tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Korneti

Korneti om külä Lätin Alūksne piirkunnan, Vana-Laitsna valla valitsõmiskeskus. Külä om merepinnast 180 miitre korgusõn, piirkunna keskusõst Alūksnest 28 ja Riiast 192 kilomiitrit kavvõn. Lisas vallamajalõ ommaq külän viil turistõ teedüskeskus, rahvamaja, raamadukogo ja kodoluumuusõum.
Külä ümbre ommaq Korneti järveq, niisama om sääl Korneti-Peļļi hoioala. Korneti ja Druski külli vaihõl Pilskalna järve põh'akaldõ pääl om Korneti liinamägi.
Korneti eestläseq.
Korneti ja ümbtretsõõri küläq (inneskine Vana-Laitsna vald) om väega esiqmuudu piirkund tuu poolõst, et sääl eläs jo vanast aost väega pall'o eestläisi, kink kodokeeles om võro kiil. Kornetin om eesti selts ja peetäs eesti päivi. Innembide om pall'o käüt Eesti poolõ pääle kuuli. 
Korneti kandi võro kiil.
Paigapääline võro kiil om esiqmuudu. Kõgõ inämb lätt tuu kokko Rõugõ kihlkunna võro keelega, a sääl või löüdäq vanaaoliidsi keelejuuni, midä Võromaal harva kuuld. Samal aol kuuld tuu kandi võro keelen ka peris pall'o läti keele mõotuisi. 
Korneti ja Hopa kandin kõnõldav võro kiil kuulus liivi ja latgali keele kõrval Läti piirkundliidsi kiili hulka, mink iist sais Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs.
Aquino Thomas

Aquino Thomas vai Thomas Aquinost (Thomas Aquinas, Tommaso d'Aquino, 1225–1275) oll' itaalia usomiis, katoliikligu Dominikaani ordo liigõ'.
Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs

Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs om mittetulosaamisütisüs, miä sais Läti põlitsidõ veidembüs- ja piirkundliidsi kiili iist. Noidõ kiili hulka kuulusõq veidembüskiil vinne kiil, midä ommaq Lätin põlitsõhe kõnõlnuq vinne vanausolisõq ni piirkundlidsõq keeleq liivi, latgali ja võro kiil. Viimäst kõnõldas Lätin Korneti (Vana-Latsna piirkund) ja Hopa kandin.
Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs

Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs (EPVÜ, eesti keelen "Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit") om mittetulosaamisütisüs, miä sais Eesti põlitsidõ piirkundliidsi ja veidembüskiili iist. Keeleq, mink iiist EPVÜ sais, ommaq veidembüskeeleq jiidis, mustlaskiil, roodsi kiil, s'aksa kiil, soomõ kiil, tatari kiil ja vinne kiil ni piirkundlidsõq keeleq seto kiil ja võro kiil. ERVL-i liikmis ommaq keelekogokundõ organisatsiooniq, ku juriidilidsõq kihäq.
EPVÜ alostusaastak om 2004. Timä inglüskeeline nimitüs om "Estonian Bureau of Lesser Used Languages" ("EstBLUL"). EPVÜ om üle-Õuruupalidsõ ütisüse, Õuruupa Keelevõrdsusõ Võrgostik ("European Language Equality Network - ELEN"), asotajaliigõq ni om tuu Eesti liikmõorganisatsiuun.
EPVÜ tsiht om tutvustaq ja edendäq Eesti põlitsit piirkunna- ja veidembüskiili ni avitaq alalõ hoitaq Õuruupa Liido keele- ja kultuurikirivüst.
Mittetulosaamisütisüs

Mittetulosaamisütisüs (lühendüs MTÜ) om vabatahtlinõ ütisüs, mink tsiht vai päätegemine olõ-õi majandustegemiisi läbi tulo saaminõ.
Mittetulosaamisütisüse võivaq alostaq vähämbält kats kihhä. Nuuq võivaq ollaq füüsilidseq ja juriidilidsõq kihäq.
Vahtsõst hindäperi saamisõ päiv

Vahtsõst hindäperi saamisõ päiv om Eesti Vabariigi riigipühä, minka egä aastaga 20. põimukuu pääväl tähüstedäs Eesti Vabariigi "de facto" tagasitegemist Eesti Vabariigi Ülembnõvvokogo otsussõga Eesti riikligust esiqsaismisõst, miä võeti Eesti Komiteega läbikõnõldult vasta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu istungil 20. põimukuu pääväl 1991 kell 23:03.
Molohk

Molohk, ka murahk vai murak ("Rubus chamaemorus" L.) om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv mitmõaastaganõ kasv. Molohkas kutsutas ka taa kasvo süüdävät ja makõhapnõ maiguga marja. Mar'aq ommaq tuuralt vereväq, kütselt kõlladsõq vai pihlõdsõq. 
Kasumiskotusõq.
Molohk kasus põh'apuulkeräl kooniq soiõ lõunõpiirini. 
Molohk kannahtas külmä inämb ku –40 °C, a taht likõt ja päävälist kotust. Eestin kasusõq molohkaq suun vai suumõtsan, hariligult üten pedäjä ja turbasamblõga.
Gentrifikatsioon

Gentrifikatsioon (inglüse sõnast "gentry" 'alambaadli') om liinakeskkunna vahtsõnõminõ ja ülesehitämine, miä sünnüs, ku rikkambaq keskklassi eläniguq kolisõq allakäünüihe piirkundõhe ja presväq säält vällä noidõ piirkundõ alambklassi elänikke.
Russiini kiil

Russiini kiil om hummoguslaavi kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Ukraina Taga-Karpaatian ni tuu lähkün Slovakkian, Poolan, Ungarin ni Horvaatia Vojvodina piirkunnan.
Keeleoppus.
Küsüsõnaq.
што "miä", ко, хто "kiä", як "kuis", де "kon", кідь, кедь, коли "kuna", якый "määne", котрый "kumb".
Õuruupa kiilipäiv

Õuruupa kiilipäivä peetäs 26. süküskuu pääväl. Taa päävä kuulut' vällä Õuruupa Nõvvokogo 2001 aastagal, et tukõq kiili opmist üle terve Õuruupa.
Õuruupa kiilipääväl kõrraldõdas üle Õuruupa mitmõsugutsit ettevõtmiisi kiili opmisõ ja Õuruupa keelekirivüse tugõmisõs.
Võid

Võid om päämidselt lehmäpiimä koorõst tett söögianõq, mink seen on rasva 68–82,5%. Võiu seen om 16–20% vett, 1% valku ja rasvavapa piimä kuivainõt. Võiun om  ka A-, E-, D-, ni vähä C-vitamiini ja B-rühmä vitamiiinõ.
Tegemine.
Võidu om tett tuust aost pääle, ku eläjide piimä om söögis tarvitõt. Vanast tetti võidu võiukirnun hariligu puuluidsaga hõõrõn vai kinnidse anoma seen loksutõn.
Võidu tetäs puhtast ja kõrraligust hapnõstkoorõst vai rõõsast koorõst. Vahtsõmbal aol tetäs taad võiumassinaga. Kuurt klopitas, kooniq rasvaosakõsõq lätväq kokko võius ja jääs perrä võiupiim.
Koodivaihtus

Koodivaihtus om katõ vai inämbä keele või keelevariandi pruukminõ üte lausõ vai jutu piiren.
Koodivaihtusõ uurminõ.
Uuritas inämbüisi lausõ seen sündüvit ütest keelest tõistõ üleminekiid. Noidõ man uuritas koodivaihtusõ struktuuri, koodivaihtusõ kotust lausõn, koodivaihtusõ jagonõmist sõnaliikõ ja lauseliikmidõ lõikõn, koodivaihtusõ ossõ köütümist põhikiilde helüoppusõ, mooduoppusõ ja lausõoppusõ poolõst, jutu põhikeele määrämist, koodivaihtusõ piirangit, koodivaihtamisõ ja lainamisõ eräldämist.
Liivi lipp

Liivi lipp on liivlaisi lipp. 
Lipp võeti ammõtligult pruukmistõ 2. urbõkuu pääväl 1923. Lipu alostuspido oll' 1923. aastaga 18. märtekuu pääväl Irē külän. 
Lipu mõõduq ja horisontaaltriipõ lakk'uisi vaihõkõrd ommaq Läti riigilipu muudu. Liivi lipu värmiq – rohilinõ, valgõ ja sinine – sümbolisiirväq maaviirt, nigu taad mere päält umast loodsikust näge kalamiis: rohilinõ mõts, valgõ liiv ja sinine meri.
Hiusõlõikaja

Hiusõlõikaja (ka tsirulnik) om tuu, kiä lõikas, piird, värm, stilisiir tõisi inemiisi hiussit ehk tege inemiisile soengit.
Baskiiri lipp

Bakiiri lipp om Vinnemaa Föderatsiuuni kuuluva Baškortostani vabariigi lipp ja baskiirõ rahvuslipp.
Lipp võeti pruukmistõ 25. radokuu pääväl 1992.
Sümbolite tähendüseq.
Sinine tähendäs herksüst ja mõttidõ puhtust; valgõ rahhu, vallalisust, kuuhtüüvalmidust; rohilinõ vabahust ja igävest ello. Lillihiädseq om sõprusõ märk, timä säidse kruunlehte säidse baskiiri hõimu. Sinine ja valgõ värv ommaq samaq Vinnemaa lipuga, tuuga näüdätäs sõprust Vinnemaaga.
Ülikuul

Ülikuul () om korgõmb opiasotus, minkal om õigus andaq tiidüslikkõ kraatõ.
Eesti kõgõ vanõmb ja suurõmb ülikuul om Tarto Ülikuul.
Hulga suurus

Hulga suurus vai hulga võim om Hulgateoorian hulga elonikkõ arvo mõistõt kokko võtva mõistõq, midä või pruuki ka lõpmatuidõ hulkõ kõrral.
Lõplikkõ hulkõ puhul peetäs ütes hulga võimu timä elonikkõ arvoga, miä om tüküarv. Lõpmatuidõ hulkõ võimõ kimmäs määrämises om tarvis tetäq tsipa iiltüüd. Takan tulõvaq ärqseletüseq ni järeldüseq masvaq ka lõplikkõ hulkõ kõrral.
Võrdvõim ja võim.
Kõkõpäält seletedäs ärq katõ hulga "A" ja "B" võrdvõimu ehk ekvivalentsusõ mõistõq:
 hulka "A" nimitedäs hulgaga "B" võrdvõimsas ehk ekvivalentses, ku lövvüs ütsütene päälekujotus(bijektsiuun) &lt;br&gt; "f": "A" -&gt; "B". Seol johtumisõl kirotõdas: |"A"| = |"B"| vai "A"~"B".
Ku hulk "A" om hulgaga "B" võrdvõimsa, sõs ka funktsiooni "f" püürdfunktsiuun om ütsütene päälekujotus(bijektsiuun), sõs om ka hulk "B" hulgaga "A" võrdvõimsa. Lõpliguq hulgaq ommaq umavaihõl võrdvõimsaq parajahe sõs, ku näil om ütepall'o elonikkõ. 
Hulka, miä om võrdvõimsa tüküarvõ hulgaga formula_1 (seo om lõpmadu hulk), nimitedäs loenduvas hulgas. Hulka, miä om kas loenduv või lõplik, nimitedäs kõgõ ülembält loenduvas hulgas.
Katsini kiil

Katsini ehk tsinpo kiil om tiibedi-birma kiilkunna kiil, midä kõnõldas Birman Katsini osariigin ja Hiinan Yunnani provindsin. 
Katsni kiilt ku imäkiilt kõnõlõs Birman 900 000 ja Hiinan 40 000 inemist.
Kaalkiräk

Kaalkiräk (ladina keelen "Giraffa camelopardalis") om suur pikä kaalaga imetäjä, kiä eläs Afrikan.
Amol

Amol (pärsiä keelen آمل) om liin Iraanin Õdagu-Mazandaran provintsin.
Regionaalkiil

Regionaalkiil ehk piirkunnakiil vai ka piirkundlinõ (paikkundlinõ) vai umakandi kiil om mitund muudu mõistõtav. Regionaalkeeles nimitedäs kiilt, midä pruugitas alal, miä ei moodustaq riiki. 
Keeletiidüsen om regionaalkiil keelekujo, miä om külh kiräkeelele lähkün, a minkal om paikkundlik värving. Sagõhõlõ om tegemist üleminegi vormiga paigapäälidse murdõ ja kiräkeele vaihõl. 
Õuruupa regionaal -ja veidembüskiili harta perrä määräs egä riik, määndsit kiili nimitäq regionaalkeelis. Võrrõldõn veidembüskiiliga om regionaalkiili huuldaminõ ja kaidsõq vähämbä ulatusõga.
Piirkunnakeeleq ommaq näütüses alambs'aksa kiil Põh'a-S'aksamaal ja kassuubi kiil Põh'a-Poolan. 
Niisama ommaq piirkunnakeeleq võro ja seto kiil Lõunõ-Eestin. Mõlõmbaq kuulusõq ku regionaalkeeleq Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüste. Võro ja seto keelele om ka jo 2000. aastide algusõst pääle Eesti ammõtlidsõ piirkunnakeele staatust proovit saiaq. Asja om arotõt Eesti Vabariigi valitsuskomisjonin (2004) ja taa üle hääletet Riigikogon (2014), a seeniq olõ-õi nääq Eesti riigilt säänest ammõtlikku staatust saanuq.
Murrak

Murrak om murdõ paikkundligult esiqmuudu alljaotus. Eesti murdõuurmisõn peetäs murragu all silmän inämbüisi kihlkunnamurdit. Tõõnõkõrd  või kihlkunnan ollaq rohkõmb kuq üts murdõpruuk. Inämbvähämb sarnadsõ keelestruktuuriga murrakit liit murragurühm.
Murragurühm

Murragurühm om murrakit liitvä ütsüs, miä moodustas murdõ.
Krimm

Krimm om hindävolinõ vabariik Ukrainan, miä om päämidselt Krimmi puulsaarõl Musta mere põh'aosan. Krimmi lõunaõdagunukan ollõv Sevastopol om vabariikligu alluvusõga liin ja tuu ei kuuluq ütte Krimmiga. 2014. aastagast om Krimm Vinnemaa Föderatsiooni puult õigusvastatsõlt okupeerit ja annõkteerit Ukraina ala. 
Krimm om tunnõt suvituspiirkund. Krimmi tunnõtumbaq suvitusliinaq ommaq Jalta, Simferopol, Kerts, Alupka, Alusta, Bahtsisarai ja Sudak.
Aolugu.
Krimm oll' asustõt joba paleoliitikumin. Varatsõmbaq asukaq olli mäkin elänüq tauriq, kink perrä om puulsaart nimetet ka Taurias. Madalambidõ stepiallo edimädseq asukaq olliq kimmõrlasõq jaq sküüdiq. Kreeka kolonistiq asutivaq parhilladsõ Kertsi kottalõ  säitsmendäl aastagasaal inne Kristust Pantikapaioni liina. 6-5 aastagasaal inne Kristust tull' kreeka koloonijit viil manu, nuuq hiitseväq piagi ütte Bosporusõ riigis. Edimädsest aastagasaast inne Kristust kooniq kolmanda aastagasaani kuulu Krimmi hummoguosa ni lõunaviir Roomalõ, tuuperäst tungsõvaq sinnäq goodiq ja hunniq. Kuvvõndal aastagasaal haardsõ ülembä võimu Bütsants, kink päämine tugiala oll' Hersonesos, a ka Kerts ja Sudak.
1239. aastagal tungsõvaq Stepi Krimmi mongoliq, ni maa panti kokko Kuldhordiga, kooniq 1443. aastagal tekkü umaette Krimmi khaaniriik. 1475 aastagal vallut' Krimmi puulsaarõ kolmõssaas aastagas Osmannõ riik. Aastagast 1475 oll' Krimmi khaaniriik vasallisõltuvusõn Osmannõ riigist.  Ao joosul (1502) allut' Krimmi khaan ka Kuldhordi viimädseq jäänüseq, Suurhordi alaq tsentrumiga Sarain.
1774. aastaga läts' Krimm Vinne-Türgü sõa lõpõtanuq Kücük Kaynarci rahulepingu perrä Vinnemaa keisririigile. 1802. aastaga moodustõdi Tauria kubõrmang ni aastagasaa joosul asõndu põliselänigõst krimmitatarlaisist rahvastik päämidselt vindläisiga.
Aastagal 1853 – 1856 peetün Krimmi sõan, mink põhjusõs olliq tuu ao kristlaisi õigusõq Osmanidõ riigile kuulunul Pühäl maal, toet' Prantsusmaa katoliiklaisi, Vinnemaa keisririik õigõusklikkõ. Suurõmb osa sõa tapõluisist peetiq Mustal merel ja Krimmi puulsaarõl, a vähämbit tapõluisi oll' ka Õdagumerel (Briti laivastigu blokaad), Anatoolian, Kaukaasian, Valgõl merel ja Vaiksõl ilmamerel. 1853. aastagal alostivaq Vinnemaa ja Türgü sõta Vinnemaa ku õigõusklikõ iistkostja rolli peräst ni Vinnemaa purust' Sinopen Türgi laivastigu. Aastagal 1854 astsõvaq sõtta Prantsusmaa tõõnõ keisririik ja Suurbritannia ja Iirimaa Ütiskuningriik, püüden piätäq Vinnemaa keisririigi pääletungi. Vinne sõaliin Sevastoopol saiõ piirdmisele vasta inämb kuq aasta. Perän Sevastoopoli sadamist naksivaq rahukõnõlõmisõq ni rahu lepüti kokko urbõkuul, 1856. aastagal Pariisin.
18. rehekuu pääväl 1921. aastagal luudi Autonuumnõ Krimmi Sotsialistlik Vabariik Vinnemaa SFNV kuunsaisun (1929. aastaga Krimmi Autonuumnõ Sotsialistlik Vabariik Vinne NFSV kuunsaisun). Krimmitatarlasõq saivaq  autonuumia ni krimmitatari kiil sai Krimmin vinne keele kõrval ammõtligu staatusõ.
Sõlg

Sõlg om kombõperine eheq, miä om edimält olnuq innekõgõ rõividõ kimmätüsriist. Kujo perrä tetäs vaiht ambsõlõl, hobõsõraudsõlõl, vitssõlõl, nukksõlõl, kuhiksõlõl jt. 
Inämbähe tetäs sõlgi hõpõst, harva pronksist, vasõst, vahtsõsthõpõst vai muust matõrjalist. 
Eesti sõlgi om põh’aligult uur’nuq kunstitiidläne Kaalu Kirme.
Trad.Attack!

Trad. Attack! om Eesti folkansambli. Bänd om kuun aastagast 2013 pääle. 
Nä mängväq folklaulõ ni tegeväq naid seoilmaaolidsembas. Suurõmb jago naist om lövvet' arkiiv'ist. 
Aolugu.
Ansambli tekk' 2013. aastaga lõpun, kuq anti vällä edimäne singli "Kooreke". Trad. Attack!'i edimäne kontsert oll' 2014. aastaga urbõkuun Tallinn Music Week'in.
Trad. Attack!’i tsiht' om üles astuq egän riigin. Nä ommavaq jo mängnüq kolmõnkümnen säitsmen riigin.
Albumiq.
AH! (2015).
"Ah!" om Trad. Attack!'i edimäne album' ja võit' õkva hulga avvohindo: Parim helüplaat', Parim laul "Jaan'kene", Parim Muusigakamp, Parim laulja Vabarna Jalmar. 
Albumi pääl om lugu "Jaan'kene", miä võit' Etnokulbi kõgõ parõmba laulu iist, om setokeelidside sõnnogaq. 
Kullakarva (2017).
"Kullakarva" om Trad.Attack'i tõnõ album'. Muusikalidsõn mõttõn om ta kipõmb ja pand jala rohkõmb tündsähämä kuq edimäne album'.
Make Your Move (2020).
"Make Your Move" (võro keelen "Tiiq uma käük'" vai "Suq kõrd") om Trad.Attack!'i kolmas album, miä tull' vällä 2020. aastaga mahlakuun.
Albummi kitediq väega ka inglüsekeelidsen meedian. Inglüse uudissidõkannal' Spiral Earth and' hindõs viie ja kirot', et albummi ol'l' põnnõv kullõldaq ja taa ol'l' kuq herre raketitulõsabagaq täht' taivan 
Singli "Armasta mind" (võro keeli "Armastaq minno") om nõiasõnno või loidsu pääle tettüq laul, miä hoit armastust ligembän. . Põhja laul kaq Epligu Vaiko.
Albumi viimäne laul "Siberi unelaul" (võro keelen "Tsiberi unõlaul") om Tsiberi setokõisi latsõ hällütämise laul.
Mymiatures - Songs That Never Grew Up (2020).
"Mymiatures - Songs That Never Grew Up" (võro keelen "Lauluq, miä es kasuq suurõs") om Trad.Attack!'i nelläs album, miä tull' vällä 2020. aastaga joulukuun.
Albumi pääl ommaq lauluq ja hetkeq, miä sündü kolmanda plaadi "Make Your Move" tegemisel.
We Miss Playing For You (2021).
"We Miss Playing For You" (võro keelen "Miiq igädse teile mängmist") om Trad.Attack!'i viies album, kohe ommaq saanuq "live"-etteastõq, õkva kontsõrtidel laulõt lauluq.
Liikmõq.
Vabarna Sandra (toropill, parmupill, vilepill, laul)
Vabarna Jalmar (kitra, laul)
Tubli Tõnu (tromboon, lüükpill, laul)
Välälingiq.
Trad.Attack!'i kodoleht
Leksikoloogia

Leksikoloogia vai sõnavaraoppus om keeletiidüse haro, miä uur sõnavarra. Ülene sõnavaraoppus uur esiqsugumaidsi kiili ületsit säädüisi, püüd löüdäq sõnavara universaalõ ja sääd sõnavara uurmisõ päämidseq alossäädüseq.
Aoluulinõ leksikoloogia vai periolõmisoppus uur sõnavara aoluku ja sõnno peritollo.
Kognitiivnõ sõnavaraoppus seletäs sõnno köütmist ja hoitmist ajon.
Aoluulinõ sõnavaraoppus kaes keele sõnavara kujonõmist pikembä ao joosul. Eesti keele sõnavarra om põh'aligumbalt uurit aoluulisõ küle päält. Tähtsä om olnuq võrdõlõja-aoluulidsõ uurmismoodu mõjo. Tuu moodu tõi Eestihe Veske Mihkel. 
Samaaolinõ sõnavaraoppus tegeles uurmisõ aigo keelen olõman olõvidõ sõnno lahksamisõga ja om tuuperäst piiret lühkümbä aojaoga. Uuritas sõnavara kuunsaisu, vahtsit lainsõnno ja sõnno tähendüisi.
Leksikoloogia alltiidüsharoq.
Sõnno kokkosäädmine tegeles sõnatulõtamisõ ja sõnno kokkopandmisõga. 
Leksikaalnõ tähendüsoppus tegeles leksiime tähendüisi uurmisõga. Seo jagonõs ummakõrda lausõ tähendüsoppusõs ja teksti tähendüsoppusõs.
Ütelüsoppus ehk fraseoloogia tegeles keele piltlikkõ püsükogohuisiga.
Esä

Esä om miissuust latsõvanõmb. Seo tähendäs miis, kiä üten imägaq om osalinõ latsõ sündümise man. Imä ja esä üten üteldäs latsõvanõmbaq. 
Esä üts kohus om üten imägaq latsõ üleskasvataminõ kooniq latsõ täüskasunus saamisõni.
Vanemuine (tiatri)

Vanemuine om tiatri Tarton. Vanemuisõ mängoplaanin om nii näütemängõ, muusiga etteastit, ku ka balletti. Tiatri juht om Alliksaare Kristiina. Vanemuisõl om kolm hoonõt.
Ingviir

Ingviir (vai ka ingerviir) om Lõunõ-Aasiast peri maitsõkasv, miä kuulus ingveerliidsi sugukunda ja midä parhilla kasutõdas näütüses Hiinan ja Indian. Eräldedäs kooritut ja kuurmalda ingviiri. Ingviiri pruugitas süüke ja juukõ maitsõstamisõs vai tetäs taast ravitiid. Kipõ meki andvaq kasvolõ risoomin löüdüväq terävä mekiga eederliguq õliq.
Tasos tiidäq, et ingveeri kuivamisõga lätt kaoma suurõmb jago taa seen olõvist vitamiinõst.
Ingviir om mitmõ kandi päält inemisele hää. Näütüses avitas alla võttaq palanikku, tege kõtu kõrda ni pand pää parõmbahe tüüle.
Viiol

Viiol om nelä keelega kiilpill. Viiolit mängitäs puugnagaq. Viioli osaq ommaq helükast, pää, kaal, tigo, keeleq, sõrmlaud, ruup, lõvvapitäi, kiilipitäi, virbliq. Puugna osaq ommaq ots, kunn, jõhviq, pulk, kruvv. 
Kuulsaq viiolimängjäq ommaq näütüses Paganini Niccolo, de Sarasate Pablo, Stirlingi Lindsey, Mae Vanessa. 
Nimegaq viiolimeistriq ommaq Stradivari Antonio, Amati Nicola ja Guarneri Giuseppe. Vanal aol teiq viiolit meistriq. Seo ilma aigo tetäs viiolit nii vabrikuh ku meistride käegaq.
Rahvaperäne viiolimäng.
Viiol joudsõ Eestihe jo 17. aastagasaal, a muutu populaarsõs pidopillis 18. aastagasaal. Pilli mängiti päämidselt tandsus. Viioligaq saa mängiq ka keerolidsõmbit viise ni taktõ, midä oll' vaia vahtsidõ tandsõ jaos niguq ommavaq labajalavalsiq, kadrilliq, ildampa ka polkaq, reilendriq. Tuuperäst läts'ki nii, et 19. aastagasaa tõõsõs poolõs oll' näütüses toropill jo küländ
kõrvalõ jäänüq. Kihnun sai viiol kogoni “kodopillis”, egän talon ollivaq viiol ja viiolimängjäq. 
Vanastõ meisterd' egä pillimiis umaq pilliq esiq, Võromaal peeti tuud õkva esiqhindäst mõistaq as'as ni egäl pillimehel ollivaq umaq nipiq, kuismuudu pill kõgõ parõmbahe helisemä saiaq. Üts miis pand' pilli sisse kogoni sivvuhanna. Pillimiis oll' külän avvo seen, selle et timäst
olõsi kõiki külä pitõ häädüs.
Võrgokaeja

Võrgokaeja (vai lehitsejä) om puutriprogramm, mink abil om võimalik otsiq, kaiaq ja pruukiq võrgon, paikvõrgon vai tarvitaja puutrihe pästetüisi võrgolehti pääl olõvat teedüst.
Võrgokaeja pruukmist Internetin üteldäs müllämises vai roitmisõs.
Võro kiilde ommaq aastil 2000-2010 ümbre pantuq tasolda võrgokaemisõ programmiq Opera ja Avant Browser. Naidõ ei ka muiõ võrgokaejidõ vahtsõmbit versiuunõ olõ-õi siski võro kiilde pant.
Esäpäiv

Esäpäiv ehk essipäiv om pühä, midä tähüstedäs märtekuu tõõsõl pühäpääväl. Esäpääväl pidäväq latsõq ummi essi meelen ja tegeväq näile kingitüisi. Esäpäävä kommõq tull' Eestihte Soomõst.
Tsäpekõrv

Tsäpekõrv ehk mikri om muutja, miä konvert helü eelektrimärgüsses.
Tsäpekõrvo pruugitas mitmõs otstarbõs nigu telefonõn, kuuldmismassinin, filmi tegemises, helü ülesvõtmisõs, raadion, megafonin ja televisioonin.
Pruugitas mitund tüüpi tsäpekrõvo. Kõgõ populaarsõmb  om jovvulinõ (dünaamilinõ) tsäpekõrv, miä pruuk magnõtvälä mano kinnütedüt traadist mähüst.
Tsäpekõrvaq võivaq ollaq juhtmõga vai ilma.
Kunda

Kunda om mereveerine liin Õdagu-Viromaal Viro-Nigula vallan.
Liin om tekkünüq tuhandõ katsasaa säitsmekümnendäl aastagal luudu tsimmedivabrigu manoq.
Sääl tüütäseq latsiaid, katõtõistkümne klassiga kuul ja kultuurimaja.
Palõstiina

Palõstiina all mõtõldas tan artiklin noid ossõ aoluulidsõst Palõstiinast, miä ei olõq Iisraeli kuunsaisun, tuu tähendas Gaza tsuuni ja Jordani õdagukallõst ehk Palõstiina araablaisi riiki.
Välisriigest juusk kokko Gaza tsuun Iisraeli ja Egüptüsega ja Jordani õdagukallõs Iisraeli ja Jordaaniaga.
Palõstiinlaisi territooriummõ tsentrumis om Räm Allahi liin, koh ommaq palõstiinlaisi võimuorganiq.
Umma esiqsaisvust kuulut' Palõstiina 15. märdikuu pääväl, 1988. aastagal.
23. süküskuu pääväl palssiq Palõstiina võimuq ÜRO Pääassambleelt riigi tunnistamist piiren, miä olliq inne 1967. aastaga Kuvvpääväst sõta. ÜRO liikmõs saamisõs om vajja ka ÜRO Julgõolõginõvvokogo hääskitmist, a Ameeriga Ütisriigiq ommaq lubanuq sääntse otsusõ pääle veto pandaq.
Eesti välisministri, Paeti Urmas, ütel' 20. süküskuu pääväl 2011. aastagal New Yorkin Õuruupa Liido välisministride Lähkü-Hummogumaa teema kookkosaamisõl, et Eesti ei olõq Palõstiinalõ ÜRO-n riigistaatusõ andmisõ puult.
2012. aastagal sai Palõstiina ÜRO kaejaliikmõ staatusõ, ni sama aastaga lõpun kinnüt' ÜRO, et organisatsiooni ammõtligõn dokustaadõn naatas taad nimitämä Palõstiina Riigis.
3. vahtsõaastakuu pääväl 2013. aastagal võtsõ Palõstiina umavalitsus käüki Palõstiina Riigi nime, a Iisrael ei olõq tuud hääs kiitnüq.
Palõstiina Riigi esiqsaisvusõ ommaq hääs kitnüq 136 ÜRO liikmõsriiki ni Vatikan. Palõstiina ROK maakood om PLE.
Tiatritiidüs

Tiatritiidüs om tiidüs, miä uur tiatrit. Tuud opatas Tarto suurõnkoolin. Oppiq om võimalik bakalaureusõ-, magistri- ja doktorikoolitusõn. 
Bakalaureusõkraadi saamisõs tulõ oppiq kirändüse ja kultuuritiidüse oppamisõ kava perrä, mink üts osa om tiatritiidüs. Tiatritiidüse haro luudi 1992. aastagal. 
Tiatritiidüse ala oppajaq ommavaq Epneri Luule, Pesti Madli ja Oruaasa Riina.
Leoki Väino

Leoki Väino (Väino Leok; 28. urbõkuu päiv 1939 – 25. hainakuu päiv 2007) oll' Eesti motosportlanõ. Timä iistvõtmisõl sai alostusõ Eesti motokross.
Leoki Arvo

Leoki Arvo (Arvo Leok) om sündünüq 20. põimukuul 1961. aastagal. Tä om Leoki Väino tõnõ poig. Arvo om motokrossiga tegelnüq nigu tä esägi. Arvo tull' 1989. aastagal motokrossi Eesti meistres 500 cm3 klassin. Pääle tuud tä ütel' motokrossist ärq. Sõs nakas' tä oppama umma poiga Leoki Tanelit, kuis motokrossi sõitaq.
Leoki Tanel

Leoki Tanel (Tanel Leok; sündünüq 1. piimäkuul 1985. aastagal) om Eesti motosportlanõ. Tä om Leoki Arvo kõgõ noorõmb poig.
Taneli kõgõ suurõmb saavutus om 2005. aastagal saad 5. kotus motokrossi ilmameisrevõistluisil MX-1 klassin. Mitmõl kõrral om tä ka joudnuq MM-jakõl edimädse kolmõ hulka. Näide hulgan om tä joudnuq kats kõrda edimädse kotusõ pääle: 2010. aastagal ja 2008. aastagal MX-1 klassin. Ta om kuulutõt Võromaa aastaga sportlasõs 2007.-2010. aastagal.
Tanel om kõrraldanuq joba 2009. aastagast häätegemisettevõtmist "Tanel Leok &amp; sõbraq". Tuud tetäs õnnõtusõ peräst liikmisvõimõ kaotanuidõ latsi tugõmisõs.
Tanelil om kats poiga: Sebastian ja Travis. Sebastian om 8-aastanõ ja Travis 6-aastanõ. 2011. aastagal Sõmmõrpalo motokrossil näüdäs' Sebastian inemiisile edimäst kõrda, kuis tä sõitaq mõist.
Vitsudi Toomas

Vitsudi Toomas (Toomas Vitsut, sündü 1. vahtsõaastakuu pääväl 1960 Talliinah) om Eesti poliitik, XIII riigikogo liigõq. Tä om olnuq Talliinah liinavolikogo edemiis 2005. aasta 21. mahlakuust kooniq 2015. aasta urbukuuni.
Tõva kiil

Tõva kiil (innembält ka tuva kiil; tõva keelen "тыва дыл" 'tõva dõl') om turgi kiil, midä kõnõlõsõq tõvalasõq, pääas'aligult Lõunõ-Tsiberin Vinnemaa ala kuuluvan Tõva Vabariigin. Veidemb kõnõldas tõva kiilt Hiina Rahvavabariigin ja Mongoolian. 
Tõva keele ligembäq sugulasõq ommaq hakassi ja altai kiil. Tõva keelen om hulga mongoli, tiibedi ja vahtsõmbal aol ka vinne lainõ.
Keele täämbädse päävä sais.
Täämbädsel pääväl pruuk tõva kiilt imäkeeles umbõs 265 000 inemist. 2010. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Vinnemaal tõva keele mõistjit 253 673 inemist.
Tõva Vabariigin om tõva keele sais küländ tukõv ja pruukmisala küländ lagja. Kiilt peetäs küländki elojovvulidsõs ja taa olõ-õi parhilla õkvalt ohostõt. 
Murdõq.
Tõvan kõnõldav tõva kiil jagonõs neljä murdõrühmä: õdagu-, kesk-, põh'aõdagu- ja lõunõhummogumurrõq. Lisas om tõva keelel vähämbit murdit, nigu džungaari, tsengeli ja duha murrõq, midä olõ-õi siiäni kuigi põh'aligult uurit.
Kiräkiil.
Tääämbädse päävä tõva kiräkiil Vinnemaal pruuk tävvendüisiga kirillitsat. 
Täämbädse päävä tõva keele tähistü.
Tõva kirillidsa tähistün om mitu umaperäst tähte, midä olõ-õi vinne tähistün:
Ңң - "ng" (IPA "ŋ"), Өө - "ö" ja Үү - "ü".
Innembide om tarvitõt tõva keelen kirotamisõs mongoli kirjä. 1930. aastil lõi buda munk Monguš Lopsang-Tšinmit (ehk Lubsan Žigmed) ka ladina kiräviie, minkan trüküdiq mõnõq raamaduq ja aoleheq, niisam aabitsit ja opiraamatit täüskasunuilõ.
Ladina tähtiga tõva keele tähistü.
1943. aastaga vaihtõdi taa kiräviis parhilladsõ kirillidsa vasta. Viimätsel aol om tett ettepanõkit ladina tähistü vahtsõst pruukma nakkamisõs. Tuud sekä siski Vinnemaal vasta võet säädüs, mink perrä Vinnemaa vabriike riigikeeleq piät olõma kirotõduq kirillitsan.
Keilä

Keilä (eesti keelen "Keila") om liin ja umavalitsusütsüs Harjo maakunna õdaguosan Keilä jõõ veerehn, Talliinast 25 km lõunaõdagun. Liin oll üteliidsi aastagil 1992-2017 Keilä valla keskus.
Keilä piirnes põhahummogunukast Harku valla Kumna küläga, hummogun Saue valla Valingu küläga, lõunõn Õdagu-Harjo valla Ohtu ja Kulna küläga, lõunõn ja õdagun Õdagu-Harjo valla Niitvälja küläga ja põhan Õdagu-Harjo valla Valkse ja Tõmmiku küläga. Keilä hummogupiir lätt suurõmbalt jaolt müüdä Keilä jõkõ.
Keilä rahva hulk 2018. aastaga algussõ saisoga oll’ 9910. Liin om rahva hulgalt Harjo maakunnan Talliina ja Maardu perähn kolmas.
Edimäst kõrda nimmati Keilät kirotõduin papõrin 1241. aastagal. Keilä sai Liivi sõa aigo tõsitsõhe kannahtaq ja perähn sõta jäi Keilähe õnnõ kerigukülä. 1925. aastagal sai Keiläst allõv ja 1938. aastagal kolmanda astmõ liin.
Keilä oll’ keskaol lähkümbä piirkunna põllumajanduslik keskus. 20. aastagasaa alostusõn arõsi sääl rõivatüüstüs ni Nõvvokogoliido aol ülene tüüstüstuutminõ. Seo ilma aigo ommaq kõgõ suurõmbaq tüüandjaq AS Harju Elektr, Ensto Ensek AS ja AS Draka Keila Cables.
Nimmamist väärt hoonõq om Keilä kerik, miä om Harjomaa kõgõ suurõmb keskao maakerik ja mink kerigutorn om Põha-Eesti maakerikidõ hulgahn üts kõgõ korgõmb (50 miitrit). Keilän oll’ vasalliliin, minkast ommaq seo ilma aigo alalõ õnnõ liinamüürüq. Keilä mõisa oll tähtsä Liivi ordo tugipunkt Talliina ümbrekunnan. Pääle 1989. aastakka om mõisa päähuunõn Harjomaa muusõum.
Liinast lätt läbi Talliina–Keilä raudtii, miä hargnõs sääl Paldiski ja Riisipere liinis. Raudtiijaam om peri 1870. aastagast.
Nimi.
Keilä om 1241. aastaga raamatun kirotõt Keikæl. Seo kuuldu arvadaq nii ku Keikälä vai Keikala. Nimi om nüüd lühemb. Nime tähendüs olõ-õi selge. Soomõ keele õdagumurdõn tähendäs käikäle vai käikälä tükkü vai ossa. S'aksa keelen om Keilä nimi olnu Kegel, vinne keelen Кегель.
Koolitus.
Keriguopõtaja Anton Heidrich (1659-1692) and’ leerioppust. Tuu mano käve lugõma opminõ ja katõkismusõ ja kerigulaulõ opminõ. 1724. ehitedi keriguopõtaja maja mano kuul. 1820. aastagal võtt’ keriguopõtaja Otto Reinhold von Holtz tüüle kats oppajat, kiä naksiq kihlkunnan lugõmist oppama. 
Luudus.
Inneskidsel Keilä jõõ saarõl om Jõõpark, tuu om luudusõkaitsõ all. Tõõsõq liina tähtsäq pargiq ommaq Keskpark ja Pedästik, miä om Keilä algkooli huunõ takan.
Liina õdaguosan om Keilä tammistu. Liina piirin kasus Liivamulgu tamm, miä om luuduskaitsõ all. Viil om luuduskaitsõ all 150 aastaga vannu Lumbi katai.
Mõts

Mõts om ökosüstem, miä sais kuun kasuvidõ puiõga maast ja tuu elostigust (kasvistust, eläjist, seenist). Mõts om üteliisi puiõ elokund, miä om suurõmb ku 0,5 ha, kon puiõ korgus om üle 5 m ja puukruunõ alonõ pindala üle 10% kõgõst alast. Mõtsa mõistõ ala kuulu-ui puuviläaiaq ja liinapargiq.
Mõtsaga om katõt kõgõst maisõmaast 30%, a Maa aoluun om olnuq aigõ, ku mõtso all om olnuq puul kõgõst maisõmaast. Mõtsaq ommaq Maa elo jaos väega tähtsäq. Mõtson tegünes elos tarvilinõ orgaanilinõ ainõq ja muld ni mõtsaq hoitvaq taad mulda ärqhuhtmisõ iist; mõtsaq andvaq hapasnikku ja hoitvaq atmosfaari gaasilist kuunsaiso tasakaalun, mõtsaq mõotasõq vihma hulka ja vii juuskmist ni tossamist, ni tuuläbi ka kliimat. 
Levik.
Mõtsa või läüdäq egält puult, kon om küländ vihma ja lämmind - vähämbält kats kuud aigo, ku lämmind  om päält 10 kraadi. Mäkin kasusõq mõtsaq kooniq puupiiri korgusõni, ehk küünüseq nii korgõhe mäkkihe, kon viil puuq lämmä ja niiskusõ poolõst kassuq saavaq.
Eesti mõtsapuuq.
Miiq parravüü kõgõ hariligumbaq mõtsapuuq ommaq nõglapuist petäi, kuus ja katai kirsalehitsist puist kõiv, haav ja pai ni lajalehitsist puist tamm, pähn, saarnõ, vaher ja jallai. Päält puiõ kasuq miiq mõtson viil egäsugutsit puhmõ ja haino. Väega hariliguq ommaq näütüses mar'apuhmaq mustik, palohk ja mar'ahainost maasik.
Tähtsüs inemisele.
Päält tuu, et inemine saa mõtsast puud palotamisõs, ehitämises ja tüüstüse jaos, om mõtsal väega suur esteetiline väärtüs. Inemine saa mõtsan matkadaq, siini ja marjo kor'adaq, ja vapa aigo viitäq. Mõtsaq hoitvaq ja puhastasõq mulda, vett ja õhku, miä om ka inemise jaos hädätarvilik. Mõtsan saa inemine ollaq kavvõmbah liinast ja muust kunstligust tetüskeskkunnast ni rahustaq ja tervendäq umma miilt ja tundaq umma loomulikku luuduslist keskkunda, kost tä om peri. 
Mõtsa väega suurõst tähtsüsest eesti ja soomõ-ugri inemiisile om põh'aligult kõnõlnuq ja kirotanuq semiootik Mikita Valdur.
Mõtso maaharagominõ.
Üle ilma, muuhulgan ka Eestin ja ümbretsõõri main, raotas mõtso väega pall'o, nii et mõtsa, ja esiqeränis vanna mõtsa, jääs maailman kõrrast veidembäs. Väega pall'oq inemiseq ommaq mõtsa ülearvo ragomisõ, esiqeränis lakõsragomisõ peräst väega murrõn ja tuust väega häiridüq. Eesti mõtsa kaitsõs tüütäseq mitmõq luuduskaitsõütisüseq. Vastakaalus mõtsa kõrrast suurõmbalõ ja jõhkrambalõ lakõsragomisõlõ, miä Eestin viimätsil aastakümnil tüüstüse ja äri huvvõ perrä ja riiklikkõ keskkunnaammõtidõ hääskitmisel sünnüs, om tegünüq kodaniguütisüs Eesti Metsa Abiks.
Eesti Mõtsa Abis

Eesti Mõtsa Abis (eesti keelen Eesti Metsa Abiks, lühendedlt EMA) om Eesti kodaniguliikminõ ja mittetulosaamisütisüs, miä kõnõlõs ja võitlõs Eesti mõtso hoitmisõ ja hoitva majandamisõ iist ja niisama juht laembalt tähelepanno Eesto mõtsapoliitiga hätile ja küsümüisile.
Carinha de Anjo

Carinha de Anjo om Brasiilia latsi teleseriaal aastagist 2016-2018.
Mandala

Mandala om Brasiilia latsi teleseriaal aastagist 1987-1988.
2018

2018. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10231. aastak sirvikallendri perrä.
Eurütmiä

Eurütmiä (kreeka k. εὖ "eu" 'hää', 'õigõ' ja ῥυθμὀς "rythmos" 'rütm', ehk sis 'üteline liikminõ' vai 'illos liikminõ') om liikmiskunst, miä luudi 20. aastagasaa algusõn (1908–1925) S'aksamaal ja Sveidsin antroposoofia luuja Steineri Rudolfi oppuisi perrä. Eurütmiät kandas ette ku eräle kujotajat kunsti, a ka ku lavastuisi ütte ossa. Ravieurütmiät tarvitõdas tervüse parandamisõs. Waldorf-koolõn om eurütmiä kõrralinõ opiainõq.
Eurütmia liigutusõq ommaq köüdedüq kõnnõrütmi ja -meloodia, muusiga rütmi ja hellega ni tundmiisiga (näütüses rõõm ja kurbus). Naist pandasõq kokko repertuaari elemendiq, n-ü põhiliigutusõq, midä pruugitas hindä vabas loomingulidsõs vällänäütämises. 
Eurütmiä tsihis om viiäq etteastja liikminõ ni etteastja ja päältkaejidõ meelekogõmusõq kokkokõlla ettekandõ sisuga. Eurütmiät om tuuperäst mõnikõrd nimitet ka "nättäväs muusikas" vai "nättäväs kõnnõs". Eurütmiä luuja Steineri Rudolf kõnõl' eurütmiäst ku "hinge kunstist". Parhilla tetäs inämüisi eurütmiät Õuruupa klassikalidsõ muusiga vai tekste (luulõ, proosa) perrä. Mõnikõrd tetäs ka ilma helüldä eurütmiät.
Sumaci Yma

Sumaci Yma (Yma Sumac, tävve nimega "Zoila Augusta Emperatriz Chavarri del Castillo"; (1922–2008) oll' Ameeriga Ütisriigen elänüq Peruu laulja (sopran, kontraalt).
Sumaci Yma helü oll' esiqeräline tuu poolõst, et küündü üle viie oktaavi, miä jätt' kullõjilõ kistumalda elämüse. Laulja käve ka Eestin. Timä kõik kolm kontsõrti Talliinan Estonia kontsõrdisaalin joulukuun 1960 olliq vällä müüdüq, ütte noist kand' üle ka Eesti Televisiuun.
Sumaci Yma esiq ütel' hindä peri ollõv inkadõ kuulsa kuninga Atahualpa sugupuust.
A. T.

A. T. oll' Eesti pistulkuulipildja.
Eesti võtsõ iiskujus sakslastõ pistulkuulipildja MP-18 Bergmani. Tallinan olõvah relvatehasõh Arsenal nakati toda relva uurma ja tetti valmis 5 tükkü nn Arsenali mudelit proovis, uma konstruktoride puult vällä mõtõldu. Eesti pistulkuulipildjal ol tõistmuudu kaba ja ravvakaitsõ, pääle tuu sai eesti relvast laskõ ka ütsiklaskõga. Sakslasõ uma lasksõ ainult valangidega. Kokko tetti sõatehasõh Arsenal näid u 570 tk. 1937a müüdi nää är Hispaanlastõlõ.
Arsenal-Grossley soomusmassin

Arsenal-Grossley soomusmassinaq tettiq ingläisi viomassina Grossley viirmigu pääle Talliina sõatehassõn Arsenal. Kokko tetti naid massinit 1925.-1927. aastagal 13 tükkü. Säidse olliq kuulipildjaga, a kuus tükkü 37-mm suurtüküga. Naid massinit pruugiti kooniq 1941. aastagani.
Haabneeme

Haabneeme om alõvik Harjo maakunnan Viimsi vallan.
Elänikke arv om 7029 (saisoga 1.01.2023). Haabneeme om elänikke arvo perrä kõgõ suurõmb alõvik Eestin.
Kaunas

Kaunas om liin Leedun, suurusõ poolõst tõnõ liin riigin.
Aastagil 1920–1939 oll' Kaunas Leedu aotlinõ pääliin.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä Kaunase elänikkonnast oll' leedulaisi 93,6%, vindläisi 3,8%, poolakõisi 0,4%, ukrainlaisi 0,4% nink valgõvindläisi 0,2%.
Valmiera

Valmiera om liin Lätin Koiva jõõ veeren.
Läbi liina lätt Riia-Valga tsihin raudtii.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Valmiera elänikkunnast lätläisi 83,7%, vindläisi 11,6%, valgõvindläisi 1,7% nink poolakõisi 0,9%.
Rabczewska Dorota

Doda (Dorota Aqualiteja Rabczewska, sündünüq 1984, Ciechanówn, Poolan) om poola tsäss- ja popmuusik.
PHP

PHP (PHP: Hypertext Preprocessor) om skriptmiskiil, midä pruugitas päämidselt serveripoolitsin lahenduisin jovvuliidsi võrgulehti luumisõl. PHP Tukõ tsihtorienteeritüt programmiirmist, teedüskokõga läbikäümist ni moodulidõ kaudu viil pall’osit protokollõ ja tarvituisi.
Vaba lättekuud ja võimalus lihtsähe köütäq PHP kuudi HTML-iga om tennüq PHP-st väega populaarsõ riista jovvuliidsi võrgulehti loomisõl. Levinüq om kogohus midä kutsutas tarvituisi esimäidsi kirätähti perrä LAMP (Linux, Apache, MySQL, PHP).
Kiil.
PHP kiil om päämidselt lainat C, Java ja Perl keelist.
PHP koodin parsitasõq õnnõ eräle märgidüq jupiq failist. Kõik, miä um välänpuul naid märke, saadõtas õkva programmi välläandi.
Koodi näüdüs.
Teksti näütämine.
&lt;?php 
 // Näütäs ekraanil teksti Tereq, ilm! 
 echo "Tereq, ilm!"; 
Funktsiooni pruukminõ.
&lt;?php 
 function nimi($nimi) { 
 return "Mu nimi om $nimi"; 
 echo nimi("Rauno"); // Näütäs "Mu nimi om Rauno" 
Klassi puurkminõ.
&lt;?php 
 class rehkendaq { 
 function __construct($a, $b) { 
 $this-&gt;a = $a; 
 $this-&gt;b = $b;
 
 public function arvaq_kokko() { 
 return $this-&gt;a + $this-&gt;b; 
 
 public function arvaq_maaha() { 
 return $this-&gt;a - $this-&gt;b; 
} 
$r = new rehkendaq(10,6); 
echo "kokko om ". $r-&gt;arvaq_kokko() . ", a maaha arvatõn om " . $r-&gt;arvaq_maaha(); 
// vastus ekraanil om “Kokko om 16, a maaha arvatõn om 4"
Sauõ

Sauõ (eesti keelen "Saue") om liin Sauõ vallan (Harjo maakunnan) Talliinast 4–5 kilomiitret lõunaõdagu puul. Territoriaalsõlt om seo Sauõ vallan, lõunõhummogupiiril erätäs tuud naabrist Saku vallast Talliina-Pärno katõrialisõ tii lakḱu riba. Liina põḣa-põhaõdagupiiris om Talliina–Paldiski raudtii ni õdagu-lõunaõdagupiiris Kanama-Keilä tii. Sauõ liin ja Sauõ vald lätsiq kokko (kuuhn Kernu valla ja Nissi vallaga) valitsõmisõ ümbrekõrraldamisõ tulol 24. rehekuul 2017. aastagal.
1792. aastagal ehitä Sauõ härbäń, mink ümbre nakaś 1920. aastagail tekkümä aidliin. Peterburgi–Narva–Talliina–Paldiski raudtii oll' liikmisõs vallalõ jo märtekuun 1870.
1960. aastagal panti kokko Sauõ elokotus Talliinaga. Pääle tuud nakaś Sauõl edenemä elomajaehitüs. Aastagal 1973 luudi Sauõ allõv́ Talliina kuuhnsaison.
25. põimukuul 1993 sai Sauõ alõvist Sauõ liin, miä 1994 tull' vallalõ Talliinast.
Sauõ linnapää oll' 1989–1999 ja 2008–2010 Orm Valtson ni 2004–2007 Ero Liivik. Pääle näid ommaq olnuq linnapääq Harry Pajundi, Henn Põlluaas ja Tõnu Urva. Harry Pajundi oll' kaq Sauõ liina perämäne liinapää.
2011. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ tiidüsil ommaq Sauõ 5514 elonigust 5145 (93,3%) eestläseq, 259 vindläseq, 42 ukrainlasõq, 13 valgõvindläseq, 17 suumlasõq ja 8 sakslasõq. Tõõsi rahvastõ iistkõnõlõjatõ nummõŕ jääś alaq 5.
Majjai

Majjai (ka "majajas, majas, kobras", ladina k. "Castor fiber") om Eesti kõgõ suurõmb jürräi.
Tä või ollaq kooniq üts miitre pikk ja kolmkümmend kilogrammi rassõ. Majaja kask või ollaq hellepruun kooniq must. Tä hand om lag’a, tasadsõ lammõ ja soomusõlidsõ nahaga katõt. Tagomadsõ jala varbidõ vaihõl om ujonahk. Varbil ommaq kõvaq küüdseq. Tagomadsõ jala tõõnõ küüds on lahki aetu – tuu tüütäs ku kamm. Majaja silmaq ommaq tsillokõsõq. Nõnna ja kõrvu saa tä nahakibraga kinniq pandaq. Majjai saa ka vii all jürräq, selle et timä põsõ esiqeräline hõlm pand suu edimäidsi hambidõ takast kinniq.
Majjai oll’ mi edevanõmbidõ üts päämäidsi saakeläjit. Perämine majjai jahiti 19. aastagasaa edimädsel poolõl. Vahtsõhe tuudi majjai Eestihe 1957. aastagal. 2015. aastagal oll’ Eestih 14 000 majajat.
Majjai eläs vii veeren. Uma pesä tege tä perve uusihe vai ehitäs puuossõst ja mullast mitmõ miitre korgusõ kuhiligu. Majajapereq luu kanalidõ ja tammõ keerolidsõ süstemi, miä hoit viitasõnd pesäh ja lask julgõlt liikuq söögi manoq. Sääne ehitüs uputas mõtsamaa ärq ja tõnõkõrd ei lasõq eherüst kudõnõma minnäq. Majajidõ sulõngidõ tagodsõq saistulumbiq puhastasõq vett nink loovaq vahtsit elokotussit tõisilõ eläjä- ja kasvoliigele.
Majjai om kasvosüüjä. Suvõl süü tä hainkasvõ, talvõl lehepuu kuurt ja ossõ. Ummi vägevide hambidõga võtt tä kaq puid maaha. Inemine ja suurõq murdjaq eläjäq võivaq ollaq majajilõ vainlasõs. Oho kõrral karistas tä tõisi hanna kõva lahviga vasta viipinda.
Majaja pereh ommaq imä, esä ja samal aastagal nink mineväaastaga sündünüq pujaq. Pujaq sünnüseq lehekuuh vai piimäkuuh.
Lätteq.
Tarvitõt om Elistvere eläjäpargi teedüstahvlit
Viländi perimüsmuusiga festival

Viländi perimüsmuusiga festival (tunnõt ka ku Viländi folk) om suur rahvamuusiga ettevõtminõ, midä peetäs Viländi liinan 1993. aastagast pääle. 
Edimäne festval oll' ütepääväne. 1994. aastaga festival oll' kolm päivä ni oll' hainakuu lõpun (22.-24. juuli). Tõõsõl festivalil oll' ülesastjit ka välämaalt. Kolmas festival oll' neläpääväne. Sama kavva kest festival ka seo ilma aigo. 
Ütsätõistkümnendäl Viländi perimüsmuusiga festivalil käve üle 20 000 inemise, viil hoiti festivalil silma pääl videoülekandmisõga internetin. Festivalil astsõ üles 42 andsamblit, näütüses Vägilased, Zetod ni Oort (Eesti), Trilok Gurtu (India) ni Hedningarna (Roodsi). Festivali päälkiri oll' „Takt ni pulss“, minka taheti näüdädäq takti tähtsüst lisas taktipillele ka tõisi pille pääl (toropill, lõõtspill, viiol, kannõl) mängitävän tandsumuusikan. 
Festivali kõrraldaja om Eesti Perimüsmuusiga Keskus. 1999. aastagast om festival pühändet kinkalõgi vai minkalõgi. Näütüses 1999. aastaga festival oll' pühändet Eesti folkmuusiga korjaja ni rahva sekkä viijä Pulsti Augusti 110. sündümispääväle. 
Festivalil käü ülesastjit nii Euruupast ku muialt ilmast.
Plaksi

Plaksi om külä Võro maakunnan Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan (inne 2018. aastakka Haani vallan). 
2018. aastagal elli Plaksil alalidsõlt 17 inemist. 
Kotus.
Suurõ Munamäe mant om Plaksi küllä mäealotsõst inämb-vähämb 800 miitret maad. Plaksi külä lähkün ommavaq Haani, Villa, Purka ja Hallimäe küläq. Plaksi külä jääs suurõstõ katõ järve vaihõlõ. Üts näist om Tuuljärv (ka Suur Plaksi järv), miä om Eesti kõgõ korgõmbal asuv järv, ja tõõnõ om Vaskna järv. Plaksi külä om Haani korgustigun ja tuuperäst om sääl ka pall'o suuri mäki. Näütüses om Plaksi külän kolmas Eesti korgõmb mägi Kerekunnu mägi ja suurõmb osa korgusõlt neländäst mäest, Tsälbämäest. 
Parhilla om Kerekunnu, miä kooni 1977. aastagani oll' umaette külä, Plaksi lõunõhummogu-poolinõ osa.
Nimi.
1684. aastaga kaardi päält om nätäq, et Plaksi kotussõ pääl oll' joba sõs Kubija külä. Plaksi külä nimi või ollaq tulnuq edenimest; 1758. aastagast om tähendet kolm perremiist, kink lisanimi oll' Purricka Plaxi. Külä nimme või köütäq ka sõnaga plaks’ ’laks’ vai vinnekiilse sõnaga плакса ’piripill’.
Piotrowice

Piotrowice om külä Lõunahummogu-Poolan. Piotrowicen elli 2013. aastagal 352 inemist.
Massinoppus

Massinoppus vai massinopminõ om puutritiidüse haro, miä and puutriilõ opmisõ jovvu ilma näid õkva tuus programmiirmäldäq.
Massinopminõ arõsi välla mustri ärq tundmisõst ni kunstmõistusõst. Massinopminõ uur algoritmõ, miä mõistvaq oppiq ni
tetäq andmidõ perrä ettearvamist.
Massinopminõ jagonõs klassigalidsõlt kolmõs: juhit opminõ, juhtmaldaq opminõ ni meelütüsopminõ. Juhit opminõ om massinopmisõ ülesannõq, kon algoritm tulõtas mudõli tähüstedüide andmidõ perrä. Andmõq ommaq jaeduq triinmise ni testimise andmis. Triinmise andmõq ommaq mudõli tegemise jaos, hariligult 80% andmist. Testimise andmõq (20%) hindasõq mudõli häädust. Näütüses: Palga arvaminõ, kui andmin om seen vannus, sugu, elokotus, ettevõtõq, ammõt (näütüses: arhitekt). Tõsõs - käekirä selges tegemine. Juhtmaldaq opminõ om massinopmisõ ülesannõq, kon algoritm ots andmist ehitüst vai kõrraperrä. Andmõq olõ-õi tähüstedüq. Näütüses: andmidõ tsähälikku jaotaminõ - poodikorvi perrä hinnadaq, kas kundõl om latsi? Kas kundõ om miis vai naanõ? Kas kundõ om abielon/paarin? Tuud tiidmist saa pruukiq reklaami jaos.
Meelütüsopminõ om massinopmisõ ülesannõq, kon algoritm kõnõlõs elävä keskkunnagaq ni pruuv joudaq kimmä tsihiniq. Elläv keskkund and positiivsõt vai negatiivsõt vastamõio algoritmi üllenpidämisele. Näutüses: auto juhtminõ vai mängo mängmine.
Kirändüs.
Väega hää tutvastegemine om näütüses siin: https://pungas.ee/masinope-mittetehniline-ulevaade (Eesti keelen, Luuja: Taivo Pungas).
Anderseni Hans Christian

Anderseni Hans Christian (Hans Christian Andersen; 1805–1875) oll' Taani kiränik. Kõgõ tunnõtumbaq ommaq tima muinasjutuq (päält 200 jutu), a tä kirot' ka reisikirjo, kuus romaani, viiskümmend näütemängo ja päält tuhandõ luulõtusõ.
Udmurdimaa

Udmurdimaa (ammõtlinõ nimi Udmurdi Vabariik) om Vinnemaa 1. järgo valitsõmisütsüs (vabariik) Volga föderaalpiirkunnan. 
Piirnes õdagun ja põh'an Kirovi oblastiga, hummogun Permi krai ni lõunõn Baškortostani Vabariigi ja Tatarstani Vabariigiga.
Udmurdimaal om Samara aig, a 28. urbõkuust 2010 kooniq 26. rehekuuni 2014 oll' Moskva aig.
Maakujo.
Udmurdimaa om päämädselt kunťliganõ tasamaa, sadamisõga lõunõ ja õdagu tsihil. Maa põh'aosan asus Ülemb-Kama korgõmaa (korgus kooniq 330 m), õdaguosan om paiguldõ suuslännüq Kilmezi jõõ veerine mataľ. Lõunõosan ommaq vähämbäq Možga ja Sarapuli korgõmaaq, noidõvaihõlidsõl alal juusk Iži jõgi ja timä lisajõõq.
Luudusvaraq.
Maavarrost lövvüs nahvtat, turbast, kvartsliiva, savvi, lubjakivvi.
Ilm.
Valitsõs parralt maalinõ parralämmävüü ilm. Talv om külm, suvi küländkiq lämmi. Jaanuari keskmäne õhulämmi om −14...–16 °C, hainakuu 17...19 °C. Taivavett om aastan 400–600 mm.
Viistik.
Kõgõ suurõmb jõgi om Kama, mille läteq om Udmurdimaa põh'ahummoguosan, muuq suurõmbaq ommavaq kõik Kama jõgikunna jõõq: Vjatka, Siva, Iž, Tšeptsa, Kilmez. Uurali allo Volgaga ütte pandva Kama om laivatõdav.
Riik.
4. märdikuul 1920 tetti Votjaki autonoomilinõ oblast Vinne SFNV kuunsaisun.
1. jaanuaŕ 1932 nimit' NSV Liido Kesktäütevkomitee oblasti ümbre Udmurdi áutonoomilidsõs oblastis. Nimelt säeti kõrda tuudaigo vinnekiilsit rahvidõ nimmi ja tsaariaigsõ "votjakiq" asõmõl võeti tarvitamisõlõ udmurtõ umanimitüs.
28. joulukuu 1934 võtt' NSV Liido Kesktäitevkomitee vasta otsusõ, minkaq Udmurdi autonoomilidsõst oblastist tetti Udmurdi ANSV.
1990. aastagal sai Udmurdi ANSV Ülemnõvvokogo säädüse perrä Udmurdi ANSV-st Udmurdi Vabariik.
Valitsõmisjaotus.
Vabariigi kuunsaison ommaq järgmädseq rajooniq ja vabariiklidse alluvusõga liinaq.
Rajooniq:
Liinaq:
Rahvas.
Maa põliselänikkõ udmurtõ oll’ 2002. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä 29,3% rahvast. Näile lisas elli Udmurdimaal vindläisi (60,1%), tatarlaisi (7,0%), ukrainlasi. 2010. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä oll’ Udmurdimaa elänigõst udmurtõ 28,0%, vindläisi 62,2% ja tatarlaisi 6,7%.
Tihtsämbä elotusõgaq om maa hummogu- ja lõunõaosa.
Suurõmbaq elokotusõq ommavaq:
Udmurdiq

Udmurdiq (ka votjakiq) ommavaq soomõ-ugri rahvas, kink päämine elokotus om Volga lisajõki Kaama ja Vjatka vaihõl Udmurdi Vabariigin. Näid eläs viil Permi ja Kirovi oblastin ni Baskiirimaal (Baškortostani Vabariik) ja Tatarimaal (Tatari Vabariik).
Aigõ joosul om udmurtõ päämine elätüsala olnuq teräviläkasvataminõ.
Udmurdi kiil käü soomõ-ugri kiili permi rühmä. Kõgõ lähämb suguluskiil om komi kiil.
Udmurtõ oll’ 1989. aastaga andmidõ perrä 714 000, näist pidi imäkeeles umma rahvuskiilt 76,5%. 2010. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä elli Vinnemaal 552 299 udmurti.
Eestin elli 2011. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä 193 udmurti, näist Talliinan 60.
Umaette rahvarühm om Põh'a-Udmurdimaal eläväq bessermaniq (umbõs 10 000 inemist), kiä ommavaq arvadaq udmurdi keelele üle lännüq Volga bulgaarõ perilidseq.
Komimaa

Komimaa (ammõtlinõ nimi Komi Vabariik) om Vinnemaa 1. järgo valitsõmisütsüs (vabariik) põh'aõdagu liidopiirkunnan. Seo om Vinnemaa Euruupa-jao põh'ahummogunukan.
Valitsõmisütsüs luudi 22. põimukuul 1921 Komi hindävolidsõ piirkunna nime all. Aastagal 1936 sai tuust Komi ANSV. 26. lehekuul 1992 võeti tarvitustõ parhillanõ nimi.
Luudus.
Mõtsaq võtvaq 72,5% vabariigi maast hindä alaq.
Rahvas.
Rahva näütäjäq.
^1. vahtsõaastagakuu saisoga. (läteq: http://komi.gks.ru/)
Rahva kuunsais.
2002. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ andmidõ perrä elli vabariigin 1 018 674 inemist, kinkast 607 021 (59,6%) olliq vindläseq, 256 464 (25,2%) komilasõq ja 62 115 (6,1%) ukrainlasõq. 2010. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ andmidõ perrä elli vabariigin 901 189 inemist, kinkast 555 963 (65,1%) olliq vindläseq, 202 348 (23,7%) komilasõq ja 36 082 (4,2%) ukrainlasõq. 46 886 (5,2%) inemise rahvus jäi tiidmäldäq.
Elokotusõq.
Suurõmbaq liinaq ommaq Sõktõvkar, Uhta, Vorkuta, Petšora, Ussinsk, Inta ja Sosnogorsk.
Valitsõmisjaotus.
Vabariigi kuuhnsaison ommaq tulõvaq liinarajooniq (15) ja liinapiiŕkunnaq (5):&lt;br&gt;
Rajooniq:
Liinapiirkunnaq:
BTS

BTS om Korea muusigakamp. BTSi alostusplaať om "2 Cool 4 Skool", miä tähendä "Iiba apaŕ ku̬u̬liks". BTSin om 7 liigõqt: RM, Jin, Suga, J-Hope, Jimin, V ja Jungkook.
BLACKPINK

BLACKPINK om Korea muusigakamp. BLACKPINKi alostusplaať om "Square Up", miä tähendä "Kruut Üles". BLACKPINKin om 4 liigõqt: Jennie, Jisoo, Rosé ja Lisa. BLACKPINKi alostus olõ 8. põimukuu 2016.
Klõun

Klõun vai tol'a vai koomuskitekij om esiqeräliidsin rõivin etteastja, kiä tege päältkaejilõ nalja.
Klõuniq võivaq tüütäq näütüses tsirkusõn, tiatrin vai laatõ pääl.
Monroe Marilyn

Monroe Marilyn (Marilyn Monroe, sünnünimega Norma Jeane Mortenson, 1. piimäkuu päiv 1926 – 5. põimukuu päiv 1962) oll' USA näütelejä, laulja ja modell. Tedä om nimitet 20. aastagasaa ütes kuulsambas naisnäütelejäs ja seksisümbolis.
Ynys Enlli

Ynys Enlli (inglüse keelen "Barsey Island") om saar Kõmrimaal. Saarõ pindala om 1,79 km² ja 2019. aastagal elli sääl 11 inemist.
Ynys Aberteifi

Ynys Aberteifi (inglüse keelen "Cardigan Island") om saar Kõmrimaal. Saarõ pindala om 15 ha.
Basshunter

Basshunter, Jonas Erik Altberg (22. joulukuu päiv 1984, Halmstad) om Roodsi laulja ja DJ.
Niigriq

Niigriq (ka mustanahalidsõq) ommaq tummõ nahavärviga põliseläniguq ja näide perrätulijaq mujjal ilman. Ameeriga Ütisriigen arvatasõq näide hulka inämbüisi ka mulatiq ni uma maa mustanahaliidsi kutsutas sääl afroameerikläisis.
Sõna "niigri".
Võro keelen pruugitas sõnna "niigri" (ja eesti keelen "neeger") päämidselt Afriga tummõnahalidsõ (niigrirassi kuuluva inemise) kotsilõ, a täämbätsel aol peetäs seod sõnna mõnikõrd (näütüses mustanahaliidsi hindä puult) solvavas. 
Võro sõna "niigri" om peri s'aksa sõnast "Neger", miä ummakõrda tulõ prantsusõ sõnast "nègre", mink põh'as om ladinakiilne umahussõna "niger" 'must'. Nii s'aksa- ku ka prantsuskiilne sõna om seo ilma aigo halvustava maiguga. Hispaania ja portugali keelen tähendäs "negro" lihtsähe musta värmi ni om pall'odõn riigen egäpäävätsen tarvitusõn.
Alambs'aksa kiil

Alambs'aksa vai ka alambs'aksi kiil on põh'apuulsõl S'aksamaal ja Hollandin kõnõldav ja kirotõdav piirkunnakiil. 13.–16. aastagasaal oll keskalambs'aksa kiil Põh'a-Euruupan tähtsäs läbikäümis- ja kultuurikeeles. Alambs'aksa kiilt kõnõldi ja kirotõdi ka Liivimaal Hansa liidu aol, kui pruugiti Lübecki õigust, inne ku taa keele asõmalõ tull' ülembs'aksa kiil.