Vahtra Jaan

Vahtra Jaan (Jaan Vahtra, 1882-1947) oll' kunstnik, kirämiis, lehemiis ja kunstioppaja. Pall'oq timä pildiq ja jutuq näütäseq Võromaa külli, külärahvast ja Võromaa luudusõ illo.
Elokäük.
Jaani esä oll' vaenõ käsitüüline ja talorentnik. Pereh pidi mito kõrda elopaika vaihtama. Jaan: "Miiqkaq kõnõldiq niguq santõgaq, kinkal olõ-iq ülepää õigust elläq". Jaan sündü 23. lehekuu pääväl 1882 Moostõ valla Kaarukülä Kitsõ talon, madalan olõkatussõgaq rihetarõn. Ku poiss oll' katsa-aastaganõ, koliti Koiola valda Holvandi küllä Kivijärve viirde. Sääl hoit' Jaan kolm suvvõ lehmi, lambit ja tsiko. Mõnõ ao peräst eleti Kiisa järve veeren Oro talon. 1893. aastagal, ku Jaan oll' 11 aastakka vana, naas' tä käümä Vanakülä vallakoolin, a suvõl käve iks kar'an. Edesi vei koolitii 1896. aastagal Räpinä kihlkunnakuuli. 
Vahtra Jaani edimäidsis tüükotussis olliq vallakirotaja abi kotus Räpinäl ja Miiksen (1900-1901) nink oppaja kotuss Parapalon (1901-1902) ja Mõtstõn (1902-1909). Aastil 1909-1911 oll' tä aokiräniku kotus Viljandin "Viljandi Teataja" toimõndusõn. 
Tä om tunnistanuq, et tsehkendämise ja maal'misõ himo kihot' tedä kõik aig takast. Viljandin näkk' toonaq joba 29-aastakka vana tulõvanõ kunstnik Purvītisõ Vilhelmsi maastigumaalõ vällänäütüst "mink mõjo oll' nii rabav, et otsusti minnäq opma joonistust ja maalikunsti". Nii sõit'ki tä 1911. a. sügüse Riiga nink oppõ 1912–1913 Riia liina kunstikoolin Purvītisõ man. Samal aol tekk' tä töid aolehtile joonist' karikatuurõ Läti nal'alehele.
1913–1916 oppõ tä edesi Peterburi Kunstõ Edendämise Seldsi Kunstikoolin. Tuu kooli lõpõt' tä joonistusõ ja maali erialal. Peterburin oppõn võtt' tä himoga ossa säälside eestläisi seltskundligust elost. 1915-1917 oll' "Peterburi Teataja" toimõndusõn. 1914–1915 avit' tä toimõndaq käsikirälist kunstiaokirjä "Ronk", 1915–1916 kuulu tä kunsti-, muusiga- ja kirändüshuviliidsi üliopilaisi seltsi "Ritsikate ring", kon olliq viil näütüses kiräniguq Semperi Johannes ja Asti Karl. 1917. aastagast oll' tä Peterburi Jaani kerigu eesti kooli tsehkendämisoppaja. 1916–1917 tävvend' tä hinnäst Peterburi Kunstiakateemiän profesridõ Kardovski, Petrov-Vodkini ja Šuhhajevi käe all.
Ku Vahtra Jaan võeti sõaväkke jäi täl opminõ poolõlõ. Täl läts' kõrda hoita kõrvalõ sõaliini pääle saatmisõst. Oktoobrirevoluts'ooni aigo oll' Jaan Peterburin ja võtt' revoluts'ooniliidsist sündmüisist ossa. 
1918. aastagal kutsuti Vahtra Jaan Võrolõ tsehkendämisoppajas. Kunstiakateemiä jäi lõpõtamaldaq nink Jaan tull' piimäkuun Peterburist Eestihe ärq. Tä oll' mitmõn koolin Võrol ja Tarton (muuhulgan "Pallasõn") tsehkendämisoppaja. "Pallasõn" opas' tä joonistamist, plakatijoonistamist, joonistusmetoodikat ja ornamentikat. 
1923. aastagal sai Vahtra Jaanist toonadsõ Eesti kõgõ avangardsõmba kunstirühmitüse Eesti Kunstnikkudõ Rühmä asotajaliigõq. Tuud rühmä mõot' kõgõ inämb prantsusõ kubism ja konstruktivism. Nä tõiq maalikunsti geomeetriliidsile kujundidõlõ üles ehitet komposits'ooni, miä and' kunstiloomingulõ seenitsest ratsionaalsõmba alossõ. Rühm kõrrald' pall'o vällänäütüisi nii Eesti vähämbin liinon ku ka Tarton ja Talliinan.
1935. aastal jäi kunstnik pensionilõ nink oll' 1935–1940 kirästüse "Noor-Eesti" kunstilinõ konsultant. Samal aol tegel' tä ka raamatidõ kirotamisõ ja illustriirmisega. Tõsõ ilmasõa aigu elli tä Tarton ja Võromaal. Tä oll' Võro lehe "Tüürahva Elo" luuja 1944. aastagal ja päätoimõndaja 1945. aastaga urbõkuuni. 
Vahtra Jaan kuuli 27. vahtsõaastakuu pääväl 1947 Võrol. Tä om matõt Põlva kalmuaida.
Looming.
Kunst.
Varajadsõn loomingun lei Vahtra Jaan Purvītisõ mõotusõl postimpressionistlikkõ maalõ (nt. "Räpinä veski", 1913). Kokkoputminõ Petrogradi kubofuturismigaq (1915, vällänäütüsel "Tramm V") muut' natüürmordõn ja maastigumaalõn käsitlüslaadi sünteesvämbäs ja vormi liigõndõdus. Võro aastagaq 1921-1924 olliq loomingulidsõlt viläkaq. Tuul aol valmis saanuq puulõikõq (mapp "Blanc et Noir", 1921, lõiganuq Palgi J.) ommaq jovvulidsõ deformats'ooni ja närvilidse rütmigaq. Peräst tuud muutuvaq kujondiq kubistlikumbas (puulõikidõ mapp "Konstruktiivseq rütmiq", 1924; maaliq "Poiss ja kitarr" ni "Daam ja laud", 1925). 
1920. aastagidõ keskel naas' Jaan tegemä raamadugraafikat. Tä lei päämidselt kaasõkujonduisi, agaq kah illustrats'uunõ. Muuhulgan värskend' tä eesti raamadukunsti Barbarusõ Johannesse luulõtuisi kogo "Geomeetriline inemine" (1924) kubistligõ piltegaq. Vähätside vahõndidõgaq, säälhulgan värmikontrastõgaq (nt. must verevägaq), saavut' tä ekspressiivse üldmõo (Gailiti Augusti "Toomas Nipernaadi" illustrats'ooniq, 1928). Viil tekk' tä pilte Tammsaare Anton Hanseni, Koidula Lydia, Ridala Villemi, Jakobsoni Augusti jt. raamatilõ. Vahtra Jaan väärtust' raamadukujondusõn selge loetava kirä.
1929 alanu perämädse loomaperioodi teossõq ommaq realistliguq (maaliq "Tarto kalaturg" (1933), "Väimälä maastik" (1946)). Maalõ koloriit om mahedamb ja kujotusviis luudusõperälidsemb, raamadupilte vorm om ütsikas'alikumb. 1930. aastagidõ lõpost pääle tekk' pall'o monotüüpijit. 1939 avald' opigu "Joonistamisõpetus".
Kirändüs.
Kirotama naas' Vahtra Jaan aastasaa vaihtusõ aigu. Edimäne tekst ilmu trükün 1900. Timä luulõtuisi ja lühiproosat ni tõlkit vinne, s'aksa, soomõ jt. keelist ilmu aolehtin. 
Vahtra Jaan ilokirändüsen.
Jaani 125. sünnüaastapääväs kirot' Villa Sirje näütemängo "Kuldnõ laiv" ("Kuldne laev"), midä Põlva Liina Harrastustiatri mänge 2007. aastaga suvõl Intsikurmun ja Tilsi mõisa pargin. Näütemäng näütäs Jaani nuurusaigu Põlva kihlkunnan.
Mõttit.
Taivaskua ligidäl oll’ Eesti aigo üts puhvõt, midä kutsuti Villa Hortensia. Sääl miildü Ivaski Albertilõ, Vahtra Jaanilõ, Tuulingu Ennulõ ja Ploomi Elmolõ kokko saia. "Pääideoloogilõ" Vahtra Jaanilõ miildü üteldäq: viinavõtminõ ei kõlbaq mitte koskilõ, a väärt om mol’otaminõ taa ümbre!
Välislink.
Vahtra Jaan Eesti biograafilidsõn andmõbaasin ISIK.