tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Džainism

Džainism om Indiast perit usk ja filosoofiakuulkund, miä tekkü umbõs 570. a. i.m.a. Džainism tarvitas inämbvähämb sammo mõistis kui budism. Džainismi-usoliisi om s'oo ilma aigu päält 10 mill'ona, noist suurõmb jago Indian.
Judaism

Judaism vai juudiusk om juudi rahva usk. Judaism om monoteistline usk, miä tuginõs Vanalõ Testamendile, esieränis viiele Moosõsõ raamadulõ ja Talmudilõ. Tä tekkü II aastagatuhandõl i.m.a. Judaismist ommaq vällä kasunuq ristiusk ja muhamediusk. Iisraelin om judaism kõgõ tähtsämb usk.
Aabraham

Aabraham oll' edimäne ja kõgõ tähtsämb Piibli patriark. Tä oll' Terahi poig.
Aabrahamil om tähtsä kotus judaismin, ristiuson ja muhamediuson, kon tedä peetäs usoesäs. 
Legendi perrä om Aabraham pall'odõ Lähkü-Hummogumaa rahvidõ (iisraellaisi, araablaisi, edomiite jt.) aloesä. Timmä, timä poiga Iisakut ja pujapoiga Jaakobit peetäs iisraeli rahva kolmõs kõgõ tähtsämbäs aloes's (patriargis).
Moosõs

Moosõs oll' Piibli perrä iisraellaisi juht, kiä juhtõ iisraeli rahva vällä Egüptüse or'apõlvõst nink kinkalõ anti kümme käsko. Tä om Tõõsõ Moosõsõ raamadu päätegeläne.
Moosõst peetäs Toora autoris ja tä om juudiuso kõgõ tähtsämb prohvõt. Tä om tähtsä prohvõt ka ristiuson, muhamediuson, baha'i uson ja mitmõn tõõsõn uson.
Toora

Toora (heebreä keelen תּוֹרָה, "opõtus", mõnikõrd ümbre pant ka ku "säädüs") all mõtõldas hariligult viit Moosõsõ raamadut. Lajembalt võidas tuu all mõtõldaq terveht Vanna Testamenti ja tõisi juudiuso põhjapandjit tekste.
Sinto

Sinto vai šinto vai sintoism vai šintoism (jaapani keelen 神道; shintō 'kamidõ tii, jumalidõ tii') om jaapani rahva aoluulinõ usk, miä kooni Tõsõ ilmasõa lõponi oll' ka riigiusk.
Täämbädsel pääväl sinto inämb Jaapani riigiusk olõ-iq nink mõnõq praktigaq ja opõtusõq, miä sõa aigo olliq väega tähtsäq, ommaq unõhtustõ jäänüq, tõsõq agaq ommaq uma usolidsõ tähendüse kaotanuq (näütüses ettekuulutamisõ viis "omikuji").
Idamaie ravitsõmiskunstõ oppaja Parmasõ Mart om ummi soonõtasumise kursuisi alustanu sinto iinkujjõ perrä. Sinto tasumise aigu om inemine rõivin pikäle vai kummalõ põrmandupääl. Tasuja vaotas inemise lihassit laja käe, käevarrõ vai küünärpääga. Järekõrd ja tark süsteem sääl man.
Taoism

Taoism om Vanast-Hiinast alostusõ saanuq filosoofilinõ ja usolinõ opõtus.
Taoismi om peet ka ainugõsõs tõõlidsõlt hiinaligus usos. Tä om konfutsianismi ja budismi kõrval üts "Kolmõst opõtusõst", minkal tradits'oonilinõ hiina kultuur ja ütiskund põhinõs.
Taoismi alostekst om "Tao Te Cing", mink autoris peetäs Laozid.
Tao Te Ching

"Tao Te Ching" vai "Daodejing" (ümbrepantult "Raamat tiist ja väest" vai "Edesiliikmise väe raamat") om taoismi alostekst, mink autoris peetäs hariligult Laozid. 
"Tao Te Chingi" tekst om kirja pant mitte varrampa ku 8. ja mitte ildampa ku 3. aastagasaal i.m.a.
Sikhism

Sikhism (pandžabi keelen: ਸਿੱਖੀ) om usk, miä põhinõs kümne guru opõtusõl, kiä elliq Indian päämädselt 16. ja 17. aastagasaal. Sikhism om üts maailmareligioonõst, midä tunnistas üle 23 mill'ona inemise. 
Sikhismi luuja oll' Gurū Nānak (1469-1538).
Sikhismi pühäkiri om "Ādigranth".
Ādigranth

Ādigranth vai Guru Granth Sahib om sikhismi pühäkiri. S'oon tekstin om 1430 lehekülge ja tä om kokko pant aovaihõn 1469-1708.
Zoroastrism

Zoroastrism oll' tõõsõl aastatuhandõl i.m.a. Pärsiähe joudnuisi proto-indoõuruupa hõimõ usk, miä pidi kinniq prohvõt Zarathustra opõtusõst.
Zoroastristõ pühä raamat om Avesta, mink kõgõ vanõmbaq osaq (hümniq ja rituaaliq) ommaq perit umbõs 1500–800 i.m.a., illatsõmbaq ommaq priistrekoodeks, loidsuq, prohvõt Zarathustra legendiq ja ettekuulutusõq.
Zarathustra

Zarathustra vai Zoroaster oll' muistidsõ Iraani prohvõt, filosuuf ja luulõtaja. Timä luuduq hümniq (Gathaq) ommaq zoroastrismi tähtsä liturgilinõ osa.
Inämbüs uurjid arvas, et Zarathustra elli 7. ja 6. aastagasaal inne mi aigu, kuiki kimmüst sjoo kottalõ olõ-iq. 
Zarathustra nimme kand ka Nietzsche Friedrichi raamadu "Nii kõnõl' Zarathustra" (1883–1885) päätegeläne.
Kirä' Võromaalt. Kinda'

"Kiräq Võromaalt. Kindaq" om Tubina Tuuli kokkosäet raamat Võromaa kindakirjost. Raamadu tekst om rööbilde võro ja eesti keelen.
Raamadu sisse om pant valik kindakirjo, midä om koet Võromaal ja miä ommaq peri Eesti Rahva Muusõumi tekstiilikogo kindidõ päält. Raamatun ommaq pildiq vannost kindist, kruudulidsõ paprõ pääle tsehkendedüq kiräq ja kindavitso kireldüseq. Pääle tuu om sääl viil pilte talvitsõst Võromaa luudusõst ja katõkeeline värmisõnastik.
Brääznik

Brääznik om andsambli Winny Puhh tõõnõ albom, miä ilmu 2010. aastagal.
Plaadi pääl ommaq luuq:
Araabia kiil

Araabia kiil om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 280 mill'onat inemist põhilidsõlt Lähkül-Hummogumaal ja Põh'a-Afrikan.
Get Heavy

"Get Heavy" om ansambi Lordi edimäne albom, ilmunuq 2002.
The Monsterican Dream

"The Monsterican Dream" om ansambi Lordi albom, miä ilmu 2004. aastagal.
The Arockalypse

"The Arockalypse" om ansambli Lordi albom, miä ilmu 2006. aastagal.
Deadache

"Deadache" om ansambi Lordi albom, miä ilmu 2008. aastagal.
Would You Love a Monsterman?

"Would You Love a Monsterman?" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2002.
Devil is a Loser

"Devil is a Loser" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2003.
My Heaven is Your Hell

"My Heaven Is Your Hell" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2004.
Blood Red Sandman

"Blood Red Sandman" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2004.
Hard Rock Hallelujah

"Hard Rock Hallelujah" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2006.
Luuq.
DualDisc edition.
Audio:
DVD:
It Snows in Hell

"It Snows in Hell" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2006.
Who's Your Daddy?

"Who's Your Daddy?" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2006.
They only come out at night

"They Only Come Out At Night" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2007.
Beast Loose in Paradise

"Beast Loose In Paradise" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2008.
Bite it Like a Bulldog

"Bite It Like a Bulldog" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2008.
Deadache (singli)

"Deadache" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2008.
Nightwish

Nightwish om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1996.
HIM

 aastagal ja mänge ütte 2017.
HIM om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1991 ja mänge ütte 2018.
The Rasmus

The Rasmus om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1994.
Sonata Arctica

Sonata Arctica om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1996. aastagal.
Amoral

Amoral om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1997 ja mänge ütte 2017.
Scorpions

Scorpions om s'aksa rokkansambli, miä tull' kokko 1965. aastagal.
ABBA

ABBA om Roodsi poppansambli, miä tull' kokko 1972. aastagal.
Sturm und Drang

Sturm und Drang om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 2004 ja mänge ütte 2014.
Stratovarius

Stratovarius om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1984. aastagal.
Helsingi

Helsingi om Soomõ pääliin. Taa om Lõunõ-Soomõn Soomõ lahe veeren. Helsingi om Soomõ kultuuri, valitsusõ, poliitiga ja äriilma keskus.
Liina rahvaarv om umbõs 614 000 ja Helsingi liinaala rahvaarv om umbõs 1 177 000. Ta om sis rahvaarvo poolõst Soomõ kõgõ suurõmb ja Põh'amaiõ kolmandas suurõmb vald ja liinaala. Helsingi ja tä naabrivallaq ommaq kokko piaaigo 1,4 mill'ona eläniguga Helsingi piir'kunna metropoliala.
Helsingi aolugu.
Kuning Kustaa Vaasa asot' Helsingi Vantaa jõõ viirde Forsby vai Koskela keskao külä kotusõ pääle 12. piimäkuu 1550. Liina tsihis oll' võidõldaq majandusõn Tallinnaga, ja kuning käske Porvoo, Tammisaari, Rauma ja Ulvila liina eläniguq elämä Helsingihe. 
1640 and' krahv' Pietari Brahe käsü tetäq vahtsõnõ liin mereviirde Vironniemele, kon seo ilma aigu om näütüses Senaatintori. Helsingi tähtsüs nakas' kasuma 1748, ku liina viirde ehitedi Suomenlinna kants. Helsingist sai Soomõ suurvürst'kunna pääliin 1812 ja hindäperi Soomõ pääliin 1917.
Tõõsõ ilmasõa aigo Helsingi päädü mitmõhe Nõvvokogoliido suur'pommitustõ. 1952 peeti Helsingi olümpiamängoq ja 1975 Euruupa turvalisus- ja ütentüükonvõrendsi (ETÜK) tippkokkosaaminõ. Aastaga oll' 2000 Helsingi üts' Euruupa kultuuripääliinost ja 2012 Design-pääliin.
Liin.
Liina maaalast om mõtsa 37,2 km², parkõ 9,9 km² ja nurmõ vai niitü umbõs 8 km². Helsingi maaala maatiidüslik keskkotus om Viikin. Kõgõ korgõmb kotus Helsingin om Jakomäenkallio, mink korgus om 59,5 miitrit mere pinnast. Helsingi keskliin om maanõna pääl. Säält põh'an om Vanhankaupunginlahti, kohe Vantaa jõgi juusk. Kokko om Helsingin 317 saart.
Helsingi arhitektuurin kõgo tähelepandavambaq stiilisuunaq ommaq vahtsõnõklassitsism, jugend ja funktionalism. Kõgo suurõmb osa Helsingi majost om ehitet päält aastaga 1808 tulõkahh'o. Helsingi rahvaarv (30.4.2014) om 616 042, kost soomõkeelitsit om 83,7 %, roodsikeelitsit 6,0 % ja muukeelitsit 10,2 %.
Kultuur'.
Helsingi üts' kõgõ tundsambist kultuurisündmüsist om suvõ lõpun algnõv Helsingi Pidonädäliq, mink kõgõ populaarsõmb sündmüs om Kunstõ üü, mink aigo keskliinan om mitmõn kotussõn avaligult kunstiteossit tiatrikunstist ja etendüisist maalikuntsiteossiniq pääväst ööniq. 
Egä aastak lehekuun kõrraldõdas Kaisaniemi pargin tõõsõsugutsit kultuurõ tundsas tekev massuldaq sündmüs Maailm külän. Tuska-festivaal hainakuun om metallimuusiga kõgõ suurõmb sündmüs Põh'amaiõn.
Helsingin om mitmit Soomõ tähtsit kultuuriasotuisi niguq riigi kunstimuusõum' Ateneum, seo ao kunsti muusõum' Kiasma, Soomõ Rahvusoopõr', Rahvusarhiiv ni mitmit tiatriid niguq Rahvustiatri, Helsingi liinatiatri ja Roodsi tiatri.
Lätteq.
http://fi.wikipedia.org/wiki/Helsinki
Mehhigo

Mehhigo, ammõtlidsõlt Mehhigo Ütisriigiq, om riik Põh'a-Ameerikan, mil om piir põh'a puul Ameeriga Ütisriikega ni lõunõhummogun Guatemala ja Belizega. Mehhikost õdakuhe jääs Vaiknõ suurmeri ja hummoguhe Mehhigo laht ja Kariibi meri. Mehhigo om kõgõ põh'apoolitsõmb ni suurusõ poolõst kolmas Ladina-Ameeriga riik. Mehhiko pääliin om México. 
Valitsõmisjaotus.
Mehhigo jagonõs 31 osariigis.
Põlgastõ mõisa

Põlgastõ mõisa (sks. k. "Pölks") oll' perismõisa Kanepi kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Tä luudi 17. aastagasaa lõpon, ku tä jaeti ärq Kruutusõ mõisast.
Itaalia kiil

Itaalia kiil om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 61,5 mill'onat inemist põhilidsõlt Itaalian, Sveidsin, kotussidõ Afrikan jm.
Itaalia kiil om kujonuq rahvaladina keelest. Keele edimädseq kirälidseq mälehtüseq ommaq peri 9.–10. aastagasaalt.
Itaalia kiräkiil om kujonuq Firenze kandi murdõ perrä (Dante ja Boccaccio loomingu mõol).
Itaalia keelest om peri suur jago muusiga ala sõnavarast.
Kar'ala

Kar'ala om aoluulinõ piirkund Fennoskandian Vinnemaa ja Soomõ territooriumil.
Aoluulinõ Kar'ala jagonõs järgmäidsis põhiliidsis piirkunnõs: 
Naist Põh'a- ja Lõunõ-Kar'ala ommaq Soomõn, a ülejäänüq Vinnemaa võimualotsõn Kar'ala Vabariigin. Lisas om Vinnemaal viil piirkundõ, midä mõnikõrd köüdetäs Kar'alagaq, nuuq ommaq Kar'ala kannas, miä jääs parhillastõ Leningradi oblastihe, Tveri Kar'ala ja Äänisjärve hummoguveere lähküdseq maaq.
Kar'ala Vabariik

Karjala Vabariik (kar'ala keelen "Karjalan tazavaldu", vepsä keelen "Karjalan Tazovaldkund", soomõ keelen "Karjalan tasavalta") om hindävolinõ vabariik Vinnemaa võimu all. 
Kar'ala Vabariik om Vinnemaa Põh'aõdagu föderaalringkunnan. Kar'ala Vabariigil ommaq piiriq Soomõ, Leningradi oblasti, Vologda oblasti, Arhangelski oblasti ja Murmanski oblastiga.
Vabariigi ainugõnõ riigikiil om vinne kiil. Kar'ala, vepsä ja soomõ kiil ommaq säädüse perrä "riikligult toeduq" keeleq. Näid pruugitas põhilidsõlt kultuurin, kunstin, koolitusõn ja meediän, näid uuritas ja arõndõdas.
Aolugu.
Kar'ala Vabariik om osa aoluulidsõst Kar'alast.
Poliitiga.
Kar'ala Vabariigi pää (vinne keeli "глава") om Katanandovi Sergei, kiä valiti ammõtihe 2002. aastagal.
Valitsõmisjaotus.
Vabariik jagonõs 15 rajoonis.
Rahvastik.
2002. aastagal elli Kar'alan loendusõ perrä 716 281 inemist, kinkast kar'alaisi oll' 65 651 (9,2%). Vepsläisi oll' 4870 (0,7%), suumlaisi 14 156 (2%). Kõgõ inämb oll' vindläisi, 548 941 (76,6%).
Sarkozy Nicolas

Sarkozy Nicolas (Nicolas Sarkozy sünnünimega Nicolas Paul Stéphane Sárközy de Nagy-Bocsa; sündünüq 28. vahtsõaastakuu pääväl 1955 Pariisin) om Prantsusmaa hüäpoolinõ poliitik, Prantsusmaa president ja Andorra vürst 2007. aastagast. Tä om olnuq Prantsusmaa siseministri ja konsõrvatiivsõ eräkunna (UMP) kandidaat Prantsusmaa 2007. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'. 
Sarkozy om esä puult ungarlanõ ja imä puult juut.
Soomõ-ugri keeleq

Soomõ-ugri keeleq ommaq uurali kiilkunna suurõmb haro (vähämb haro om samojeedi keeleq). Soomõ-ugri keeleq jagonõsõq ummakõrda soomõ haros, mink kiili (soomõ, eesti, võro jt) kõnõldas Euruupa põh'aosan ni ugri haros, mink kiili kõnõldas Doonau veeren (ungari) ja Aasia Õdagu-Tsiberi jaon (handi ja mansi kiil). Soomõ-ugri keeleq olõ-õi sugulasõq indo-õuruupa kiiliga, mink hulka kuulusõq inämbüs Euruupa keelist. 
Keeletiidläseq arvasõq, et kõk soomõ-ugri keeleq ommaq tulnuq ütest soomõ-ugri algkeelest. Tuu algkiil, midä kõnõldi aastatuhandit tagasi, jagosi mitu kõrda vähämbäs ja nii saiq kõk soomõ-ugri keeleq.
Pääle soomõ-ugri kiili ommaq uurali keeleq viil ka samojeedi keeleq. 
Mõnõq keeletiidläseq pruukvaq sõnno "soomõ-ugri keeleq" ja "uurali keeleq" sama tähendüse perrä. 
Soomõ-ugri kiili soomõ harro või viil edesi jakaq saami, õdagumeresoomõ, mordva, mari ja permi rühmäs ni ugri harro obiugri ja ungari rühmäs. Handi ja mansi keele päämurdõq ommaq kah sisulidsõlt umaette keeleq. 
soomõ haro
 õdagumeresoomõ keeleq
 eesti kiil
 võro ja seto kiil
 soomõ kiil
 meä kiil
 kveeni kiil
 ingerikar'ala kiil
 kar'ala kiil
 periskar'ala kiil
 aunusõkar'ala kiil
 lüüdi kiil
 liivi kiil
 vepsä kiil
 vad'a kiil
 saami keeleq
 õdagusaami kiil
 lõunõsaami kiil
 uumajasaami kiil
 luulajasaami kiil
 piitimesaami kiil
 põh'asaami kiil
 hummogusaami kiil
 inarisaami kiil
 akkalasaami kiil
 kildinisaami kiil
 koltasaami kiil
 tur'asaami kiil
 mordva keeleq
 ersä kiil
 moksa kiil
 mari keeleq
 niidümari kiil
 mäemari kiil
 permi keeleq
 komi (süräkomi) kiil
 permikomi kiil
 udmurdi kiil
 bessermani kiil
ugri haro
 ungari rühm
 ungari kiil
 obiugri rühm
 handi kiil
 mansi kiil
Soomõ-ugri kiili tunnusjuuni.
Hulgalõ vai esiki inämbüsele soomõ-ugri keelile ummaq tunnusliguq sääntseq keelejoonõq nigu hulga käänüssit (külgekliipjäq vai aglutiniirjäq keeleq), vabahelükokkokõla ja sõna päärasõhus edimädse silbi pääl.
Kaeq viil.
Maailma keeleq
Põh'asaami kiil

Põh'asaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 15 000–25 000 inemist Lapimaal (Norran, Soomõn ja Roodsin). 
Kõnõlõjidõ arvo perrä om põh'asaami kiil kõgõ suurõmb saami kiil.
Egä aripäävä õdagu või Norran, Soomõn ja Roodsin kaiaq riigitelevisioonist uudissit põh'asaami keelen. Kolm kõrda nädälin ilmus põh'asaamikeeline aoleht Ávvir, mink toimõndus om jaet Guovdageaidnu ja Kárášjohka alõvi vaihõl.
Toomõmägi (Tarto)

Toomõmägi om luuduslinõ tsälkorgõga piiret mägi Tarto liinan Imäjõõ ürgoro hüä poolõ pääl. Toomõmäelt om algusõ saanuq Tarto liin. 
Arvatas, et 6.–8. aastagasaa ümbre tekkü Toomõmäele vana maaliin Tarbatu, minkast 11–12. aastagasaal kujosi vällä muinasmaakonna Ugandi üts katõst keskusõst.
1030. aastagal võtiq Tarbatu ärq vindläseq, a 1061. aastagal lüüdi nä nii Tarbatust ku tervest Ugandist vällä.
Ristisõdijaq võtiq Tarbatu ärq aastagal 1223. Päält tuud, 1224. aastagal ehiteti muistidsõ maaliina varõmidõ pääle kivist Tarto piiskobiliin ni Toomõmäest sai Tarto piiskopkunna keskus. Piiskobiliina mano ehitedi ka väkev tuumkerik. Parhilladsõ tähetorni kotsil olnuq piiskobiliin jäi varõmihe Põh'asõa aigo. 
Päält Tarto Ülikooli vahtsõst vallalõtegemist 1802. aastagal naksiq Toomõmäele kerküma ülikooli ehitüseq – klassitsistlik Vana Anatoomikum, tähetorn jt. Tuumkerigu varõmidõ kooriruumi jago tetti ümbre Tarto Ülikooli Raamadukogos. Inämbüs Toomõmäest om täämbädsel pääväl katõt pargiga, miä panti kah kasuma 19. aastagasaal. 
Toomõmäel om Riigikohto maja ja oll' 2009. aastagani Tarto sünnütüsmaja. Vanan Anatoomikumin tüüt' aastil 2000-2011 Tarto Ülikooli Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus.
Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus

Tarto Ülikooli Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus om tiidüsallovaihõlinõ keskus Tarto Ülikooli humanitaartiidüisi ja kunstõ valdkunna eesti ja üledse keeletiidüse instituudi all. Keskus kõrraldas keele- ja kultuuriuurmiisi aoluulidsõn lõunõeesti (võro, seto, mulgi ja tarto) keele- ja kultuuripiirkunnan. Keskus kõrraldas ülikoolin lõunõeesti keele ja kultuuri kursusi ja ilmutas raamatit.
Keskus luudi aastagal 2000. Aastil 2000–2011 tüüt' tä Tarto liinan Toomõmäel Vanan Anatoomikumin, aastagast 2011 olliq keskusõl ruumiq Lossi huulidsa opihuunõn (Lossi huulits 3-134). Päält tuud ommaq keskusõ ruumiq (tüütarõ ja loengutarõ) olnuq ülikooli Jakobi 2 huunõn.
Tarto Ülikuul

Tarto Ülikuul (lühendüs TÜ, ladina keelen "Universitas Tartuensis") om kõgõ vanõmb ja suurõmb Eestin tüütäv ülikuul. 
Tarto Ülikooli alost' 30. mahlakuu pääväl 1632 Roodsi kuning Gustav II Adolf nime all "Academia Dorpatensis". Academia Dorpatensise (Academia Gustaviana) edimädseq tudõngiq immatrikuleeriti joba 20. ja 21. mahlakuu pääväl 1632, aq ülikooli pidolik alostaminõ tetti 15. rehekuu pääväl (vahtsõ kallõndri perrä 25. rehekuu pääväl). Akadeemiän oll' neli tiidüskunda: filosoofia-, õigus-, uso- ja arstitiidüskund. Eesti keelen alost' ülikuul tüüd 1919. aastagal. Aastil 1940–1941 ni 1944–1989 kand' ülikuul nimme "Tarto Riiklik Ülikuul" (lühendüs "TRÜ"). 
2022. aastaga saisoga om ülikoolin 4 suurõmbat oppamisõ harro vai valdkunda: humanitaartiidüisi ja kunstõ valdkund, ütiskunnatiidüisi valdkund, tohrtiriidüisi valdkund ja luudus- ni täpsätiidüs. Ülikooli man tüütäs ka Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus, miä kõrraldas ülikoolin võro keele jm lõunõeesti keele ja kultuuri ainidõ oppamist.
Tarto Ülikuul om katõn maailma parõmbidõ ülikuulõ edetabõlin edimädse 300 seen (2022. aastagal 300. kotus edetabõlik QS World University Rankings ja 251.–300. kotus edetabõlin Times Higher Education World University Rankings). 15 tiidüsharon om Tarto Ülikuul 1% kõgõ inämb näüdätüisi tiidüsasutuisi siän.
2020. aastaga sai valmis TÜ kõgõ suurõmb opmisõ hoonõq, mink nimi om DELTA. DELTAn ommaq Tarto Ülikooli puutritiidüisi instituut, matõmaatiga ja statistika instituut, majandustiidüskund, võttõlõmis- ja vahtsõnduskekus ni osa teknoloogiainstituudi laborõst.
2018. aastaga 1. põimukuu pääväst om ülikooli rektri Asseri Toomas. 2019. aastast om ülikooli kantslar Vallimäe Kristina.
Aolugu.
1632–1710 Academia Dorpatensis / Tartu Ülikool.
Academia Dorpatensise (Academia Gustaviana) edimädseq tudõngiq immatrikuleeriti joba 20. ja 21. mahlakuu pääväl 1632, aq ülikooli pidolik alostaminõ tetti 15. rehekuu pääväl (vahtsõ kallõndri perrä 25. rehekuu pääväl). Akadeemiän oll' neli tiidüskunda: filosoofia-, õigus-, uso- ja arstitiidüskund. 
1656. aastagal viidi ülikuul Vinne-Roodsi sõa jalost är Talliina, kon akadeemiline tegevüs tüü jäi suiku 1665. aastagal. 1690. aastagal sai Tartost jälq mõnõs aos ülikooliliin kooniq 1695.–1697. aastidõ nällähädä ja Roodsi vasta olõgi peräst Pärnohe viidi. Pärnon avati ülikuul nimega "Academica Gustavo-Carolina" 28. põimukuu pääväl 1699. Ku Põh'asõan 1710. aastagal võtiq liina hindä alaq Vinne väeq, panti kuul jälq kinniq.
17. aastagasaa ülikoolist tull' vällä hulga Roodsi tiidüsmiihi: Hiärne Urban, Vereliusõ Olof, Molleri Arvid jt. Ülikooli oppajis olliq aoluuprohvõsri Meniusõ Friedrich (Liivimaa aolugu, edimäne tiidüstüü eesti rahvalaulõst), matõmaatigaprohvõsri Dimbergi Sven (maailma kõgõ edimädseq tunniq Newtoni oppusõ perrä), retooriga ja poeetiga prohvõsri Hermelini Olaus (loomuõigusõ uurmisõq) ni meditsiiniprohvõsri Micranderi Lars (balneoloogia alostaja, tervüseviilättide üleslöüdjä).
Academia Gustaviana trükükua vallategemisega alost' raamadutrükmine Eestin. Trükükuan sai valmis umbõs 1300 köüdet.
Kveeni kiil

Kveeni kiil vai kainu kiil om õdagumeresoomõ kiil, midä kõnõlõsõq põhilidsõlt Põh'a-Norran eläväq kveeniq ehk kainulasõq. Innembide peeti kveeni kiilt soomõ keele murdõs, veidembüskeele staatusõ sai tä aastatgal 2005.
Kveeni kiil om lähkühe köüdet kolmõ soomõ-ugri keelega, midä kõnõldas Põh'a-Skandinaavian: meä kiil, kar'ala kiil ja soomõ kiil. Naidõ kiili kõnõlõjaq saavaq tõõnõtõõsõst inämbüisi ilma vaivalda arvo.
Kveeni kiil om saanuq mitmit lainsõnno norra keelest, näütüses pruugitas sõnna "tyskäläinen" (s'akslanõ) soomõ sõna "saksalainen" asõmal. Kveeni keelen pruugitas ka vanno soomõ sõnno, midä Soomõn inamb pruugita-ai.
2005. aastagal arvati ollõv Norran 2000–8000 kveeni keele kõnõlõjat.
1860-ndist aastist om pruumnuq Norra valitsus kveene ärq assimiliiriq. Keeleti ärq kveeni keele tarvitaminõ koolõn ja valitsusasotuisin, kveenikeelitside kotusõnimmi asõmalõ panti norrakeelidseq. 1970-ndist om kveenel ja saamlaisil ammõtligult lubat pruukiq umma kiilt. Kveeni kultuuri ja keele vasta om huvi nõsõman. Kõrraldõdas kveeni keele kursusisi, kiilt opatas ülikoolin ja kveeni keele ja kultuuri alalõhoitmisõs ni edendämises om luud Kveeni instituut.
Keelenäüdüs ja võrrõlus sugukiiliga.
Läteq: Terje Aronsen. "Miksi kvääninkieli kirjakielenä". "Ruijan Kaiku" 1/2004.
Maasik

Maasik vai maas'kas om ruushäitsmeliidsi sugukunda kuuluv hainapereh. Egäpääväkeelen mõtõldas maasiga all inämbüisi taa haina verevät (mõnõl sordil ka valgõt, roosat vai kõllast) marja. Maasik om üts inämbkasvatõduid haino maailman. Eestin kasus mõtsikult mõtsamaasik ja kasvatõdas aiamaasikat egäl puul- Hiiomaast Setomaani. Lisas nailõ kasus Eestin mõtsikult viil üts maasiga hainaperre sort - rämm. 
Kasumiskotusõq ja kasvataminõ.
Parõmb kasumiskotus om veidükese likõmba maaga tuulõ iist kaidsõt nõlv. Maasik ei tahaq saisvat vett, tuuperäst kasu-ui tä häste lohkõ ja tihtsä maa pääl. Maasik tund hinnäst häste hoobis korgõmbidõ kotussidõ pääl, miä keväjide kipõmbahe lämmäs lätväq. Maasikidõ kasumiskotussõn ei tohiq ollaq mitmõaastatsit haino. Maasik taha-ai saiaq väega pall'o läpäsnikku, muido kasvatas tä marjo asõmõl hoobis suuri lehti. Peräst saagikorjamist väetedäs maasigapinnärd süküsväetüsega, et tekkünüq rohkõhe häiermäalgmit. Keväjä, peräst lumõ sulamist, puhastõdas maasigapinnär murorihaga ärq, et vanaq leheq ärq võttaq üten kah'otegijidega, kiä võisõq talvõ üle elläq.
Rämm

Rämm (ladina keelen "Fragaria viridis") om maasiga hainoperre sort. Rämmi kasus mõtsikult üle Eesti, a inämb om tedä mereveeritside hainamaiõ pääl. Lõunõ-Eestist om rämmi hulga harvõmb löüdäq. Rämm kasus inämbüisi kuiva ja lubjadsõ maa pääl. Rämmi mar'aq ommaq mõtsmaasikast makõmbaq ja esiqsugumadsõ maigu ni hõnguga.
Rämm om rehkendüisi perrä tegünü nii 6,24 miljoni aastaga iist. 
Mar'a nimest.
Mar'a võrokeeline nimi "rämm" om peri Harglõ kihlkunnast.
Seto keelen kutsutas rämmi - "pokk" (mitm. "pokaq") ja eesti keelen "muulukas", a soomõ keelen "karvamansikka".
Larssoni Carl

Carl Larsson (1853-1919) oll' Roodsi kunstnik.
Stokholm

Stokholm (ka Tokholm, roodsi keelen "Stockholm") om liin ja vald Roodsi keskjaon Õdagumere veeren ja üteliidsi Roodsi pääliin. Elänikke om Stokholmin 825 057, Suur-Stokholmi piirkunnan, miä vastas tervele maakunnalõ, om elänikke päält katõ mill'ona.
Stokholm om olnuq liin 13. aastagasaast pääle ni 14. aastagasaast pääle om taa olnuq Roodsi poliitiga ja majandusõ keskus. Stokholmin om ka Roodsi kuninga loss ja Roodsi parlament.
Baueri John

John Bauer (1882-1918) oll' Roodsi kunstnik.
Frianti Émile

Émile Friant (1863-1932) oll' Prantsusmaa kunstnik.
De La Touri Georges

De La Touri Georges (Georges de La Tour) (1593-1652) oll' Prantsusmaa kunstnik.
Sann

Sann oll' ja um ka parhilla iks erälde hoonõh talo tõisist huunist kavvõmban, jõõperve pääl vai lumbi veeren. Peris vanal aol tetti sanno ka maa sisse, nii et õnnõ katus vällä jäi paistuma.
Vanast olliq kõik sannaq savvusannaq. Kütmise aigo tull' sau kõik sanna sisse, palgiq olliq sisest kõik ärq mustas savvunuq ja nõõga kuun. 
Sannaahi oll' ligi saina, maakivvest ja savist tett, savil viil liiva seen. Keresekivves kor'ati kõik raudkiviq. Kerese alaqpoolõ pantiq suurõmbaq kiviq, päälepoolõ pantiq vähämbäq kiviq. Sanna es kütetäq kuusõpuuga, tuu pill kibõnit ja või sanna palama panda.
Meheq käveq inne sannan, inne um sann kuumõmb, naasõq latsiga käveq perän. Kõik pererahvas ja tiinjäq ütenkuun.
Sääntseq vanõmbaq inemiseq, kel määnest kotust es olõq ja mõisahe moonamehes ka taha-as minnäq, nuuq elliq talo sannan. Kon oll' miis naasõga, kon naastõraas ütsindä. Latsõq käveq näil tallõ pite kar'an.
Sannaviht.
Mõskmisõ jaoss olliq vihaq noorõ kõo ossõst, noore kõo latva kiä ärq es lõikaq, tuu olõki-s vihass hüä. Inne jaanipäivä täüskuu aol lätsiq kõik maja naasõq üts lõunavaheq lehessile. Vihaq köüdeti kinniq ja panti sanna pääle orrõ pääle kuioma. Vihta havvutõdi kuuma vii sisen, sis pehme vihaga oll' hüä mõskõq. Ku leheq mant ärq lätsiväq, sis visati timä vällä sanna kõrvalõ, sis naasõq korssiq nuuq roodsuq kokko ja teiq leeväaho pühkmise luvvas.
Sann ku arstimiskotus.
Ku mõni tõbi oll' külge saanuq, sis küteti sann lämmäs ja naati sääl arstma. Küläarst pand' tan kuppõ ja lask' verd. Ku viländ verd joosnuq oll', köüdeti haav puuvillatüküga kinniq ja valmis.
Sõir

Sõir om soolanõ, kõva ni väkev vana ao pidolik piimäruug. Tuud tetti keväjä ja suvõl, ku piimä rohkõmb oll'. Sõira jaos nakati jo aiksahe hapundpiimä korjama. Sõir sais kavva aigo, ku häste hoidaq. 
Sõira tetti hariligult hapnõstpiimäst. Tuu keedeti ärq väiku tulõ pääl, sis kurnati hõrrõ rõiva pääl ärq, klopiti munnõ sisse ja panti küümnit kah. Tuu sego panti linadsõ rõiva sisse, ku suur timä sai vai ku suurt taheti. Panti sis ütes üüs ja päiväs rassõ kivi sõira pääle, et liim häste vällä nõrgus. Edesi kuivati sõir päävä käen katussõ pääl kõvas. Läbikuivat sõir sais jõuluni. Oll' hüä, ku tuud oll' muguq võttaq.
Munõlda oll' sõira iks hüä tetäq, tuu oll' ruttu, a tuu saa-õs jälq nii hüä ku munnõga. Ku munnõ pall'o sõira sisse sai, oll' jälq illos vahanõ sõir. Jaanipääväs tetti iks munasõira. 
A tetti sõira ka rõõsast piimäst: sis rõõsk piim aeti katlan kiimä, panti kohopiim sisse ja aeti viil kiimä, sis panti nardsu sisse ni päivä saiba otsa vällä. Üüse oll' sõir soola seen, päivä saiba otsahn. 
Välislingiq.
http://www.ekspress.ee/news/paevauudised/toit/soir-kodukootud-juustunauding.d?id=27687893
Kirändüs.
Helju Kaal, Mari Must, Eevi Ross (2005) "Kuiss vanal Võromaal eleti". Eesti Teaduste Akadeemia Selts. Talliin
Peko

Peko oll' nii Eesti- ku Soomõmaal vahn viläjummal. Setomaal oll' Peko tähtsä kujo, kinka olliq köüdedüq väega tähtsäq kogokundliguq rituaaliq viil sadakund aastatakka tagasi. Pekot om peet pühäs ja tedä pututavat om hoiõt saladusõn. Tä om hariligult vällä raot ütest puupalgist. Pekot hoiõti timä jaos tettü vaka seen aidan, a külbi aol viidi tä vällä nurmõveere pääle vahtma. Pekot om Setomaal kutsut räüsäpuuslis.
Peko avvos tull' küläkogokund kats kõrda aastan kokko - nuuq ommaq Pekopühäq vai -praasniguq tävvekuu õdangil. Üts kõrd oll' jüripääva aigu, ku egäst talost tull' perremiis ni peränaanõ. Ütenkuun süüdi ni juudi Peko avvos. Tõõnõ kõrd' oll mihklipääva aigo, ku õnnõ perremeheq kokko tulliq. Üten käüti sannan, seiq-jõiq, a pääminõ oll' perän moro pääl taplõminõ. Tuu, kel edimädses veri vällä tull', sai Peko uma hoolõ ala tulõvas aastas.
Ildampa läts' Pekousk segi ka ristiusoga: Pekot naati kerikuhe üten võtma, et tä sääl õnnistust saasiq, a perän vidi põllo veerele viläõnnõ tuuma.
Kuigi setokõsõq proovõq Pekodõ kultust var'adaq, om üts Peko nätäq Tarto liinan Talorahva muuseumin (kaeq pilti).
Täämbädsel pääväl pidäväq setokõsõq Pekot umas kuningas, kink esindäjä – Setomaa ülembtsootska – niisamatõ kõrd aastan valitas, unnõ tä om üts miis õkva rahva hulgast.
Vermeeri Johannes

Vermeeri Johannes ("Johannes Vermeer", 1634–1675) oll' hollandi kunstnik.
Halsi Frans

Halsi Frans ("Frans Hals", 1580? - 1666) oll' Belgiä/hollandi kunstnik.
Ohvitsiir

Ohvitsiiris nimmatas sõamiihi päämiist, kiä võit kõrra perrä noile käskü andaq.
Van der Weydeni Rogier

Van der Weydeni Rogier ("Rogier van der Weyden", 1399 or 1400 -1464) oll' hollandi kunstnik.
Maausk

Maausk om maarahva (eestläisi) põlinõ umausk, mil om tähtsä osa eesti kultuurin. Maauso päämädses põhimõttõs om luudu ja edevanõmbidõ avvostaminõ. Maausoliidsi ütistämises ja näide huvvõ iist saismisõs luudi 1995. aastagal usoütisüs Maavalla Koda.
Mõnikõrd om maausos kutsut ka tõisi rahvidõ luudususkõ. Eesti maausolisõq soovitasõq noidõ kotsilõ parõmb pruukiq nimitüisi "umausk", "luudususk" vai "põlisusk".
Tsehhi kiil

Tsehhi kiil (tsehhi keelen "čeština") om üts õdaguslaavi keelist. Taad kõnõlõs ku imäkiilt 12 mill'ona inemise ümbre päämädselt Tsehhin.
Tsehhi kiil om väega lähkü slovaki keelele. Inämbüs täüskasunuid tsehhe ja slovakkõ saavaq tõõnõtõõsõ keelest kergehe arvo. Ka poola kiil om tsehhi keelele lähkü, a siski kavvõmb ku slovaki kiil.
Düreri Albrecht

Düreri Albrecht ("Albrecht Dürer", 1471-1528) oll' s'aksa kunstnik.
Ho Chi Minh

Ho Chi Minh (vietnami keelen Thành phố Hồ Chí Minh) om kõgõ suurõmb liin Vietnamin. Liin om Lõunõ-Vietnamin Saigoni jõõ suun. Aastil 1954–1976 oll' Ho Chi Minh Lõunõ-Vietnami pääliin. 1975. aastagani oll' liina nimi Saigon (vietnami Sài Gòn). Uma parhilladsõ nime sai liin perän Vietnami sõta.
Inne vietnamlaisi tulõkit 17. aastagasaal oll' Saigon väiku kalamiihikülä.
Rubensi Piitre Paul

Rubensi Piitre Paul (Peter Paul Rubens, 1577-1640) oll' flamandi baroque kunstnik.
Miikse

Miikse om külä Setomaal.
Sääl om vinne kerik, pühiq ommaq vanal jaanipääväl. Kerik om pühitset ristjä Johannõsõlõ. Kerigu ehitiväq meheq üüse Stalini aigu 1953, jummal kaits' inemiisi.
Reni Guido

Reni Guido (Guido Reni; 1575-1642) oll' itaalia kunstnik.
Läti kiil

Läti kiil (läti keelen "latviešu valoda") kuulus indoõuruupa kiilkunna balti rühmä. Taa om Läti Vabariigi ammõtlinõ kiil.
Kiri.
Läti tähistü põh'as om ladina tähistü, midä om tävvendet diakriitiliidsi märkega (makron pikki vabahelle tähüstämises - ā, ē, ī, ū, vanastõ ka ō; haak tähti š, č ja ž pääl ni sedii tähti ģ, ķ, ļ ja ņ, vanasti ka ŗ all pehmehüse tähüstämises).
Aolugu.
Läti kiil oll' algusõn õnnõ üte hummogubalti hõimo kiil. 
Kõgõ vanõmb lätikeeline trükütekst katoligu katõkismus om peri 1585. aastagast. 
Läti kiräkiil arõsi vällä 19. aastagasaa tõõsõs poolõs.
Kahlo Frida

Frida Kahlo de Rivera (1907-1954) oll' Mehhigo kunstnik.
Horvaadi kiil

Horvaadi kiil (horvaadi keelen: hrvatski jezik) om indoõuruupa kiili slaavi rühmä kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Horvaatian ni Bosnian ja Hertsegoviinan.
Da Messina Antonello

Da Messina Antonello (Antonello da Messina; 1430-1479) oll' itaalia kunstnik.
Kaika suvõülikuul 2010 Haanin

2010. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Rõugu kihlkunna Haanimaa jaon Haani koolimaja man 13.–15. põimukuu pääväl. Et suvõülikooli pääkõrraldajas oll' Haanimiihhi nõvvokoda ja rektris nõvvokua vanõmb Hollo Agu, sis oll' taa suvõülikuul haanimiihhi hindä kiilt ja näko. Koolimaja man oll' pistü nõvvokua suur pinokoda ja koolin seen sai kaiaq Vodi Alvari ja Margna Epu näütüst kirjäpantust ja saarnõplankõ pääle maalitust Haanimaa ja haani rahva saamisluust. Haanimaast ja haani rahvast sai kuuldaq pall'odõn ettekandin. Juttu oll' nii Haanimaa luudusõst, aoluust ku keelest, pillimeistriist ku ka tõisist meistremehist, kink poolõst Haanimaa kuulsa om. 
Haanin kõnõlda-as õnnõ Haanimaast, a ka laembist ja kavvõmbist as'ost. Juttu jakku Teppo lõõdsast, savvusannast ja küläliisimajandusõst laulu ja sõna väeni ni seto soots'kaammõtist ja liivi keele saisost süäüüsitside havvatagotsidõ juttõ mano vällä. 
Üts asi, midä Haanin tähele panti, oll' tuu, et kõik taa suvõülikooli ettekandõq saiq ärq peetüs ilma eesti kiilt pruukmalda: õnnõ võro keelen, vällä arvat üts, miä seto ja üts, miä liivi keelen. 
Suvõülikoolilõ anniq uma hüä meki mano kolmõ rahva (liivi-haani-seto) maamängoq, miä peeti maaha suvõülikooliga üteh. Teno nailõ mängele saigi suvõülikoolin päält haanlaisi ja võrokõisi keele peris pall'o kuuldaq nii seto ku liivi kiilt ja laulu.
Haani

Haani külä om külä Rõugõ kihlkunna Haanimaa jaon Rõugõ vallan.
Haanin om Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korgõmb mägi Suur Munamägi.
Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan ja Haani valla keskus.
Boklundi Johan Christoffer

Boklundi Johan Christoffer ("Johan Christoffer Boklund", 1817-1880) oll' Roodsi kunstnik.
Haanimaa

Haanimaa om põlinõ kultuuripiirkund Võromaal, miä võtt hindä ala suurõmba osa Rõugu kihlkunna hummogujaost ja Haani korgõstmaast. Haanimaa um esiqeräline nii uma mägidse luudu ku ka muust Võromaast parõmbahe alalõhoitunu põlidsõ haani keele, kultuuri ja eloviie poolõst. Haanimaa um jaet mitmõ umavalitsusõ (Haani, Rõugõ ja Vahtsõliina vald) vaihõl ja timä keskus om Haani külä üteh Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korgõmba mäe Suurõ Munamäega.
Haanimaa põlidsõ keele, kultuuri ja eloviie alalõhoitmisõ ja edesiviimise iist pidä tiidsähe huult innekõgõ Haanimiihhi nõvvokoda, a üteh avitasõq ka tõõsõq seldsiq ja ütisüseq. Haanimaa luudu, a ka eloviie hoitminõ om ka Haani luuduspargi ülesannõq.
Mina lätsi Siidile

"Mina lätsi Siidile" om albom, kon om pääl vanõmbit ja vahtsõmbit võrokeelitsit laulõ, latsi ütlemiisi ja lugõmiisi, unõlaulõ ja unõjutt. Laulvaq, lugõvaq ja pilli mängväq Võromaalt perit latsõq ja muusiguq. Albom om ilmunuq 2009. aastagal lasõrtsõõri pääl. Kokkosäädjä om Giannakaina Laube Kadri ja välläandja Võro Instituut.
Plaadivihun ommaq Laube Kadri ja Kõivupuu Marju edesõnaq, laulõ tekstiq ja lõpon jutt tuust mille ja kuis piässi latsiga võro kiilt kõnõlõma.
Hiina kiil

Hiina kiil (漢語 "hànyǔ" vai 中文 "zhōngwén") om hiina-tiibedi kiilkunna kiil, midä kõnõlõs päält 1,3 miljardi inemise päämidselt Hiina Rahvavabariigin, Taiwanin, Singapurin (nain main om taa ammõtlik kiil), Malaisian, Indoneesiän ja muial. Tegemist om kõnõlõjidõ arvo poolõst maailma kõgõ suurõmba keelega. 
Hiina keele all mõtõldas inämbüisi ammõtlist kiilt, midä Hiina Rahvavabariigin nimitedäs "putonghua". Tegeligult sais hiina kiil kuun suurõst hulgast keelist ja murdist, miä ommaq tõõnõtõõsõst nii pall'o tõistõ, et ütitsest hiina keelest kõnõldas õnnõ ütidse kiräkeele ja ütitside kultuuritraditsiuunõ peräst.
Üts rahvas - kats kiilt

Üts rahvas - kats kiilt om võro keele kavvõstopmisprogramm ja võrgoväreht. Programmi abiga saa oppiq ja har'otaq võro kiilt. Programmi kodoleht om üteliidsi ka võro keele võrgoväreht, kost saa mitmõsugust tiidmist võro keele kotsilõ. Säält löüd näütüses võro keele kotsilõ käüvit kirotuisi, pilte ja linke. Programmi ja võrgovärehti om loonuq Kelbä Raivo.
Keelepesä

Keelepesä om latsi päävähoit vai latsiaid, kon latsiga kõnõldas kõik aig õnnõ umma väikut põlist kiilt. Nii opitas kiilt loomuligult kõiki tegemiisi man, midä päävä joosul tetäs – mäng, rõivilõpandminõ, süümine jm.
Eestin om uma keelepesä olõman võro keele kõnõlõjil, Soomõn inarisaami ja koltasaami keele kõnõlõjil, Vinnemaal kar'ala keele kõnõlõjil.
Aolugu.
Edimädseq keelepesäq luudi Vahtsõl Meremaal aastagal 1982 maoori keele pästmises inglüse keele päälesurbmisõ iist. Maoori keelepesä maoorikeeline nimi om "kōhanga reo". Vahtsõl Meremaal lätsiq keelepesäq häste kõrda ja ommaq maoori keelele hulga väke mano andnuq. 
Eesti.
Võro keelepesä om sündünüq aastagal 2009 võrokeelitside latsõvanõmbidõ hindä iistvõtmisõst Haanimiihi nõvvokua ja Võro Instituudi abiga.
Oja Tõnu

Oja Tõnu (Tõnu Oja) (sündünüq 4. hainakuu pääväl 1958 Talliinan) om eesti näütelejä. 2003. aastagast pääle tüütäs tä Eesti Draamatiatrin.
Jaapani kiil

Jaapani kiil (jaapani keelen 日本語 ("nihongo") om Jaapani ammõtlik kiil ja põhilinõ läbikäümiskiil. Üle ilma kõnõlõs taad 127 mill'onat inemist.
Jaapani keelen kirotamisõs pruugitas kombineeritült neljä esiqsugumast viit – hiina kirä perrä kujondõdut "kanji"'t (漢字), silpkirjo hiraganat (ひらがな) ja katakanat (カタカナ) ni mõnikõrd ka ladina kirjä. 
Jaapani keelen olõ-õi hellü "l", mink asõmal om nii kõnnõn ku kirän inämbüisi "r" (nt "balto" olnuq jaapani keele ladina ümbrekirotusõn "baruto").
Jaapani kiilt om mõnikõrd arvatu altai keeli hulka.
Välislingiq.
Jaapanikeeline Vikipeediä
Osasco

Osasco om liin Brasiilia lõunõhummogujaon São Paulo osariigin, 16 kilomiitret São Paulost põh'aõdagu poolõ.
Ukrainlasõq

Ukrainlasõq (umakeeline nimi "ukraintsõ") om hummoguslaavi rahvas, Ukraina põhirahvas. Ukrainlasõq kujosiq 
umaette rahvas 14.-16. aastagasaal vanavinne rahva lõunõpoolitsõst harost, kink iinkäüjis ollivaq drevljaaniq, poljaaniq, severjaaniq jms. hummoguslaavi hõimoq. 15.-19. aastagasaal kutsuti ukrainlaisi ka väikeisis vindläisis. Ukrainlaisi 
etnograafilidsõq rühmäq ommaq hutsuuliq ja boikiq (vai verhoviinlasõq), kiä elässeq Karpaadõn, lemkiq, kiä ommaq elänüq Beskiiden a täämpädses pääväs om inämbüs näist Ukrainahe ümbre asonu, ja polissjalasõq (polesjelasõq), kiä elässeq Põh'aõdagu-Ukrainah Polissjan.
Usk.
Uso poolõst ommaq ukrainlasõq suurõmbalt jaolt õigõuskliguq. Õdagupoolitsidõ ukrainlaisi hulgan om uniaatõ. 
Ukrainlaisi arv.
Ukrainlaisi om 44-45 mill'onat, noist 
Eestin oll' 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 22 573 ukrainlast.
Kiil.
Pall'oq kunagidsõ NSVL-i alal elänüq ukrainlasõq ommaq üle lännüq vinne keelele, muuhulgan Ukrainan 27 %, Eestin 56 % ja Kasastanin 63 %. 
Antropoloogia.
Antropoloogilidsõlt kuulussõq ukrainlasõq keskõuruupa rassi. Kõgõ harilikumb om näide hulgan keskukraina tüüp, valdai tüüpi om Põh'a-Ukrainan. Vindläisiga võrrõldõn ommaq ukrainlasil tummõmbaq silmäq, tummõmbaq hiussõq, lühemb pää ja lajemb nägo. 
Ukrainlasõq Eestin.
Eestin eläväq ukrainlasõq ommaq loonuvaq uma organisats'ooni, mink nimi om Ukraina Kaasmaalaskund Eestin.
Öüdsinkäümine

Öüdsinkäümine vai öüts oll' hobõsidõ ja veohärgi üüsene kar'ataminõ külä ütidsel kar'amaal. Öüdsin käüdi hariligult keväjädsel künnüaol, mõnikõrd ka pääle hainaaigo. Eestin kest' öütsikommõq talomaiõ kruntiajamisõni 19. aastagasaa tõõsõl poolõl. 
Hallopi Piitre (sündünüq 1872 Toodsi külän Rõugõ kihlkunnan) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: "Kuiss vanal Võromaal eleti", lk. 133): 
"Öüdsih käümine oll' väega tähtsä asi kah. Hobõsõq lätsi öütsi aprilli lõpu puuldõ vai mai edeotsah, ku mõtsa tull' hal'as hain. Üts miis oll' külä päält öüdsivana. Toolõ masti ega hobõsõ päält mõõt rüki, päts leibä ja kümme kopka raha. Aig oll' maikuust väiku maarjapääväniq. Väikene maarjapäiv om katsadal septembril. Ega hobõsõ jaos pidi olõma kah üts niidülump vai suuviir. Noorõq poisiq vai tütrigu olliq kõik üüse kuuh, kaiq hobõsidõ perrä. Teiq suurõ tulõ üles, sõs oll' lämmi ja soeq es julguq kah sõs lähkohe tullaq. Hobõsõq jälq hoiõq tulõ ümbre.
"Äripäivildõ iks maati. Inne pesti puhmaalodsõq nuiõgaq ärq, et mud'o vast mõni hussitükk um. Üüvaht õks jäi üles. Tuul oll' tirinui käeh. Tuuga hirmut' hobõsit tulõlõ lähembähe ja sussõ kavvõmbahe. Tirinui oll' puultõõsõ arssina pikkunõ nui. Sinnäq oll' traat külge pant ja sinnäq traadi perrä sändsit asju pant, mis häste tiriseseq, ku raputat.
"Puulpäävä üüse oll' tuu mängmine. Sõs veeti vägipulka ja oll' kaalaluuri vidämine ja tsuuri lüümine. Kuq öüdsiaig oll' lõpnuq, korssiq poisiq raha kokko, tõiq viina ja peiq sõs perämäst pito.
Adsoni Juhan (sündünüq 1852 Morosuu-Tsäpsi külän Vahtsõliina kihlkunnan) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: "Kuiss vanal Võromaal eleti", lk. 134):
"Keväjidõ tükke õks hainu puudus tulõma. Sis keväjä tõutegemisõ aigu käüti hobõstõga öüdsih. Öütsi läts' terveh külä kõrragaq. Osa miihhi magasi, osa jalq vahtõ hobõsit. Tuulaiga ütsvaheh varastõdi hobõsit, sis õs tohiq hobõsit kunagi ütsindäq jättäq. Õdagu korjuq kõik külä öüdsilisõ ütte paika kokko, kohe sis kunagi oll' kõnõld minnäq. Hobõsõq panti kammitsahe. Kammitsa olliq tuulaiga ravvast ja tabaga kinniq pandaq. Ütsvaheh tohi-s liinahki hobõsit vallalõ jättäq. Kinkõl oll' parõmb hopõn, tuu oll' kõgõ kammitsah.
"Kiä olliq käsitüümeheq, nuuq tei öüdsih tüüd kah. Mõnõl oll' võõt rattatsõõr tetäq, sis ku hummogu kodo läts', oll' tsõõr tokiga säläh. Suurõmbalt jaolt õks istuti niisama tuliveereh ja tetti nalja. Mõnõq veiq vägipulka, mõnõq jalq maadliq. Mõnikõrd, ku mehe olliq väsünüq, sis maati. Kõik külä poisi olliq kuuh, siss sääl sai jo õgasugust nalja.
2011

2011. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10224. aastak sirvikallendri perrä.
Ilvese Aapo

Ilvese Aapo (Aapo Ilves) (sündünüq 20. rehekuu pääväl 1970 Räpinän) om luulõtaja, jutukiränik, aokiränik, taidru, laulja ja pillimiis. Tä om kirotanu viil näütemänge ja laulusõnno. Tä kirotas eesti, võro ja seto keelen. Tä om kirotuisi noihõ kiilihe ümbre pandnu ka soomõ, vinne, inglüse ja s'aksa keelest.
Tä om Eesti Autoridõ Liido ja Eesti Kiränikke Liido liigõq. Aastil 1996-2009 oll' tä kaq Tarto Nuuri Autoridõ Kuundisõn. Täl om uma kirästüs Väikü Välläandja/Väike Kirjastaja, miä and vällä timä raamatit.
Aapo om tsehkendänüq joonistuisi mano tõisi ja umilõ kirotuisilõ ja ka aokirjä "Täheke" ja aolehte "Uma Leht".
Tä om ummi kirotuisi iist saanuq pall'o avvotassõ, näütüses võikilaulmiisin laulusõnno iist midä laul' Neiokõsõ ja Padari Tanel. Tä om saanuq kats kõrda kõgõ edimädse avvotaso võikilaulmisõn "Uma laul" (aastil 2008 ja 2010).
Kahkva mõisa

Kahkva mõisa oll' mõisa Räpinä kihlkunnan Võromaal. 1914. aastagal oll' mõisa Võrost 34 kilomiitri kaugun, Mädäjõõ veeren. 
Kahkva nimme om edimäst kõrda nimetet 1558. aastagal ("Kachtkiwa"). 1582 oll' seo ("Chochowa") Räpinä mõisa osa. Räpinä mõisast eräldet 1738. ja 1744. aastaga vaihõl, oll' seost aost Räpinä kõrvalmõisa.
18. aastagasaa alostusõl oll' Räpina mõis Löwenwolde vahmila jago. 1741 võtt' riik Räpinä mõisa ja taa osaq ärq, a Katariina II and' nuuq 1766 Adam Friedrich von Löwenwolde latsilõ tagasi. Puulveleq Karl Magnus von Löwenwolde ja Johann Gustav von Löwenwolde jagi 22. mahlakuu pääväl 1787 valitsusõ ärq: Karl Magnus saie Miikse, Kahkva, Luke ja Ilmatsalu mõisa, Johann Gustav saie Räpinä mõisa.
Karl Magnus von Löwenwolde oll' maior. Tä kuuli 1799. aastaga lehekuun. Timä poig Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde saie Kahkva mõisa umalõ. Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde sündü 15. paastukuu pääväl 1783. Tä kuuli märdikuun 1812. Timäl perijit es olõq ja tä veleq kuuliq kaq ärq. Timä ja timä velli mõisaq saie noorõmb sõsar Friederike Carolina Luisa von Löwenwolde.
1826 saie Kahkva rüütlikunnamõisas. Kahkva rüütlikunnamõisal oll' kats kar'amõisa: Lepiku ("Leppiko") ja Võika ("Woitka").
1841 saie mõisaq Friederike poig Karl von Knorring. 1867 saie Kahkva umalõ timä poig Arthur von Knorring, kiä mass' taa iist 150 000 ruublit. Päält tedä saie Kahkva mõisaherräs G. von Knorring. 1909 oll' Kahkvan mõisnigus Woldemar von Knorring, kiä oll' viimäne umanik inne maa ümbrekõrralduisi 1919. aastagal.
Põlva rajuun

Põlva rajuun oll' Eesti NSV valitsõmisütsüs. Tuu luudi 1950. a. 1. rehekuu pääväl, ku Eestin tetti aastasato püsünüisi maakundõ asõmõlõ rajooniq, miä olliq maakundõst vähämbäq. 
Luumisõ aigo kuuluvaq Põlva rajuuni Ahja, Kanepi, Kõllõstõ, Laheda, Mooste ja Põlva vald. 1959 lätsiq Põlva rajooni ala viil Koorastõ, Valgjärve ja Veski külänõvvokogo nink 1961 Alakülä, Leevi, Linte, Mikitämäe, Satserinna, Veriora, Võõpso ja Verska külänõvvokogo. 1990 nimitediq Põlva rajuun ümbre Põlva Maakunnas.
Räpinä rajuun

Räpinä rajuun oll' Eesti NSV valitsõmisütsüs. Tuu luudi 1950. a. 1. rehekuu pääväl, ku Eestin tetti aastasato püsünüisi maakundõ asõmõlõ rajooniq, miä olliq maakundõst vähämbäq. 
Luumisõ aigo kuuluvaq Räpinä rajuuni Räpinä allõv, Mikitämäe, Orava, Räpinä, Veriora, Miiksi ja Verska vald nink Piirissaar. Rajuun kaotõdiq ärq 17. mahlakuu pääväl 1961.
Nabajuun

Nabajuun om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, minkast naba poolõ jääväl maal tulõ ette nabaüü.
Põh'apoolinõ nabajuun om põh'alakjusõ 66°33'38" pääl ja lõunõpoolinõ nabajuun lõunõlakjusõ 66°33'38" pääl.
Käänüjuun

Käänüjuun om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, mink pikkuskraat om 23,5° N (põh'akäänüjuun) vai 23,5° S (lõunõkäänüjuun). Noidõ laitujuuni pääl paistus päiv lagipäähä ütel pääväl aastagan (käänüpääväl).
Kõrbõ

Kõrbõ om ala, kon aastagan tulõ sadõmit alla 250 mm.
Donneri David

Donneri David (David Donner, 1810-1883) oll' kuulmeistre ja kultuuritegeläne Põlva kihlkunnan. 
Elokäük.
Donneri David sündü 23. joulukuu pääväl 1810 Vahtsõ-Kuustõ mõisan. Timä esä Perkune Janka oll' sääl mõisan aidamiis. Janka (Janis) oll' lätläne ja käünüq Läti koolin. Vahtsõ-Kuustõhõ sattu tä tuuperäst, et mõisnik (de Villebois) taht' niimuudu. Perkune Janka võtt' 1809 naasõs Kangro Tuuma tütre Anna Vahtsõ-Kuustõst. David oll' näide kõgõ vanõmb poig, täl olliq viil veleq Carl (1812), Reinhold (1815) ja Peter (1820). Perkune Janka kuuli 1821. a. Luutvinan, ku oll' kõgõs 44-aastaganõ. David oll' toona 11-aastaganõ. Kas sugulaisi vai mõisaherrä tahtmisõ perrä saadõtivaq poisiq Lätimaalõ, kon nääq saiq kooliharidusõ, arvada et Aluliinan (Marienburgin). 
1831. a. tulliq Perkune Janka pujaq Eestimaalõ tagasi nink Carl ja David lätsiq elämä Põlva kihlkunda. 1832 käve David leerin ja võtt' naasõs Schultzi Louisa. Tuu oll' perit Lätist Zeltini mõisast ja sündünüq 1808. 
1833 tetti Mamasõn Köstremäel tüütänüst köstrekoolist Põlva kihlkunnakuul ja Davidist sai tollõ edimäne kuulmeistre. Tä opas' sääl aastagil 1833-1863. Üteliidsi sai täst Põlva kerko edimäne hõrilamängjä. Tä lõi ka edimädse Põlva tütärlatsikooli aastagal 1857. 
Donneri David oll' tuu, kiä tull' mõttõ pääle naataq Põlva laulupita kõrraldama. Timä oll' ka edimäidsi pita kõrraldaja.
David kuuli 24. joulukuu pääväl 1883 Võnnun köstremajan, tä oll' sõs 73 aastakka vana.
Iiri kiil

Iiri kiil (iiri "gaeilge") om indoõuruupa kiilkunna keldi kiili gaeli rühma kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Iirimaal. Iiri kiilt ku imäkiilt kõnõlõs hinnangidõ perrä 40 000 kuni 80 000 iirlast.
Rõipõpini

Rõipõpini vai saakli vai saagal (pärsiäkeelidsest sõnast شغال "shaghāl") om pinisuku mõtsaelläi, kiä eläs Afrikan, Aasian ja Lõunõhummogu-Õuruupan. Tä süü väikeisi ja keskmädse suurusõga eläjit ja ku vaja sõs ka rõipit. Rõipõpini pikäq jalaq ja kõvõraq pinihambaq ommaq luuduq väikeisi imetäjide, tsirkõ ja ruumajidõ jahtmisõs. Nääq võivaq maaha juuskõq pikki maid ja tuu man pikkä aigu hoitaq kibõhust 16 km/h (9.9 mph). Kõgõ truksambaq ommaq rõipõpiniq õdagudsõ ja hummogudsõ ao aigo. Põh'a-Ameerikan eläväq koiotiq ommaq väega rõipõpinne muudo, mõnikõrd näid kutsutaski Ameeriga saagaliis.
Rõipõpiniq eläseq paariviisi, ega paar kaits umma maa-alla tõisi paarõ iist. Tuud tegeväq nääq umma maad ärq märken ja sissetungjit vihatsõhe takan aiõn. Noorõq rõipõpiniq eläseq vanõmbidõ maa pääl niikavva ku nääq hindäle uma maalapi löüdväq. Mõnikõrd sööväq rõipõpiniq pargin suurõmbat lõpnut eläjät, a hariligult pidäväq nääq jahti ütsindä vai paariviisi.
Rõipõpinne om kolm lihti: kuldrõipõpini ("Canis aureus"), musta säläga rõipõpini ("Canis mesomelas") ja vöödiga rõipõpini ("Canis adustus").
Babez for Breakfast

"Babez for Breakfast" om ansambi Lordi albom, miä ilmu aastagal 2010.
Uma Pido

Uma Pido om võrokeeline laulu- ja rahvapido, mink tradits'ooniga naati pääle 2008. aastagal (31. lehekuu pääväl) Võrol Kubija laululaval. Tõnõ pido oll' 29. lehekuu pääväl 2010 Põlvan Indsikurmu laululaval ja kolmas pido peeti 1. piimäkuu pääväl 2013 jälki Võrol. Pito omgi seeniq peet vaeldumiisi kõrd Võrol, kõrd Põlvan.
Uma pido om innekõkkõ vana Võromaa rahva pido, miä avitas meelen pitäq taakandi keele ja vana Võromaa katsa kihlkunna illo ja ummamuudu olõmist. Pidolõ oodõtas õks ka sõsarit ja velli, sõpro ja sulugaisi, naabriid ja võõriid, et ütenkuun lauldaq võro keelen ja tundaq rõõmo võrokõisi kuraasist ja ilmanägemisest. 
Pidoga käü üten ka muid tegemiisi nigu laat ja kontsõrdiq. Et pido inemiisil meelest ei läässi, kõrraldõdas pitõ vaihõl konkurssõ ja kontsõrtõ. Katõst edimädsest pidost om tett ka film katõ DVD pääl, kon ommaq pääkontsõrt ja muid pidotegemiisi. Pido ja Uma Laulu võigõlusõ laulõga om vällä annõt CD-plaat "Määne om seo maa?". 
I Uma Pido: 31. lehekuu pääväl 2008 Võrol, Kubija laululaval
II Uma Pido: 29. lehekuu pääväl 2010 Põlvan Indsikurmu laululava
III Uma Pido: 1. piimäkuu pääväl 2013 Võrol Kubija laululaval
IV Uma Pido: 28. lehekuu pääväl 2016 Põlvan Indsikurmu laululaval
V Uma Pido: 2.piimäkuu pääväl 2018 Võrol Kubija laululaval
VI Uma Pido: 1. piimäkuu pääväl 2024 Põlvan Indsikurmu laululaval
Racibórz

Racibórz om Lõuna-Poola liin, kon elli 2014. aastagal 55 818 inemist.
Podolsk

Podolsk (vinne keeli "Подольск") om tähtsä tüüstüsliin ja kultuurikeskus Vinnemaal Moskva oblastin. Tä asus Pahra jõõ veeren, Moskva keskliinast 36 km lõunõ puul. Tä om Podolski rajooni keskus ja Moskva oblasti kõgõ suurõmb liin (2017. a. 299 660 elänikku). Podolskist põh'a puul om Štšerbinka liin ja lõunõ puul Klimovka liin. 
Podolski liin om vällä kasunu Podoli küläst, miä 18. aastagasaal kuulu Danilovi kluustrõlõ. Liinaõigusõq sai tä 1781. aastagal.