tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kurvidsa Lembit

Kurvidsa Lembit (Lembit Kurvits, sündünüq 15. lehekuu pääväl 1954 Mamastõn, koolnuq 20. radokuu pääväl 2017 Keilän) oll' kiränik ja luulõtaja.
Elokäük.
Kurvidsa Lembit sündü 15. lehekuu pääväl 1954 koloosnige perren Põlva küle all Mamastõn. Tä opõ 1961–65 Mamastõ algkoolin, 1965–1967 Põlva keskkoolin. Ku Lembit oll' 13 aastakka vana, panniq vanõmbaq tää Pärnohe latsikotto. Pärnon käve Kurvits 1967–1970 Pärno V algkoolin ja 1975–1978 Põlva kaugoppõkeskkoolin. Üte aasta opõ tää viil Pedan kultuurharidust.
1970–1972 tüüt' Kurvits Põlva piimäkombinaadin ja linavabrikun, kon tä oll' laat'ja ni eelektrik, päält sõaväke Taivaskua raamadukogon. 1978–1980 oll' LK Põltsamaa kutsõkooli juhataja Väike-Kamarin, 1979 Nõo keskooli laborant, 1981 etnograafijamuuseumi tiidrü. 
Säitsmekümnendist kirot' Kurvits luulõtuisi ja lühembit juttõ, ildampa ka kirändüskriitikat. Ütsäkümnendil visas' tä hulka käsikirju ahjo. Võrokeelitsit värsse olõ-õiq sääl pall'o, kokõn “Armastuseta”, “Meie ühine vend armastus” ja “Matle laul”, egän üten üts. Jutukuun “Vanad Soome saapad”, kon om kirän Võromaa maastikkõ, tulõ tegeläisi suust ka võrokeelitsit sõnno vai lausitki.
Tä oll' kolm kõrd abielon ja täl om kolm last.
Elo viimädse aasta oll' Keilä hoolõmajan, kon tä 20. radokuu pääväl 2017 kuuli. Kurvidsa Lembidü tuhamatminõ om Lättemäe Eha kõrval Tal'na Metsakalmistul.
Kultuurin.
Timä 60. sünnüpääväst tekk' Laiapea Vahur dokumentaalfilmi "Kurvits Lootuse tänavalt".
Kurvidsa Lembidü tuumisõst tagasi kultuuritiidvüste om Laiapea Vahuri ja Sauteri Piitre 2023. aastaga raamat "Kurvitsa vabastamine. Tekste ja kirju", mink autoris om märgit ka kaonuq Kurvits esiq.
Välälingiq.
Võro kirändüse kodoleht: Lembit Kurvits
Võromaa Keskraamadukogo: Lembit Kurvits
Hallvarõs

Hallvarõs vai hahkvarõs (ladina keelen "Corvus cornix)" om tsirk. 
Kon eläs?
Hallvarõs eläs Euraasian Iirimaal, Sotimaal, Skandinaavian ja Mandri-Õuruupan keskelt pääle kooniq Õdagu-Tsiberiniq.
Vällänägemine.
Hallvarõs om umbõs 47 tsendimiirtrit pikk. Keskmädselt tä kaald 510 grammi ja siibo suurus om 98 tsendimiirtrit. Kihä om timäl hall, a pää, hand ja siivaq ommaq mustaq.
Süümine.
Hallvarõs süü kõkkõ. Tä süü halval aol esiqkiq matusaian kündlit.
Märksi Ilmar

Märksi Ilmar (Ilmar Märks, sündünüq 17. lehekuu pääväl 1922 Rosmal, koolnuq 21. detsember 2006 Hellenurmõn) oll' näütlejä ja dekoraatri.
Märks oll' peri möldri perrekunnast. Opp' Tarton õdagukeskkoolin. Oll' 1945–1946 Vanemuise koorilaulja, 1947–1948 tiatri Säde, 1948–1949 Lõuna‑Eesti Tiatri ja 1949–1964 Endla näütlejä, 1969–1972 Rakvere Tiatri näütlejä ja dekoraatri ja 1972–1986 Vanemuise deokraatri.
Doroņina-Lasmane Lidija

Doroņina-Lasmane Lidija (Lidija Doroņina-Lasmane, sündünüq Lidija Lasmane 28. piimäkuu pääväl 1925 Ulmalen, Lõunõ-Kuramaal) om läti dissident, nõvvokogovastalidsõ liikmisõ liigõq ja 2018. aastaga Nobeli rahuavvotaso kandidaat.
Elokäük.
Doroņina-Lasmane sündü 1925. aastaga Ulmalen Aizpute piirkunnan (Hummogu-Läti) baptistõ perre. Tä ristiti ku tä oll' 13. Päält tõist ilmasõta naas' Lasmane Riian õõs op'ma. 
Edimäst kõrda võeti tä kõgõ perrega kinniq, ku tä vidi läti mõtsamehile arstiruuhõ ni mähüssit. Tuu iist saat' Sõatribunaal' 1947. aastaga mahlakuun Lidija viies aastagas sunnitüülaagrihe Uuralidõ taadõ Vostrullagihe. Timä esä sai kümme ja imä kolm aastakka. Uma mehega sai tutvas 1951. aastaga, ku tä saadõti Vorkutahe. Päält Stalini kuulmist lubati Lidijal tagasi Lätti minnäq, sääl elli tä uma sugulasõ man.
Tõist vuuri võeti Doroņina-Lasmane kinniq 1970. aastaga, selle et tä lugi keeletüt kirändüst ja jagi noidõ käsikiräliidsi manotuisi. Kohus mõist' tälle Nõvvokogo Liido elost nimme võlss pildi jagamisõ iist kats' aastat Dzegužkalnsi naisi vangimajan Riian.
Kolmandat vuuri võeti Doroņina-Lasmane kinniq Andropovi repressiuunõ aigu 1983. aastaga vahtsõaastakuu 6. pääväl nõvvokogovastadsõ propaganda iist. Nõvvokogo Läti ülembkohus and' tälle 1983. aastaga viis aastakka sunnitüüd Mordvamaal ja saadõti viil kolmõs aastagas Lätist ärq. Gorbatšovi aigu 1987. aastaga vahtsõaastakuun vabastõdi Doroņina-Lasmane sunnitüülaagrist ja tä saadõti Tsiberihe.
1987. aastaga suvõ sai tä Lätti tagasi tullaq. 
Avvotasoq.
Doroņina-Lasmane Lidijalõ om annõt Kolmõ Tähe Ordo, a tä es võtaq tuud vasta ja ütel', et sääne ordo om annõt ka vanolõ KGB tüütäjile.
Hurtsidze Nino

Hurtsidze Nino (ნინო ხურციძე, sündünüq 28. süküskuu pääväl 1975, koolnuq 22. mahlakuu pääväl 2018) oll' gruusia malõmängjä. Tä om viiekõrdnõ Gruusia naisi malõmeiste (1989, 1993, 2005, 2006 ja 2013), 1993. aastaga naisi malõ suurmeistre ja 1999. aastaga rahvidõvaihõlinõ meistre.
Hurtsidze kuuli vähkä 2018. aastaga mahlakuun, ku tä oll' 42 aastakka vana.
Hindo Nigul

Hindo Nigul (Nikolai Hindov; sündünüq 21. lehekuu pääväl 1897 Kirmsin, koolnuq 9. radokuu pääväl 1970 Londonin) oll' õigõuso vaimulik. Diakon, priistre, ülembpriistre, usotiidläne ja mitmõ aoluuraamadu tekij.
Elokäük.
Nikolai Hindov sündü Kirmsi külän Jakob ja Maarja Hindovi perren.
Tä oll' edimädse ilmasõa aigu Hummogu-Preisimaal vangin ja võtt' 1919–1920 ossa Eesti Vabahussõast, 1920–1927 oll' Eesti kindralstaabi raamadukogon.
Nigul opp' Tarto Ülikooli filosoofiatiidüskunnan 1926–1927, usotiidüskunnan 1927–1935.
Kalkuna Andreas

Kalkuna Andreas (Andreas Kalkun; sündünüq 28. mahlakuu pääväl 1977) om seto folklorist, luulõtaja ja muusik, kiä muusiähn uur setokõisi laulõ ja usko.
Kalkuna Andreas laul seto miihi laulupargin Liinatśuraq ni ansamblin Ütsiotsõ. Tä om kontratenor ja om tennü ka barokkmuusikat vanamuusigaansambli Grupeto kuunsaison.
Andreas Kalkun om muusik Kalkuna Mari lelläpoig.
Avvotasoq.
2014 Aokirä Keel ja Kirjandus aastagaavvohind artikli "Religioossed paastud ja pidustused seto kultuuri representatsioonides" iist
2016 Eesti folkloristiga aastagapreemiä
2021 Aokirä Keel ja Kirjandus aastapreemia artikli "Külahoorad folkloori ja kohtumaterjalide peeglis" iist (tõõnõ autor Kersti Lust)
Haiku

Haiku om väiku Jaapanist peri luulõvorm, miä klassikalidsõlt sais kuun kolmõst värsist. Silpe arv värsen om 5+7+5.
Haiku traditsiuun om Jaapanin väega vana ni haikudõ kirotaminõ, lugõminõ, ettekandminõ jne om jaapani zen-budismi kombidõga kõvva köüdet. Haiku sünnüaos peetäs 16. aastagasata. Kõgõ suurõmbas jaapani haikumeistres peetäs Bashō Matsuod (1644–1694).
Eesti keelen om haikusit kirotanuq palľoq kuulsaq luulõtajaq, näütüses Kaalebi Ain, Kaplinski Jaan, Rummo Paul-Eerik, Luiga Viivi, Ehini Andres.
Kiksova

Kiksova vai Kiksuva om külä Setomaal Setomaa vallan Mokornulgan.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Meremäe valda.
1788. aastaga käve külä Taeluva kogodustõ, 1882 ka Obinitsa kogokunda. 
Nimi.
1561. aastaga om kirjä pant nimekujo "Кукишево", nii 1790 "Кикишева", 1872 "Кикишево", 1882 "Кикишово", 1904 "Kiksova", "Кикише́во", 1923 "Kisova", 1937 "Kiksuva".
Om arvat, et 1561. aastaga nimekujo "Кукишево" võinu ollaq vinnekeelitsest sõnast "кука" ~ "кукиш" ’rusik; (kar'ala) piirak; mõtspirn; pats; käepide’. Lõunõeesti keelest om lövvet sõnno nigu "kiks," "kiksmä" vai "kikstu." Viil om külänimme selelet talopuja väärnimega, nt "Kikas. Кикилиличъ" ja "Кикинъ" ommaq vanavinne keele esänimeq.
Võrokeeline Vikipeediä

Võrokeeline Vikipeediä om Vikipeediä võrokeeline variant, mink tegemise ja edendämisega naati pääle 2005. aastaga piimäkuun.
Üts võrokeelidse Vikipeediä iistvõtjist om keelemiis Jüvä Sullõv.
Alutagodsõ vald

Alutagodsõ vald on umavalitsusütsüs Eestin Hummogu-Viro maakunnan. Vald tetti 2017. aastaga, ku Eesti umavalitsuisi ümbretegemisega pantiq kokko vanaq Alajõõ, Iisaku, Illuka, Mäetagodsõ ja Tudulinna vallaq.
Vallan om kolm kuuli, näist kats, Mäetaguse ja Illuka ommaq põhikooliq, Iisakun om gümnaasium.
Elondus.
Vallan om kats alõvikku ja 73 küllä.
Alõviguq.
Alotagodsõ vallan om kats alõvikku: Iisaku ja Mäetagodsõ. Valla keskus om Iisakun.
Küläq.
Vallan om 73 küllä: Agusalu, Alajõe, Alliku, Apandiku, Aruküla, Arvila, Atsalama, Edivere, Ereda, Illuka, Imatu, Jaama, Jõetaguse, Jõuga, Kaatermu, Kaidma, Kalina, Kamarna, Karjamaa, Karoli, Kasevälja, Katase, Kauksi, Kellassaare, Kiikla, Kivinõmme, Koldamäe, Konsu, Kuningaküla, Kuremäe, Kuru, Kurtna, Lemmaku, Liivakünka, Lipniku, Lõpe, Metsküla, Mäetaguse, Ohakvere, Ongassaare, Oonurme, Pagari, Peressaare, Permisküla, Pikati, Pootsiku, Puhatu, Rajaküla, Rannapungerja, Ratva, Rausvere, Remniku, Roostoja, Sahargu, Smolnitsa, Sõrumäe, Sälliku, Tagajõe, Taga-Roostoja, Tammetaguse, Tarakuse, Tudulinna, Tärivere, Uhe, Uusküla, Vaikla, Varesmetsa, Vasavere, Vasknarva, Võhma, Võide, Võrnu ja Väike-Pungerja.
Anija vald

Anija vald om umavalitsusütsüs Eestin Harjo maakunna hummogujaon.
Anija vald tetti 2017. aastaga, ku Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega pantiq kokko vanaq Anija ja Aegviidu vallaq.
Elondus.
Anija vallan om üts liin, üts allõv ja 31 küllä.
Liin.
Kehrä
Allõv.
Aigviidü
Küläq.
Aavere, Alavere, Anija, Arava, Härmakosu, Kaunissaare, Kehra, Kihmla, Kuusemäe, Lehtmetsa, Lilli, Linnakse, Looküla, Lükati, Mustjõe, Paasiku, Parila, Partsaare, Pikva, Pillapalu, Rasivere, Raudoja, Rooküla, Salumetsa, Salumäe, Soodla, Uuearu, Vetla, Vikipalu, Voose ja Ülejõe.
Elvä vald

Elvä vald (eesti keelen "Elva vald") om umavalitsusütsüs Eestin Tarto maakunna õdagujaon.
Elvä vallast põh'a poolõ jääs Tarto vald, hummogu poolõ Tarto liin (2. järgo umalitsõmisütsüs), lõunõ poolõ Otõmpää vald. Elvä valla õdagupiir om vasta Võrtsjärve.
Elvä vald tetti 2017. aastaga ku Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega pantiq kokko vanaq Konguta, Puhja, Rannu, Rõngu, jaoldõ ka Palupera ja Puka vallaq ni Elvä liin. 
Elondus.
Elvä vallan om üts liin, kuus alõvikku ja 78 küllä.
Liin.
Elvä
Alõviguq.
Käärdi, Kureküla, Puhja, Rannu, Rõngu, Ulila
Küläq.
Aakre, Annikoru, Astuvere, Atra, Ervu, Hellenurme, Härjanurme, Järvaküla, Järveküla, Kaarlijärve, Kaimi, Kalme, Kapsta, Karijärve, Kipastu, Kirepi, Kobilu, Konguta, Koopsi, Koruste, Kulli, Kurelaane, Kõduküla, Käo, Külaaseme, Lapetukme, Lembevere, Lilleküla, Lossimäe, Majala, Metsalaane, Mõisanurme, Mäelooga, Mäeotsa, Mäeselja, Mälgi, Nasja, Neemisküla, Noorma, Paju, Palamuste, Palupera, Palupõhja, Pastaku, Pedaste, Piigandi, Poole, Poriküla, Purtsi, Pööritsa, Pühaste, Raigaste, Rannaküla, Rebaste, Ridaküla, Rämsi, Saare, Sangla, Suure-Rakke, Tamme, Tammiste, Teedla, Teilma, Tilga, Tännassilma, Uderna, Urmi, Utukolga, Vahessaare, Valguta, Vallapalu, Vehendi, Vellavere, Verevi, Vihavu, Võllinge, Võsivere, Väike-Rakke
Hal'ala vald

Hal'ala vald (eesti keelen "Haljala vald") om umavalitsusütsüs Eestin Õdagu-Viro maakunna põh'ajaon. Hal'ala vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega ku pantiq kokko vanaq Hal'ala ja Vihula vallaq.
Hal'ala valla naabris õdagu puul om Kuusalu vald, lõunõn Kadrina ja Rakvere vallaq ja hummogu puul Viru-Nigula vald. Põh'a poolõ jääs õnnõ meri, valla merepiiri pikkus om nii 100 km.
Hal'ala valla pindala om 550,14 km². 2024. aastaga 1. vahtsõaastakuu pääväl elli Hal'ala vallan 4298 inemist. 
Hal'ala valla keskus om Võsu. 
Elondus.
Hal'ala vallan om kats alõvikku ja 72 küllä.
Alõviguq.
Hal'ala ja Võsu
Küläq.
Aaspere, Aasu, Aasumetsa, Aaviku, Adaka, Altja, Andi, Annikvere, Auküla, Eisma, Eru, Essu, Haili, Idavere, Ilumäe, Joandu, Kakuvälja, Kandle, Karepa, Karula, Kavastu, Kisuvere, Kiva, Koljaku, Koolimäe, Korjuse, Kosta, Kõldu, Kärmu, Käsmu, Lahe, Lauli, Lihulõpe, Liiguste, Lobi, Metsanurga, Metsiku, Muike, Mustoja, Natturi, Noonu, Oandu, Paasi, Pajuveski, Palmse, Pedassaare, Pehka, Pihlaspea, Põdruse, Rutja, Sagadi, Sakussaare, Salatse, Sauste, Tatruse, Tepelvälja, Tidriku, Tiigi, Toolse, Tõugu, Uusküla, Vainupea, Vanamõisa, Varangu, Vatku, Vergi, Vihula, Vila, Villandi, Võhma, Võle ja Võsupere
Harku vald

Harku vald om umavalitsusütsüs Eestin Harjo maakunna põh'aõdagujaon.
Harku vald jääs Tal'nast õdagu poolõ. Põh'an om Harku valla piiris Soomõ laht. Hummoguhe jääs Tal'na liin, lõunõhe Saue vald ja õdaguhe Õdagu-Harjo vald. Harku valla keskus om Tabasalu.
Suur jago Harku valla merepiirist om pankrand, kuulsa kotus om tunnõt Türisalu pank. 
Elondus.
Harku vallan om kats alõvikku ja 22 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Harku vallan kokko 17 294 inemist.
Alõviguq.
Harku, Tabasalu
Küläq.
Adra, Harkujärve, Humala, Ilmandu, Kumna, Kütke, Laabi, Liikva, Meriküla, Muraste, Naage, Rannamõisa, Suurupi, Sõrve, Tiskre, Tutermaa, Türisalu, Vahi, Vaila, Viti, Vääna, Vääna-Jõesuu
Midä kaiaq tasos.
Harku vallan ommaq vanaq ja uhkõq mõisaq, näütüses Harku ja Väänä, pall'oq ommaq ärq nimmaduq joq 15.–16. aastagasaal vai viil inne. Harku mõisan tetti 28. süküskuu pääväl 1710 aoluulinõ Harku rahu.
Hiiomaa vald

Hiiomaa vald (eesti keelen "Hiiumaa vald") om umavalitsusütsüs Hiiomaal Hiio maakunnan. Hiiumaa vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku pantiq kokko vanaq Hiio, Käinä, Emastõ ja Pühälepä vallaq.
Hiiomaa valla keskus om Kärdlä liin.
Elondus.
Hiiomaa vallan om üts liin, kats alõvikku ja 182 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Hiiomaa vallan 8474 inemist.
Liin.
Kärdlä
Alõviguq.
Käinä, Korgõssaarõ
Küläq.
Aadma, Ala, Allika, Aruküla, Emmaste, Emmaste-Kurisu, Emmaste-Selja, Esiküla, Hagaste, Haldi, Haldreka, Harju, Hausma, Heigi, Heiste, Heistesoo, Hellamaa, Heltermaa, Hiiessaare, Hilleste, Hindu, Hirmuste, Härma, Hüti, Isabella, Jausa, Jõeküla, Jõeranna, Jõesuu, Kaasiku, Kabuna, Kaderna, Kaigutsi, Kalana, Kaleste, Kalgi, Kanapeeksi, Kassari, Kauste, Kerema, Kidaste, Kiduspe, Kiivera, Kitsa, Kleemu, Kodeste, Kogri, Koidma, Kolga, Kopa, Kukka, Kuri, Kuriste, Kurisu, Kuusiku, Kõlunõmme, Kõmmusselja, Kõpu, Kärdla-Nõmme, Külaküla, Külama, Laartsa, Laasi, Lassi, Laheküla, Lauka, Leerimetsa, Lehtma, Leigri, Leisu, Lelu, Lepiku, Ligema, Lilbi, Linnumäe, Loja, Luguse, Luidja, Lõbembe, Lõpe, Malvaste, Mangu, Mardihansu, Meelste, Metsaküla, Metsalauka, Metsapere, Moka, Muda, Mudaste, Mäeküla, Mäeltse, Mägipe, Männamaa, Mänspe, Määvli, Napi, Nasva, Niidiküla, Nurste, Nõmba, Nõmme, Nõmmerga, Ogandi, Ojaküla, Ole, Orjaku, Otste, Palade, Palli, Paluküla, Paope, Partsi, Pihla, Pilpaküla, Poama, Prassi, Prähnu, Prählamäe, Puliste, Puski, Putkaste, Pärna, Pärnselja, Pühalepa, Pühalepa-Harju, Rannaküla, Reheselja, Reigi, Reigi-Nõmme, Reikama, Riidaküla, Risti, Ristivälja, Rootsi, Sakla, Salinõmme, Sarve, Selja, Sepaste, Sigala, Sinima, Soonlepa, Suuremõisa, Suurepsi, Suureranna, Suuresadama, Sõru, Sääre, Sülluste, Taguküla, Tahkuna, Tammela, Tammistu, Tareste, Taterma, Tempa, Tiharu, Tilga, Tohvri, Tubala, Tärkma, Ulja, Undama, Utu, Vaemla, Vahtrepa, Valgu, Valipe, Vanamõisa, Viilupi, Viiri, Viita, Viitasoo, Vilima, Vilivalla, Villamaa, Villemi, Värssu, Õngu, Ühtri, Ülendi.
Välälingiq.
Hiiomaa valla kodoleht
Häädemeeste vald

Häädemeeste vald om umavalitsusütsüs Pärno maakonna lõunõjaon, Liivi lahe kalda pääl.
Häädemeeste vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega, ku kokko pantiq vanaq Häädemeeste ja Tahkuranna vallaq.
Elondus.
Häädemeeste vallan om kats alõvikku ja 29 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Häädemeeste vallan 4677 inemist.
Alõviguq.
Häädemeeste, Võistõ
Küläq.
Arumetsa, Ikla, Jaagupi, Kabli, Krundiküla, Laadi, Leina, Lepaküla, Majaka, Massiaru, Mereküla, Metsaküla, Metsapoole, Nepste, Orajõe, Papisilla, Penu, Piirumi, Pulgoja, Rannametsa, Reiu, Sooküla, Soometsa, Tahkuranna, Treimani, Urissaare, Uuemaa, Uulu, Võidu
Jõõlähtme vald

Jõõlähtme vald (eesti keelen "Jõelähtme vald") om umavalitsusütsüs Harjo maakunnan, Tallinnast hummogu puul.
Jõõlähtme vallast põh'a poolõ jääs Soomõ laht, hummogu poolõ jääseq Kuusalu ja Anija vallaq, lõunõ poolõ Raasiku vald, lõunõõdagun Rae vald, õdagu puul ommaq Tallinna liin, Viimsi vald ja Maardu liin. Õdagupiiris om Pirita jõgi.
Elondus.
Valla keskus om Jõõlähtme külä, sääl om ka Jõõlähtme vallamaja.
Alõviguq.
Kostivere, Loo.
Küläq.
Aruaru, Haapse, Haljava, Ihasalu, Iru, Jõelähtme, Jõesuu, Jägala, Jägala-Joa, Kaberneeme, Kallavere, Koila, Koipsi, Koogi, Kostiranna, Kullamäe, Liivamäe, Loo, Maardu, Manniva, Neeme, Nehatu, Parasmäe, Rammu, Rebala, Rohusi, Ruu, Saha, Sambu, Saviranna, Uusküla, Vandjala, Võerdla, Ülgase.
Saarõq.
Jõõlähtme valla ala käüväq mitmõq saarõq: Allu, Koipsi, Laikari, Lõuna-Malusi, Põhja-Malusi, Rammu, Rohusi, Umbloo, Vahekari
Luudusõkaidsõq.
Valla alaq jääs viis katsõ all olõjat kivimüräkut (Ellandvahe kivi, Augu suurkivi, Kuke-Miku kivi, Laulumäe kivi ja Malusi rändrahn) ja üts sadang (Jägälä sadang).
Viil jääs valla maiõ pääle mitu luudusõkaitsõ-, maastigukaitsõ- ja hoiualla:
Jõgõva vald

Jõgõva vald (eesti keelen "Jõgeva vald") om umavalitsusütsüs Jõgõva maakunnan. Jõgõva vallast hummogu poolõ jääs Mustvii vald, õdagu poolõ Põltsamaa vald.
Jõgõva vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo ku kokko pantiq vanaq Jõgõva, Palamusõ ja Torma vallaq ni Jõgõva liin.
Elondus.
Jõgõva vallan om üts liin (Jõgõva), säidse alõvikku ja 89 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Jõgõva vallan 13 122 inemist.
Alõviguq.
Jõgõva, Kurõmaa, Laiusõ, Palamusõ, Siimusti, Torma, Sadala.
Küläq.
Alavere, Eerikvere, Ehavere, Ellakvere, Endla, Härjanurme, Imukvere, Iravere, Jõune, Järvepera, Kaarepere, Kaave, Kaera, Kaiavere, Kantküla, Kassinurme, Kassivere, Kaude, Kivijärve, Kivimäe, Kodismaa, Koimula, Kudina, Kurista, Kõnnu, Kõola, Kärde, Laiusevälja, Leedi, Lemuvere, Liikatku, Liivoja, Lilastvere, Luua, Lõpe, Mooritsa, Mullavere, Mõisamaa, Nava, Näduvere, Ookatku, Oti, Paduvere, Painküla, Pakaste, Palupere, Patjala, Pedja, Pikkjärve, Praaklima, Pööra, Raadivere, Raaduvere, Rahivere, Rassiku, Reastvere, Rohe, Ronivere, Rääbise, Saduküla, Selli, Soomevere, Sudiste, Sätsuvere, Süvalepa, Tealama, Teilma, Tooma, Toovere, Tuimõisa, Tõikvere, Tähkvere, Vaiatu, Vaidavere, Vaimastvere, Vana-Jõgeva, Vanamõisa, Vanavälja, Varbevere, Vilina, Viruvere, Visusti, Võduvere, Võidivere, Võikvere, Vägeva, Väljaotsa, Õuna ja Änkküla.
EURO 2024

Jalgpalli Õuruupa meistrevõistlusõq 2024 (inglüse keelen "UEFA Euro 2024") olliq 17. jalgpalli miihi Õuruupa meistrevõistlusõq, miä peetiq 2024. aastaga 14. piimäkuu pääväst 14. hainakuu pääväniq S'aksamaal.
Neoq võistlusõq olliq aoluun kolmas kõrd, ku mänge peeti S'aksamaal. 1988. aastaga peetiq mängoq Õdagu-S'aksamaal, 2020. aastaga mängest, miä mängiti üle Õuruupa, peetiq S'aksamaal neli tükkü. Mängoq peeti kümnen liinan: Kölnin, Münchenin, Frankfurdin, Hamburgin, Dortmundin, Leipzigin, Gelsenkirchenin, Stuttgardin, Düsseldorfin ja Berliinin, viimätsen peeti ka finaal.
Umma tiitlit vai Õuruupa meistre avvunimme kaits' Itaalia, kiä võit 2021. aastaga peetü võistlusõ, tuu näil es õnnõstuq. Õuruupa meistrevõistluisi võitjas tull' Hispaania, kiä võit' finaalin Inglüsmaad 2:1.
Võistkunnaq.
Meistevõistluisil mängeq 24 riigi vai maa võistkunnaq: kõrraldajariik S'aksamaa ja viil Belgiä, Prantsusmaa, Portugal, Sotimaa, Hispaania, Türgü, Austria, Inglüsmaa, Ungari, Slovakkia, Albaania, Taani, Holland, Rumeeniä, Sveits, Itaalia, Sloveeniä, Horvaatia, Gruusia, Ukraina, Poola.
Neist riigest oll' Gruusia Õuruupa meistrevõistluisil edimäist kõrda. 1960. aastagast pääle om olnuq egä kõrd vähämbält üts riik, kiä varrampa ei olõq võistluisilõ päsenüq.
Suurist nimist ja kõvust miiskunnõst jalgpallin olliq puudu Roodsi, Kõmrimaa ja Vinnemaa. Ku edimädseq kats saiq umaq mängoq päähä, siis Vinnemaal keeleti ossavõtminõ ärq sõaga Ukrainalõ pääleminegi peräst.
Jõhvi vald

Jõhvi vald om umavalitsusütsüs Hummogu-Viro maakunnan. Jõhvi valla keskus om Jõhvi liin.
Jõhvi vald tetti umavalitsusütsün 7. piimäkuu päival 1992. 2005 liidet Jõhvi liin.
Elondus.
Jõhvi vallan ommaq Jõhvi liin, Tammiku alõvin ja 11 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Jõhvi vallan 12 351 inemist. 
Küläq.
Edise, Jõhvi, Kahula, Kose, Kotinuka, Linna, Pajualuse, Pargitaguse, Pauliku, Puru ja Sompa.
Köln

Köln (paigapäälitsen s'aksa murdõn "Kölle") om S'aksamaa liin ja Nordrhein-Westfaleni liidomaa kõgõ suurõmb liin Reini jõõ veeren. 
Liina pindala, ku jättäq ümbrekaodsõq liinaq rehkendämäldäq, om 405,15 km2 ja 2022. aastaga lõpun elli sääl 1 084 831 inemist.
Keskaignõ Kölni tuumkerik oll' 1880–1890 maailma kõgõ korgõmb ehitüs ja om üts tunnõtumpi huunit kõgõ ilma pääl. 
Kölni liinast om peri "Eau de Cologne" – odekolonn vai kölnivesi. 
Tõõnõ ilmasõda.
Tõõsõ ilmasõa aigo sai Köln kõvva pihta. Liitlasriigiq pilsõq Kölni pääle 44 923,2 tonni pommõ, miä häödiq 61% Kölni linast. Ülepää pommitõdi Kölni tõõsõ ilmasõa aigo linnukidõ päält 262 kõrda, tuu peräst kuuli 20 000 lihtinemist. 
Sõa lõpus oll' liina rahvast alalõ õnnõ 5%, suurõmb jago inemiisi viidi ärq maalõ vai saiq nääq pommõ all surma. Kuiki joba 1945. aastaga lõpus oll' liinan jälq 450 000 inemist, sis inne sõta Kölnin elänü 11 000 juuti tapiq vai kiududiq natsiq ärq. Sõan hävvüq ka kõik kuus sünagoogi.
Kalkuni Mari

Kalkuni Mari vai Kalkuna Mari (Mari Kalkun, sündünüq 1. mahlakuu pääväl 1986) om võro ja eesti laulja, laulukirotaja, viiemeistre ja muusik.
Haridus.
Kalkuni Mari oppõ 2005–2009 Tarto Ülikooli Viländi Kultuuriakadeemiän kultuurikõrraldust ja süvembähe tuu muusiga jako. Lõpõt' 2013. aastagal Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä ni Tarto Ülikooli Viländi Kultuuriakadeemiä ütismagistriopikava perimüsmuusiga laulu ala "cum laude". Aastil 2012–2013 oppõ tä vaihtusüliõpilasõn Sibeliusõ Akadeemiä perimüsmuusiga osakunnan laulu alal, kon tekk' ka magistrikontsõrdi. 
Luudu ja tegemiseq.
Kalkuni Mari miildejääjäq viieq ja ruumilidsõq helümaastiguq ommaq mõotõduq eesti luulõst ja luudusõst, leelost ja elost hindäst. Tä pruuk muusiga luumisõ man kandlit, akordionni, kitrat, klavõrit, a innekõgõ tund timmä ärq timä vägevä ja var'onduisirikka helü perrä. Tähtsä kotus timä luudun om improvisatsioonil ja hellega katsõtamisõl. 
Kalkuni Maril om ilmunuq mitmit albommõ, minkast osa ommaq vällä antuq ka muial Euruupan ja Jaapanin. Timä muusigutii naas' pääle autorialbomiga ”Üü tulõk” (2007), miä võeti kodomaal lämmähe vasta ni midä panti tähele ka välämaal. Kalkuni Mari lõi 2012. aastagal Helsingin uma riikevaihõlidsõ ansambli nimega Mari Kalkun &amp; Runorun. Ansambli albom "Tii ilo" panti muusigaavvohindohindo kandidaadis nii Eestin ku Soomõn.
Mari om ummi kontsõrtõga üles astnuq inämbüsen Euruupa riigen, New Yorgin ja Washingtonin ni käünüq kuvvõl ringreisil Jaapanin. 2018. aastagal valiti timä sooloalbom “Ilmamõtsan” album The Guardiani puult aastaga kõgõ parõmbidõ maailmamuusiga albommõ egimäste kümnehe.
Mari om tennüq ütistüüd Klassigaraadiolõ ja BBC-le. Tä om olnuq osalinõ riikevaihõliidsin muusigaprojekten, näütüses solist Läti rahvusligu sümfooniaorkestri ni Läti riigi kooriga Latvija ni Eesti Filharmoonia Kammõrkooriga muusigalavastusõn "Suidsusannasümfoonia". Tä om tennüq kuustüüd sääntside kuulsidõ maailmamuusikidõga nigu Thomsoni Nathan Riki, Kauhaneni Maija, Kivimäki Anne-Mari, Käppi Pekko, saami räppär Valle Ailu, tõva muusik Mongguši Andrei, Nakai Tomoya jt. Mari muusikat om säet ka koorõlõ ja orkõstriilõ ni lault nii mitmõl võrokiilsel laulupidol Umal Pidol ku Eesti nuuri tandsu- ja laulupidol. 
2009. aastagast om Kalkuni Mari vabakutsõlinõ muusik. Inne tuud om tä tüütänüq Klassigaraadion ja Eesti Perimüsmuusiga Keskusõn. Tal om uma plaadifirma Haki Helü.
Järvä vald

Järvä vald (eesti keelen "Järva vald") om umavalitsusütsüs Järvä maakunna hummogujaon. Vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiisi aigo, ku kokko pantiq vanaq Albu, Ambla, Imavere, Järva-Jaani, Kareda, Koeru ja Koigi vallaq.
Järvä valla keskus om Järvä-Jaanin.
Elondus.
Vallan om üts allõv (Järvä-Jaani), viis alõvikku ja 100 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Järvä vallan 8725 inemist. 
Alõviguq: Aravete, Ambla, Käravete, Koeru, Peetri
Küläq: Abaja, Ageri, Ahula, Albu, Ammuta, Aruküla, Ataste, Eistvere, Ervita, Esna, Hermani, Huuksi, Imavere, Jalalõpe, Jalametsa, Jalgsema, Jõeküla, Jõgisoo, Järavere, Järva-Madise, Kaalepi, Kagavere, Kahala, Kalitsa, Kapu, Kareda, Karinu, Keri, Koidu-Ellavere, Koigi, Kuksema, Kuusna, Köisi, Käsukonna, Küti, Laaneotsa, Laimetsa, Lehtmetsa, Liusvere, Lähevere, Kiigevere, Kukevere, Kurisoo, Merja, Metsla, Metstaguse, Mõnuvere, Mägede, Mägise, Märjandi, Müüsleri, Neitla, Norra, Orgmetsa, Peedu, Prandi, Preedi, Puhmu, Puiatu, Pullevere, Päinurme, Pällastvere, Pätsavere, Raka, Ramma, Rava, Reinevere, Roosna, Rutikvere, Rõhu, Salutaguse, Santovi, Seidla, Seliküla, Silmsi, Soosalu, Sugalepa, Sõrandu, Sääsküla, Taadikvere, Tammeküla, Tammiku, Tamsi, Tudre, Udeva, Vaali, Vahuküla, Valila, Vao, Vetepere, Visusti, Vuti, Vodja, Väike-Kareda, Väinjärve, Võrevere, Õle, Ämbra, Öötla, Ülejõe
Järvä vallan oll' 2023. aastaga süküskuun säidse kuuli (kümne koolimajaga) ja säidse latsiaida (kümne majaga).
Kadrina vald

Kadrina vald om umavalitsusütsüs Õdagu-Viro maakunna õdagujaon. 
Kadrina valla keskus on Kadrina alõvik.
Kadrina vallast lätväq läbi tähtsäq maantiiq, näütüses Tallinna–Narva maantii.
Elondus.
Kadrina vallan om kats alõvikku ja 40 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Kadrina vallan 4799 inemist. 
Alõviguq.
Kadrina, Hulja
Küläq.
Ama, Arbavere, Hõbeda, Härjadi, Jõepere, Jõetaguse, Jürimõisa, Kadapiku, Kallukse, Kihlevere, Kiku, Kolu, Kõrveküla, Lante, Leikude, Loobu, Läsna, Mõndavere, Mäo, Neeruti, Ohepalu, Orutaguse, Pariisi, Põima, Ridaküla, Rõmeda, Salda, Saukse, Sootaguse, Tirbiku, Tokolopi, Udriku, Uku, Undla, Vaiatu, Vandu, Viitna, Vohnja, Võduvere, Võipere
Kambja vald

Kambja vald om umavalitsusütsüs Tarto maakunnan, Tarto liinast lõunõ poolõ.
Elondus.
Kambja vallan om 5 alõvikku ja 40 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Kambja vallan 13 705 inemist.
Alõviguq: Kambja, Külitse, Räni, Tõrvandi, Ülenurmõ
Küläq: Aakaru, Ivaste, Kaatsi, Kammeri, Kavandu, Kodijärve, Kullaga, Kõrkküla, Laane, Lalli, Lemmatsi, Lepiku, Läti, Madise, Mäeküla, Oomiste, Paali, Palumäe, Pangodi, Pulli, Pühi, Raanitsa, Rebase, Reola, Reolasoo, Riiviku, Sipe, Sirvaku, Soinaste, Soosilla, Sulu, Suure-Kambja, Talvikese, Tatra, Täsvere, Uhti, Vana-Kuuste, Virulase, Visnapuu, Õssu
Kanepi vald

Kanepi vald om umavalitsusütsüs Põlva maakunna õdaguveeren.
Kanepi vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo ku pantiq kokko vanaq Valgjärve, Kõllõstõ ja Kanepi vallaq.
Valla pindala om nii 525 ruutkilomiitret ja 2023. aastaga alostusõn elli sääl 4453 inimest. Kanepi vallast põh'a poolõ jääs Kambja vald, lõunõ poolõ Võru ja Antsla, õdagu puul om Otõmpää vald ja hummogu puul Põlva vald.
Vallast lätt läbi Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantii, miä om riigitii.
Valla keskus om Kanepin.
Elondus.
Kanepi vallan om üts alõvik (Kanepi) ja 48 küllä.
Kastrõ vald

Kastrõ vald (eesti keelen "Kastre vald") om umavalitsusütsüs Tarto maakunnan.
Vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Haaslava, Mäksä ja Võnnu vallaq ni Järvsälä ja Rõka küläq vanast Miiksi vallast.
Elondus.
Kastrõ vallan om kats alõvikku ja 49 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli sääl 5718 inemist. Külä keskus om Kurõpalo.
Alõviguq: Roiu, Võnnu
Küläq: Aadami, Aardla, Aardlapalu, Agali, Ahunapalu, Alaküla, Aruaia, Haaslava, Hammaste, Igevere, Ignase, Imste, Issaku, Järvselja, Kaagvere, Kaarlimõisa, Kannu, Kastre, Kitseküla, Koke, Kriimani, Kurepalu, Kurista, Kõivuküla, Kõnnu, Lange, Liispõllu, Lääniste, Melliste, Metsanurga, Mõra, Mäksa, Mäletjärve, Paluküla, Poka, Päkste, Rookse, Rõka, Sarakuste, Sudaste, Tammevaldma, Terikeste, Tigase, Tõõraste, Uniküla, Vana-Kastre, Veskimäe, Võruküla, Võõpste
Kehtnä vald

Kehtnä vald (eesti keelen "Kehtna vald") om umavalitsusütsüs Rapla maakunna lõunõjaon.
Kehtnä vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, kokko pantiq vanaq Kehtnä ja Järväkandi vallaq.
Kehtnä vallast põh'a poolõ jääs Rapla vald, õdagu poolõ Märjämaa vald. 
Elondus.
Kehtnä vallan om üts allõv (Järväkandi), viis alõvikku ja 43 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli sääl 5454 inemist.
Alõviguq: Eidapere, Lelle, Keava, Kehtnä, Kaerepere
Küläq: Ahekõnnu, Ellamaa, Haakla, Hertu, Hiie, Ingliste, Kaerepere, Kalbu, Kehtna-Nurme, Kastna, Kenni, Koogimäe, Koogiste, Kumma, Kõrbja, Käbiküla, Kärpla, Laeste, Lalli, Lau, Lellapere, Lellapere-Nurme, Linnaaluste, Lokuta, Metsaääre, Mukri, Nadalama, Nõlva, Ohekatku, Pae, Palasi, Paluküla, Põllu, Põrsaku, Reonda, Rõue, Saarepõllu, Saksa, Saunaküla, Selja, Sooaluste, Valtu-Nurme, Vastja
Kihnu vald

Kihnu vald om umavalitsusütsüs Pärno maakunnan Liivi lahen. Kihnu valda jääseq Kihnu saar ja laiuq, miä ommaq Kihnu lähkün.
Elondus.
Kihnu valda jääs ammõtligult neli küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Kihnu vallan 529 inemist.
Küläq.
Lemsi, Linaküla, Rootsiküla ja Sääre.
Kiili vald

Kiili vald om umavalitsusütsüs Harjo maakunnan Talliinna küle all.
Kiili valla pindala om 100,7 km² ja 2023. aastaga alostusõn elli sääl 6391 inemist. Kiili vald om Ülemiste järvest lõunõ puul Talliinna–Tarto maantii ja Viländi maantii vaihõl. Kiili vallast põh'a poolõ jääs Talliin, hummogu poolõ Rae vald, lõunõhe Kosõ vald ja hummoguhe Saku vald.
Elondus.
Kiili vallan om üts allõv, kats alõvikku ja 13 küllä.
Allõv.
Kiili
Alõviguq.
Kangru, Luigõ
Küläq.
Arusta, Kurevere, Lähtse, Metsanurga, Mõisaküla, Nabala, Paekna, Piissoo, Sausti, Sookaera, Sõgula, Sõmeru, Vaela.
Shakira

Shakira (Shakira Isabel Mebarak Ripoll; sündünüq 1977, Barranquillan, Colombian) om ladina pop ja ladina rock muusik.
Kosõ vald

Kosõ vald (eesti keelen "Kose vald") on umavalitsusütsüs Harjo maakunna lõunõjaon.
Valla alaq jääs juurõmb jago aoluulist Kosõ kihlkunda. Vällä jääseq kihlkunna põh'ahummogu jago, miä om Anija vallan, ja põh'ajago, miä om Raasiku vallan.
Kosõ vallast põh'an ommaq Kiili, Rae ja Raasiku vallaq, hummogu poolõ jääseq Anija ja Järvä vald, lõunõhe Paidõ liin ja Türi vald, õdaguhe Kohila ja Rapla vald.
Valda jääs kuulsa Tuhala nõiakaiv.
Elondus.
Kosõ vallan om viis alõvikku ja 58 küllä. 2024. aastaga alostusõn elli sääl 7839 inemist. 
Alõviguq.
Ardu, Habaja, Kosõ, Kosõ-Uvvõmõisa ja Ravila.
Küläq.
Aela, Ahisilla, Alansi, Harmi, Kadja, Kanavere, Kantküla, Karla, Kata, Katsina, Kirivalla, Kiruvere, Kolu, Krei, Kuivajõe, Kukepala, Kõrvenurga, Kõue, Laane, Leistu, Liiva, Lutsu, Lööra, Marguse, Nutu, Nõmbra, Nõmmeri, Nõrava, Ojasoo, Oru, Pala, Palvere, Paunaste, Paunküla, Puusepa, Rava, Raveliku, Riidamäe, Rõõsa, Saarnakõrve, Sae, Saula, Silmsi, Sõmeru, Sääsküla, Tade, Tammiku, Triigi, Tuhala, Uueveski, Vahetüki, Vanamõisa, Vardja, Vilama, Virla, Viskla, Võlle ja Äksi.
Kuusalu vald

Kuusalu vald om umavalitsusütsüs Harjo maakunna hummogujaon. Kuusalu vallast lätt läbi suur Talliina–Narva maantii. Maa-ala poolõst om Kuusalu Harjo maakunna kõgõ suurõmb vald.
Kuusalu vallast põhja jääs Viro meri, õdagu poolõ Jõõlähtme vald, lõunõhe Anija vald ja Tapa vald, hummogu poolõ Kadrina ja Vihula vallaq.
Elondus.
Kuusalu vallan om kolm alõvikku ja 64 küllä. 2024. aastaga alostusõn elli sääl 6459 inemist.
Alõviguq.
Kuusalu, Kiiu, Kolga
Küläq.
Allika, Andineeme, Aru, Haavakannu, Hara, Hirvli, Ilmastalu, Joaveski, Juminda, Kaberla, Kahala, Kalme, Kasispea, Kemba, Kiiu-Aabla, Kodasoo, Koitjärve, Kolga-Aabla, Kolgaküla, Kolgu, Kosu, Kotka, Kupu, Kursi, Kuusalu küla, Kõnnu, Külmaallika, Leesi, Liiapeksi, Loksa, Murksi, Mustametsa, Muuksi, Mäepea, Nõmmeveski, Pala, Parksi, Pedaspea, Pudisoo, Põhja, Pärispea, Rehatse, Rummu, Salmistu, Saunja, Sigula, Soorinna, Suru, Suurpea, Sõitme, Tammispea, Tammistu, Tapurla, Tsitre, Turbuneeme, Tõreska, Uuri, Vahastu, Valgejõe, Valkla, Vanaküla, Vihasoo, Viinistu, Virve.
Õdagu-Harjo vald

Õdagu-Harjo vald (eesti keelen "Lääne-Harju vald") om umavalitsusütsüs Harjo maakunna õdagujaon. Vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiisi aigu, ku kokko pantiq vanaq Keilä vald, Padisõ ja Vasalemma vallaq ni Paldiski liin.
Õdagu-Harjo vallast põhja jääs Viro meri kaldal, hummogu puul ommaq Harku vald ja Keilä liin, lõunõ puul Sauõ vald ja õdagun Õdagu-Nigula vald. Valla keskus om Paldiski.
Elondus.
Õdagu-Harjo vallan om üts liin, kuus alõvikku ja 46 küllä. 2024. aastaga alostusõn elli sääl 13 837 inemist.
Liinaq.
Paldiski
Alõviguq.
Karjakülä, Keila-Joa, Klooga, Rummu, Vasalemma ja Ämäri.
Küläq.
Alliklepa, Altküla, Audevälja, Harju-Risti, Hatu, Illurma, Karilepa, Kasepere, Keelva, Keibu, Kersalu, Kloogaranna, Kobru, Kulna, Kurkse, Kõmmaste, Käesalu, Laane, Langa, Laoküla, Laulasmaa, Lehola, Lemmaru, Lohusalu, Madise, Maeru, Meremõisa, Merenuka, Metslõugu, Määra, Nahkjala, Niitvälja, Ohtu, Padise, Pae, Pedase, Põllküla, Suurküla, Tuulna, Tõmmiku, Valkse, Veskiküla, Vihterpalu, Vilivalla, Vintse ja Änglema.
Õdagu-Nigula vald

Õdagu-Nigula vald (eesti keelen "Lääne-Nigula vald") om umavalitsusütsüs, miä tege suurõ jao Lääne maakunda.
Elondus.
Vallan on kolm alõvikku ja 115 küllä.
Alõviguq: Palivere, Risti, Taebla
Küläq: Allikmaa, Allikotsa, Auaste, Aulepa, Dirhami, Ehmja, Einbi, Elbiku, Enivere, Hara, Hindaste, Hosby, Höbringi, Ingküla, Jaakna, Jalukse, Jõesse, Jõgisoo, Kaare, Kaasiku, Kabeli, Kadarpiku, Kalju, Kasari, Kastja, Kedre, Keedika, Keravere, Keskküla, Keskvere, Kesu, Kirimäe, Kirna, Koela, Kokre, Koluvere, Kudani, Kuijõe, Kuke, Kullamaa, Kullametsa, Kuluse, Kurevere, Kärbla, Laiküla, Leediküla, Leila, Lemmikküla, Liivaküla, Liivi, Linnamäe, Luigu, Martna, Mõisaküla, Mõrdu, Männiku, Nigula, Nihka, Niibi, Niinja, Nõmme, Nõmmemaa, Nõva, Ohtla, Oonga, Oru, Osmussaare, Paslepa, Peraküla, Piirsalu, Putkaste, Pälli, Päri, Pürksi, Rannajõe, Rannaküla, Rehemäe, Riguldi, Rooslepa, Rõude, Rõuma, Saare, Salajõe, Saunja, Seljaküla, Silla, Soolu, Soo-otsa, Spithami, Sutlepa, Suure-Lähtru, Suur-Nõmmküla, Tagavere, Tahu, Tammiku, Telise, Tuka, Tuksi, Turvalepa, Tusari, Ubasalu, Uugla, Uusküla, Vaisi, Vanaküla (Gambyn), Vanaküla, Variku, Vedra, Vidruka, Võntküla, Väike-Lähtru, Väike-Nõmmküla, Väänla, Österby, Üdruma
Õdaguranna vald

Õdaguranna vald (eesti keelen "Lääneranna vald") om umavalitsusütsüs Õdagu-Eestin Pärno maakunnan. Õdaguranna valla pindala om 1361 km², mandrijao rannajoonõ pikkus om nii 216 km.
Õdaguranna vald tetti 2017. aastaga, ku pantiq kokko vanaq Hanila, Koonga, Lihula ja Varbla vallaq.
Elondus.
Õdaguranna vallan om üts liin, üts alõvik ja 150 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli sääl 5092 inemist.
Liinaq.
Lihula
Alõviguq.
Virtsu
Küläq.
Alaküla, Allika, Aruküla, Emmu, Esivere, Haapsi, Hanila, Helmküla, Hälvati, Hõbeda, Hõbesalu, Irta, Iska, Joonuse, Jänistvere, Järise, Järve, Jõeääre, Kadaka, Kalli, Kanamardi, Karinõmme, Karuba, Karuse, Kaseküla, Kause, Keemu, Kelu, Kibura, Kidise, Kiisamaa, Kilgi, Kinksi, Kirbla, Kirikuküla, Kiska, Kloostri, Koeri, Kokuta, Koonga, Korju, Kuhu, Kuke, Kulli, Kunila, Kurese, Käru, Kõera, Kõima, Kõmsi, Laulepa, Lautna, Linnuse, Liustemäe, Lõo, Lõpe, Maade, Maikse, Massu, Matsalu, Matsi, Meelva, Mereäärse, Metsküla, Mihkli, Muriste, Mäense, Mäliküla, Mõisaküla, Mõisimaa, Mõtsu, Naissoo, Nedrema, Nehatu, Nurme, Nurmsi, Nätsi, Nõmme, Oidrema, Paadrema, Paatsalu, Pagasi, Paimvere, Pajumaa, Palatu, Parasmaa, Parivere, Peanse, Peantse, Penijõe, Petaaluse, Piha, Piisu, Pikavere, Pivarootsi, Poanse, Rabavere, Raespa, Raheste, Rame, Rannaküla, Rannu, Rauksi, Ridase, Rooglaiu, Rootsi, Rootsi-Aruküla, Rumba, Rädi, Saare, Saastna, Salavere, Salevere, Saulepi, Seira, Seli, Selja, Sookalda, Sookatse, Soovälja, Tamba, Tamme, Tarva, Tiilima, Tuhu, Tuudi, Täpsi, Tõitse, Tõusi, Ullaste, Uluste, Ura, Urita, Vagivere, Vaiste, Valuste, Vanamõisa, Varbla, Vastaba, Vatla, Veltsa, Voose, Võhma, Võigaste, Võitra, Võrungi, Äila, Ännikse, Õepa, Õhu.
Lügänüse vald

Lügänüse vald (eesti keelen "Lüganuse vald") om vald Hummogu-Viro maakunnan Viro mere kalda pääl. 
Lügänüse vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku pantiq kokko vanaq Lügänüse ja Sonda vallaq ja Kiviõli liin.
Elondus.
Vallan om kats liina, kolm alõvikku ja 48 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli sääl 8250 inemist. Valla keskus om Kiviõli.
Liinaq.
Kiviõli, Püssi
Alõviguq.
Erra, Lüganuse, Sonda
Küläq.
Aa, Aidu, Aidu-Liiva, Aidu-Nõmme, Aidu-Sooküla, Aruküla, Arupäälse, Aruvälja, Hirmuse, Irvala, Jabara, Koolma, Kopli, Kulja, Liimala, Lipu, Lohkuse, Lümatu, Maidla, Matka, Mehide, Moldova, Mustmätta, Oandu, Ojamaa, Piilse, Purtse, Rebu, Rääsa, Salaküla, Savala, Sirtsi, Soonurme, Tarumaa, Uniküla, Varja, Veneoja, Virunurme, Voorepera, Erra-Liiva, Ilmaste, Koljala, Nüri, Satsu, Uljaste, Vainu, Vana-Sonda, Varinurme
Mulgi vald

Mulgi vald om umavalitsusütsüs Viländi maakunnan.
Vallakeskus om Abja-Paluojal.
Vald tetti 2017. aastaga tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq Mõisaküla liin ni Karksi, Abja ja Halliste vallaq. Kotusõnimminõvvokogo arvamisõ perrä ei olõq Mulgi vald hää nimi, selle et sääl om õnnõ kats kolmandatjako vanna Mulgimaad, Halliste ja Karksi kihlkunnaq.
Elondus.
Mulgi vallan om kolm liina, kats alõvikku ja 58 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli sääl 7086 inemist.
Liinaq.
Abja-Paluoja, Karksi-Nuia, Mõisaküla
Alõviguq.
Halliste, Õisu
Küläq.
Abja-Vanamõisa, Abjaku, Ainja, Allaste, Atika, Ereste, Hirmuküla, Hõbemäe, Kaarli, Kalvre, Kamara, Karksi, Kulla, Kõvaküla, Laatre, Lasari, Leeli, Lilli, Maru, Metsaküla, Morna, Mulgi, Muri, Mõõnaste, Mäeküla, Naistevalla, Niguli, Oti, Penuja, Polli, Pornuse, Põlde, Päidre, Päigiste, Pärsi, Pöögle, Raamatu, Raja, Rimmu, Räägu, Saate, Saksaküla, Sammaste, Sarja, Sudiste, Suuga, Tilla, Toosi, Tuhalaane, Umbsoo, Univere, Uue-Kariste, Vabamatsi, Vana-Kariste, Veelikse, Veskimäe, Äriküla, Ülemõisa
Mustvii vald

Mustvii vald (eesti keelen "Mustvee vald") om umavalitsusütsüs Jõgõva maakunnan.
Mustvii vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Avinurmõ, Kasõpää , Lohusuu ja Saarõ vallaq ni Mustvii liin ja vana Torma valla all olnuq Võtikvere külä.
Mustvii vallast põh'a poolõ jääseq Alutagodsõ ja Vinni vallaq, õdagu poolõ jääs Jõgõva vald, lõunõjaon ommaq naabris Tarto ja Peipsiääre vallaq. Valla hummogupiiris om Peipsi järv. Mustvii vallast lätt läbi Jõhvi–Tartu–Valga maantii. Valla keskus om Mustvii liin.
Elondus.
Mustvii vallan om üts liin, kats alõvikku ja 56 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Mustvii vallan 4952 inemist.
Linn.
Mustvii
Alõviguq.
Avinurmõ ja Lohusuu
Küläq.
Adraku, Alekere, Halliku, Jaama, Jõemetsa, Kaasiku, Kaevussaare, Kallivere, Kalmaküla, Kasepää, Kiisli, Kiissa, Koseveski, Kõrve, Kõrvemetsa, Kõveriku, Kärasi, Kääpa, Kükita, Laekannu, Lepiksaare, Levala, Maardla, Maetsma, Metsaküla, Nautrasi, Ninasi, Nõmme, Odivere, Omedu, Paadenurme, Pedassaare, Piilsi, Putu, Pällu, Raadna, Raja, Ruskavere, Saarjärve, Separa, Sirguvere, Sälliksaare, Tammessaare, Tammispää, Tarakvere, Tiheda, Tuulavere, Ulvi, Vadi, Vanassaare, Vassevere, Veia, Vilusi, Voore, Võtikvere, Änniksaare.
Luund.
Mustvii vallan om hulga kaitsõallo, minkast 13 ommaq Natura 2000 võrgustun. 
Valla maiä päält om lövvet viis I katõgooria kaitsõ all olõjat eläjät: lindorrav, kalakodas, merekodas, must toonõkurg ja väikene kunnakodas. I katõgooria kaitsõ all olõjist seenist om lövvet limatünnikut.
Märjämaa vald

Märjämaa vald (eesti keelen "Märjamaa vald") om umavalitsusütsüs Rapla maakunnan.
Märjämaa vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Märjämaa ja Vigala vallaq. Vahtsõ Märjämaa valla alaq pantiq viil vana Raikkülä valla kolm küllä: Kõrvetaguse, Pühatu ja Riidaku.
Märjämaa vallast põh'a poolõ jääs Sauõ vald, lõunõhe Õdaguranna ni Põh'a-Pärnomaa vald, hummoguhe Rapla ni Kehtnä vallaq ja õdaguhe Õdagu-Nigula vald.
Elondus.
Märjämaa vallan om üts allõv ja 112 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli sääl 7405 inemist. 
Alõviq.
Märjämaa om Märjämaa valla keskus ja ainukõnõ allõv.
Küläq.
Alaküla, Altküla, Araste, Aravere, Aruküla, Avaste, Haimre, Hiietse, Inda, Jaaniveski, Jõeääre, Jädivere, Kaguvere, Kangru, Kasti, Kausi, Keskküla, Kesu, Kiilaspere, Kilgi, Kirna, Kivi-Vigala, Kohatu, Kohtru, Kojastu, Koluta, Konnapere, Konuvere, Kunsu, Kurevere, Kõrtsuotsa, Kõrvetaguse, Käbiküla, Käriselja, Laukna, Leevre, Leibre, Lestima, Lokuta, Loodna, Luiste, Läti, Lümandu, Maidla, Manni, Metsaääre, Metsküla, Moka, Mõisamaa, Mõraste, Mäliste, Männiku, Naistevalla, Napanurga, Naravere, Nurme, Nurtu-Nõlva, Nõmmeotsa, Nääri, Oese, Ohukotsu, Ojapere, Ojaäärse, Orgita, Paaduotsa, Paeküla, Paisumaa, Pajaka, Palase, Paljasmaa, Pallika, Purga, Põlli, Päädeva, Päärdu, Pühatu, Rangu, Rassiotsa, Riidaku, Ringuta, Risu-Suurküla, Russalu, Rääski, Sipa, Sooniste, Soosalu, Sulu, Suurküla, Sõmeru, Sõtke, Sääla, Teenuse, Tiduvere, Tolli, Tõnumaa, Urevere, Vaguja, Vaimõisa, Valgu, Valgu-Vanamõisa, Vana-Nurtu, Vana-Vigala, Varbola, Velise, Velisemõisa, Velise-Nõlva, Veski, Vigala-Vanamõisa, Vilta, Võeva, Vängla, Ülejõe
Allõv

Allõv om elokotus, miä hariligult om suurõmb ku alõvik ja vähämb ku liin, nink miä om määntsegi paiga majandus-, haldus- vai muu keskus. 
Alõviq ommaq tegünü hariligult kerko, raudtiijaama vai mõnõ vabrigu ümbre.
Eesti alõviq ommaq Aigviidü, Järvä-Jaani, Järväkandi, Kiili, Kohila, Kohtla-Nõmmõ, Lavassaarõ, Märjämaa, Paikusõ, Pärno-Jaagupi, Raadi, Tootsi ja Vändrä.
Nõo vald

Nõo vald om umavalitsusütsüs Tarto maakunnan. Valla keskus om Nõo alõvik, valda jääs ka Tõravere alõvik.
Nõo vallast õdagu poolõ jääs Elvä vald, hummogu poolõ Kambja vald, põh'a poolõ Tarto liin ni lõunõ poolõ Otõmpää vald, miä om Valga maakunnan.
Nimi.
Nõo nimi tulõ eestikeelitsest sõnast "nõgu". Nõo aoluulinõ s'aksakeeline nimi om "Nüggen", ildampa om tarvitõt ka kujjo "Neo". Näist tulõvaq vinnekeelidseq nimekujoq "Нюггенъ" ja "Ныо."
Elondus.
Nõo vallan om kats alõvikku ja 20 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Nõo vallan 4289 inemist.
Alõviguq.
Nõo ja Tõravere
Küläq.
Aiamaa, Altmäe, Enno, Etsaste, Illi, Järiste, Keeri, Ketneri, Kolga, Kääni, Laguja, Luke, Meeri, Nõgiaru, Sassi, Tamsa, Unipiha, Uuta, Vissi ja Voika.
Nõo vallast lätt läbi Tartu–Valga raudtii, Nõo valda jääseq Nõo raudtiijaam ja Tõravere piätüs Tõravere alõvigun. Vapramäe lähikesen lätt üle Elvä jõõ Vapramäe raudtiisild.
Kõgõ suurõmb maantii vallan om Jõhvi–Tartu–Valga maantii (põhimaantee nr 3). Vapramäe silla päält lätt maantii üle Elvä jõõ.
Otõmpää vald

Otõmpää vald (eesti keelen "Otepää vald") om umavalitsusütsüs Valgamaa põh'ahummogujaon.
Valla keskus om Otõmpää liin, miä ka talvõpääliinas kutstas.
Vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Otõmpää ja Sangastõ vallaq ja viil Paluperä valla 7 küllä ja Puka valla 12 küllä.
Elondus.
Otõmpää vallan om üts liin, kats alõvikku ja 52 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Otõmpääl 6342 inemist.
Liinaq.
Otõmpää
Alõviguq.
Puka, Sangastõ
Küläq.
Arula, Ilmjärve, Kassiratta, Kastolatsi, Kaurutootsi, Keeni, Kibena, Koigu, Kolli, Komsi, Kuigatsi, Kurevere, Kähri, Kääriku, Lauküla, Lossiküla, Lutike, Makita, Meegaste, Miti, Mäeküla, Mägestiku, Mägiste, Mäha, Märdi, Neeruti, Nõuni, Nüpli, Otepää küla, Pedajamäe, Pilkuse, Plika, Prange, Pringi, Põru, Päidla, Pühajärve, Raudsepa, Restu, Risttee, Ruuna, Räbi, Sarapuu, Sihva, Tiidu, Truuta, Tõutsi, Vaalu, Vaardi, Vana-Otepää, Vidrike, Ädu 
Luund.
Otõmpää vald om Otõmpää korgõmaa pääl, kon om kulga vähämbit mäki ni järvi. Otõmpää korgõmaa kõgõ korgõmbaq mäeq ommaq Kuudse, Tõikamägi ja Tsiatrahvimägi. Järvist om kõgõ suurõmb Pühäjärv. 
Otõmpää vallan om Eesti kõgõ suurõmb maastigukaitsõala – Otõmpää luuduspark.
Aigviidü

Aigviidü (eesti "Aegviidu") om allõv Harjo maakunnan Anija vallan.
Alõvin elli 2021. aasta saisogaq 674 inemist.
Peipsiääre vald

Peipsiääre vald om umavalitsusütsüs Tarto maakunnan vasta Peipsi järve. Peipsiääre vald om Peipsi järve ja Voorõmaa vaihõl Peipsi madala pääl.
Peipsiääre vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Alatskivi, Pala, Peipsiääre ni Vara vallaq ja Kallastõ liin. 
Peipsiääre vallast põh'a poolõ jääs Mustvii vald, õdagu poolõ Tarto vald, lõunõ poolõ Luunja vald, hummogun on valla piiris Peipsi järv. Vallakeskus om Alatskivi.
Elondus.
Peipsiääre vallan om üts liin, neli alevikku ja 84 küllä. Külist suurõmbaq ommaq Koosa, Vara ja Pala. 2023. aastaga alostusõn elli Peipsiääre vallan 5059 inemist.
Liinaq.
Kallastõ
Alõviguq.
Alatskivi, Kasepää, Kolkja, Varnja
Küläq.
Alajõe, Alasoo, Assikvere, Haapsipea, Haavakivi, Kadrina, Kargaja, Kauda, Keressaare, Kesklahe, Kirtsi, Kodavere, Kokanurga, Kokora, Koosa, Koosalaane, Kuningvere, Kusma, Kuusiku, Kõdesi, Lahe, Lahepera, Linaleo, Lümati, Matjama, Meoma, Metsakivi, Metsanurga, Moku, Mustametsa, Naelavere, Nina, Nõva, Orgemäe, Padakõrve, Pala, Papiaru, Passi, Peatskivi, Perametsa, Piibumäe, Piirivarbe, Pilpaküla, Praaga, Punikvere, Pusi, Põdra, Põldmaa, Põrgu, Päiksi, Raatvere, Ranna, Rehemetsa, Riidma, Ronisoo, Rootsiküla, Rupsi, Saburi, Sassukvere, Savastvere, Savimetsa, Savka, Selgise, Sipelga, Sookalduse, Sudemäe, Sõõru, Särgla, Sääritsa, Tagumaa, Tedreküla, Torila, Toruküla, Tõruvere, Tähemaa, Undi, Vanaussaia, Vara, Vea, Virtsu, Välgi, Väljaküla, Äteniidi, Ätte
Tarto liin

Tarto liin om umavalitsusütsüs Tarto maakunnan.
Tarto liin tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq Tähtvere vald ja Tarto. 
Elondus.
2023. aastaga alostusõn elli Tarto liinan 100 724 inemist.
Liinaq.
Tarto
Alõviguq.
Ilmatsalu, Märjä
Küläq.
Haage, Ilmatsalu, Kandiküla, Kardla, Pihva, Rahinge, Rõhu, Tähtvere, Tüki ja Vorbuse
Sõbraliinaq.
Tartol om põrõld 16 sõbraliina:
Urvastõ mõisa

Urvastõ mõisa (saksa keeles "Urbs") oli perismõisa Urvastõ kihlkunnan Võromaal.
Päält Liivi sõta oll' Urvastõ mõisa Poola Tarto vojevoodkunna Tarto staarostkunna folvark vai riigimõisa.
Mõisa oll' 18. ja 19. aastagasaal Samson von Himmelstiernaa suguvõsa uma, nika ku taa 1919. aastaga riigile võeti.
Põh'a-Pärnomaa vald

Põh'a-Pärnomaa vald (eesti keelen "Põhja-Pärnumaa vald") om umavalitsusütsüs Pärno maakunna põh'ajaon.
Elondus.
Põh'a-Pärnomaa vallan om kolm alõvit ja 86 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 8088 inemist. Vallakeskus om Vändrä.
Alõviq.
Vändrä, Pärno-Jaagupi, Tootsi
Küläq.
Aasa, Allikõnnu, Altküla, Aluste, Anelema, Arase, Eametsa, Eense, Eerma, Enge, Ertsma, Halinga, Helenurme, Kaansoo, Kablima, Kadjaste, Kaelase, Kaisma, Kalmaru, Kangru, Kergu, Kirikumõisa, Kobra, Kodesmaa, Kose, Kullimaa, Kuninga, Kurgja, Kõnnu, Langerma, Leetva, Lehtmetsa, Lehu, Libatse, Loomse, Luuri, Lüüste, Maima, Massu, Metsaküla, Metsavere, Mustaru, Mõisaküla, Mädara, Mäeküla, Naartse, Oese, Oriküla, Pallika, Pereküla, Pitsalu, Pärnjõe, Pööravere, Rae, Rahkama, Rahnoja, Reinumurru, Roodi, Rukkiküla, Rõusa, Rätsepa, Salu, Samliku, Sepaküla, Sikana, Sohlu, Soosalu, Suurejõe, Sõõrike, Säästla, Tagassaare, Tarva, Tõrdu, Tühjasma, Vahenurme, Vakalepa, Vaki, Valistre, Vee, Venekuusiku, Veskisoo, Vihtra, Viluvere, Võidula, Võiera, Ünnaste
Põh'a-Sakala vald

Põh'a-Sakala vald (eesti keelen "Põhja-Sakala vald") om umavalitsusütsüs Viländi maakunnan.
Põh'a-Sakala vallast põh'a poolõ jääs Türi vald, põh'ahummogu poolõ Põltsamaa vald, hummogu poolõ Viländi vald, lõunõ poolõ Mulgi vald, lõunõõdagu poolõ Saardõ vald, õdagu poolõ Pärno liin ja Tori vald ja põh'aõdagu poolõ Põh'a-Pärnomaa vald.
Vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalituisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Suure-Jaani, Kõo ja Kõpu vallaq ni Võhma liin ning. 
Elondus.
Põh'a-Sakala vallan om kats liina, kats alõvikku ja 70 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 7748 inemist. Valla keskus om Suurõ-Jaani
Liinaq.
Võhma, Suurõ-Jaani
Alõviguq.
Olustvere, Kõpu
Küläq.
Aimla, Arjadi, Arjassaare, Arussaare, Epra, Iia, Ilbaku, Ivaski, Jaska, Jälevere, Kabila, Kangrussaare, Karjasoo, Kerita, Kibaru, Kildu, Kirivere, Kobruvere, Koksvere, Kootsi, Kuhjavere, Kuiavere, Kuninga, Kurnuvere, Kõidama, Kõo, Kärevere, Laane, Lahmuse, Lemmakõnnu, Loopre, Lõhavere, Maalasti, Metsküla, Mudiste, Munsi, Mäeküla, Navesti, Nuutre, Paaksima, Paelama, Paenasti, Pilistvere, Punaküla, Põhjaka, Päraküla, Reegoldi, Riiassaare, Rääka, Sandra, Saviaugu, Seruküla, Soomevere, Supsi, Sürgavere, Taevere, Tipu, Tällevere, Tääksi, Uia, Unakvere, Vanaveski, Vastemõisa, Venevere, Vihi, Võhmassaare, Võivaku, Võlli, Ängi, Ülde
Põltsamaa vald

Põltsamaa vald om umavalitsusütsüs Jõgõva maakonnas. 
Põltsamaa vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pantiq Põltsamaa liin ja vanaq Põltsamaa valla, Pajusi ja Puurmani vallaq.
Elondus.
Põltsamaa vallan om üts liin, kolm alõvikku ja 58 küllä. 2023. aastaga alosutsõn elli vallan 9665 inemist. Valla keskus om Põltsamaa.
Liinaq.
Põltsamaa
Alõviguq.
Adavere, Kamari, Puurmani
Küläq.
Aidu, Alastvere, Altnurga, Annikvere, Arisvere, Esku, Jüriküla, Kaavere, Kablaküla, Kalana, Kaliküla, Kalme, Kauru, Kirikuvalla, Kose, Kuningamäe, Kursi, Kõpu, Kõrkküla, Laasme, Lahavere, Lebavere, Loopre, Luige, Lustivere, Mõhküla, Mõisaküla, Mõrtsi, Mällikvere, Neanurme, Nurga, Nõmavere, Pajusi, Pauastvere, Pikknurme, Pilu, Pisisaare, Pudivere, Puduküla, Puiatu, Rõstla, Räsna, Sopimetsa, Sulustvere, Tammiku, Tapiku, Tõivere, Tõrenurme, Tõrve, Umbusi, Uuevälja, Vitsjärve, Vorsti, Võhmanõmme, Võisiku, Vägari, Väike-Kamari, Väljataguse