tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Riigikogo

Riigikogo (eesti keelen "Riigikogu") om Eesti Vabariigi üte kuagaq rahvaedüstüs vai parlament, kinkal om Eestin säädüseandja võim. Riigikogo om ainukõnõ Eesti riigiorgan, mink kuunsaiso valis Eesti rahvas. Riigikogo tähtsämbäq ülesandõq ommaq vällä tüütäq säädüisi, võttaq vasta otsussit, andaq volitusõq päämindistikandidaadilõ valitsusõ kokkopandmisõs, tetäq parlamentaarsõq kontrolli, võttaq vasta riigi rahaplaan, valliq Vabariigi Presidenti ni jovvutaq läübikäümist tõisi riikegaq. Riigikogo tetti 1920. aastagal Eesti edimädse põhisäädüsegaq ja tüütäs samal kojul nigu noq 1992. aastaga põhisäädüse vastavõtmisõst. 
Riigikogon om 101 liigõnd, kiä valitas vapol valimiisil neläs aastagas. Riigikogo valimisõigus om kõigil 18-aastagatsõs saanuil teovõimugaq Eesti kuakundlaisil. Riigikokko või kandidiiriq egä vähämbält 21-aastaganõ helüõigusõgaq Eesti kuakundlanõ.
Riigikogo tüüd kõrraldas Riigikogo juhatus, kon ommaq Riigikogo edemiis ja kats asõedemiist. Egä Riigikogo liigõq piät olõma vähämbält üten alasitsõn komisjonin, kon tetäs säädüsekavva ette inne täüskuu istangit valmis. Riigikogo liikmõq korjusõq eräkundõ perrä fraktsiuunõhe, mink läbi veeväq Riigikokko validuq eräkunnaq ello uma poliitilist programmi .Riigikogo tegemiisi tugõmisõs tüütäs Riigikogo man Riigikogo Kantsli.
Riigikogo istangiq ommaq Tal'nan Tuumpää lossin. Viimätsil, 2023. aastaga Riigikogo valimiisil valõtiq XV Riigikogo kuunsais.
Eesti valimisõq

Eestin ommaq Riigikogo valimisõq, paigapäälitside umavalitsuisi volikokõ valimisõq, Õuruupa Parlamendi valimisõq ja Vabariigi Presidendi valimisõq.
Riigikogo valivaq Eesti Vabariigi helüõigusliguq kuakundlasõq neläs aastagas. Kandidiirmisõigus om Eesti kuakundlasõl, kiä om kandidaatõ registriirmise viimätses pääväs saanuq 21 aastakka vanas.
Neläs aastagas valõtas voliniguq ka paigapäälitsihe umavalitsuisi volikokkõhe. Volikogo valimispäiv om valimisaastaga rehekuu kolmas pühäpäiv. Helüandmisõigus om Eesti kuakundlasõl ja Õuruupa Liido kuakundlasõl, kiä om valimispääväs saanuq 16 aastakka vanas ja kink elokotus, tuu om kotus, mink aadrõssiandmõq ommaq kannõduq Eesti rahvastiguregistrihe om säälsaman vallan vai liinan. Helüandmisõigus om välämaalasõl, kiä eläs Eestin elämislubagaq ja om valimispääväs elänüq säädüsligult viimädseq viis aastakka sääl vallan vai liinan. Kandidiirmisõigus om egäl helüõigusligul Eesti kuakundlasõl ja Õuruupa Liido kuakundlasõl, kink elokotus om valimisaastaga 1. põimukuu pääväl sääl vallan vai liinan.
Väläeestläseq

Väläeestläseq ommaq eestläseq, kiä eläseq välänpuul Eestit.
Edimäne suurõmb Eestist vällä rändämine oll' 19. aastagasaa keskpaigan, ku minti parõmbat ello otsõn hummogu poolõ, kon oll' parõmbat vai rohkõmb maad, sai parõmbahe kooliharidust. 20. aastagasaa 10. aastil elli Vinnemaa Keisririigi maiõ pääl välänpuul Balti kubermangõ nii 200 000 eestläst.
Tõõnõ suur pagulaisi vällärändämine Eestist oll' tõõsõ ilmasõa aigu, ku Nõvvokogo terrori iist pagõsi õdagu poolõ nii 80 000 eestläst. Mitmõn paigan tettiq eestläisi organisatsiuunõ, kiä hoitsõq välänpuul Eestit eesti kiilt ja kultuuri ja saisõq umariiklusõ vahtsõstluumisõ iist. Päält sõta tegüsiq suurõmbaq väläeesti kogokunnaq päält S'aksamaa ja Roodsi ka Ameerikahe, Kanadahe, Austraaliahe ja Ütiskuningriiki.
Seo ilma aigu ommaq suurõq eestläisi kogokunnaq Soomõn, Vinnemaal, Rootsin ja Põh'a-Ameerikan.
Riigikogo valimisõq

Riigikogo valivaq Eesti Vabariigi helüõigusliguq kuakundlasõq neläs aastagas. Kandidiirmisõigus om Eesti kuakundlasõl, kiä om kandidaatõ registriirmise viimätses pääväs saanuq 21 aastakka vanas.
Valimissüsteem.
Riigikogo 101 liigõnd valitas võrdõlidsõ valimissüsteemigaq 12 mitmõ mandaadigaq valimispiirkunnan. Saadigukotussit jaetas D'Hondti meetodi muudõdu versioonigaq. Eräkunnaq piät parlamenti saamisõs üle saama üleriigilitsest 5% valimislävest. Ütsiguq kandidaadiq saavaq valitus, ku näide helle arv om üle lihtkvoodi (saias, ku valimispiirkunnan annõduq masvaq helüq jaetas mandaatõ arvugaq valimispiirkunnan) või om lihtkvoodigaq võrdnõ.
Minecraft

Minecraft om liivakasti stiilin puutrimäng, miä tull’ vällä 2011. aastagal.
Tutvustus.
Mängjä sünnüs plokõst maailma, kon tä saa plokkõ lahkuq ja liigutaq. Täl om üten säläkotť, kon tä naid hoitaq saa. Mäng sais kuun kolmõst maailmast: Päälmaailm, kohe mängjä tekkü, ni kats mõõtu Nether ja The End, kohe tä piäs esiq minemä. End’in tulõ mängjäl vällä võttaq Enderdraakon, päält midä om mäng lõpõtõt. Mängon om ka mitmõsugumaidsi eläjit, näütüses lehmäq, lambaq, soeq ja hobõsõq, agaq ka jälehüseq, näütüses tsombiq, härmäq ja kriipriq.
Mängoviisiq.
Minecraftil om neli mängoviisi: Java Edition, Bedrock Edition, Legacy Console Edition ja Education Edition. Java, Bedrock ja Education Edition om saiaq Windowsilõ. Legacy Console Edition om saiaq Xboxilõ ja PlayStationilõ.
Mino.
Minecraft om väega populaarnõ ni om saanuq hulga avvohindo.
Andresoo Janne

Andresoo Janne (Silveti Janne; sündünüq 14. põimukuu päival 1965 Talliinan) om Eesti Rahvusraamadukogo direktriss.
Tarvastu kerik

Tarvastu Piitre kerik om lutõri kerik Tarvastu kihlkunnan Porsa külän (Mustla alõvigu lähkün). Taa om EELK Tarvastu Piitre kogohusõ kerik, mink keriguopõtaja om Benderi Elve.
Aolugu.
Kerik ehitedi arvadaq 13. aastagasaal. 14. aastagasaal oll' hoonõq väiku, ilma tornilda ja kummidu laega. Edimäne kerik oll' parhilladsõst umbõs 10 miitrit lühkümb. Päält Põh'asõta jäi kerik hoolõtuhe nink katus, lagi ja müürüq naksiq lagonõma.  
1771. aastagal ehitedi kerigu hummogupuulsõhe otsa 10 miitrene pikendüs ja torn.
6. lehekuu pääväl 1892. aastagal läts' kerik pikse läügähtüsest palama. Seo nuka rahvas avit' ärq pästäq kruunlühtriq, pingiq, hõrilaq, kantsli ja altri üten maaliga. Kerikust jäiq kivist müürüq. 6. mahlakuu pääväl 1893. aastagal alostõdi kerigu vahtsõst kõrda tegemist. Vahtsõ kerigu vana tornikikka asõmõlõ panti kullat rist.
Kerik pühitsedi jällekiq 5. joulukuu pääväl 1893. aastagal tuuaigsõ Liivimaa supõrintendendi Hollmanni Friedrich August Wilhelmi puult.
Prõlla om kerik vahtsõgooti (neogootiga) muudu. Altripildin om maal „Kolgata“, miä om tett Thieme Theodori (Dresden) puult 1859. aastagal nink mink kinke kerikulõ parron von Mensenkampffi Karl. 1906. aastagal säeti altrisaina kotsilõ elosuurunõ englikujo, mink tekk' tuusama kandi miis Türma talo perremiis Viira Jaan.
Jēkabpils

Jēkabpils (läti "Jēkabpils" [ˈjeːkapːils], latgali "Jākubmīsts", poola "Jakubów") om liin Lätin. 2022. aastagal elli Jēkabpilsin 21 418 inemist. Liin om Lõunõ-Lätin Daugava veeren.
Jēkabpils ala suurus om 25,45 km². Jēkabpils luudi aastagal 1670.
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja Riia–Daugavpils suurtii.
Rahvastik.
2020. aastagal oll' Jēkabpilsin 21 928 elänikku, 13831 (63,1%) lätläisi, 5503 (25,1%) vindläisi, 657 (3,0%) valgõvindläisi, 573 (2,6%) poolakõisi ja 434 (1,6%) ukrainlaisi.
Sõbraliinaq.
Jēkabpils om põrõld 7 sõbraliina:
Räisäku

Räisäku vai Rēzekne (läti "Rēzekne" [ˈrɛːzekne], latgali "Rēzekne" [ˈrʲæːzʲækʲnʲæ], poola "Rzeżyca") om liin Lätin. Liin om Rēzekne jõõ veeren.
Rēzekne ala suurus om 17.5 km2. Rēzekne luudi aastagal 1285.
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja suurtii.
Rahvastik.
2022. aastagal elli Rēzeknen 26 481 elänikku, 12 582 (47,5%) lätläisi, 11 022 (41,6%) vindläisi, 555 (2,1%) poolakõisi, 387 (1,5%) valgõvindläisi ja 368 (1,4%) ukrainlaisi.
Sõbraliinaq.
Rēzekne om põrõld 5 sõbraliina:
Vinne sõalaiv, mineq persehe

„Vinne sõalaiv, mineq persehe“ ( Русский военный корабль, иди нахуй!; ukraina keelen Російський військовий кораблю, іди нахуй) oll' viimäne lausõq, miä om teedäq, midä ütel' Hrõbovi Roman, Ukraina piirikaitsja, Vinne sõalaivalõ Moskva 24. radokuu pääväl 2022, ku Vinnemaa oll' just tävvemahulidsõ sõagaq Ukrainahe lännüq. Lausõq sai kuulsas ja löüd' pruukmist üle ilma. Mõni nätäl' ildampa and' Ukrpošta, Ukraina post' vällä ka sama lõugahusõgaq postmargi. Ku Ukraina sõalaiva põhja lask', tekk' Ukraina post' vahtsõ margi, kon laiva inämb nätäq es olõq.
Edimält arvadiq, et piirikaitsjaq ommaq maaha lüüdüq, a ildampa tull' teedüs, et Vinne merevägi võtt' nääq vangi. Ku Hrõbov urbõkuun vabas saiõ, anti tälle metäl'.
Sündmüs.
24. radokuu pääväl 2022 hummogu varra ütel' Vinnemaa president Putini Vladimir ette linti võetun videon, et Vinnemaa alostas „sõalist eriopõratsiuuni“, mink tsiht ollõv Ukraine „demilitarisiirmine ni denatsifitsiirmine“, miä ollõv oht Vinnemaa riigile ja rahvalõ. Sama päävä hummogu nakas' pääle Hussisaarõ laheng. Päiv ildampa and' Ukraina piirivalvõq teedäq, et Vinne väeq proovõq saarõ kaitsjit alla andma saiaq ja pilsõq saarõ pääle pommõ. Päält tuu ollõv Ukraina saarõ kaitsjidõga kontakti kaotanuq.
Kibõhõhe saiõ avaligus johtumisõ helü ülesvõtminõ. Om kuuldaq, kuis vindläseq ütliq, et ukrainlasõq alla andnuq, muidu andas lüük. Tuu pääle vastas' Ukraina piirikaitsja Hrõbovi Roman: „Русский военный корабль, иди нахуй!“, midä võit võro keelen üteldäq „Vinne sõalaiv, mineq persehe!“.
Ludsi

Ludsi vai Ludza (läti "Ludza", latgali "Ludza", poola "Lucyn") om liin Lätin. Liina sisse jääs kolm ilosat järve - Suur-Lutsi järv, Väikene-Ludsi järv ja Dūnakļa järv.
Ludsi ala suurus om 10,5 km². Ludsi om nimmat kirän 1177. a.
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja suurtii.
Ludsi ümbre ommaq aastasato elänüq Ludsi lõunõeesti keele kõnõlõjaq.
Rahvastik.
2022. aastagal elli Ludsin 7 347 elänikku, 4307 (58,6%) lätläisi, 2515 (34,2%) vindläisi, 165 (2,2%) valgõvindläisi, 89 (1,2%) ukrainlaisi ja 57 (0,8%) poolakõisi.
Sõbraliinaq.
Ludsi om põrõld 6 sõbraliina:
Krustpils

Krustpils (poola keelen "Krustborg"; s'aksa keelen Kreutzburg; latgali keelen Krystapiļs) om Läti liina Jēkabpilsi osa. Asus Daugavast põh'a puul Daugavpilsi-Riia raudtii veeren. Kooniq 1962. aastagani oll' Krustpils hindäperi liin.
Kuigi Krustpils om sõtu aigo pall'o kannahtanuq, ommaq vanaliinan sõski alalõ püsünüq mitmõq aoluulidsõq huunõq. Vanaliina keskus om Riia uulits (Rīgas iela). Krustpilsi aoluulinõ süä kannatas suurõ liikluskoormusõ käen.
Štše ne vmerla Ukraina

"Štše ne vmerla Ukrajinõ" ("Ще не вмерла України" – 'Ukraina ei olõq viil koolnuq') vai pikembä nimega "Štše ne vmerla Ukrajinõ i slava, i volja" ("Ще не вмерла України і слава, і воля" – 'Ukraina avv ja vabahus ei olõ viil koolnuq') om Ukraina riigihümn ("Державний Гімн України").
Hümni sõnaq ommaq vähäkese muudõduq rahvusligust luulõtusõst, mink Tšubinski Pavlo kirot' 1862. aastagal. 1863. aastagal tekk' Verbitski Mihailo, Ukraina viisisepp, sõnno pääle viie. Edimäst kõrda tull' laul ettekandmisõlõ Lvivi Ukraina Tiatrin 1864. aastagal.
Zelenski Volodõmõr

Zelenski Volodõmõr ( Володимир Олександрович Зеленський, kirotõt ka Zelensky vai Zelenskõi; sündünüq 25. vahtsõaastakuu pääväl 1978) om Ukraina poliitik ja inneskine näütelejä, 2019. aastagast Ukraina kuvvõs ja parhillanõ president.
Elokäük.
Zelenski Volodõmõr sündü 1978. aastagal juudi perre Krõvõi Rihi liinan, miä tuud aigu oll' Ukraina Nõvvokogo Sotsialistligun Vabariigin. Timä esä, Zelenski Oleksandr, om prohvõsri ja puutriinemine; imä, Zelenska Rymma om olnuq insinöör. Vanaesä Zelenski Semjon om olnuq sõamiis.
Aasovi meri

Aasovi meri ( "Azaq deñizi"; "Азовське море"; "Азовское море") om sisemeri Hummogu-Õuruupan, miä jääs Vinnemaa ja aotlidsõlt okupeeridü Ukraina vaihõlõ. Põh'a ja õdagu puul om Aasovi ümbre Ukraina, hummogu puul Vinnemaa. Aasovi mere ja Musta mere vaihõl om Kertši merekitsus.
Aasovi merd peetäs maailma kõgõ madalambas meres, kõgõ suurõmb süvvüs om õnnõ 14 miitret.
Aluliina

Aluliina vai Alūksne (läti "Alūksne", latgali "Olyuksna") om liin Lätin. Liin om Aluliina järv veeren. Aluliina om Aluliina piirkond keskus.
Aluliina edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1284. Aluliina sai liinaõigusõq 1920. aastagul.
Aluliina ala suurus om 14.3 km².
Liinast lätt läbi Aluliina–Gulbene kitsa raudtii.
Rahvastik.
2022. aastagal elli Aluliinan 6368 elänikku, 5273 (82,8%) lätläisi, 806 (12,7%) vindläisi ja 82 (1,3%) ukrainlaisi.
Sõbraliinaq.
Aluliina om põrõld 6 sõbraliina:
Lange Józef

Lange Józef (sündünüq 16. urbõkuu pääväl 1897; koolnuq 11. põimukuu pääväl 1972) oll' poola jalgrattasõitja.
Tä võtt' ossa katõst võitlusõst 1924. aastaga Suvõolümpiämängel miihi pargisõidun hõpõmidäli. Tä võtt' ossa ka 1928. aastaga Suvõolümpiämängest.
Liepāja

Liepāja om liin Lätin. Liin om Liepāja järv ja Õdagumeri veeren.
Liepāja edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1253. Liepāja sai liinaõigusõq 1625. aastagul.
Liepāja ala suurus om 68,0 km².
Liinast lätt läbi Liepāja–Riia raudtii ja suurtii.
Rahvastik.
2022. aastagal elli Liepājan 67 360 elänikku, 40 156 (59,6%) lätläisi, 18 342 (27,2%) vindläisi, 2979 (4,4%) ukrainlaisi, 2007 (3,0%) valgõvindläisi ja 1909 (2,8%) leedulaisi.
Sõbraliinaq.
Aluliina om põrõld 10 sõbraliina:
Ventspils

Ventspils om liin Lätin. Liin om Venta jõõ ja Õdagumeri veeren. Liin om suur satam.
Ventspils edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1253. Ventspils sai liinaõigusõq 1378. aastagul. Ventspils olnuq Hansaliidon.
Ventspils ala suurus om 58,0 km².
Liinast lätt läbi Ventspils–Riia raudtii ja suurtii.
Rahvastik.
2022. aastagal elli Ventspilsin 32 955 elänikku, 19 831 (60,2%) lätläisi, 8359 (25,4%) vindläisi, 1361 (4,1%) ukrainlaisi ja 1332 (4,0%) valgõvindläisi.
Sõbraliinaq.
Ventspils om põrõld 5 sõbraliina:
Läti liinaq

Läti liino nimekiri lugõ üles Läti Vabariigi täämbädse päävä liinaq. Innembide ommaq Lätin viil olnuq sääntseq liinaq nigu Abrene, Alamõisa (Lejasciems), Ašburga, Gostiņi, Grīva, Kalnciems, Krustpils, Ķemeri, Nīnive, Pīlesmiests, Rauna, Sēlpils, Sloka ja Straupe. 10 liinal om riigi liina staatus ("valstspilsēta"). Kokko om Lätin 81 liina (2023).
Hussisaar

Hussisaar (ukraina keelen "острів Зміїний") om saar Musta mere põh'aosah, miä kuulus Ukrainalõ. Tä om umbõs 37,5 km kavvutsõl Doonau deltast. Arvatas, et saar om uma nime saanuq tuu perrä, et tuulitsõ ilmaga kandvaq huuvusõq Doonau jõõst saarõlõ hussõ (päämädselt vesinastikit). 
Saar kuulus Odessa oblasti Izamili rajooni ala. 
Saar om kivine ja X-tähe kujolinõ. Timä kõgõ korgõmp kotus om merepinnast 41,3 miitret. Saarõ ütest veerest tõistõ om pia 700 miitret, suurus om 0,2 kruutkilomiitret. Saarõ mant merest om lövvet 58 liiki kallo ja 6 liiki krabisit. 
Saarõ pääl om 12 miitre korgunõ tulõtorn, miä sai valmis 1842. aasta sügüse.
Inne vindläisi kallalõtungi 2022. aastal elliväq saarõ pääl Ukraina piirivalvuriq ja näide perreliikmõq. Ku saarõ kaitsjaq kallalõtungjaq surma pelgämädä persehe saadivaq, sai saar kuulsas üle ilma.
Rényi Alfréd

Rényi Alfréd (1921–1970) oll' kuulsa Ungari matõmaatik. Kõgõ kuulsamp om tä uma töie poolõst tõõnäosusteoorian, a tä uurõ ka kombinatoorikat, graafiteooriat ja arvoteooriat.
Kõiva Inda

Kõiva Inda (s. 1947) om kultuuriedendäjä, päämiselt muusika alal. Timä neiupõlvõ nimi om Käärmann, edimädse mehe perrä Hälvin.
Timä om sündünü Saru külän. Esä oll sohver, imä kodunõ.
Käve Saru 7 kl. koolin.
8.-9. klass Tartu 7. kk.
Lõpõt Tartu Muusikakooli 1967. Koorijuhi tunnistus.
1972. konservatoorium. Orkestrijuhi tunnistus.
Konsevatooriumi kaugõppe õppealajuhataja. 
Vabrikun kaadriväljaõppe insener. 3 a.
Tallinna Täitevkomitee,
Teatri ja muusika muusem, muusikaosak juhataja 6 a. 
Draamateatreri kaadriosakond,
ER estraadiorkestri direktor, 
Tallinna moemaja kapell, Tanuke.
Tehas Norma. rahvamuusika kapell
ETV planiirmise osakond
Kristiine sotsiaalmaja lauluklubi, 
Haabersti pääväkeskus ansambli juht. 
Tallina võro seltsi man ansambli LIISO juhataja 2001-2002 
Tallink laivu pääl kruiisijuht, 2012-2020 kõrrald 30 reisi.
Populaarsõ laulu „Mu latsõpõlvõ Võromaa“ viisi ja sõnnnu autor. 
Viimätse 20. aasta joosul om tä välää andnu üle 30 laulikut synnu ja nuutõga.
Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi (ERRS) tunnustus "Lokulaud 2014" 
Välislingiq.
Päevatee.(05.12.2020)
https://vikerraadio.err.ee/1161911/paevatee-lepingud-valeri-maksimov-lorilaulud
34m
10.11.2018
https://vikerraadio.err.ee/872453/paevatee-kinkeleping-voi-testament-mare-tommingas-inda-koiva
30m40
Päevatee. Näitus "Praktiline ilu", Kõiva lauluklubid, Kuut ja Viiding
https://vikerraadio.err.ee/1608560488/paevatee-naitus-praktiline-ilu-koiva-lauluklubid-kuut-ja-viiding
21m55
https://maaleht.delfi.ee/artikkel/83474609/vahva-naine-on-kaante-vahele-pannud-ule-3000-lauluhttps://kultuur.err.ee/303269/parimatele-rahvatantsu-ja-rahvamuusika-edasiviijatele-jagati-tunnustust
Võromaa Kurtõ Ühing

Võromaa Kurtõ Ühing (VKÜ) om asutõt 11. märtekuu pääväl 2001. Ühingu asi om kurtõ inmiisi koondamine ja avitamine elukõrraldusõ, meditsiini, läbikäümise, spordi ja muiõ temiisi man.
Ühingul om kolmõ liikmõga juhatus.
Jelgava

Jelgava om liin Lätin. Liin om Lielupe jõõ veeren.
Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Jelgavan ommaq umbõs 4000 aastat vanaq. Jelgava edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1265. Jelgava sai liinaõigusõq 1573. aastagul. Aastagil 1578–1795 oll' Jelgava Zemgale Hertsogiriigi, ildampa Kurzeme ja Zemgale Hertsogiriigi pääliin.
Jelgava ala suurus om 60,6 km².
Liinast lätt läbi Šiauliai–Riia raudtii ja suurtii, Liepāja–Riia ja Tukums–Krustpils raudtii, ja Liepāja–Jelgava suurtii.
Rahvastik.
2022. aastagal elli Jelgavan 54 694 elänikku, 33 954 (62,1%) lätläisi, 13 589 (24,8%) vindläisi, 2633 (4,8%) valgõvindläisi, 1242 (2,3%) ukrainlaisi ja 906 (1,7%) poolakõisi.
Sõbraliinaq.
Jelgava om põrõld 13 sõbraliina:
Vabarna Anne

Vabarna Anne (sündünüq 1877. aastaga 21. joulukuu pääväl Võpolsova (om kutsut ka Võporsova) küläh, koolnuq 1964. aastaga 7. joulukuu pääväl Ton'a küläh) oll' seto lauluimä, kiä om laulnuq eeposõq "Neio koolulaul", "Suurõq sajaq" ni "Peko". 
Tä sündü Võpolsova küläh, oll' Tihani ja Kreepa neläs lats. Kaq Anne imä Kreepa oll' laululinõ ja sõnolinõ, aq kuuli arq, ku Anne oll' õnnõ säidse aastakka vana. Latsõpõlvõh oppõ Anne laula umalt tsõdsõlt.
Vabarna Anne elli Poloda nulga Ton'a küläh ja täl oll' viis tütärd ja nelli poiga. Timä sündümise kotusõ pääle Võpolsova küläh om pant mälehtüsmärk, mink om tennüq skulptor Rebase Elmar. 
Soomõst peri rahvaluulõ kogoja Väisäneni Armas Otto käve edimäst kõrda Vabarna Anne man 1923. aastaga suvõl.
Anne laulõduq ja Väisäneni Armas Otto üles kirotõduq eeposõq "Neio koolulaul" ni "Suurõq sajaq" ommaq vällä antuq Soomõh Helsingi liinah 2003. aastagal seto ja inglüse keeleh üteh Honko Lauri, Honko Anneli ja Hao Pauli kirotõdu pikä alostussõnagaq.
Vabarna Anne om Vabarna Jalmari ja Vabarna Jane vanavanaimä.
Setomaa vald and vällä Vabarna Anne perrä nime saanut umakultuuri avvuhinda seto perimüskultuuri edesiandmisõ iist.
Peko (eepos)

"Peko" om seto eepos, mink om laulnuq lauluimä Vabarna Anne. Eeposõh om kokko pia 8000 värssi. 
Mõnõ tükü "Peko" eeposõst avald' Voolaine Paulopriit 1928. aastagal aokiräh Eesti Kirjandus, a kogo "Peko" eepos om edimäst kõrda vällä ant 1995. aastagal Soomõh Kuopio liinah. Päält tuud om ilmunuq "Peko" 2017. aastagal Uusvadah (välläandja kirjastus Seto Kiri). 
Eepose om soomõ kiilde tõlknuq Suhoneni Seppo ja taa om soomõ keeleh vällä ant 2006. aastagal Helsingih.
Ruhnu

Ruhnu (roodsi ja saksa keelen "Runö", rannaroodsi keelen "Ru:n" (hääldus "rũũn"), soomõ keelen 19. aastagasaal "Runosaari") om saar Liivi lahen. Ruhnu saar om Saarõ maakunnan ja tege tõisi vähämbide laidõga esiqsaisja Ruhnu valla.
Saarõ pindala om 11,88 km², pikkus 5,5 ja lakjus 3,5 km. Kõgõ lähämb kotus mandri pääl om 37 km kavvõn Kolka nõna Kuramaal Lätin. Kurõssaardõ om õkva 70, Pärnohe 96, Kihno 54 km ja Riiga 96 km.
Ruhnu puukerik om kõgõ vanõmb alalõ hoitunu puuhoonõq Eestin. Ruhnu tulõtorn om Eesti kõgõ lõunõpoolitsõmb tulõtorn.
Mandrilõ ja mandrilt saarõ pääle saa Ringsu sadamast ja Ruhnu linnuvälä kaudu.
Jūrmala

Jūrmala (läti [juːrmala]) om liin Lätin Liivi lahe veeren Lielupe jõõ suun. Jūrmala om tähtsä kuurort.
Jūrmala sai liinaõigusõq 1959. aastagul (Sloka, s'oo ilma aigu Jūrmala liina osa - 1878. aastagul). Liina suurus om 101,2 km². 
Jūrmala liinaosaq ommaq Ķemeri, Jaunķemeri, Kūdra, Brankciems, Bražciems, Bāžciems, Kaugurciems, Sloka, Kauguri, Krastciems, Valteri, Druvciems, Vaivari, Asari, Melluži, Pumpuri, Jaundubulti, Dubulti, Majori, Dzintari, Bulduri, Stirnurags, Lielupe, Buļļuciems, Vārnukrogs ja Priedaine.
Liinast lätt läbi Ventspils–Riia raudtii ja suurtii.
Rahvastik.
2022. aastagal elli Jūrmalan 50 561 elänikku, 26 583 (52,6%) lätläisi, 16 474 (32,6%) vindläisi, 1793 (3,5%) valgõvindläisi ja 1233 (2,4%) ukrainlaisi.
Sõbraliinaq.
Jūrmalal om põrõld 10 sõbraliina:
Ogre

Ogre om liin Lätin. 2022. aastagal elli Ogren 22 872 inemist. Liin om Daugava ja Ogre jõõ veeren.
Ogre ala suurus om 16,2 km². Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Ogren ommaq umbõs 5000 aastat vanaq. Ogre edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1874. Ogre sai liinaõigusõq 1928. aastagul.
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja Riia–Daugavpils suurtii. Ogre om väiku kuurort.
Rahvastik.
2022. aastagal oll' Ogren 22 872 elänikku, 16 856 (73,7%) lätläisi, 4008 (17,5%) vindläisi, 630 (2,8%) valgõvindläisi, 302 (1,3%) poolakõisi ja 296 (1,3%) ukrainlaisi.
Sõbraliinaq.
Ogre om põrõld 12 sõbraliina:
Salaspils

Salaspils om liin Lätin. 2022. aastagal elli Salaspilsin 17 808 inemist. Liin om Daugava veeren. Liinan om Rahvuslik botaaniga aed.
Salaspils ala suurus om 15,1 km². Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Salaspilsin ommaq umbõs 11 000 aastat vanaq. Salaspils edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1186 (s'aksa: "Kirchholm"). 1605. aastagal oll' tan Kirchholmi tapõlus poola ja ruutõ vaihõl. 1942.-1945. aastagal olliq Salaspilsi lähkün kontsentratsioonilaagriq. Salaspils sai liinaõigusõq 1993. aastagul.
Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja Riia–Daugavpils suurtii.
Rahvastik.
2022. aastagal oll' Salaspilsin 17 808 elänikku, 8672 (48,7%) lätläisi ja 6152 (34,5%) vindläisi.
Sõbraliinaq.
Salaspils om põrõld 3 sõbraliina:
Daugava

Daugava vai Väinä jõgi, vai Zapadnaja Dvina, om Läti kõgõ suurõmb jõgi. Jõgi juusk läbi Vinnemaa, Valgõvinne ja Läti. Tä nakkas Vinne Valdai mägist nink juusk Riian Liivi lahtõ. Jõõ pikkus om 1005 km.
Suurõmbaq liinaq jõõ veeren - Vicebsk, Navapolack, Polack, Daugavpils, Jēkabpils, Ogre, Riia.
Kalda Kaja kolmas valitsus

Kalda Kaja kolmas valitsus oll' Eesti Vabariigi 53. valitsus, miä oll' ammõtin 17. mahlakuu pääväst 2023 kooniq 23. hainakuu pääväniq 2024. Koalitsiooni teiq Eesti Rehvormieräkund, Eesti 200 ni Sotsiaaldemokraadiq.
Inne Kalda Kaja kolmandat valitsust oll' ammõtin Kalda Kaja tõõnõ valitsus. Pääle Kalda Kaja kolmandat valitsust tull' ammõtihe Michali Kristeni valitsus.
Ševtšenko Tarass

Ševtšenko Tarass (ukraina keeles "Тарас Григорович Шевченко"; sündünüq 9. urbõkuu pääväl 1814 (vanna kallendri perrä 25. radokuu pääväl) Morõntsin, Kiievi kubermangun (seo ilma aigu Tšerkassõ oblastin), koolnuq 10. urbõkuu pääväl 1861 Peterburin) oll' ukraina kiränik ja kunstnik, seo ilma ao ukraina kirändüse päätegijit.
Muakunn

Muakunn ("Pelobates fuscus") om katõpaigaelläi muakundlaisi sugukunnan muakunna perrekunnan.
Muakunna om Põh'a-Eestin väega veidüq. Tälle miildüs inemiisi lähkün elläq. Päivä käkk' tä hinnäst õks kohegiq pehmembä maa sisse. Tuu jaos kõlbas tälle pehmemb muld, midä om nurmõ pääl ja ussaian.
Inne Tõist ilmasõta olliq muakunna kõgõ parõmbaq kudõnõmisõpaigaq linalioq ja -läppeq. Nuuq olliq süväq ja säält saiq muakunnaq süvväq. Linalion saiq nääq 100–110 päivä rahuligult elläq. Näpopikkudsõq kunnapujaq kasviq es'kinäq vassapikkudsõs (päält 17 cm).
Särg

Särg ("Rutilus rutilus") om karpkalaliisi seldsi kala.
Särg kasus 25–35 cm pikäs ja 1,5 kg rassõs. Timä eloiä pikkus või ollaq esikiq 17 aastakka. Särel om rohikanõ sälg, hõbõhõdsõ läükegaq küleq ja valgõ kõtt, silmäq ja hormaq ommaq verkjädseq.
Särg eläs piaaigo kõigin Võromaa järvin. Säre elopaik om perveveere lähkün muatsõn paigan, kon om pall'o viihaino. Särg eläs umma ello pääas'aligult õnnõ päivä. Üüse käkk' tä hinnäst haino vaihõlõ ja suik sääl. Särg' süü kalost kõgõ rohkõmb egäsugumaidsi viihaino. Särge sööväq pia kõik' rüüvkalaq ja viitsirguq.
Kirriv pütäl

Kirriv putäl' vai apteegipütäl' ("Hirudo medicinalis") om sälgroodsuldaq elläi. 
Pütäl eläs Karula rahvuspargi järvi seen ja om miiq püdälist üts' suurõmbit.
Kõgõ parõmba meelegaq eläs pütäl' madalan haino täüs lumbin vai järven. Ku kiäkiq nelä- vai katõjalgnõ vette tulõ, haard pütäl' edimädse otsagaq timä nahast kinniq. Tä haukas sis uma kolmõ lõvvagaq kolm kotust, kost verd kätte saiaq. Ku ohvri viist vällä lätt, lask ka pütäl' timä külest vallalõ. Söönüq pütäl' eläs üte kõtutävvegaq mitu kuud.
Apteegipüdälät om küländ veidüq perrä jäänüq selle et mitmõq väikuq järveq, kon tälle miildüs elläq, ommaq ärq kuionuq vai rissu täüs. Tõõnõ põhjus om tuu, et arstitiidüsen pruugitas timmä verevõtjas.
Vähk

Vähk vai vähktõbi vai kasujahädä om tõbi
Vähk om vii-elläi, eestikeeli "jõevähk"
Vähk (vii-elläi)

Vähk ("Astacus astacus") om vii-elläi.
Vähk om ainugõnõ ilma sälgroodsuldaq elläi, kedä meil süvväs. Võromaa jõõq ja ujakõsõq olliq nii 100 aastakka tagasi vähki täüs. Võromaa vähki viidiq esikiq välämaalõ müüki. Parhillatsõs om väega veidüq vähki perrä jäänüq.
Vähki häömisel om mitu põhjust: vähäkatsk, kraavitustüüq, viikogoq olõ eiq inämb nii puhtaq. Näile om tegünüq ka pall'o vaindlaisi niguq udras.
Toborna pettäi

Toborna pettäi (ka Toborna petäi")" om kaitsõalonõ petäi ja pühäpuu Võromaal Noodaskülan Rõugõ kihlkunnan.
Toborna pettäi kasus Kütioro hummogupoolsõl pervel Tobornamäe pääl ja korgõs üle Võro-Loosi maantii (Holopi-Hellekunnu kõrvalmaantii 25127).
Puu om aoga kaotanu suuri ossi ja ladõv om ära häönenüq, õnnõ jälje omma järele jäänu. Järelejäänu ossa omma kõvasti ümbrekunna mõjol ümbre kujonenu. Umal aol kasus pettäi lagõda nurmõmaa pääl, sirotõli tuule puhutu ossa tii pääle nii ku vihmavari, a ku oroperv jäi puustusõs ja võsa pääle tull, kuiose külgmädse ossa är ja puu nakas keskest püramämiitjalt valgõ poolõ nõsõma. Rohilidsõlt hallõtama om jäänu õnnõ üts alõmano jämme oss, puu vanõmb osa om perädü suurõ kannu moodu – ümbremõõt 2,82 miitret.
Puu igä olõ-õi viil tiidüslidsõlt kimmähe paika pant.
Toborna pettäi om luudukaitsõ all, Keskkonnaregistri numbriga KLO4001149.
Rahvaperimüse perrä om pettäi viimäne pühämõtsä puudesalgust jäänü puu, kohe om annõt toodu. Niisama om rahvajuttin puu alaq är käkit Vahtsõliina lossi kulla-aarõ, minka Roodsi sõavägi vinläste iist pakku joosten maha jätt. Kulda tule otsi säitsme soldatisinneli kavvõhuselt, tuultsamalt tsihilt, kohe puu esiqerälidsel täüskuu üül oma varjo heit.
Mälledu Jaan

Mälledu (Mäletu) Jaan (sündünüq 1. hainakuu pääväl 1749, koolnuq 22. radokuu pääväl 1827) oll' koolioppaja Räpinän. 
Elokäük.
Timä esä Mikk oll' paprõvabrigu kubijas. Esä kuuli ärq 28. vahtsõaastakuu pääväl 1762. Perren oll' kokko 8 last.
Jaani opas' lugõma esä, uma süümise man. Pääle tuu opas' viil poisilõ päähä viis päätükkü katõkismusõst. Jaani opas' ka Kelchini nimelise köstre opilanõ. Opmisõlõ tegi lõpu rõugõhaigus, mink põdõmisest jäi Jaanilõ armilinõ nägo ja vilets nägemine, üts' silm jäi peris pümmes. 
Ku esä 1762. aastagal ärq kuuli, võeti perre käest maja ka ärq, anti vahtsõlõ kupjalõ. Maja oll' külq esä Miku ehitet, a mõisa palgõst tett, niimuudu mõisa uma. Jaan nakas' perre toitmisõs kerjäma, timä oll' joba rõugõhaigusõga sandis jäänüq ja timä kerjämine oll' küländ loomulik. 
1766 oll' nälähädä ja soetõbi, Jaanil kuuli imä ka är. Jaan nakas tävvega kerjämä. 
1769 asotõdi Räpinäle kuul. Oppaja sääl es püsüq ja mõisnik sääd' Jaani koolioppajas. Palgas oll' edimält 2 vakka rüki. Rahapalk oll' 50 kopkat egä latsõ päält, kiä lugõmisõ selges sai. Oppaja tüü kõrvalõ sai Jaan leevärahha ka kerjämisest. Ega pühäpäävä sai kerigu kor'andusõst 30 kopikat. 1774. aastagal tetti vaestõmaja, säält sai kaq api.
1790. aastal sai Jaan mõisast kimmä oppaja kotusõ, palgas 6 vakka rüki ja 3 ruublit hõpõt. 1791. a. 5. lehekuu pääväl sai valmis ka koolimaja.
Lõpuotsan oll' Jaanil kats kuuli - Vabrigukülän ja Jaamakülän.
1821. a. pand' Jaan kirjä uma eloluu, 76 veerändpuugna pikkudsõlt.
Mārupe

Mārupe om liin Lätin. Mārupe om Riia liina kõrval. 2022. aastagal elli Mārupen 17 808 inemist. Liin om Mārupīte jõõ veeren.
Mārupe ala suurus om 18,2 km². Mārupe sai liinaõigusõq 2022. aastagul.
Liinast lätt läbi Jelgava–Riia raudtii (jaam Tīraine) ja suurtii P132 Riia–Jaunmārupe.
Rahvastik.
2022. aastagal oll' Mārupen 17 796 elänikku.
Tukums

Tukums om liin Lätin. Liin om Slocene jõõ veeren.
Tukumsi edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1253. Tukums sai liinaõigusõq 1795. aastagul.
Tukumsi ala suurus om 13,6 km².
Liinast lätt läbi Ventspils–Riia raudtii ja suurtii, Tukums–Jelgava–Krustpils raudtii, Tukums–Jelgava ja Tukums-Kolka suurtii.
Rahvastik.
2022. aastagal elli Tukumsin 16 528 elänikku, 13 881 (84,0%) lätläisi, 1532 (9,3%) vindläisi, 305 (1,8%) valgõvindläisi, 210 (1,3%) ukrainlaisi, 132 (0,8%) leedulaisi ja 111 (0,7%) poolakõisi.
Sõbraliinaq.
Tukums om põrõld 12 sõbraliina:
Kalda Kristina

Kalda Kristina (Kristina Kallas, sündünüq 29. vahtsõaastakuu pääväl 1976 Kiviõlin) om Eesti poliitik, 17. mahlakuu pääväst 2023 om tä haridusministri Kalda Kaja kolmandan valitsusõn. Tä oll' aastil 2018–2022 eräkunna Eesti 200 esimiis.
Tä om üts Eesti 200 asotajit ja juhtfiguuri ja oll' aastil 2018–2022 tuu eräkunna edimäne esimiis. Kandidiir' 2019. aastaga Riigikogo valimiisil valimisringkunnan nr 2, kor'as' 2306 hellü ja es saaq valitus. 2021. aastaga sügüse valiti tä Tarto liinavolikogo liikmõs, liikmõsolõminõ lõppi 17. mahlakuu pääväl 2023 Vabariigi Valitsusõ liikmõs kinnütämisega.
Tä kandidiir' 2023. aastaga valimiisil Riigikokko, kor'as' valimisringkunnan nr 10 (Tarto liin) 4288 hellü ja sai valitus. Timä Riigikogo liikmõs olõminõ lõppi 17. mahlakuu pääväl 2023 tuuga, ku tä sai haridusministris.
Paulopriit Voolaine

Paulopriit Voolaine, kel inne 1939. aastakka oll´ edenimi "Paul Friedrich" ja inne 1921. aastakka perrenimi "Pedmanson", oll´ silmäpaistva Eesti arhiivimiis, raamadukogohoitja ja kodoluulanõ. Timä nimi om köüdet mitmidõ väärt tiidüsliidsi ja kirändüsliidsi saavutuisiga.
Voolaine sai algharidusõ Räpinä Raadamaa Ministeeriümkoolin aastagil 1908–1913, edesi opsõ Räpinä Korgõmban Algkoolin aastagil 1913–1916. Peräst tuud evakueeriti tä Tartohe, kon oppõ 1916–1917 sinnäq üle viidün Riia Reaalkoolin ja 1917–1919 Tarto Kommertskooli reaalosakunnan. Voolaine võtt´ ossa aastil 1918–1919 ka Vabahussõast.
Päält sõta oppõ Voolaine Tarto ülikoolin mitmit valdkundõ, sh. aastagil 1919–1920 arstitiidüst ni aastagil 1920–1925 filosoofiatiidüst. Viimädse erialal oppõ tä eesti kiilt, rahvaluulõt ja õdagumeresoomõ kiili. 1922. aastagal võit´ Voolaine filosoofiaoppusõ I avvohinna uma tüüga „Liivi keele kvantiteedi suhted eksperimentaalfonoetika valgusõn“, mink profesri Kettusõ Lauri pidi magistritüüd avvohinnalisõs.
Voolaine and´ uma osa ka kirändüste. Näütüses toimõnd´ tä Ernst Puusepa seto kiilde ümbrepantut Vahtsõ Tõstamendi nellä evangeeliumi, miä trüküti ärq 1926. aastagal. Niisamatõ oll´ tä Seto lugõmigu kokkopandja ja kirot´ lugõmigu jaos regivärsilidse lugulaulu „Kuningas Seto“.
Üts Voolaine suurõmbit saavutuisi kirändüsmaailman oll´ seto eeposõ „Peko“ luuminõ. Mõttõ tuus and´ tälle timä 1927. aastagal sündünü tutvus Vabarna Annega. Voolaine visand´ eeposõ tegevüstigu, mink perrä rahvalaulik lõi seto eeposõ „Peko“.
Lisas kirändüsligõlõ saavutuisilõ oll´ Voolaine ka aktiivnõ keele- ja kultuuriuurja. Tä uursõ Koiva ja Lutsi maarahvast, liivi kiilt, Räpinä kandi rahvaluulõt ja eesti asundusõ rahvaluulõt. Voolaine koŕaś murdõnäütit ja etnograafilist matõrjaali Lätimaal, Pihkva oblastin, Velikije Lukin ja naabriallo pääl. Timä töid avaldõdi pall´o aokiŕon, luulõtuisin ja näütemängõn.
Paulopriit Voolaine kuuli 1985. aastagal autoõnnõtusõn.
Tsintsilja

Tsintsilja (ladina keelen "Chinchilla") ehk villakhiir om Lõunõ-Ameeriga jüräjide pereq, kohe kuulus kats liiki.
Tsintsiljaq ommaq üüsidse eloviiega.
Verrev panda

Verrev panda ehk tulikasś ("Ailurus fulgens") om murdja elläi, kiä eläs Himaalaja mägimõtson. Tä om luuduskaitsõ all ja luudusõn om neid arvadaq alalõ 10 000 ümbre.
Vällänägemine.
Vereväl pandal om rossõverrev kask, miä om kõtu puult tummõmb, valgõ “näomasḱ” ni mustaq silmäq. Timä loomuperäline tunnismärḱ om tä kohhil kõllatsidõ ja verevide juttõgaq hand.
Süümine.
Verrev panda süü päämidselt bambust, agaq näie söögis ommaq ka tsirguq, väikonisalisõq, munaq ja maŕaq.
Eloviiś.
Verrev panda om ütsildädse üüsedse eloviisigaq. Tõisiga kokko saavaq nä õnnõ paaritamisaol kaarnakuu ni urbõkuu vaihõl. Tiinüs kest umbõs 150 päivä ni kõrragaq sünnüs 1-4 poiga, kiä jääseq imägaq kooniq järgmäidsi poigõ sündümiseniq. Päävä aol makas verrev panda puu otsan.
Oho kõrral verrev panda pakõs ärq. Ku ärq juuskõq ei saaq, sis nõsõs tä tagakäppi pääle, et suurõmb vällä nätäq.
Ohoq.
Verevät pandat sääd ohto päämidselt timä elokotussidõ ärqhäädümine. Lõunaõdagu-Hiinan ommaq ohos ka salakütiq, kiä jahtvaq näid päämädselt näide hando peräst, minkast tetäs karbussit pulmaavvotallituisi jaos, selle et usutas, et tuu tuu mõrsjalõ õnnõ.
Kaitsminõ.
Verrev panda om tä kaitsõ alaq võet kõigin riigen, kon tä eläs, sammamuudu om kaitsõ alaq võet näide elokotussit.
Põh'asõda

Põh'asõda oll' sõda Roodsi, Vinnemaa, Taani ja tõisi riike vaihõl. Tuud peeti 1700.–1721. aastal, ku Roodsin oll' kuning Karl XII ja Vinnemaal valitś Piitre I. Ku Põh'asõda lõppi, lõppi Eestin Roodsi aig ni nakaś Vinne aig.
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid

"Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid" om üts rida 1935. aasta sügüse Võru Teatajan ilmutõt Põhja-Eesti kiräkeelitsit tekste. Kirotuisi autor oll Usina August. 25. oktoobrist kooni 6. detsembrini om 19 lehenumbrin antu seletüs 52 Võromaa kirutaja elu ja tekste kotsilõ. Säälkotsil jääs Usina Augusti kirotuisi rida katski – Võru Teataja ilmumine kiilti vapsõ protsessi peräst är.
Taa man om proovit hoita säänest kõrda, kon varraba sündünü kirutaja omma iinpuul, a järjekõrra ja numbridega om viku.
I. Wõru Teataja 1935/10/25
1.Johann Gutslaff (Gutsleff) 1605 –
II. Wõru Teataja 1935/10/28
2. Johann Hornung 1660
3. Johannes Philipp von Roth (1754
4. Georg Gottfried Marburg 1755
5. Gustaw Adolf Oldekop 1755
III. Wõru Teataja 1935/10/30
6.Peter Heinrich von Frey, 1757–1833
7. Heinrich Wilhelm Bornwasser 1780–1861
8. G4org Philipp von Roth 1783–1817
9. Johan Friedrich Heller 1786–1849
10. Carl gottfried Gustav Masing (1789–1859)
IV. Wõru Teataja 1935/11/01
Friedrich Gottlieb Moriz 1769–1833
12. Johann Georg Schwarz 1793–1874
13. Carl Gottlieb Reinthal 1797–1872
14.rudolf Gustaw hollmann 1798–1858
V. Wõru Teataja 1935/11/04
15. Friedrich Reinhold Kreutzwald
VI. Wõru Teataja 1935/11/06
16. Peeter Saar 1797–1858
17. Eduard Friedrich Lossius, 1811–1870
18. Adalbert Hugo Willigerode, 1816–1893
VII. Wõru Teataja 1935/11/08
19. Gustaw Aleksander Hermann Masing 1832–1901
20. Friedrich August Wilhelm Hollmann 1833–1900
VIII. Wõru Teataja 1935/11/11
21 August Ludwig Weizenberg 1837–1922
22. Juhan Weitzenberg 1838–1878
IX. Wõru Teataja 1935/11/13
23. Heinrich Ewald Struck, 1838–1917
24. Jakob Hurt 1839–1906
X. Wõru Teataja 1935/11/15
25.Peeter Abel 1847–1920
XI. Wõru Teataja 1935/11/18
26. Fraugott Hahn, 1848–1928
27. Rudolf Gottfried Kallas, 1851–1913
XII. Wõru Teataja 1935/11/20
28. Paul Undriz 1854–1897
29. Gustaw Daniel 1855–
30. Hindrik Prants (warjunimed Remo, Rustlcus) 1858–1932
XIII. Wõru Teataja 1935/11/22
31. Adolf Daniel, 1859–1925
32. Guido von Sehrwald, 1863–1931
33. Elise Rosalie Aun-Raup, 1863—1932
34. Toomas Uustalu 1863
XIV. Wõru Teataja 1935/11/25
35. Georg Eduard Luiga, 1866–
36. Aleksander Undriz 1866–1933
37. Peeter Friedrich Kõiw, 1866–
38. Johannes Parw 1867–1899
XV. Wõru Teataja 1935/11/27
39. Johannes Eglon 1836–1908
40. Hermann Juulius Schmalz 1870–
XVI. Wõru Teataja 1935/11/29
41. Heinrich Eisenschmidt 1810–1864
42. Nikolai Päts 1871–
43. Jaan Lõo 1872–
XVII. Wõru Teataja 1935/12/02
44. Karl Undritz 1860–1930
45. Jaan Black (Jaan Hango) 1872–
46. Peeter Samuel Songi 1872–
XVIII. Wõru Teataja 1935/12/04
47. Ivan Narodny (Jaan Sibul) 1869–
48. Hindrek Kisand, 1874.
49. Mart Teder 1875–
XIX. Wõru Teataja 1935/12/06
50. Jakob Teder 1873
51. Ernst Saarniit, 1875–1917
52. Peeter Rätsep 1876–1929
Paidõ

Paidõ (eesti keelen "Paide") om liinasisene liin Kesk-Eestin, Järvä maakunna ja Paidõ liina nimelidse valitsõmisütsüse keskus.
Liina om edimäst kõrda kiräligult nimmat 1265. aastagal, ku naati Paidõ ordoliina tegemä. Asondus sai liinaõigusõq 1291. aastagal. 
2019. aastaga alostusõ saisoga elli liinan 7905 inemist.
Nimi.
Paidõ kandsi ja liina edimäne nimi oll' Wittenstein (alambs'aksa keelen "valgõ kivi"; tarvitõdi ka nimekujjo Wittensten'). Nimi tull' ordoliina ehitämises pruugitust kalgikivist.
Paidõ võrokõsõq jm lõunõeestläseq.
Paidõn eläs pall'o võrokõisi ja lõunõeestläisi, kuiki nä kõik mõista-ai joht võro kiilt, a käüväq kuun.
Molchat Doma

Molchat Doma om post-punk ansambli (vinne keelen "Молчат Дома") Valgõvinnest, miä tull' kokko 2017. aastagal. Päämädselt mängeväq sääl Egor Shkutk (laul), Roman Komogortse (kitra, sünt, trummimiis) ja Pavel Kozlov (basskitra, sünt). Molchat Doma viiś om mõotõt 1980 aastidõ tunnõtust vinne rockmuusikast.
Priipalu

Priipalu om külä Sangastõ kihlkunnan Valga vallan Valga maakunnan.
1992–2017 oll' külä Õru vallan.
Priipalun om Priipalu Pühä Vassili Suurõ kerik (õigõuso kerik).
Priipalun om sündünüq maalikunstnik Tedre Kristjan.
Viciebsk

Viciebsk (kaq Vitsebsk) om liin Valgõvinnen. 
2009. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Viciebski elänikkunnast valgõvindläisi 80,47%, vindläisi 12,67%, ukrainlaisi 1,3%, juutõ 0,38% ja poolakõisi 0,25%. Päämine kiil om vinne kiil, valgõvinnõ kiilt pruugitas veidüq.
Kodotütreq

Kodotütreq om 19. jaanuaril 1932 luud Kaitsõliido nuuriütisüs. Kodotütreq ommaq 7–18-aastagadsõq tütrikuq, kiä toimõndasõq egäl puul Eestin.
Noorõq käüväq pall’o mõtsan, opvaq luudusõ, aoluu ja kodomaa kotsilõ. Liikmit om pia 4000. Nooril om pidolik vormirõivas ja vormirõivas mõtsa jaos.
Poiskõsõq saavaq ollaq Noorõq Kodassõq nuuriütsüsen.
Hamstri

Hamstri ehk harilik hamstri ehk õuruupa hamstri ("Cricetus cricetus") om jürräi, ainukõnõ liik hamstri ("Cricetus") perren. Hamstriq eläseq suurõn jaon Õuraasiast. Hamstriq ommaq väikuq ja näil om lühkene hand. Hamstriq ommaq hariligult pruuniq, näil ommaq valgõq põsõq ja must kõtt. Hamstriq saavaq süüki põskõ pandaq. Hamstriq sööväq siimnit, kasvõ ja mutukit. Hamstriq ommaq hariligult üüsidse eloviiega. Hamstri tiinüs kest keskmädselt 18-20 päivä ni kõrragaq sünnüs 3-15 poiga.
Kolmnukk

Kolmnukk om kolme otsagaq ja kolmõ külegaq kujond. 
Ku kolmnukal ommaq kõik küleq ütepikäq, sõs taa om tasakülgigaq kolmnukk. Ku kolmnuka üts nukk om täüsnukk, sõs tuu om täüsnukagaq ehk vinklin kolmnukk.
Põltsamaa

Põltsamaa om liin Jõgõva maakunnan Põltsamaa vallan Põltsamaa jõõ veeren. Põltsamaa linnan elli 2023. aastaga andmidõ perrä 4198 inemist. Põltsamaal om suur kants. Tuud naati ehitämä 1720. aastagal. Põltsamaa oll' Liivimaa kuningriigi pääliin aastagil 1570–1578. Liivimaa valitsõja Hertsog Magnus elli Põltsamaa liinan.
Vurdsuvesi

Vurdsuvesi (vurtsvesi, kibõnidõgaq vesi, kibõnagaq vesi, kibisäjä vesi) om sääne vesi, mil om seen hüdsihappagaasi. 
Vurdsuvesi aja kibõnit, tuuperäst et sääl om mullõ sisen. Tuu om üts limmonaadi kuustusosa kuun tsukru ja tsitronhappagaq.
Meetriline ruum

Matõmaatigan kutsutas miitrilidses ruumis hulka, kon elonikkõ vaihõl om annõt kavvus. Kavvus täüt järgmäidsi nõudmiisi:
Kunstvisselüs

Kunsťvisselüs om talvõspordiala, kon sportlasõq tandsvaq ijä pääl muusiga perrä ja tegeväq kohustuslikkõ asjo. Võistõldaq saa ütsindäq, paarin vai rühmän. Võistlusalaq ommaq naisi ütsiksõitminõ, miihi ütsiksõitminõ, paarinsõitminõ, ijätands ja sinkruunvisselüs. Sportlasõq tegeväq hüppüssit, piruette, nõstõtuisi ja muud säänest.
Fotosüntees

Fotosüntees (kreeka keelen "photo" (valgus) "shynthesis" (üttepandminõ)) om luudusõn toimunuq jakkus, mink käügin elolisõq tegeväq pääväväe keemilidses väes. Fotosüntees sünnüs valgustegüside pigmente (näütüses klorofülli) abigaq. Fotosünteesi läteq om vesi (H₂O), hüdsäsnikdioksiid (CO₂), mineraalollusõq ja väeläteq om päävävägi. Tulõmis ommaq hüdsivesiguq (päämidselt viinamaŕatsukõŕ, fruktuus) ja tärklüs. Kõrvalinõ tullõm om hapasnik (O₂)
Reaktsioonivõrrand:
6 CO2 + 12 H2O + valgusõpudinaq → C6H12O6 + 6 O2 + 6 H2O
hüdsihappagaaś + vesi + päävävägi → viinamaŕatsukõŕ + hapasnik + vesi
Kareva Doris

Kareva Doris (Doris Kareva; sündünüq 28. märtekuu päival 1958) om eesti luulõtaja, ümbrepandja ja toimõndaja.
Elokäük.
Kareva Doris opsõ 1966–1977 Talliina 7. keskkoolin ni 1983. aastagal lõpõt' Tarto Riikligu Ülikooli inglüse filoloogia ala pääl. 1982. aastagast pääle om tä kiränige liido liigõq. 1997–2002 ni 2011–2013 oll' tä Sirbi kirändüstoimõndaja, 2009–2010 aokirjä Meie Pere päätoimõndaja. 
Tä oll' kirändüsrühmitüse Wellesto liigõq ja üts alostaja.
Täl om üts lats.
Luudu.
Kareva om tõlknuq ja kirotanuq värsse, esseid, artikliid, näutemängõ ni muud. Timä luudut om ilmunuq mitmõn keelen: s'aksa, vinne, prantsusõ, roodsi, hollandi jne.
Tä om saanuq pall'o kirändüsavvohindo, näutüses Liivi Juhani luulõavvohind (1991) Eesti Vabariigi kultuuripreemiä (1993 ja 2006), Valgõtähe IV klassi häätekõmärk (2003), Vilde Eduardi nimeline kirändüsavvohind (2003).
Lilli Mari-Liis

Lilli Mari-Liis (Mari-Liis Lill, sündünüq 23. lehekuu pääväl 1983 Talliinan) om eesti näütelejä ja lavastaja.
Haridus- ja tüükäük.
Tä lõpõt' 2001. aastagal Vanaliina Hariduskolleegiümi, oppõ 2001-2002 Tarto Ülikoolin semiootiikat.
Lilli Mari-Liis lõpõt' 2006. aastagal Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä lavakunstikooli (XXII lind) ja 2011. aastagal sai EMTA lavakunstikoolin magistrikraadi.
Tä tüüt' aastagil 2006-2015 Eesti Draamatiatrin näütlejän, päält tuud om olnuq vabakutsõlinõ.
Looming.
Luumisliitõ ütispleenumi 25. aastapäävä tähüstämisel riigikogon pidi tä hulga vastakajja saanu kõnnõ "Miä om taa pildi pääl võlssi?".
Tä lõi ja kõrrald' ka avalikkusõn pall'o kõnnõainõt paknu lavastusõ "Sugu: N", midä sai edimäst kõrda nätä 25. märdikuu pääväl 2015 Vabal Laval. Sama miiskunnaga tege tä ka aokirjä "Sugu: N".
Rollõq Eesti Draamateatrin.
2004 - Kõiv Madis "Finis nihili" - "pulloverid" 
2004 - Shakespeare William "Suvõüü unõnägo" - Hippolyta/Titania 
2006 - Kivirähk Andrus "Adolf Rühka lühkene elo" - Elsa 
2006 - Kivirähk Andrus "Süürrealistiq" - Ramilda / Kiki / seldsimiis Irene 
2006 - Schimmelpfuss Roland "Push up" - Sabine 
2006 - Lagerlöf Selma "Gösta Berlingeni saaga" - Anna-Liisa 
2006 - Turgenev Ivan "Kuu aigo maal" - Veera 
2007 - Kivirähk Andrus "Voldemar" - Helmi 
2011 - Keränen Mika "Varastõt pihlõnõ jalgratas" - Sadu
Rollõq tõisin tiatrin.
2005 - "Eläjide farm" - Mollie, Vanamutt (Tallinna Liinatiatri) 
2005 - "Lemminkäinen" - Küllikki (Perimüstiatri LOOMINE) 
2005 - "Kirsiaid" (NO99) 
2006 - "Rehepapp" - Liina (Endla)
2006 - "Keelevahtsõndusõ ∞ kurv" (NO99) 
2015 - "Sugu: N" (Vaba Lava) 
2016 - "Tõõsõst silmänägemisest" (Tallinna Liinatiatri) 
2016 - "Ma parõmb tandsnuq suqka" (Vaba Lava)
Tüküq.
Lill ja Piik - "Varõssõlõ valu..." (2014, kuuntüün Taliilna Liinatiatriga) ja "Harakalõ haigus..." (2014, Talliina Liinatiatrin, kuuntüün Eesti Draamatiatriga, mõlõmbaq üten Piigi Paavoga) 
Lill ja Piik - "Tõsõst silmänägemisest" (2016, Talliina Liinatiatri ja Vinne Tiatri, kultuuripreemiä) 
Lill ja Liivak - "Väläst vähämb ku seest" (2017 Endlas) 
Lill ja Teede - "Edimäne armastus" (2020 Eesti Draamatiatrin) 
Lill ja Põldma - "Tõõsõn tarõn" (2021 Eesti Nuursuutiatrin) 
Lill ja Jaaks - "Üteq sõnaq, tõõnõ viis" (2021 Eesti Draamatiatrin)
Lill ja Piik - "Sammuq" (2023 Eesti Draamatiatrin)
Päävälill

Päävälill ("Helianthus") om üteaastalinõ kasv, midä kasvatõdas egäl puul üle maailma. 
Kirjeldus.
Kasvol om õgõv ja karvanõ vars. Kasvo korgus või ollaq 40 tsendimiitrest kooniq 4 miitreni. 
Kasvo häitsmetsauk om suur, hariligult 20 cm diamiitregaq, a vai ollaq ka kooniq 50 cm ja inämb.
Pruukminõ.
Päävälilliõlli pruugitas laembalt söögitüüstüsen ja hariligun pruukmisõn ku söögiõlli.
Natsiss

Nartsissiq ommaq inämbüisi valgõ vai kõlladsõ häitsmegaq lilliq. Leheq ommaq pikäq, kitsaq ja võivaq ollaq kas silleq vai soonõlidsõq.
Võro- ja eestikiilne nimitüs "nartsiss" om tulnuq kriika keelest ja om arvadaq tulõtõt sõnast ναρκάω (narkaō), miä tähendäs 'jää kangõs' va 'jää tuimas'.
Trapezundi keisririik

Trapezundi Keisririik oll' aastagil 1204-1461 Väiku-Aasia põh'ahummogujaon, Musta mere lõunõperve pääl ja Krimmi puulsaarõ lõunõperve pääl olõman olnuq riik, mink pääliin oll' Trapezund (parhilla Trabzon).
1204. aastagal sattõ Konstantinoopoli liin ristisõdijidõ kätte nink sõs panniq Bütsantsi inneskidse keisri Andronikos I Komnenosõ pojaq Alexios ja David Gruusia kuningaimänd Tamara abiga Bütsandsi varõmidõ pääle Trapezundi keisririigi. 
1461. vallut' Trapezundi keisririigi Osmannõ riigi sultań Mehmed II.
Lätläseq

Lätläseq (läti keelen "latvieši") om balti rahvas. Inämbüse lätläisi imäkiil om läti kiil. Lätläisi om umbõs 1,5 mill'onat, naist 1 284 194 eläseq Lätin (2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä). Eestin eläs 1764 lätläst (2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä). Läti rahvas om kujonuq päämädselt 13.–16. aastagasaal latgallaisist, semgaleist, kuralaisist ja liivlaisist. Lätläisi rahvakultuuril om pall'o ütist eestläisi kultuuriga.
Veneetsiä karnõval

Veneetsiä karnõval om üts kõgõ parõmbahe teedäq ja kõgõ inämb hinnat karnõval mitte õnnõ Itaalian, a ka üle ilma. 
Karnõval om uma algusõ saanuq kavvõst minevigust, umbõs aastagast 1000, ku tuu kotsilõ ommaq edimädseq tõõstusõq sündmüisist liinan. 
Maskiirmise kombõ oll' tegeligult vällä mõtõlnuq Veneetsiä oligarh, et pakkuq kõigilõ tuust ossavõtjilõ võimalust tävveste anonüümselt ilotõllaq.
Hansa

Hansa vai hanss om koton tett kraadiga juuk, setokõisi rahvusjuuk. 
Eesti Vabariigin om hansa tegemine säädüsvastalinõ.
Hansa tegemine.
Kõgõpäält kaalutas päsüläga ärq üts puut rüäjauhõ. Jauh piät olõma häste piinüs jauhat, sis and pall'o viina vällä. Sis aetas paan nelli pange vett lämmäs, katsakümne kraadi pääle, ja naatas imätämä. Imätedäs hariligult katõ inemisega: üts vala jauhõ vette ja tõnõ sekä taad putru, et tüküq sisse ei jääq. Sis kaetas pada päält rõivaga kinniq, et lämmämb olõs ja lastas kats-kolm tunni saistaq – seenis ku ärq imähüs. Peräst võit pruumiq – ku pudru makõs om lännüq, sis tulõ hää viin ja and häste vällä. Noq segästäs külmä vett mano, nii et pudõr är jahus, nii katõ-kolmõkümne kraadi pääle, muidu kiit pärmi ärq. Pärmi tulõ viis-kuus pulka tsukrõga vedeläs hõõruq ja mano pandaq. Taa lätt vähembä pärmiga kaq käümä, a viie-kuvvõ pulgaga lüü tälle kõrraga hää huu sisse.
Edimäne üü peräst käümäpandmist piät kõik aig pääle pasma, et taa suurõ käümisega üle veere vällä ei tulõq. Ku käümine pall'o kõvas lätt, võetas pangiga üts jago mant ärq. Peräst ku tä jälq tasaligult käü, pandas tagasi. Nätäl aigu piät käümä. Ku hallõ pääle võtt, sis om valmis. Sis aias kõrraga läbi ärq, ku kaugu saistaq lasõt, lahtus ärq. Läbi aias kats kõrd, edimädse aamisõga tulõ praskalõ vett mano pandaq. Ku pudõr pall'o sakõ om, sis tüküs paa põhja kõrbõma ja võtt viinalõ kõrbõnu maigu mano.
Paa kaas piät väega kõrraligult pääl kinniq olõma, et aamisõ aigu päält ärq ei viskaq – sis olõt viinast ilma ja võit hinnäst kaq ärq palotaq. Ku pada jo lämmäs nakas minemä, sis tetäs tuld häste hilläkeiste, muidu tüküs pudru kiimä nõsõmisõl torrõ sisse. Läbi aias kats kõrda, tõsõ kõrra aamisõl lastas viil läbi hütsi kah. Edimäle puul tuupi viina, mis tõsõ kõrra läbiaamisõga tulõ, võetas eräle, tuud viina sisse ei pandaq, tan om pall'o puskariõlli seen. Tuu om väega hää sälämäärmise rohi. Perämine laha viin võetas ka eräle, ku viin pall'o kangõ om, sis om tuuga hää tempiq, nii et viin paras saa. Väega lah'as ei võiq hansat tetäq, piät olõma viis'-kuus'kümmend kraati kangõ. Ku puskari poodiviina kangusõ tiit, sis tulõ juumisõl vii maik suuhtõ. Ku perämist laha viina üle jääs, sis tuu hoitas alalõ ja pandas tõsõ tegemise aigu edimäst kõrd lastu viinalõ mano. 
Kõrraligu tegemisega tulõ puudust jauhõst vällä kuus'-säidse liitrit viina, ku väega häste vällä and, sis eskiq kipõn inämb. Praaga, miä edimädsest aamisõst perrä jääs, võit eläjile süütäq, taa om puhas jüvä. Miä tõsõ kõtta aamisõst perrä jääs, tuugaq ei olõq midägiq tetäq, tuu tulõ ärq visadaq. Viina aamisõ man juuma naadaq ei võiq, muidu lätt kõik tego vussi; viina aaminõ om sääne tüü, miä taht targa pääga tegemist. Nii pall'o tegemise aigu viina proomitas, et olõs teedäq, kas tulõ kõva viin vai nakas ärq lah'as jäämä.
Kirändüs.
Raudoja Ahto. Handsa. Lahutamatu osa seto kultuurist. Horisont 4/2009