä oll' korealanõ ja imä vindläne.
Märjämaa

Märjämaa (eesti keeles "Märjamaa") om allõv Rapla maakunnan, Märjämaa valla keskus ja Märjamaa kihlkunna keskus. Allõv om Talliina-Pärno-Ikla suurtii veeren. 
Alõvis nimitedi Märjämaa 1945. aastagal. Alõvin om Märjämaa gümnaasium, haigõmaja, kino, kerik, tsukõlusmaja ja latsiaid.
Märjämaa alõvin elli 2022. aastaga 1. jaanuaari saisogaq 2526 inemist.
Udras

Udras vai euruupa udras om murdja elläi. Tä om imetäjä viielläi. Utraq ommaq levinüq suurõn osan Euraasiast, säälhulgan Eestin. Nä eläseq hariligult jõõ veeren. 
Vällänägemine.
Hariligu utra kihä pikkus om 70-90 cm, hanna pikkus 30-50 cm. Utral om paks, pruuni värmi, viikimmäs karvkatõq.
Sindi

Sindi om liin Tori vallan Pärno maakunnan. Sindi om Pärno jõõ kura perve pääl. Tuu om 14 kilomiitret edesi Pärnost.
Rahvastik.
Sindin elli 2011. aastagal 4076 inemist. 
Koolitus.
Sindin ommavaq Sindi Gümnaasium, Sindi latsiaid ni Sindi Karl Rammi nimeline Muusigakuul. 
Kaemist väärt kotusõq.
Sääl ommavaq ehitüskunstilidsõlt väärtüslik Sindi raudtiijaam, Sindi raatus ni Sindi-Lodja sild. 
Liinan ommavaq Sindi lutõri kerik ja Sindi õigõuso kerik.
Viiral Pärno jõõ hääl pervel om Eesti kõgõ vanõmb elokotus Pulli.
Sammamuudu om kaemist väärt kotus Sindi Gümnaasiumi vana verrev hoonõq.
Sorbi keeleq

Sorbi keeleq ommaq kats väikeist slaavi kiilt, miä kuulusõq õdaguslaavi kiili harro. Nuuq keeleq ommaq S'aksamaa õdagujaon, Lusaatian, elävä slaavi põlisrahva, sorbõ, imäkeeleq. Vanast nimitedi noid kiili ka vendi vai lusaatia keeles. Nä omma küländ üttemuudu tõisi õdaguslaavi kiili, tt tšehhi, slovaki, poola ja kašuubi keelega.
Mitu aastagasata om kõrvuisi olnu kats sorbi keele varianti, kinkal om kummalgi uma kiräkiil: ülembsorbi kiil ja alambsorbi kiil. Ülembsorbi kiilt kõnõlõs umbõs 25000 inemist Saksimaa liidumaal, seovasta alambsorbi kiilt kõnõlõs umbõs 7000 inemist Brandenburgi liidumaal. Alambsorbi kiil om suurõn osan ohon, selle et inämbüs imäkeele kõnõlõjit om üle 70 aasta vanaq ja kiilt noorõmbilõ põlvilõ inämb edesi ei annaq. Ülembsorbi kiil, miä om veidemb ohon, om ainukõsõs opikeeles sorbi koolõn.
S'aksamaal ommaq nii ülembsorbi ku ka alambsorbi kiil tunnistõduq vähämbüskeeleq. Mõlõmbal keelel om Lusaatian s'aksa keele kõrval ammõtligu keele staatus. Ülembsorbõ keskusõs om Budyšini liin (s'aksa keelen: "Bautzen"). Liinan om sorbi kiilt egäl puul nätäq tiisilte pääl ja ka huulidsanimmin. Alamsorbi kultuuri keskusõs loetas Chóśebuzi liina (s'aksa keelen: "Cottbus").
Hiina sõlḿ

Hiina sõlm om umamuudu koet käsitüü ni taaga näüdät tundminõ ja tarkus om õnnõ üts külgi hani rahva muistitsõst tsivilisatsioonist. Taad naati edimält kudama ja sõlmma jo paleoliitikumi aol, päält tuu naati taad pruukma Hani valitsõjasuu kombõtäütmiisil ja üleskirotuisin, ni peräkõrd arõsi seoilmaaolidsõs dekoratiivkäsitüüs. Zhou valitsõjasuu inemiisi kannõt jade oll' sagõhõhe ilostõt Hiina sõlmiga ja sõdividõ riike pronksasjo pääl olliq Hiina sõlmiga kiräq. Qingi valitsõjasuu aigo sai Hiina sõlḿ tõõlidsõlt pópulaarsõs kunstis. Seo ilma aigo tarvitõdas taad päämidselt sisekujondusõn, sugulaisi ja sõpro vaihõliidsi kingitüisi ja eräaksessuaarõ jaos. Uma võrdpoolidsõ ja piinü vällänägemise peräst või taa edüstäq hani rahva pikkä aoluku ni vastadaq hiina ehtmetraditsioonilõ ja ilopõhimõttilõ, minkperäst üldäski taa kotsilõ Hiina sõlm. Hiina sõlmi kudamisõs om pall'o esiqsugumaidsi viise, minkast egäüts om kiirolinõ. Hiina sõlm näütäs ütsmiilt, õnnõ ja rahhu. Taa om rahva siän väegaq hinnat uma piinü tüütlüse poolõst.
Põlva Gümnaasium

Põlva Gümnaasium om keskkuul Põlvan. Seo om riigigümnaasium. Kuul luudi 2016. aastagal. Tego om Eesti edimädse liginullenergiä koolimajagaq. 2021. aasta edimädsest joulukuu pääväst om kooli direktri Kadaste Raul.
2023

2023. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10236. aastak sirvikallendri perrä.
Eestin ommaq:
Jaanatsirk

Jaanatsirk om kõgõ suurõmb tsirk, kiä ei saaq linnadaq. Jaanatsirk eläs hariligult Afrikan, Araabian ja muun Lõunaõdagu-Aasian. Ildaaigo ommaq niäq elämä tulnuq kah Sise-Aasiahe.
Esädse tsirgu sulõq ommaq mustaq, siivaotsaq ja hand ommaq valgõq. Imädse tsirgu sulõq ommaq halliq.
Jaanatsirk süü päädmidselt haina ja lehti, a süü ka mutukit, sisalikkõ ja väikeisi jüräjit.
Vana-Nursi tangipolk

Vana-Nursi tangipolgu algusõs või pitäq 24. piimäkuu päivä 1945. Ammõtlik nimi oll' tuul 4. Minski Tangipolk (s/o 35670). Polk käve 2. kaardiväe Tatšinskaja tangidiviisi alaq (s/o 43055), mink staap panti suvõl Võrolõ Taara kasarmilõ. Diviis säeti suvõl kokko sõaaigsõst 2. kaardiväe tangikorpusõst (2-й гвардейский танковый Тацинский Краснознамённый ордена Суворова корпус). Diviisin oll' viil 7 polku – Tarton, Elvän ja mujjal. Diviis käve Leningradi sõaväe ringkonna alaq.
Urbõkuun 1948 kooniq urbõkuuniq 1949 oll' diviisikomandöris kindral-major Ivan Jakubovski. Tuust sai peräst marssal ja NSVL kaitsõministri asõtäütjä.
Eestiaigsõ linnuvälä põhjaviirde ehitedi polgu ohvitsiire jaos 20 majja. Sääl oll' puut, kon paigapäälseq inemiseq saivaq kaq ostaq. Rahvas kutsõ noid majju - "Moskva".
Tangi harjutiva sõitmist Nursi-Liivakupalu-Rasva-Kasaritsa-Käätsu-Nursi tii pääl. Tuud tiid naati kutsma Tangitiis.
1956. aasta vahtsõaastakuun arvati Eesti Balti sõaväeringkonda ja 2. tangidiviis viidi Leningradi oblastilõ. 
Lätteq.
https://www.moypolk.ru/soldier/maksimov-ivan-afinogenovich
FGM-148 Javelin

Javelin (inglüse keelen 'oda') om ameerikläisi tett tangihäötämise süsteem, miä om mõtõld päämädselt vainlaisi soomukidõ ni tankõ häötämises.
Kuimuudu tüütäs.
Javelini tüüpõhimõtõq om "lasõq-ni-unõhtaq". Tuu tähenäs, et tangihäötämise süsteem pand hindä inne pauku tähetüse pääle lukku ja lindäs sinnäq autopiloodi pääl. Rakett lähünes tähetüisile pistüliselt üleväst alaq (soomussidõga tähetüisi pihta) või viiloodin (huunidõ jm pihta). Raketiga saa helikoptrit kah laskõq. Päältrünnägugaq või rakett 150 meetri pääle üles minnäq ja õkvarünnägugaq 60 meetri pääle. Raketi juhtimissüsteem mõist tähetüst hindäperi kaiaq. Raketil om tandemlahkõpää.
Aolugu.
Süsteem tetti Ameerikan, et vällä vaihtaq vanõmb tangihäötämise süsteem M47 Dragon.
Mikko Marianne

Mikko Marianne (näiop. Sisaski Marianne, sündünüq 26. süküskuu pääväl 1961 Võrol) om eesti aokiränik, poliitik, feminist ja Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna liigõq. Tä oll' 2004–2009 Õuruupa Parlamendi liigõq ja XII ni XIII Riigikogo liigõq.
Elokäük.
Mikko Marianne sündü 1961. aastagal Võro liinan, näiopõlvõnimi oll' Sisask. Tä lõpõt' 1979. aastagal Pärno 1. Keskkooli ja 1984. aastagal Tarto Ülikooli aokirändüse pääl.
Aastil 1984–1991 Mikko oll' Eesti Raadio toimõndaja; nädälilehe Eesti Ekspress toimõndaja 1991–1992 ja 1993–1994; priitahtlik aokiränik Lõunõ-Afriga Vabariigin 1992–1993; aolehe Eesti Päevaleht erikorrespondent Õuruupa Liido ni NATO man 1994–1996. 1996–2000 oll' tä Brüsselin Eesti Televisiooni diplomaatilinõ korrespondent, aastil 2000–2002 erikorrespondent; 2002–2004 oll' Raadio Kuku “Välismääraja” saatõjuht, Maalehe erikorrespondent 2002–2003 ja aolehe Diplomaatia päätoimõndaja 2003–2004.
Tä om 1985. aastagast Eesti Aokiränige Liido liigõq; 2002. aastagast Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna liigõq; 2003. aastagast Women in international Security – Estonia (WIISEST) liigõq; 2004. aastagast Õuruupa Aokirändüsföderatsiooni juhatusõ asõndusliigõq ja aokirä Diplomaatia kolleegiumi liigõq.
Kõllamäe Mari

Kõllamäe Mari (Maria Kõllamägi, sündünüq 10. jürikuu pääväl 1931 Kundrusõh, koolnuq 18. märtekuu pääväl 2022) oll' seto laulja ja koorijuht.
Satserinna nulga rahvas mäletäs timmä ku pikäaigsõt Saatse Pühä Paraskeva kogodusõ liigõt, kerigukoori lauljat ja koorijuhti. Kundrusõ ni Saabolda küläh kostuq pall'o aastit õks Mari leelolauluq ni vanaq viieq.
Välälingiq.
Eesti Apostlik Õigõuso Kerik. Kõllamägi Maria.(eesti keelen)
Standard Average European

Standard Average European (ka SAE, võro keelen standardnõ keskmäne Õuruupa kiil) om arvosaaminõ, et seoilmaao indoõuroopa kiili, midä Õuruupan kõnõldas, süntäks, grammatiga ja sõnavara ommaq ütesugumadsõq ja naid kiili saa jakaq tuu perrä, ku pall'o ütesugumaidsi juuni keelen om. Naid juuni om nimmat ka õuroversaalõs vai õuropanismõs. 
Joonõq.
Haspelmathi perrä ommaq SAE keeleq "Sprachbund", minkal ommaq järgmädseq joonõq:
Kiili, midä Õuruupan kõnõldas, om jaet mitmihe rühmihe, määntsengi rühmän olõminõ om astmõlinõ. Haspalmath om kaenuq ütsät juunt ja ütelnüq, et standardsõ keskmädse Õuruupa keele tuum- vai säsüala ommaq s'aksa ja prantsusõ kiil, minkal ommaq kõik ütessä juunt. Katsa joonõga ommaq SAE kiili siähn hollandi, hispaania, portugali, itaalia, sardi ni albaania keeleq. Säidse ütist juunt ommaq inglüse, rumeeniä ja kreeka keelil, kuus' roodsi, norra, islandi ja tsehhi keelil, viis ungari, poola, vinne, ukraina, bulgaaria, sloveeni, läti ja leedu keelil.
Kirändüs.
Metslang, Helle (2014). Kuhu kuulub eesti keel? – Tiit Hennoste (toim.). Rahvusvahelised rahvusteadused. Artiklikogumik rahvusülikooli 95. juubeliks (97–113). Tartu Ülikooli Kirjastus.
Analüütiline kiil

Keeletüpoloogian om analüütiline kiil sääne kiil, kon pruugitas pall'o apisõnno (partikliid, prepositsuunõ), tähtsä om sõnajärg lausõn, ja muudõtas (käänetäs) sõnno väega veidüq.
Analüütiliisin keelin om väiku morfeemi ja sõna vaihõkõrd, üten sõnan om harva vai pia ei olõkiq mitund morfeemi.
Vanahundi Höödor

Vanahundi Höödor (Feodor Vanahunt, sündünüq 20. radokuu pääväl (vana kallõndri perrä 8. radokuu pääväl) Irboska vallah Lõtina küläh ; koolnuq 10. urbõkuu pääväl 1975) oll' seto jutukõnõlõja.
M142 HIMARS

M142 HIMARS (inglüse keelen High Mobility Artillery Rocket System) om Ameeriga Ütisriigen kokko pant mitmõpaugulinõ raketihiitjä.
Üten patarein või ollaq kooniq kuus' raketti, miä lindasõq 70 km, vai üts taktikalinõ rakett, miä lindas 300 km.
Eesti om ostnuq kuus' HIMARSit, nuuq joudvaq siiäq 2024. aastaga lõpus vai 2025. aasta algusõs
Elleri Kalle

Elleri Kalle (Kalle Istvan Eller, sündünüq 7. lehekuu pääväl 1940; koolnuq 10. vahtsõaastakuu pääväl 2023) oll' eesti sõaväeläne ja kultuuritegeläne.
Elleri Kalle oll' vahtsõst luudu Kaitsõliido edimäne ülemb 17.02.1990 – 10.11.1990. 
Oll' Võro Keele ja Kultuuri Fondi asotajaliigõq.
Timmä tunnõti ka ku nõvvomiist palktarõ ragomisõ ja laembalt vanaperälidse miihi käsitüü man. Tä oll' maausolinõ, üts Maavalla Kua luujit. 
Välälingiq.
Helüait. Rubriik: Kalle Eller
Eesti kirändüse päiv

Eesti kirändüse päiv (eesti keelen "eesti kirjanduse päev") om riiklik tähtpäiv, midä peetäs kiränik A. H. Tammsaare avvos 30. vahtsõaastakuu pääväl. Eesti kirändüse päiv om lipupäiv. Eesti kirändüse päävägaq peetäs meelen tähtsämbit kirotuisi, kõnõldas seoilmaaolidsõst eesti kirändüsest ja kiränigest eesti kultuurin ni ütiskunnan.
Eesti kirändüse pääväl kingitäs raamatit, peetäs kirändüsvõigõluisi, tetäs ütitsit lugõmiisi. 
Edimäist vuuri peeti eesti kirändüse päivä 2023. aastagal.
Välälingiq.
Eesti kirändüse päiv. Kultuuriministeeriüm. Pruugit 30.01.2023.
Kroghi printsiip

Kroghi printsiip juhatas, et inämbüse keeroliidsi elotiidüse asjo uurmisõ jaos saat löüdäq mõnõ eläjä vai mitu, kink man om tuud asja kõgõ lihtsämb uuriq. Taa printsiip om tähtsä neuroetoloogian, võrdlõvan füsioloogian, funktsionaalsõn geenitiidüsen.
Printsiibi vällätuuja ja nime andja oll' 1965. aastagal biokeemik Krebsi Hans Adolf. Kroghi nimi näütäs ütte taa edimäst tarvitajat. 
Schack August Steenberg Krogh (1874–1949) oll' eläjäfüsioluug, sai Nobeli avvuhinna 1920. aastagal veresuuni uurmisõ iist.
Adra Rudolf

Adra Rudolf (Rudolf Ader; sündünüq 9. radokuu pääväl 1891 Heisrin, koolnuq 2. urbõkuu pääväl 1954) oll' Vabahusõristi kavaliir.
Oll' talopidäjä Leevi kar'amõisan.
Varudi-Altküla Hiiekivi

Varudi-Altküla Hiiekivi (kutsut ka nimega Suurkivi) om pühä kivi Viru-Nigula kihlkunna Varudi-Altküla külän. 
Kultuuriministri Hartmani Piret tunnist' 2023. aastaga 5. radokuu pääväl Varudi-Altküla Hiiekivi kultuurimälehtüses.
Om teedäq, et kivvi om pühäs peet vähämbäste 19. aastagasaal, a arvadaq om, et kivvi om pühäs kotussõs pruugit kavva aigo inne tuud, selle et vanno juttõ perrä om kivi avitanuq soendis kävvüq. Soendiusk oll' Eesti- ni Liivimaal kõgõ kõvõmb 16.–17. aastagasaal.
Arhiiven om olõman kats perimüsteedüst, miä kivist kõnõlõsõq ja mink perrä om kivi man ant andõ ja kivi om avitanuq inemiisil soendis kävvüq. Vanõmba ja pikemä teedüse perrä käveq kats naist õdagu kivi man, et saiaq soendis käümise jaos soenahaq. Nahaq and' näile hall' vanamiis kivi alt. Hummogu lätsiq naasõq kivi mano ja pandsõq nahaq kivi mano, kost nuuq ärq kattõq.
2023. aastaga Riigikogo valimisõq

2023. aastaga Riigikogo valimisõq olliq XV Riigikogo kõrralidsõq valimisõq 2023. aastagal. Valimispäiv oll' 5. urbõkuud, hellü sai andaq ka kuus' päivä inne tuud. Välämaal olõjaq Eesti kuakundlasõq sai helü andaq Eesti saatkunnõn inne valimispäivä.
Valimidsõq võit' Rehvormieräkund, kiä sai 31,2% hellest ja sai 37 kotust Riigikogon. Tõõsõs tull' EKRE, kiä sai 16,1% hellest ja 17 kotust Riigikogon. Kolmanda tulõmusõ tekk' Keskeräkund, kiä sai 15,3% hellest ja 16 kotust Riigikogon. Edimäst kõrd sai Riigikokko eräkund Eesti 200, kiä sai 13,3% hellest ja sai 14 kotust. Sotsiaaldemokraadiq saiq 9,3% hellest ja 9 kotust ni Esämaa sai 8,2% hellest ja 8 kotust Riigikogon.
Valimissüsteem.
Riigikogo 101 liigõnd valitas võrdõlidsõ valimissüsteemigaq 12 mitmõ mandaadigaq valimispiirkunnan. Saadigukotussit jaetas D'Hondti meetodi muudõdu versioonigaq. Eräkunnaq piät parlamenti saamisõs üle saama üleriigilitsest 5% valimislävest. Ütsiguq kandidaadiq saavaq valitus, ku näide helle arv om üle lihtkvoodi (saias, ku valimispiirkunnan annõduq masvaq helüq jaetas mandaatõ arvugaq valimispiirkunnan) või om lihtkvoodigaq võrdnõ.
Kandidaadiq.
Riigikogo valimiisil oli kandiiirimisõigus Eesti kuakundlaisil, kiä olliq registriirmise lõpptähtaos (24. vahtsõaastakuu päiv 2023) vähämbält 21 aastakka vanaq ja es olõq valimisõigusõ a'san tunnistõt teovõimetuks, tegeväqväeläseq egaq kohtun kuriteon süüdü mõistõt ja vanglakaristust kandman. Kandidiiriq võidsõq ummi nimekirjogaq eräkunnaq, miä olliq registrihe kannõduq vähämbält 90 päivä inne valimispäivä, ja ütsiguqkandidaadiq. Kandidatuuri võidsõ üles säädiq õnnõ üte eräkunna nimekirän ja üten valimispiirkunnan.
Riigikogo valimiisist ossa võtmisõs panti kirjä 9 eräkuna ja 10 ütsikut kandidaati, kink registriirmisnumbrõq ja järekõrd tetti kimmäs liisuhiitmisegaq:
Tulõmusõq.
Riigikogo valimiisist võtt' 966 129-st helüõigusõga inemiisist ossa 613 801 inemist, miä om 63,7% valijist. Näist 312 181 and' uma helü puutrigaq (51%). 301 620 inemist and' uma helü paprõ pääl (49%), näist 3502 loetiq tühäs vai tsurgitus ja es massaq midägiq (1.16% pabersedeliga antud häältest). Tühi oll' ka üts e-helü.
5% lävi oll' 30515,3 häält, minkast sai üle 6 eräkunda.
Eräkund Eestimaa Rohilidsõq

Eräkund Eestimaa Rohilidsõq (eesti keelen "Erakond Eestimaa Rohelised") om Eesti eräkund, miä põh'andus rohilidsõ mõttõviie pääl. Eräkund Eestimaa Rohilidsõq alost' Tal'nan 25. märtekuu pääväl 2006.
Eräkunna edenaanõ om Tõugu Johanna Maria ja edemiis Kaasigu Marko.
Välälingiq.
Eestimaa Rohiliidsi kodolehekülg
Türnpu Anne

Türnpu Anne (sündünüq 25 urbõkuud 1963 Tarton) om näütelejä ja lavastaja.
Türnpu Anne edevanõmbaq ommaq peri Hiiomaalt.
Türnu Anne om lõpõtanuq Nõo keskkooli matõmaatiga eriklassi 1981. aastagal ja opnuq matõmaatikat 1981.–1982. aastagal Tarto Ülikoolin. Päält tuud oppõ tä Taliina Riikligu Konsõrvatooriumi lavakunstikoolin, mink lõpõt' 1986. aastagal. 
Tihtsähe om tä pruuknu uma tiatritüün rahvalaula ja -juttõ. Tarto Latsitiatrin om tä lavastanuq 1999. aastagal tükü "Kass kudi kangast, peni puhkse pilli..." ja samate 1999. aastagal tennüq seto laula perrä tiatritükü "Kalmunäio". Üten Jõepera Marioniga om Anne Türnpu lavastanuq 2012. aastagal Setomaal Obinitsan Taarka Perimüstiatrin tükü "Kuis müvväq setot" ni 2013. aastagal lavastanuq sama tiatri tükü "Leelo ots setot".
Taarka Perimüstiatri

Taarka Perimüstiatri (aamõtligu nime perrä MTÜ Taarka Pärimusteater) om Obinitsah 2006. aastaga 3. rehekuu pääväl asutõt tiatri, mink tsiht' om hoita ja edesi viiäq seto kultuuri. 
Tiatri vedosnik om Tammiste Riin.
Taarka Perimüstiatri om nime saanuq Hilana Taarka perrä. 
Tiatrih om lavastanu tõisi siah ka Türnpu Anne.