tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Teppo August

Teppo August (August Teppo, 1875-1959) om Eesti kõgõ kuulsamb lõõtspillimeistre. 
Elokäük.
August sündü 29. põimukuu pääväl 1875 Põlva kihlkunnan Loosu külän Tigassõ talon. Latsõn miildü tälle puust as'akõisi tetäq, noid sai tä maaha müvväq ja nii hindäle rahha tiini. Vaesus es lupaq Augustil üttegiq aastakka koolin kävvüq. Lugõma ja kirotama oppõ tä vanõmba vele Aleksandri abiga koton. 
Joba latsõn oll' nätäq, et täl om andi muusiga pääle. Pillimängo naas' tä vele Aleksandri käest op'ma 8-aastagadsõlt. Ku August oll' 11 aastakka vana, sõs veli kuuli ärq ja August sai timä pilli hindäle. Tuu oll' üterialinõ vabrikupill (arvada või, et Vinnemaal tett), miä inämb hellü es tiiq. August võtt' tuu jupõs vallalõ ja parand' ärq, nii et pilli pääl jälq mängi sai. Ildampa ollõv August tuu kotsilõ ütelnüq: "Siist ma saigi otsa kätte."
Sõs naas' tä peris vahtsõt pilli tegemä. Edimäne hindätett pill sai valmis 1892. aastal, ku August oll' 17-aastanõ. Tuu pill olõ-iq alalõ hoitunu. Pille meisterd' tä säidsekümmend aastakka umast elost põhitüü - talotüü - kõrvalt. Sakõstõ oll' timä tüüpäiv 18-20 tunni pikk. Sõski es jovvaq tä nii pall'o pille tetäq ku timä käest telliti. Üte pilli tegemises kullu 3-4 kuud. Ku pill valmis sai, and' tä tuu kimmäle pillimihele ütes kuus sissemängmises. Pääle tuud timme tä pilli lõpligult üle nink möi sõs maaha. Aastasaa vaihtusõl ollõv timä pilliq massnuvaq 80-85 ruublit, miä toona oll' nelä tüühobõsõ hind. 
Arvadas, et uma elo kestel tekk' August 120-200 pilli, pääle tuu viil pilliq, minka korpusõ teiväq tõsõq, a ravvaq pand' sisse timä. Täämbädse pääväni om alalõ umbõs 30 timä tett pilli, noist kõgõ vanõmb om perit aastagast 1896. Niinimetet Teppo pilliq ommaq väega kvaliteetseq ja pillimiihi hulgan hinnaduq. 
Teppo August kuuli 7. joulukuu pääväl 1959.
Lugu.
Teppo Augusti pilliq püsüsseq väega häste timmin. Ütskõrd ollõv Põlva rätsep Piir lepnüq kingagiq, et Teppo pillile ei tiiq es'ki vesi midägi. Lõõtspill lasti Kuurvere veskijärve, sõs tõmmati vällä ja raputõdiq viist tühäs. Hulka rahvast tull' tuud nalja kaema. A pill mänge niguq innegi!
Kirändüs.
Teppo Augusti ja timä pille kotsilõ või lukõq
Kõivo Madis

Kõivo Madis (Madis Kõiv, 1929-2014) oll' füüsik, kiränik ja filosuuf. Timä vanõmbaq olliq oppajaq. Latsõn om tä muuhulgan elänüq imä sugulaisi puul Põlva kihlkunnan Tännässilmän. Om kirotanuq võro- ja eestikeelitsit näütemänge, juttõ ja mälehtüisiraamatit. Om tennüq ettekandit Kaika suvõülikoolin.
Tiidüstüü.
Om uurnu väljo kvantteooriat ja tsibipudinidõ füüsikat (deuteeriumi müümolõkuli luumisõ resonantsmehhanismi idee, korgõmbidõ spinnega pudinidõ teooria kausaalsusõ uurmisõ meetod), om ao, ruumi ja välä vaihõlidsõ sümmeetriä perrä tulõtanuq stringiteooria alosvõrrandi. 
Looming.
Kirändüs.
Edimädseq ilokirändüstekstiq kirot' Madis 1960. aastagidõ kesken. Edimäne trükün ilmunu teos om "Küüni täitmine", miä om kirotõt katõ pääle Runneli Handoga. Vahingu Vainoga katõpääle om kirotõt romaan "Endspiel: Laskumine orgu". Proosaloomingu süämes om sari "Studia memoriae" (1994-1999). Viil om Madis avaldanuq lühiproosat aokir'on, latsijuttõ, mälehtüisi, esseid ni artiklit filosoofiast, kunstist ja kirändüsest. Aastagil 1982-2001 lavastõdi Eesti tiatriin 16 timä kirotõt näütemängo ja raadiotiatrin kolm kullõmistükkü. Timä näütemänge vai noidõ juppõ om ümbre pant inglüse, s'aksa, vinne ja soomõ kiilde, lühiproosat vinne kiilde.
Võro kiilt om Kõivo Madis tarvitanuq pall'odõn teossin. Pikembäq võrokeelidseq teossõq ommaq näütemängoq "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl" (kirotõt katõpääle Lõhmussõ Aivoga) ja "Omavahelisi jutuajamisi tädi Elliga" ni mälehtüisiraamat "Kähri ker'ko man Pekril".
Filmikunst.
Kõivo Madis om Keedussõ Sulõviga katõpääle kirotanuq kolm filmistsenaariummi:
Maalikunst.
Kõivo Madissõ maalõst om tett mito vällänäütüst.
Tunnustusõq.
Kõivo Madis om Tarto Ülikooli ja Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä avvodoktor ja Tarto liina avvokodanik.
Eloluuq

Eloluuq om nimekiri, kon ommaq seen elolukõ nimekiräq.
Mõisa

Mõisa oll' feodalismi aigo maavaldus üten sääl pääl elävide sõltuvusõn olõvidõ talopoigõga. Kapitalismi aigo oll' taa põllumajanduslik suurmajand. Kitsambalt nimetedäs mõisas mõisapidäjä hindä majandõdavit maid üten härbäni ja majandushuunidõga vai sõs mõisasüänd (härbänit, parki, majandushuunit).
Mõisidõ lihiq.
20. aastagasaa alostusõn oll' Eestin päämidselt katsasugutsit mõisit. Innembide om pilt olnuq kirivämb, selle et pääle vasallõ (illatsõmpi umanikkõ) võisõvaq mõisaq kuuluq nii ordolõ, piiskopkunnõlõ, kluustriilõ ku tõisilõgi instituts'oonõlõ.
Joosu mõisa

Joosu mõisa (sks. k. "Waimel-Neuhof") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa jaeti 1731. ja 1744. a. vaihõl ärq Väimälä mõisast. Mõisahuunõq jääväq Joosu küllä Võro-Põlva tiist mõnisada miitrit õdagu poolõ. 
Inemiseq.
Mõisal om olnuq mitmit umanikkõ, näütüses von Mülleriq, von Brömseniq, von Budbergeq. 
Edimäne umanik oll' Mülleri Charlotte Amalie. 1759 ost' mõisa Helmerseni Bernhard. 1909 oll' mõisa umanik Rothi Leonhard.
Joosu mõisan om latsõn elänüq Wrangelli Ferdinand. 
Huunõq.
Pikk ütekõrdnõ puulkelbäkatussõga varaklassitsistlik, barokisugõmidõga härbän om perit 18. aastagasaa lõpust. Huunõ saalin olliq geomeetrilidse ornamendiga laeq. Pikkä aigo tühält saisnu härbän om mitmõst paigast varisnu ja väega kehvän saison. Kõrvalhuunist om alalõ ait.
Nimest.
S'aksa keelen kutsuti mõisat "Waimel-Neuhof". Arvada, et "Joosu" nime om tä saanuq üte mõisnigu perrä. Nimelt ost' 1774. aastagal mõisa kolleegiumiassessor Nettigi Justus Johann Ludwig Briesemann (Justus Johann Ludwig Briesemann von Nettig). Joba 1782. aastagal ilmunun Hupeli August Wilhelmi tiidmisraamatun om ärq märgit mõisa kats lõunõeestikeelist nimme: "Joso mois" ja "Wastne Wäimare". Nimme Justus lühendedäs s'aksa keelen Just vai Jost (loeq: juust, joost). Tuud nimme naatigi käändmä: Juust, Joosu.
Võro-eesti sõnaraamat

Võro-eesti sõnaraamat om võro keele ja eesti keele vaihõlinõ ümbrepandmissõnaraamat. 
Aastagal 2002. ilmu Võro Instituudi välläandõn 15 000 tähüssõnaga ja keeleoppusõ lissoga edimäne võro-eesti sõnaraamat ("Võro-eesti synaraamat"), mink kokkopandjas oll' Jüvä Sullõv. 
Võro-eesti sõnaraamatun om külh pall'o sõnatõõsõndiid, taa näütäs peris pall'o võro keele variiirümist, a taa olõ-õi umalt ülesehitüselt ja põhimõttõlt siski murdõsõnaraamat (nigu tuud ummaq nt parladsõq seto ja mulgi sõnaraamaduq), a umaette võro kiräkeele sõnaraamat.
Sõnaraamat üten võro-eesti ja eesti-võro sõnaotsmisõ võimalusõga om Internetin välän kõigilõ vabalt pruukmisõs.
Põlva kihlkunna küläq

Põlva kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna küläq. 
 A E H J K L M N O P R S T U V
Himmakülä

Himmakülä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 8 km, Võrolõ 17 km). 
Külän om paarkümmend elämist. Suurõmbalt jaolt jääs külä suurõsttiist hummogu poolõ. Himmaküläst põh'a poolõ jääs Lahokülä, hummogu poolõ Naruskikülä, lõuna poolõ Ortuskülä ja õdagu poolõ Vardja. Külä hummogupiiris om Peri uja. Külän om Sika tiiristi bussipiätüs. 
Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Laheda valda. 
2020. aastaga alostusõn elli Himmakülän 108 inemist. 
Aolugu.
Himmakülä om vähämbält paarsada aastakka vana. 
1977. aastaga panti Himmakülä mano Lahokülä.
Kolhoosiaol oll' Himmakülän Koit-kolhoosi suurfarm (läts' käüki 1973), kon peeti lehmi, ja ehitedi 12 kortõriga nn. ütismaja. Viil 1980. aastagidõ lõpun ehit' kolhuus umilõ tüüliisile 10 üteperreelämist. Ku kolhoosiaig läbi sai, möi kolhuus suurfarmihuunõq maaha ja pääle tuud ommaq noin huunin olnu mitmõq puutüüfirmaq.
Midä kaiaq tasos.
Himmakülän olõ-i suurt midägi kaiaq.
Kuulsambaq inemiseq.
Niinimetet ütismajan om latsõn mõnõ aastaga elänüq modell ja Eesti Malõliido president Kassi Carmen.
Joosu

Joosu (käänetäs "Juussu, Joosuh") om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 15 km, Võrolõ 10 km). Külän om kümmekund elämist. Joosust õdagu poolõ jääseq Meltssaarõ külä ja Suurkülä, põh'a poolõ Lüüsi külä ja Vana-Koiola, hummogu poolõ Olõski külä ja Mõrgi külä, lõuna poolõ jääs Kärnämäe külä. Külän om Joosu bussipiätüs. Joosu ja Mõrgi vaihõpääle jääs vana savikarjäär, kon põrõhõlla om järv. Säält kaivõtust savist om tett samottkivve, keraamikat, põrmandoplaatõ, portsõlanni jms.
Joosu külä om uma nime saanuq Joosu mõisa perrä. Mõisa jälki om saanuq uma nime üte mõsinigu perrä, kink üts nimi oll' Justus, ja kedä lühkolt kutsuti Juust.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Laheda valda.
Midä kaiaq tasos.
Joosu küllä jääseq Joosu mõisa huunõq ja mõisapark. Huunist ommaq alalõ ait ni kehvän saison härbän ja kõrts. 
Kuulsambaq inemiseq.
Joosu mõisan om latsõn elänüq ilmakuulsa meresõitja ja maiõuurja Wrangelli Ferdinand.
Põlva kihlkunna jõõq

Põlva kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna jõõq ja ujaq. 
 A H J K L M O P R S T U V
Harglõ kihlkunna jõõq

Harglõ kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna jõõq ja ujaq. 
 A H K L M N P R S T U V Ä
Kanepi kihlkunna jõõq

Kanepi kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna jõõq ja ujaq. 
 H I J K L M P R S T V Ä
Karula kihlkunna jõõq

Karula kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna jõõq ja ujaq. 
 A E H K L M N P R S T U V Ä Ü
Rõugõ kihlkunna jõõq

Rõugõ kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna jõõq, ujaq, suurõmbaq kraaviq ja lätteq. 
 A H J K L M O P R S T U V
Räpinä kihlkunna jõõq

Räpinä kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna jõõq ja ujaq. 
 A H K L M N P R S T V &lt;br&gt;
Urvastõ kihlkunna jõõq

Urvastõ kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna jõõq, ujaq, suurõmbaq kraaviq ja lätteq. 
 A H J K L M N O P R S T U V Ü
Vahtsõliina kihlkunna jõõq

Vahtsõliina kihlkunna jõki nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna jõõq ja ujaq. 
 H I J K L M N O P R S T U V &lt;br&gt;
Võromaa jõõq

Võromaa jõõq tegüsiq sõs, ku Lõuna-Eesti iä alt vällä pässi. Iä sulamisõ aigo nii 12 000 aastakka tagasi oll' Peipsi-Pihkva järve lohon iäsulamisõ viist tegünüq pall'o suurõmb järv'. Tuu järv' naas' edimält Võro-Harglõ orgo pite Lätimaa poolõ tühäs juuskma. Ku vesi oll' küländ madalas jäänüq, tegüsi Loosi kotsil viilahi. Tuu oll' oron korgõmb kotus. Säält vesi inämb vanan tsihin edesi es päseq ja naas' tagasi juuskma. Võromaa jõki viiq juuskvaq ütelt puult Liivi lahtõ ja tõsõlt puult läbi Peipsi Soomõ lahtõ. Viilahi lätt Haani ja Karula korgustikku pite.
Võromaa jõõq nakkasõq pääle korgõmbidõ kotussidõ päält. Tuuperäst om näide juuskminõ alostusõn väega kipõ. Keskkotsil juuskvaq jõõq inämbüste liivakivi sisse kulunuidõ süvvi orgõ seen. Orgõ korgõq ja inämbjaolt mõtsadsõq nõlvaq ommaq väega ilosaq. Jõõorgõ süvvüs või ollaq nii paarikümne miitre kandin. Sääntseq jõõq ommaq Võromaa suurõmbaq - Võhandu, Piusa, Ahja (Ah'a) jõgi. Mustjõgi joud liivakivist orgo õkva inne sissejuuskmist Koiva jõkkõ. Võhandu üten Pühäjõõgaq om Eesti kõgõ pikemb jõgi (162 km).
Perismõisa

Perismõisa vai rüütlimõisa (sks. k. "Rittergut") oll' erämõisa päämine liht. Perismõisa umanigulõ olliq ette nättüq privileegiq ja õigusõq umal alal, agaq täl olliq kah kohustusõq riigi iin. Näütüses oll' paigapäälidse aadliorganisats'ooni (rüütlikunna) puult peetävähe nimekirja v. matriklihe kannõdu peirsmõisa umanigul helüõigus tuu ao aadliumaval'tsusõn — maapäävän. Inämbüs Eesti erämõisit olliq perismõisaq; inämb-vähämb kõik uhkõhe vällä ehitedüq mõisakompleksiq olliq perismõisaq. Perismõisidõ suurusõ kotsilõ ommaq egäl aol olnuq umaq nõudmisõq.
Puulmõisa

Puulmõisa (sks. k. "Landstelle") oll' erämõisa, miä uma suurusõ peräst es saaq perismõisa staatust ei ka õiguisi. Puulmõisaq tegüsiq tüüpilidselt sõs, ku vanõmbast mõisast eräldedi maatükk. Mõni puulmõisa oll' pindala poolõst väega väikene, võttõn hindä ala õnnõ elomaja ja pargi tuu ümbre. Mõnikõrd om puulmõisat nimetet viil maakotussõs, miä om õkvatõlgõq s'aksa keelest.
Kerkomõisa

Kerkomõisa vai kerigumõisa vai pastoraat (saksa keelen "Pastorat") oll' mõisa, miä kuulu lutõri kerkolõ. Mõisan elli ja tuud pidi pastor; mõisamaja oll' ütelepoolõ kerko kontoriruumõs kah. Kerkomõisaq olõ-s nii uhkõhe vällä ehitedüq ku perismõisaq. Hariligult oll' egän kihlkunnan uma kerkomõisa, miä oll' kerko ku kihlkunnakeskusõ lähkün.
Riigimõisa

Riigimõisa (vai kroonumõisa) oll' mõisa, miä kuulu riigile. Mõisan elliq ammõtniguq, kiä kõrraldivaq mõisa majandamist. Riigimõisaq olliq inämbüisi perismõisist ja hariligult kerkomõisist kah tagasihoitligumbalt vällä ehitedüq. Tihtipääle olliq riigimõisa maaq jaeduq tallas.
Kõrvalmõisa

Kõrvalmõisa (sks. k. "Beigut"). Tihtipääle sai üts umanik hindä kätte mito kõrvi vai ligistikku olõjat mõisat, peräst midä noist moodustu ütine mõisamajapidämine. Sääntsel juhul elliq s'aksaq üten mõisan, miä oll' uhkõmbahõ vällä ehitet; tõisin mõisin (minkal olliq sõski kah perismõisa õigusõq) oll' suurõmb tähtsüs majandushuunil. Sääntsit mõisit nimetedi kõrvalmõisis.
Liinamõisa

Liinamõisa vai raadimõisa oll' mõisa, miä kuulu liinaval'tsusõlõ. Liinamõisaq olliq suurõmbidõ liino (Talliin, Tarto, Pärno, Narva) man.
Kar'amõisa

Kar'amõisa (sks. k. "Hoflage") oll' kompleks mõisa keskusõst kavvõmban, kon elliq osaq tüüliseq, hoiõti karja vai kon oll' määnegi tüüstüs. Kar'amõisa moodusta es umaette mõisamajapidämist. Kar'amõisaq olliq päämõisidõga võrrõldõn tagasihoitligult vällä ehitedüq; tihtipääle püsü es nääq kuigi kavva. Tuu olõ es sukugi kimmäs, kas ja määntsit mõisasüämest kavvõmban olõjit ehitüisi ja näide parkõ loeti kar'amõisas vai loeda es. Inämbüsel kar'amõisist oll' sõski määnegi mõisasüä olõman.
Rüütlikunnamõisa

Rüütlikunnamõisa (sks. k. "Ritterschaftgut") oll' mõisa, miä kuulu rüütlikunnalõ. Noidõ mõisidõ huunõq olliq sagõhõhe tagasihoitligumbaq. Mõisin elliq näide majandajaq.
Võhandu jõgi

Võhandu jõgi om Eesti kõgõ pikemb jõgi. Tä nakkas pääle Savõrna külä ligidält ja suubus Võõpso lähkün Lämmähejärve. Võhandu jõõ pikkus om 162 km ni jõgikund om 1420 km². Vagola järvest ülesvuulu kand jõgi nimme Pühäjõgi ni alambjoosul Võujõgi. Võhandu jõgi om laivatõdav Peipsi järvest Võõpso sadamani. 1963. aastagal moodustõdiq Võhandu jõõ ürgoro maastigukaitsõala. 
Paisjärveq.
Kõgõ suurõmbaq paisjärveq Võhandu jõõ pääl ommaq Leevaku paisjärv ja Räpinä paisjärv.
Elokotusõq.
Võhandu jõõ viirde jääseq Kääpä, Leevi, Leevaku, Räpinä, Võõpso ja viil hulka külli.
Võromaa järveq

Võromaa järveq ommaq küländki väikoq, a tuu iist om näid tihtsähe. Erälde tulõ nimmadaq Peipsi-Pihkva järve. Tuu om suurusõ poolõst 5. järv Õuruupan. Põrõhõllatsidõ järvi põh'aq ommaq tegünüq viil illatsõl iäaol. Suurõmb jago järvi tekkü iä sulamisõ aigo kavva üte kotussõ pääl püsünüisi iäunikidõ ala. Võromaa järveq ommaq inämbältjaolt süväq, käärolidsõ kaldõveerega ja näide seen või ollaq saari.
Haani ja Karula korgustiguq ommaq Eestin järvi poolõst üteq rikkambaq - sääl om kogoniq 30 järve 100 km² pääle. 
Suurõmbaq järveq pääle Peipsi ommaq Vagola, Tamula, Aheru järv, Hino järv ja Ähijärv. Võromaal om Eesti kõgõ süvemb järv - Rõugõ Suurjärv (38 m). Süväq järveq ommaq viil Väiku-Palkna, Tsolgo Mustjärv (29,7 m), Uhtjärv ja Keema järv (mõlõmbaq 27 m). 
Põlva ja Räpinä kandin om pall'o järvi, mink vesi om kõgõ tummõmb terve Õuruupa pääle.
Põlva kihlkunna järveq

Põlva kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna järveq. 
 A E J K L M N P S T U V &lt;br&gt;
Harglõ kihlkunna järveq

Harglõ kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna järveq. 
 A E H K L M O P R S T U V &lt;br&gt;
Kanepi kihlkunna järveq

Kanepi kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna järveq. 
 A E H I J K L M O P R S T U V &lt;br&gt;
Karula kihlkunna järveq

Karula kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna järveq. 
 A H J K L M N O P R S T V Õ Ä &lt;br&gt;
Rõugõ kihlkunna järveq

Rõugõ kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna järveq. 
 A E H J K L M O P R S T U V Ü &lt;br&gt;
Räpinä kihlkunna järveq

Räpinä kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna järveq. 
 H I J K L M P R S U V &lt;br&gt;
Urvastõ kihlkunna järveq

Urvastõ kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna järveq. 
 A B E H J K L M O P R S T U V Õ &lt;br&gt;
Vahtsõliina kihlkunna järveq

Vahtsõliina kihlkunna järvi nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna järveq. 
 A H J K L M O P R S T U V Õ &lt;br&gt;
Tilsi mõisa

 
Tilsi mõisa (sks. k. "Tilsi") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa jaeti ärq Väimälä mõisast 1749. a. Mõisahuunõq ommavaq Tilsi külän.
Huunõq.
Pikk ütekõrdnõ puust härbän om ehitet mitmõn jaon. Vanõmbaq osaq võivaq ollaq perit 18. aastagasaast, lõpligu kujo sai hoonõq 19. aastagasaa tõsõl poolõl. Tii ja Tilsi Pikkjärve vaihhõl om olnuq hulka kõrvalhuunit ja väikene park. Innembide ommaq mõisahuunõq paistunuq järve poolõ, a sinnäq ette ommaq puuq kasunuq. Vana Tarto-Võro tii päält lätt Tilssi 3 km pikkunõ tii, mink perämädseq paarsada miitret ommaq tsihtnüq õkvalt päähuunõ keskpaika. 
1921. aastagast pääle oll' mõisahuunõn latsikodo. Ku 1978. a. ehitedi sinnäqsamma kõrvalõ latsikodo vahtsõnõ hoonõq, jäiväq mõisahuunõq tühäs. Alalõ om püsünü illos väreht ja mitmõq kõrvalhuunõq, midä om sõski ümbre ehitet.
Peri mõisa

Peri mõisa (sks. k. "Perrist") oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla maiõ pääl. Mõisa maaq ostõtiq 1530. a. Tõdu mõisa umanigult Tödweni Jürgenilt. Taast ku hindäperi mõisast om edimäne tiidüs 1544. aastagast, ku umanigus sai piiskopkunna foogt Stakelbergi Peter. Mõisahuunõq jääseq Peri küllä Võro-Põlva tiist üte kilomiitre hummogu poolõ. 
Huunõq.
Mõisasüä oll' 18. aastagasaa lõpun vällä ehitet väikene, a stiilne baroknõ kompleks. Täämbädses om puust baroknõ päähoonõq häönüq. Väikon pargin ommaq mitmõq alalõpüsünüq kõrvalhuunõq, muuhulgan stiilne kolmõ kaarõga ait. Aida katussõl om tuulõlipp aastagaarvoga 1777. 
20. aastagasaa lõpun oll' Peri kolhoosikeskus, minkperäst om mõisasüämehe ja tuu ümbre ehitet pall'o vahtsit elo- ja majandushuunit.
Lahokülä (Laheda)

Lahokülä vai Laho om inneskine külä, miä 1977. aastaga panti kokko Himmakülägaq, miä om Põlva kihlkunnan Põlva vallan, Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 7 km, Võrolõ 18 km). 
Külän om kümmekund elämist ni tä jääs suurõsttiist hummogu poolõ. Lahoküläst põh'a poolõ jääs Andre külä, hummogu poolõ Sika külä, lõuna poolõ Himmakülä ja õdagu poolõ Koiolakülä. Külän om Kööbi bussipiätüs.
Naruskikülä

Naruskikülä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Laheda valda. 
Külän om paarkümmekund elämist. Naruskiküläst põh'a poolõ jääs Sika külä, hummogu poolõ Viinakualaan, lõuna poolõ Vana-Koiola mõts ni õdagu poolõ Ortuskülä ja Himmakülä. Külä õdagujako üteldäs Viinakualaanõ, õdagupoolitsõs piiris om Peri uja. Külän om Hõlmu suu. 
Naruskist lätt läbi Rosma–Tiike–Leevi tii ja sinnäq lätt Tilsi-Naruski tii. 
2020. aastaga alostusõn elli Naruskin 36 inemist.
Koiolakülä

Koiolakülä (eesti kiräkeelen Pragi) om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Külä om Orajõõ keskjoosul ürgoro viiri pääl. Külän om paarkümmend elämist. Koiolaküläst põh'a poolõ jääs Meemaskülä, hummogu poolõ Himmakülä, lõuna poolõ Vardja külä ja õdagu poolõ Mustajõõ külä. Koiolakülä õdagujako kutstas Vedo, tuu om vanast olnuq eräle külä. 
Koiolakülän om Silmäläteq, külä lähikesen Pragi suu. Koiolakülä lõunõjaon ommaq Vardja järv ja Kundsa järv. 
Aolugu.
Koiolakülä kotussõ pääl ommaq inemiseq elänüq vähämbält 5000 aastakka. Koiolakülän om kolm kivikalmõ kotust ja om lövvet 9 kääbäst.
1977. aastaga nimmati Koiolakülä eesti kiräkeelen ümbre Pragi küläs, kuiki põlidsõ külä vana nimi om Koiola: 1627. aastaga om kirjä pant "Koykuell", 1900. aastaga ümbre "Койола-Кюла." Koiola küläst saiõ uma nime Vana-Koiola mõisa. 1990–2017, inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Laheda valda. 
2020. aastaga alostusõn elli Koiolakülän 81 inemist.
Innemuistinõ jutt.
Kuis Vanapakan pöksegaq ja nõnarätikugaq kivva kand'
"Põlva kihlkunnah Pragi (mõisa)vallah Koiolaküläh IIvani talo nurmõh om kolm kivivarõmat, minkast rahvajutt niimuudu pajatas. Kõrra võtnuq Vanapakan hindäle nõvvos Koiolakülä ligidäle nurmõ pääle ütte templit vai liina asotadaq, koh tä kõgõ uma suguseldsigaq võinuq elläq. Tuu kotus olnuq katõ suu vaihhõl ja tuuperäst tälle väega miiltpite. Lännüq kah sõs tõnõ mehekene ehitüses kivva tuuma, agaq et täl parõmpat kivvavidämise abinõvvo olõ-s olnuq, sõs võtnuq tä pöksiq jalast ärq ja ajanuq mõlõmbaq seereq kivva täüs. Agaq sõski arvanuq Vanapakan, et tuu kuurma ütes kõrras viiäq viil pall'o väikene om. Võtnuq sõs uma nõnarätiku kah karmanist vällä, ollaq tuu kivva täüs laat'nuq, otsaq kokko sõlmanuq ja sõs nuuq niguq pähklikeseq käe otsa võtnuq, pöksiq kah kivvagaq ola pääle visanuq ja astnuq sõs õigõq tulitsõhõ Koiolakülä poolõ. Saanuq tä parajahe Iiivani talo nurmõ pääle, laulnuq joba külä kikkaq. Vanalpaganal prahvatanuq pöksiseereq lahki ja kõik kiviq sadanuq suurõ mürinägaq kattõ rukka maaha, kuna nõnarätikust maaha sadanuisist kivvast kolmas ruga saanuq. Tuustsaaniq olõ-iq Vanapakan sinnäq inämp tahtnuq templit ehitämä naata. Nuuq kolm kivivarist ommaq sääl nurmõ pääl viil nätäq, agaq mud'oki teedäq olõ-iq nuuq mitte muud ku vanaq kivikalmõq. Sääntseq jutuq ommaq iks kivikalmidõ kotsilõ."
Rasmusseni Anders Fogh

Rasmusseni Anders Fogh (Anders Fogh Rasmussen, sündünü 1953) om Taani poliitik. 27. märtekuu pääväst 2001 kooni 5. mahlakuu pääväni 2009 oll' tä Taani pääministri. 1. põimukuu pääväst 2009 om tä NATO pääsekretär.
Cherubini Luigi

Cherubini Luigi (Luigi Cherubini, 1760-1842) oll' itaalia viiesepp. Tä sündü 14. süküskuu pääväl 1760 ja kuuli 15. urbõkuu pääväl 1842.
Kurów

Kurów om külä Lõunahummogu-Poolan, Puławy ja Lublini vaihõl, Kurówka jõõ veeren. Kurówin elli 2006. aastagal 2782 inemist.
Schwartzi Johann Georg

Schwartzi Johann Georg (Johann Georg Schwartz, 1793-1874) oll' usu- ja haridustegeläne, kiä suurõmba jao umast elost elli ja tüüt' Põlvan. Tä and' vällä uma ao kotsilõ välläpaistva säitsmejaolidsõ kooliraamatidõ ria "Koli-ramat", noist säitsmest jaost kirot' esiq kolm. Nuuq raamadoq pand' tä kirja lõunaeesti keelen, avaldamises panti nuuq põh'aeesti kiilde ümbre. Lõunaeesti keelen om ilmunu timä kirotõt lugõmisõraamat "Eesti Laste sõbber". Rahva hulgan kutsuti tedä Edimäne Varts vai Vana Varts. Peräst tedä olliq Põlvan kerkoopõtajaq timä poig Johann Georg (1868-1903) ja pujapoig Johann Christoph (1903-1933).
Schwartz kirot' üles võro keele sõnno ja saat' noid Faehlmannilõ, Kreutzwaldilõ ja Wiedemannilõ. Tä oll' Kreutzwaldi hää sõbõr, timä Põlva koton vai Põlva pargin mängeq nääq tihtipääle malõt ja arodiq ilmaasjo. Schwartzi aol 1822. aastagal saivaq Põlva kihlkunna inemiseq hindäle priinimeq. Noid võisõvaq nääq esiq vabalt valliq. 
Elokäük.
Schwartzi Johann Georg sündü 25. piimäkuu pääväl 1793 Riian, kuuli 19. urbõkuu pääväl 1874 Põlvan nink om matõt Põlva kalmuaida.
Koli-ramat

"Taa artikli kõnõlõs Põlva kerkoopõtaja Schwartzi toimõndõt kooliraamatist. Vändra kerkoopõtaja Körberi toimõndõt kooliraamatidõ kotsilõ kaeq artiklit "Koli-ramat" (Körber)."
Koli-ramat om Põlva kerkoopõtaja Schwartzi Johann Georgi toimõndõt ja 1852-1861 anonüümselt ilmunu säitsmeosalinõ eestikeelitside kooliraamatidõ rida, miä oll' mõtõld oppajilõ käsiraamatis ni kihlkunnakooli- ja seminäriopilaisilõ oppõraamatis. Nuuq raamadoq anniq oppõtüü jaos inämb ja mitmõkülgsempä matõrjaali ku varatsõmbaq kooliraamadoq, eriti reaalainidõ osan. Raamadoq olliq kirotõduq nii, et nääq avitanuq ette val'mista tulõvaisi põllomiihi.
Kolmanda, neländä ja viiendä jao tõnõ trükk ilmu 1860. Mõnõq jaoq jäiväq tarvitusõlõ pikembäs aos, näist ilmu kuni 6 trükkü.
Koli-ramat (Körber)

"Koli-ramat" oll' Vändra kerkoopõtaja Körberi Carli toimõndõt ja 1854 anonüümselt ilmunu eestikeelitside vallakooliraamatidõ rida.
Härmsi Mihkli

Härmsi Mihkli (Mihkel Härms, 1874-1941) oll' Eesti edimäne elokutsõlinõ tsirgouurja (ornitoluug), tsirkõ rõngastamisõ ja helü perrä tundmaop'misõ algataja Eestin. Tä sündü Põlva kihlkunnan Vana-Koiola vallan Vanakülän nink kuuli Tarton. 
Härmsi Mihkli käve tsirkõ uur'man Valgõl merel, Pamiirin, Iraanin ja muialgi. Tä põh'and' Tarto ülikooli zooloogiamuusõumi Eesti tsirkõ kogo ja pand' kokko Eesti tsirkõ süstemaatilidsõ nimekirä. Kõrrald' tsirkõ kaitsmist (1925 käve Luksõmburgin rahvusvaihhõlidsõl tsirkõ kaitsmisõ kongressil). 1926-1930 oll' rahvusvaihhõlidsõn ornitoloogilidsõn komiteen Eesti esindäjä.
Tiidüstüü.
Tsirgo-uur'misreisiq:
Juhõnd' Luudusõuur'jidõ Seldsi tsirgouur'jit.
Võromaa kooliq

Võromaa kuulõ naati tegemä Roodsi ao lõpun. 1687 võtt' Liivimaa maapäiv vasta kõrra, et ekkä kihlkunda tulõ uma kuul tetäq, kõrralinõ kuulmeistre ammõtihe pandaq ja koolimaa vällä mõõtaq. 1690. aastagil oll' lugu kehv olnuq Kanepi kooliasjogaq ja Urvastõn ollõv koolimaa vilets olnuq, a muial Võromaal oll' koolioppus pääle naanuq.
Põlva kihlkunna kooliq

Põlva kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna kooliq.
Harglõ kihlkunna kooliq

Harglõ kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna kooliq.
Kanepi kihlkunna kooliq

Kanepi kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna kooliq.
Karula kihlkunna kooliq

Karula kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna kooliq.
Rõugõ kihlkunna kooliq

Rõugõ kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna kooliq.
Räpinä kihlkunna kooliq

Räpinä kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna kooliq.
Urvastõ kihlkunna kooliq

Urvastõ kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna kooliq.
Vahtsõliina kihlkunna kooliq

Vahtsõliina kihlkunna kuulõ nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna kooliq.
Võro liina kooliq

Võro liina kuulõ nimekiri lugõ üles Võro kooliq.
Võromaa vallaq

Võromaa valdo nimekiri lugõ üles vallaq, miä ommaq tävveniste vai suurõmpalt jaolt Võromaal. 
Võromaa vanaq vallaq.
Kunagi Võromaal olnuq vallaq, mink nimeliidsi s'oo ilma aigu inämb olõ-iq.
Vana-Koiola

Vana-Koiola om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 10 km, Võrolõ 15 km). Külän om paarkümmend elämist. Vanast-Koiolast põh'a poolõ jääseq Vardja ja Ortuskülä, hummogu poolõ Vana-Koiola mõts, lõuna poolõ Joosu ni õdagu poolõ Lüüsi ja Viuperä küläq. Külä om tekkünüq Vana-Koiola järve viirde. Vanan-Koiolan tüütäs algkuul ja kultuurimaja. Külän ommaq Vana-Koiola, Luiga ja Kommõri bussipiätüseq. 
Aolugu.
Vana-Koiola järve veeren ommaq inemiseq elänüq 5000 aastakka. Külän oll' umal aol Vana-Koiola mõisa süä. 
2006. aastaga põimukuun peeti Vanan-Koiolan Kaika suvõülikuuli.
Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve Vana-Koiola Laheda valda.
Midä kaiaq tasos.
Vana-Koiola järv.
Vardja

Vardja vai Vardja mõisa om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 8 km, Võrolõ 17 km, tiist õdagu puul). Külän om paarkümmend elämist. Vardjast põh'a poolõ jääväq Koiolakülä ja Himmakülä, hummogu poolõ inneskine Ortuskülä, lõuna poolõ Vana-Koiola ni õdagu poolõ Tilsi. Külän om Vardja järv. Vardjan tüütäs Vardja massinaütistü. Külä hummoguveere pääl ommaq Lemmiku puut ja bussipiätüs. Umal aol oll' Vardjan Vardja mõisa vai Pragi mõisa. 
Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve Vardja külä Laheda valda. 
2020. aastaga alostusõn elli Vardja külän 133 inemist.
Ortuskülä

Ortuskülä oll' külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 8 km, Võrolõ 17 km, tiist hummogu puul).
Külän oll' kümmekund elämist.
Ortusküläst põh'a poolõ jääs Himmakülä, hummogu poolõ Naruskikülä, lõuna poolõ Vana-Koiola ni õdagu poolõ Vardja.
Vedo külä

Vedo külä om inneskine külä Põlva kihlkunnan, Orajõõ keskjoosul, miä seo ilma aigu om Koiolakülä alaq pant.
Külän ommaq mõnõq elämiseq. Vedo küläst põh'a poolõ jääs Piksõlaan, hummogu poolõ Koiolakülä, lõuna poolõ Tilsi ja õdagu poolõ Mäni külä.
Mäni

Mäni (käänetäs "Mänile, Mänil") om inneskine külä Põlva kihlkunnan. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Mäni küläst põh'a ja hummogu poolõ jääs Piksõlaan, lõuna poolõ Mustajõõ külä ja õdagu poolõ Sõrõstõ külä.
Mustajõõ

Mustajõõ om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Kooniq Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq 2017. aastaga käve külä Laheda valda. Külä om Orajõõ vai Mustajõõ alambjoosul, vana Võro tii veeren. Külän om kümmekund elämist. Mustajõõ küläst põh'a poolõ jääväq Sõrõstõ ja Mäni, hummogu poolõ Tilsi, lõuna poolõ Kruuta külä ja õdagu poolõ Põlgastõ külä. 
Aolugu.
Mustajõõ külä perrä sai uma nime Vinne aignõ Mustajõõ külänõvvokogo.
Kuulsambaq inemiseq.
Mustaltjõõlt om perit kunstnik Lepä Lembit.
Kruuta

Kruuta om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Külä om vana Võro tii veeren, jääs tuust õdagu poolõ. Külän ommaq mõnõq elämiseq.
Kruuta küläst põh'a poolõ jääs Mustajõõ külä, hummogu poolõ Koolitarõ külä, lõuna poolõ Lahe külä ja õdagu poolõ Roosi külä. Küläst juusk läbi Orajõgi vai Mustjõgi.
Tilsi (Laheda)

Tilsi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Külä jääs suurõmbalt jaolt Pikkjärve ja Kõrbjärve vaihõlõ. Külän eläs mõnisada inemist. Tilsist põh'a poolõ jääs Vedo külä, hummogu poolõ Vardja ja Viuperä külä, lõuna poolõ Koolitarõ külä ja õdagu poolõ Mustajõõ külä. 
Tilsi käve inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist Laheda valda. 
Tilsin om Laheda vallamaja, kuul, latsikodo, raamatokogo ja kats puuti.
Koolitarõ külä

Koolitarõ külä vai Palokülä om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Külän ommaq mõnõq elämiseq.
Koolitarõ küläst põh'a ja hummogu poolõ jääs Tilsi, lõuna poolõ Suurkülä ja õdagu poolõ Kruuta külä.
Viuperä

Viuperä om inneskine külä, miä 1977. aastaga panti Tilsi külä alaq, parhilladsõ jaotusõ perrä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Külän ommaq mõnõq elämiseq. Viuperä küläst põh'a poolõ jääs Vardja, hummogu poolõ Vana-Koiola, lõuna poolõ Lüüsi külä ja õdagu poolõ Tilsi.
Lüüsi (Laheda)

Lüüsi om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Külän ommaq mõnõq elämiseq. Lüüsi küläst põh'a poolõ jääs Viuperä külä, hummogu poolõ Vana-Koiola külä, lõuna ja õdagu poolõ Suurkülä.
Meltssaarõ

Meltssaarõ om inneskine külä Põlva kihlkunnan.
Külän ommaq mõnõq elämiseq. Meltssaarõ küläst põh'a poolõ jääs Suurkülä, hummogu poolõ Joosu, lõuna poolõ Parksepä ja õdagu poolõ Kanariku külä.
Mõrgi (Laheda)

Mõrgi (käänetäs "Mõrki", "Mõrgih") om inneskine külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän om kümmekund elämist. Mõrgi küläst hummogu poolõ jääs Olõski külä õdagu poolõ Joosu. 
Huvitavat kaemist.
Mõrgi ja Joosu vaihhõlõ jääs vana savikarjäär, kon põrõhõlla om järv.
Suurkülä (Laheda)

Suurkülä om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 
Külän om paarkümmend elämist. Suurküläst põh'a poolõ jääs parhilladsõ Tilsi külä külge pantuq Koolitarõ külä ja Viuperä külä, hummogu poolõ Joosu ja Vana-Koiola, lõuna poolõ Parksepä külä ja õdagu poolõ Lahe külä. 
Külä hummogujago om Lüüsi, miä om 30. aastil eräle külä olnuq. 1977. aastaga panti Suurõkülä mano Meltssaarõ. 
Suurõkülä õdagujaon om Ridali linnuväli. 
Suurkülän om inne Tilssi kolimist olnuq Laheda valla ja inne tuud Musajõõ külänõvvokogo keskus.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Suurkülä Laheda valda.
2020. aastaga alostusõn elli Suurõnkülän 86 inemist.
Vana-Koiola kuul

Vana-Koiola kuul oll' kuul Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vana-Koiola külän. Kuul tüüt' aastagil 1926-2010, tä om olnuq nii algkuul ku ka põhikuul. Vanaq kooli huunõq ommavaq õkvalt Vana-Koiola järve veeren, põh'a puul. 
Aolugu.
Neläklassilinõ Vana-Koiola algkuul naas' tüüle 1926. aastagal Vana-Koiola rendimõisa huunõn. Kooli edimäne juhataja oll' Henno Alfred, kiä tüüt' koolin 1941. aastaganiq. 1946. aastagal tetti kuul säitsmeklassilidsõs, 1962. aastagal katsaklassilidsõs, 1989. aastagal ütsäklassilidsõs, 2001. aastagal jälq kuvvõklassilidsõs algkoolis. 2010. aastagal, ku opilaisi oll' jäänüq väega veitüs, panti kuul kinniq.
Kõgõ pikembält oll' kooli juhis Polli Aksel, kiä juhtõ kuuli päält 25 aastaka (1953-1979). Timä aol paranõsi kooli majanduslik olukõrd joudsahe: kuuli panti eelektri, koolimajalõ ehitediq mano vahtsõnõ jago ja süüklahoonõq.
85 aastaga joosul oll' koolil 13 juhti ja päält saa oppaja. 
Lõpõtajaq.
Aastil 1949-2000 lõpõt' kooli 545 opilast. Noist tuntumbaq ommaq bioloogiadoktor Saksa Valdur ja mõtsamajandusõ tippspetsiälist Tasso Enn.
Kuul ja võro kiil.
Vana-Koiola koolin om opat võro kiilt ja opilasõq ommaq ossa võtnuq võrokeelitside kirätöie võistluisist. 2005. aastagal peeti kooli man 17. Kaika suvõülikuul.
Pragi kuul

Pragi kuul oll' algkuul Põlva kihlkunnan Aleksandri vallan (Vardja/Pragi mõisan) Koiolakülän. Koolin naati oppama 1812. a. ja sääl opati 1972. aastagani. Koolimaja Orajõõ veeren om alalõ ja sääl eletäs.
Aolugu.
Kuul luudi 1812. a. Pragi mõisa ala käüvän Koiolakülän. 
1925. aastagal oll' kuul 2-klassilinõ, sääl oppõ 64 last ja opas' 1 oppaja. 
1934. aastagast oll' kuul 5-klassilinõ, 1939. aastagast 6-klassilinõ. 
1944. a. oll' opilaisi 69 (noist tütärlatsi 38). Sõs oll' kuul 6-klassilinõ mittetävvelik keskkuul. 1945 oll' opilaisi joba 86 (noist 50 tütärlast) ja kuul oll' 7-klassilinõ, sääl oll' kolm klassikomplekti ja kolm oppajat. Mõnõq aastaq püssü koolilatsi arv 80 ümbre ja oppajit tull' üts mano. 1948.-1949. opiaastagast muudõti kuul 4-klassilidsõs algkoolis, kon oll' 2 klassikomplekti ja 2 oppajat. Opilaisi oll' sõs 43 (20 tütärlast). Säält edesi naas' opilaisi arv kahanõma. 1955 oll' kuul 4-klassilinõ ja 1 klassikomplektiga (16 last ja 1 oppaja). Kuul panti kinniq 1972. a.
Võro liina vapp

Võro liina vapi kinnit' Võro liinalõ 4. rehekuu pääväl 1788 Vinne keisrinna Katariina II: "Vapi pääl om kuldsõ välä pääl kuus ku märk tuust, et ümbre taa liina om küländ pall'o taad puud kasuman."
Võro liina lipp

Võro liina lipp om ristküligukujolinõ rohilinõ kangas, mink ülevän ja all veeren om kõllanõ horisontaalnõ riba. Lipu normaalmõõdoq ommaq 1650x1050 mm, pikkusõ ja lakjusõ vaihõkõrd om 11 : 7.
Põlva

Põlva om liin Põh'a-Võromaa keskosan Orajõõ alambjoosul. Põlva liin om Põlva kihlkunna ja põrõhõlladsõ Põlva maakunna ni Põlva valla keskus. Põlvast om Võrolõ 25 km ja Tartohe 50 km, liinast lätt läbi Tarto–Petseri raudtii.
Põlva liina pindala om 5,46 km². Saisogaq 01.01.2005 elli Põlvan 6440 inemist. 
Aolugu.
Tsaariaol oll' Põlva väikene kerkokülä. 
1910 panti nukakivi Põlva seldsimajalõ, prõllatsõlõ Põlva Keskraamadukogo huunõlõ. Projektiirjä oll' põllumiis ja ehitüsettevõtja Plado Jaan, ehitüsmeistre oll' J. Sarv Otõmpäält.
Eesti Vabariigi saiõn kasvi Põlva joudsahe. Majandustegevüsele and' huugu Tarto-Petseri raudtii valmissaaminõ 1931. a. märtekuun. Suurõmbaq huunõq, miä ehitediq, olliq Põlva Ütispank (1929), majandusütisüse (1932) ja apteegi (1936) huunõq nink Pikka Villavabrik ja Tanningu rõiva- ja värvmistüükoda.
16. põimukuu pääväl 1944 häösi sõatulõn alõvi keskosa: koolimaja, apteek, pastoraat, majandusütisüse maja ja mito puuuti.
1950 alost' 7-klassilidsõ kooli baasil tüüd Põlva Keskkuul, prõllanõ Põlva Ütisgümnaasium.
1965. a. 1. rehekuu pääväl saiq valmis Põlva Piimätuutidõ kombinaadi vahtsõq huunõq. Toodangut naati andma 1966. a. alostusõst.
1980 sai valmis vahtsõnõ Põlva haigla hoonõq (projektiirnüq Väärtnõu Ell).
21. hainakuu pääväl 1984 tetti vallalõ Põlva tervüsespordimaja (põrõhõllanõ Põlva Spordikeskus), 28. piimäkuu pääväl 1991 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus.
Põlva allõv sai liina staatusõ 10. põimukuu pääväl 1993.
Haridus ja kultuurielo.
Kooliq.
Põlva liinan om (2006. a. saisogaq) 6 kuuli: 
Sport.
Põlvan om küländ kõrralinõ staadion ja Mesikäpä Hall, kon saa käsipalli, korvpalli ja võrkpalli mängi. Põlva om kuulsa uma käsipallimiiskunna Serviti poolõst, miä om üts Eesti parõmbit.
Põlva liina lipp

Põlva liina lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva liina lipp. Lipp om kinnütet 23. vahtsõaastakuu pääväl 1995.
Vällänägemine.
Lipu pääl om 6 võrdsõ lakjusõga horisontaalsõt triipo: üleväst alatõn rohilinõ, valgõ, sinine, sinine, valgõ, rohilinõ. Kats keskmäst sinist triipo moodustasõq üte laja sinidse riba. Lipu kesken om Põlva liina vapp.
Seletüs.
Lipu värmiq tähendäseq linakasvatust. Põlva ümbrüse talopujaq teeneq pikkä aigo lina kasvatamisõga hääd rahha. Tuu raha iist naksiq nääq 19. aastagasaal talla perises ostma. 
Värviq sümbolisiirväq: rohilinõ - lina vars, sinine - lina häitseq, valgõ - linakivvust saad toodang.
Põlva liina vapp

Põlva liina vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva liina vapp. Vapp om kinnitet 23. vahtsõaastakuu pääväl 1995.
Vällänägemine.
Hõbõjõdsõ vapikilbi keskel sais rohilinõ kikas. Vapi ülevän veeren ommaq kats sinist viieharolist häitset. Kikas hoit jään ülesnõstõt jalan (kaardi)keppi, kur'a jalagaq toetas tä neerukujolidsõ rohilidsõ jalgõalotsõ pääle.
Seletüs.
Kikas om sümbolinaq katõ tähendüsegaq. Ühelt puult om tä heraldikan vabadusõ sümbol, ja Põlva oll' tagasi tett Eesti Vabariigin edimäne allõv, miä hinnäst liinas kuulut'. Tõsõst külest, eriti üten kaardikepigaq, om (aabitsa)kikas haridusõ ja koolioppusõ sümbol. Põlva liin om vällä kasunu kihlkunnakerko ümbre olnust küläst. Põlva kerkon om pikkä aigo opõtajanaq tüütänüq Eesti haridusaoluun pall'o ärq tennüq Schwartzi Johann Georg, kiä and' vällä kooliraamatidõ joro "Koli-ramat", ni Oldekopi Gustav. Pääle tuu ommaq Põlvagaq köüdet olnuq üts rahvusligu liikmisõ juhtõ ja folkloori korjamisõ algataja Hurda Jakob ni eesti rahvusligu pedagoogikatiidüse üts luujit Käisi Johannes. Põlva om pikkä aigu olnuq vähämbält uma ligembä ümbrüse hariduskeskusõs, tan asosi 1688. a. üts katõst Võromaa koolist, 1833 tüüd alostanuq kihlkunnakuul oll' tuul aol edimäne Võromaal. Neeru kujogaq rohilinõ jalgõalone sümbolisiir Põlva liina asomist mitmõ künkä ja Ora ürgoro pervi pääl. Kats sinist viieharolist häitset omaq stiliseerit linahäitsmeq, miä viitasõq linakasutusõlõ. 
Tuuga tiinseväq Põlva kihlkunna talopujaq pikkä aigu hääd rahha. Kats häitset sümbolisiirväq viil tuud, et Põlval om kats ossa. Noist üts om kujonõnuq kerkokülä suurõmbas kasumisõl ja tõnõ paar kilomiitrit kavvõmban raudtiijaama ümbre.
Räpinä

Räpinä om liin Põh'ahummogu-Võromaal Võhandu jõõ alambjoosul. Räpinä liin om Räpinä valla ja Räpinä kihlkunna keskus. Räpinält om Võrolõ 44 km ja Tartohe 64 km.
Haridus ja kultuurielo.
Kooliq.
Räpinä liinan om (2006. a. saisogaq) 3 kuuli:
Räpinä valla lipp

Räpinä lipp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Räpinä valla lipp. Lipp om kinnütet 11. vahtsõaastakuu pääväl 2000.
Vällänägemine.
Räpinä lipp om vapilipp, mink normaalmõõdoq ommaq 105 x 105 cm.
Räpinä valla vapp

Räpinä vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Räpinä valla vapp. Vapp om kinnitet 11. vahtsõaastakuu pääväl 2000.
Vällänägemine.
Sinitse, kuusõlõikõlidsõ päütsegaq kilbi pääl om nelä paarinkõdaragaq vesiratas, mink keskel om vesiroosi katsa lehegaq topõlthäidseq - kõik nuuq ommaq hõbõjõdsõq. Häitsme tsõõrik süä om kuldnõ.
India

India Vabariik (hindi keelen "Bhārat Ganarājya") om riik Lõuna-Aasian, rahvaarvo poolõst Hiina perän tõõnõ riik maailman. Indian eläs üle mill'ardi inimese, kiä kõnõlõsõq inämb ku sata kiilt. Indial om maapiir Bangladeshi, Myanmari, Hiina, Bhutani, Nepali ja Pakistaniga. India suurmeren India ranna lähkün ommaq Sri Lanka ja Maldiiviq.
Laheda vald

Laheda vald oll' vald Võromaa keskpaigan. Suurõmb jago Laheda vallast jäi Põlva kihlkunda. Lahe ja Roosi küläq jäiq Kanepi kihlkunda. 
Eesti umavalitsuisi ümbrekõrraldamisõga 2017. aastagal panti Laheda vald Ah'a, Moostõ, Põlva ja Vastse-Kuuste vallaga kokko ja tetti vahtsõnõ Põlva vald. 
Küläq.
Laheda vallan oll´ 21 küllä: 
Himmakülä - Joosu - Koiolakülä - Koolitarõ - Kruuta - Lahe - Lahokülä - Lüüsi - Meltssaarõ - Mustajõõ - Mõrgi - Mäni - Naruskikülä - Ortuskülä - Roosi - Suurkülä - Tilsi - Vana-Koiola - Vardja - Vedo - Viuperä
Tõõlinõ Jeesusõ Kerik

Tõõlinõ Jeesusõ Kerik (traditsioonilidsõn hiina kirän 真耶穌教會) om hindäperi Hiina kerik, miä om saanuq algusõ nelipühikerikust. Kerik luudi Pekingin 1917. Parhilla tüütäs taa 38 maal. Liikmit arvatas ollõv 1,5 mill'onat. 
10 sakramenti.
Pühä Vaim.
Pühä Vaimu vastavõtminõ, minkast and tunnistust kiiliga kõnõlõminõ, and meile perändüseosa taivadsõn kuningriigin.
Ristmine.
Viiga ristmine om sakrament pattõ maahamõskmisõs et vaim saasiq vahtsõmbas minnäq. Ristmine tulõ läbi viiäq luuduslidsõn elävän viin, näütüses jõõn, meren vai lätten. 
Ristjä, kiä om joba inne saanuq Pühä Vaimu ristmise, juhatas ristmist Jeesusõ Krõstusõ nimel. Tuu kedä ristitäs tulõ allapoolõ painutõt pääga ja nägo allapoolõ üleni vette kasta. 
Jalgo mõskminõ.
Jalgo mõskmisõ sakrament võimaldas Jeesusõga üts ollaq. Tuu tulõtas meile kõikaig miilde armastust, pühädüst, alandlikkust, andisandmist ja tiinmist. Ega inemine, kiä om viiga ristit, piät laskma ummi jalgo Jeesusõ Krõstusõ nimel mõskõ. 
Armulaud.
Armulaud om sakrament, midä toimõtadas Jeesuse Krõstusõ surma mälehtüses. Tuu võimaldas meil ossa saiaq uma Esändä verest ja ihost nink ollaq timäga kuun nii, et mi saa egävedse elo ja meid pästetäs viimädsel kohtopääväl. Armulauda toimõtadas ega kõrd, ku tuu om võimalik. Armulaual tarvitõdas õnnõ ütte hapõndamata leibä ja viinamar'amahla. 
Sabat.
Sabatipäiv, säitsmes nädälipäiv (puulpäiv), om pühä päiv, minka Jummal õnnist' ja pühits'. Tuud peetäs Esändä armust Jumala luumisõtüü ja ärqpästmise mälehtüses, luutõn egävest puhkust tulõvadsõn elon.
Jeesus Krõstus.
Jeesus Krõstus, Sõna, miä sai lihas, kuuli risti pääl patotsidõ lunastusõs, nõssi üles kolmandal pääväl ja läts' üles taivahe. Tä om inemkunna ainugõnõ Pästjä ja ainugõnõ tõõlinõ Jummal.
Pühä Piibli.
Pühä Piibli, miä sais kuun Vanast ja Vahtsõst Tõstamendist, om Jumalast inspireerit, ainugõnõ pühäkirätõtõ ja krõstligu elo standard.
Ärqpästmine.
Ärq pästetäs Jumala armust usu läbi. Uskliguq piät tugõma Pühäle Vaimule, et taotlõdaq pühhä ello, avvustaq Jumalat ja armastaq inemiisi.
Kerik.
Tõõlinõ Jeesusõ Kerik, minka põh'and' Esänd Jeesus Krõstus Pühä Vaimu läbi "illadsõ vihma" aigu, om tagasi tennüq apostlidõaigsõ tõõlidsõ kerigu.
Viimädse päävä kohus.
Esändä tõnõ tulõminõ toimus viimädsel kohtopääväl, kui tä tulõ kohot mõistma maailma üle: õigõq saavaq egävedse elo, aga hõelaq mõistõtas egäveste hukatustõ.
Laheda valla lipp

Laheda valla lipp om Eesti Vabariigi inneskidse valitsõmisütsüse Laheda valla lipp. Lipp om kinnütet 27. urbõkuu pääväl 1995.
Vällänägemine.
Laheda valla lipp om kruudukujolinõ vapilipp. Normaalmõõdoq ommaq 105 X 105 cm.
Laheda valla vapp

Laheda valla vapp om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Laheda valla vapp. Vapp om kinnitet 27. urbõkuu pääväl 1995.
Vällänägemine.
Sinitse kilbi pääl nõsõs alomadsõst serväst hõbõjõnõ vähk. Kuldsõn pähütsin om neli sinist linahäidset.
Seletüs.
Vapi värmiq ja kujondiq tähistäseq puhast luudust, linakasotust ja sinist savvi. Kuldnõ pähüts viitas Põlva maakunna vapilõ. Linahäitsmide arv märk' valla maiõ pääl olnuq neljä mõisat.
Vald

Vald om mitmõn riigin valitsõmisütsüs.
Eesti vallaq aoluun.
Eestin ja tõisil soomõugrilaisi maiõl tähend' skandinaavia lainsõna "vald" muinasaol ilmselt kas kinkagi puult inämb vai vähämb vägivaldsõlt kehtestet võimo ja võimoalla vai mõnõ paigapäälse autoriteedi mõopiirkunda (tuust aost ommaq ilmselt perit kah sõna "vald" köüdüsseq võimo ja mõogaq, näütüses liitsõnnon meelevald, vägivald jne). Arvadaq, et erinevält kihlkunnast, es olõq vald kimmäs val'tsõmispiirkund vai -ütsüs. 
17. aastagasaal naati vallas nimetämä üte mõisa mano kuuluvit perisorjusõn talopoigõ majapidämiisi, tuu tähendäs üte mõisa võimkunda, inemiisi ja maid. 18. aastagasaal naas' vald tähendämä viil lihtsält talopoigõ kogokunda. Olukõrd muutu peräst perisorjusõ kaotamist 1816 Eestimaal ja 1819 Liivimaal, peräst midä naati tegemä valdo, miä olliq paikliguq val'tsõmisütsüseq; inämbüisi tetti noid mõisidõ kaupa. 1866. aasta vallareformigaq saivaq vallaq mõisast sõltumatus, talopujad saivaq esiq hindäle vallaval'tsusõ (volikogo) valliq. Valimiseq olliq 1917. aastaganiq sõski saisusliguq: peremiheq valisivaq kats, sulatsõq üte kolmandaosa volikogost. Pääle Radokuurevoluts'uuni muutuvaq valimiseq demokraatlikõs, valit koko naati kutsma nõvvokogos, nuuq nimetediq jälq volikogodõs 1926. aastagal. 
Edimädse Eesti vabariigi aigu, veitse joba innembgi, vähendediq valdo arvo peris pall'o, et tetäq näid elojovvulidsõmbas ja efektiivsembäs, 1939. aastagas oll' Eestin veitse üle 200 valla. Vallaq püssüväq Eestin 1950. aastaganiq, ku säeti sisse nõvvokogolik val'tsõmiskõrd. 1945–1950 eksistiirseväq valdo allütsüisinäq külänõvvokogoq.
Eesti vallaq s'oo ilma aigu.
Valdo naati tagasi tegemä alatõn 1990. aastagast, ku kolmõ aastaga kestel viidi läbi põh'alik val'tsõmisreform. Külänõvvokogoq nimetediq ümbre valdos ni näid naati kokko pandma. Pääle tuu luudi maavaldado kõrvalõ alõvivallaq, noidõs saivaq alõviq, miä toona liinas saa-s. Mõnõ ao peräst naksivaq tekkümä liino ja maavaldado ütidseq umaval'tsusõq (näütüses Räpinä liina ja valla uma), miä tähend' tuud, et valla territooriumi sisse võisõvaq naata kuuluma liinaq. 
Kuna valdo suurus, rahva hulk ja elojovvulidsus ommaq üle Eesti väega esiqmuudu, om püüvvet läbi viiäq suurõmbit val'tsõmisreforme, et umaval'tsuisi süsteemi tasakaalustadaq. Nuuq val'tsusõpoolidsõq katsõq ommaq lõppõnuq tulõmusõldaq, agaq umal algatusõl ommaq sõski pall'oq vallaq, liinaq ja alõviq ütsütegaq kokko lännüq ni moodustanuq tugõvampi umaval'tsusütsüisi. Tõõlinõ pretsedent luudi agaq 2005. aastagal, ku Tapa vallas lätsiq kokko Lehtse ja Saksi vald ni Tapa liin ni tuu aoni Järvä maakunna ala kuulunuq Lehtse valla alaq lätsiq Lääne-Viru maakunda.
Võromaa suuq

Võromaa suuq ommaq inämbüisi väikoq ja näid om veidemb ku muial Eestin. Suurõmbaq suuq ommaq Luhasuu (Rõugõ kihlkunnan), Määräastü vai Miilva suu ja Meenikunno suu (Räpinä kihlkunnan) - nuuq ommaq päält 6000 aastaga vanaq. Kõgõ paksõmba turbakihigaq om Vällämäe alonõ suu (Rõugõ kihlkunnan) - 17 miitret.
Räpinä kihlkunna suuq

Räpinä kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna suuq. 
 A E H I K L M N O P R S T V &lt;br&gt;
Harglõ kihlkunna suuq

Harglõ kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Harglõ kihlkunna suuq. 
 A E J K L M N P S T U V &lt;br&gt;
Kanepi kihlkunna suuq

Kanepi kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Kanepi kihlkunna suuq. 
 A E J K L M N P S T U V &lt;br&gt;
Karula kihlkunna suuq

Karula kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Karula kihlkunna suuq. 
 A E J K L M N P S T U V &lt;br&gt;
Põlva kihlkunna suuq

Põlva kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Põlva kihlkunna suuq. 
 A E J K L M N P S T U V &lt;br&gt;
Rõugõ kihlkunna suuq

Rõugõ kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Rõugõ kihlkunna suuq. 
 A E J K L M N P S T U V &lt;br&gt;
Urvastõ kihlkunna suuq

Urvastõ kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Urvastõ kihlkunna suuq. 
 A E J K L M N P S T U V &lt;br&gt;
Vahtsõliina kihlkunna suuq

Vahtsõliina kihlkunna soiõ nimekiri lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna suuq. 
 A E J K L M N P S T U V &lt;br&gt;
Räpinä kihlkunna küläq

Räpinä kihlkunna külli nimekiri lugõ üles Räpinä kihlkunna küläq. 
 A H J K L M N O P R S T V &lt;br&gt; 
Kaeq viil.
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Pääsnä

Pääsnä om külä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Võhandu jõõ veeren. Pääsnä küläst põh'a poolõ jääs Ruuna külä, hummogu poolõ Mõtsavaara külä, lõunõ poolõ Suuhara külä ja õdagu poolõ Hundilaanõ külä.
Sólyomi László

Sólyomi László (ungari keelen: "Sólyom László" [šoojom laasloo]; sündü 1942) om Ungari jurist ja poliitik. Tä oll' Ungari Vabariigi president 2005. aastaga 5. põimukuu pääväst 2010. aastaga 5. põimukuu pääväni. Tä om käünüq ka Eestin.
Võro Tiatriateljee

Võro Tiatriateljee om puul'kutsõlinõ projektitiatri, miä tegotsõs "Kandlõ" kultuurimaja man ja mink lavastusõq ommaq suurõlt jaolt võrokeelidseq. Võro Tiatriateljee om innembidse Võro Rahvatiatri perrätulõja. 1999. aastagast pääle toimõndas tä uma programmi perrä, mink tagapõh'as om uma kiil ja kultuur. Tuusjaos tarvitõdas väärtkirändüst ja -dramaturgiat. Kolm lavastust om saanuq Grand Prix' üleriigilidsel harrastustiatridõ liido festivaalil.
2009. aastagal nimitedi tiatriateljee Võro Liinatiatris.