tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Olümpiaat

Olümpiaat om akadeemiliselt korgõ tasõmõga opilasvõigõlus. Inämbähe ommaq näil mitu vuuri, ossa võtvaq koolilatsõq ja ülesandõq piät ärq tegemä paika pantu ao seen. Olümpiaadi tsiht' om annigaq koolilatsi tugõminõ.
Aolugu.
Olümpiaadiq saiq alostusõ 20. aastagasaa algusõn. Eestin naati olümpiaatõ kõrraldama matõmaatikan, füüsikan ja keemiän 1950ndil aastil. Alostusõn olliq kõigi opiainidõ ülesandõq üte võigõlusõ pääl, peränpoolõ naksiq olõma eräle.
Edimäne riikevaihõlinõ olümpiaat oll' 1959. aastagal. Tuu oll' matõmaatigaolümpiaat. Osalisõq olliq 52 opjat säitsmest riigist. Tsipa ao peräst naati riikevaihõliidsi olümpiaatõ kõrraldama ka muiõn opiainin.
Eesti olümpiaadiq.
Eestin kõrraldõdas olümpiaatõ mitmõn opiainõn.
Portugali kiil

Portugali kiil ("português") om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 200 mill'ona inemise põhilidsõlt Portugalin ja Brasiilian. Portugali kiil om tegünüq Pürenee puulsaarõ pääl ladina keelest. Kõgõ lähkümbäq sugulaskeeleq ommaq galeegi kiil ja hispaania kiil.
Portugali kiil om riigikiil säitsmen riigin – Angola, Brasiilia, Cabo Verde, Ginea-Bissau, Mosambiik, Portugal ja São Tomé ja Príncipe. Seo om ka üts Õuruupa Liidu katõstkümnest neläst ammõtlidsõst keelest.
Kaurismäe Aki

Kaurismäe Aki (Aki Olavi Kaurismäki; sündünüq 4. mahlakuu pääväl 1957 Orimattilan Soomõn) om soomõ kinouhjaja. Umaq kinoq tege tä inämbüisi esiq: kirotas käsikiräq, uhjas ja lõikas kokko. Kaurismäe tuntumbaq kinoq ommaq "Minevikuldaq miis" (2002) ja "Le Havre" (2011).
Tamm

Harilik tamm ("Quercus robur") om hiitlehine lehepuu. Harilik tamm kasus suurõmban jaon Õuruupan, Väikun-Aasian ja Kaukaasian, paiguldõ kah Põh'a-Afrikan. Tamm ei kasuq Põh'a-Õuruupan egaq lakõlmaal. 
Nimetüs.
Perrenimi "Quercus" tulõ keldi sõnnust "quer" ('illos') ni "cus" ('puu') ja liiginimitüs "robur" ladina sõnust "rubur", miä tähendäs 'väke'.
Tähendelemine.
Puukruun om suur ni haralinõ, kavvõlt kaiõn nigu kerä. Tümi om jämme, 1–1,5 m diamiitrega, a vanaq puuq võivaq ollaq pall'o jämmembäq. Puukuur om hahkjas-pruuń, paks, sügävide pikuldõlahkidõga. Leheq ommaq taasperimunajaq, 7–40 cm pikäq, kummastki veerest kolmõ siiloga. 
Lakõ pääl kasuja tamm jõud häitsemiseikkä 20–25-aastadsõlt, a mõtsan kasuja tamm 50–60-aastadsõlt. Tamm häitses lehekuun kuun lehti tulõkiga. Tammõl ummaq kattõ masti häiermiq – esädseq ja imädseq. 
Tammõ viläs ommavaq tõhvaq.
Tammõq Eestin.
Eesti kõgõ vanõmb ja jämmemb tamm om Tammõ-Lauri tamm. Eestin kasus luudusligult kattõ hariligu tammõ tõõsõndit: talvõtamm ni suvõtamm.
Tammõq rahvaluulõn.
"Üits tamm, kaittõisku haru, egäl harul neli pesä, egän pesän seitse muna, üits egäst seitsmest kuldmuna?- Aasta." Halliste 1888.
Täpsüsemäng Setomaalt, tammõ istutaminõ: "Otsti pehmemp kotus väläh, sis’ panti käe vasta maad ja hiideti jala’ üles, pää panti ka maaha. Sis pejeti jalgu õkva üleväh, ku kavva kua jõudsõ pitäq. Istutõdi ka tarõh tammõ, õnnõ peläti, õt maaha satat, saa haigõt. Kua jõvva-s pitä’, sis sattõ üle pää, maaha prantsahti õnnõ. Ku har'otõdi tammõ istutama, sis üts pidi kõrrakõnõ aigu jalgu tõõsõl üleväh, sis lask käeq vallalõ ja pruumõ ka tuu pitäq. Edimält joudsõ veitkese aigu, tõist kõrd jo kavvaba ja nii edesi, kooni jo jõudsõ hüä kavva pitäq. Mõni jõvva-s jalgugi hiitäq üles, sis tuud tsusti, et sa jovva-i umma perseht üles aiaq, sul om perseh tinna täüs vai ni rassõ ku tuhakott."
Turu ülikuul

Turu Ülikuul (soomõ keelen "Turun yliopisto") om ülikuul Turu liinan, Soomõn. Tä luudi 1920. aastagal.
Turu Ülikuul om üts suurõmbit Soomõn. 2022. a. oppõ sääl 22 000 üliopilast ja käve tüül umbõs 3400 tüütäjät.
Ülikooli rektoris om 2024. aastagast saaniq olnuq Kaartineni Marjo.
Tiidüskunnaq.
Turu Ülikoolin om 8 tiidüskunda.
Kaustisõ rahvamuusigapido

Kaustisõ rahvamuusigapido (soomõ keelen "Kaustisen kansanmusiikkijuhlat") om rahvamuusigaettevõtminõ Soomõn, midä peetäs egä aastaga hainakuul. 
Edimäne pido oll' 1968. aastal. Seo ilma aigo om rahvamuusigapido kasunuq suurõs ja säitsmepäävätses festivalis. 2023. aastaga festivalil käve päält 48 000 inemise.
Pido kõrraldaja om Pro Kaustinen Society.
Välislingiq.
Kaustisõ rahvamuusigapido kodoleht
Suurõ Munamäe torn

Suurõ Munamäe torn om raudbetoonist kaemistorn Võro maakunnan Rõugõ vallan Haani külän Suurõ Munamäe otsan. Tego om hää näüdüssegä Eesti 1930ndidõ aastidõ funktsionalismist. Torn om ka osa Konstantin Pätsi aost "Eestimaa kaemispaiko arõndamisõ projektist".
Torn ehitedi aastagal 1939. Tuu ao korgust näütäs parhillanõ n-ü "illuminaatriakõn". 1960. aastidõ lõpun ehitedi torn' korgõs kasunu mõtsa peräst katõ kõrra jago korgõmbas. Parhilla om torni korgus 29,1 miitret. Torn sais Balti riike kõgõ korgõmba mäe otsan, kaehus 346,7 miitre korgusõlt om 50 km raadiusõn.
Inne parhillast torni saisõ säälsaman mitu varatsõmbat torni. Rahvaperimüse perrä ehitedi edimäne torn Suurõ Munamäe tippu 1812. aastaga paiko Vinne sõaväe puult, päält Napoleoni sissetungi Vinne keisririiki. Kimmähe oll' Munamäel kaemistorn 1816–1819, ku Friedrich Georg Wilhelm Struve tekk' säälkandin astronoomiliidsi-trigonomeetriliidsi mõõtmiisi. 1870 lask' 8-miitrilidse torni ehitäq paigapäälidse mõisa kõrdsimiis Tuule, uma huvi peräst. Teno vahtsõlõ kaemisväärsüsele naksiq inemiseq Munamäkke käümä ja ollõ-viinaäri oll' hää. A torn, kohe mahtu kõrraga neli-viis inemist, jäi küläliisi jaos väikeses ja mõts naas' blokiirmä kaemist. Tuuperäst naksiq Haanimaa helksämbäq pääq Kolga Juhani juhtmisõl vahtsõt ja korõmbat torni ehitämä ni tetti Haani mõisa rintnigu Sprenkeli Jaani abiga pikemb, 12-miitrine puust kaemistorn. 
Päält Edimäst ilmasõta ehidiq maiõuurjaq tuu kotussõ pääle triangulatsioonitorni. 1921. aastagal naksiq Haani kandi seldsiq otsma tukõ vahtsõ puust kaemistorni jaos, miä nä saiq valmis 1925. aastagal ni tuu oll' 17-miitrine. Jalakäüjide jaos tetti tii, mõts puhastõdi ärq ja torni ette pantiq pingiq. A pia oll' selge, et torn jääs iks ülearvo madalas. Vahtsõnõ kaemistorn sai 25,7 miitret korgõ ja sai valmis pruukmisõs 1939. aastagal. Torni vallalõtegemispido jäteti tegemäldä keeroliidsi sõaao sündmüisi peräst Õuruupan ja Eestin.
Torni arhitektiq olliq 1937. aastagal Jürvetsoni Arthur ja 1969. aastagal Reinu Toomas ni Kaasigu Veljo.
Lönnroti Elias

Lönnroti Elias (1802–1884) oll' soomõ tohtri ja keelemiis', rahvuseeposõ "Kalõvala" kokkosäädjä.
Zirgu Kregor

Zirgu Kregor (Kregor Zirk, sündünüq 3. hainakuu pääväl 1999 Tarton) om eesti ujoja.
Zirk võitsõ 2015. aastaga Euruupa Nuuri Olümpiafestivalil Gruusian Tbilisin 100 m liblikujomisõn edimädse kotusõ vahtsõ võistluisi rekordiga. Tegemist oll' suurõ kõrdaminegiga, selle et sääl olliq kõik Euruupa kõgõ parõmbaq ujojaq.
Tuust aost pääle om Zirgu Kregor Eesti iist ujonuq väega mitmil tiitlivõistluisil, külh maailma- külh Euruupa meistrevõistluisil ku muil tähtsil võistluisil. 
Tä om pall'okõrdnõ Eesti meistre nii täüskasunuisi siän ku ka noorõmbin vannusõklassõn ja om ületänüq päält saa esiq vannusõklassõ Eesti ujomisrekordi.
Taarka (film)

"Taarka" om 2008. aastaga Eesti dokumentaalnõ draamafilm seto rahvalaulikust Hilana Taarkast.
Filmi om vällä säädnüq Mäeotsa Ain ja päätegeläst Taarkat mängväq Saluranna Inga, Sisaski Siiri ja Metsuri Marje.
Film om seto keelen ja tuu tegemiseq sünnüseq aastagil 1872–1933.
Ossõn mängväq:
Joulusikk

Joulusikk (ka: "joulupokk", "näärisikk") om rahvakultuurin hinnäst sikas tennüq nuurmiis, kiä liigus joulõ vai nääre aol.
Eestihte om joulusika kommõq joudnuq Roodsist ja Eestin om teedäq seo kombõ pidämist saari pääl ja õdaguveeren viil 20. aastagasaa algusõngi.
Keema Hella

Keema Hella (sündünüq 6. mahlakuu pääväl 1915 – koolnuq 27. joulukuu pääväl 1997) oll' keeleuurja, folklorist, kiä uurõ päämädselt võro ja tarto kiilt. 
Keema Hella om lõunõeesti kiili, põhilidsõlt võro ja tarto keele kotsilõ tennüq perädü hulga ülesvõttit ja üleskirotuisi. Tä om põh'aligult seletänüq võro keele jagonõmist murdis ja võro keele murdidõ tunnusjuuni.
Keema Hella oll' peri Urvastõ kihlkunnast Vaabinast. 1936. aastaga läts' tä Tarto Ülikuuli.
Mitte midägi miiq kotsilõ ilma meildäq

"Mitte midägi miiq kotsilõ ilma meildäq" (ladina keelen: "Nihil de nobis, sine nobis") om ütelüs vai lõugahus, miä kand mõtõt, et kiäki es tohtnuq tetäq poliitiliidsi otsussit, ilma et tuust otsussõst pututõduq rühmäq saanuq otsustamisõst tävveligult ja õkva ossa võttaq. 
Täämbädsel pääväl ommaq seo põhimõttõ ala hariligult haarõduq hinnäst rahvusõ, tervüsevia vai muu tunnusõ perrä määräjäq rühmäq, miä ommaq sakõstõ kõrvalõ tougaduq poliitiliidsi, ütiskundliidsi ja majandusliidsi võimaluisi mant.
Aolugu.
Seo ütlemise juurõq omma Kesk-Euruupa poliitigatraditsioonin, Poola 1505. aastaga säädüisin ja inne Tõist ilmasõta Müncheni lepingun, ku tuu allkirästedi ilma Tsehhoslovakkialda, midä leping putut'. Seo om olnuq pikält ka põhimõtõq Ungari ja Poola säädüisin ja väläpoliitikan.
Tsehhoslovakkia

Tsehhoslovakkia (tsehhi ja slovaki keelen "Československo") oll' riik Euruupan aastil 1918–1939 ja 1945–1992.
Kasuvidõ rahvuspingidõ peräst saat' parlament Tsehhoslovakkia 1992. aastagal rahumiilselt lakja. Vahtsõaastakuu 1. pääväl 1993 saiq Tsehhi Vabariik ja Slovaki Vabariik ammõtligult katõs hindäperi riigis.
Maasikvabarn

Maasikvabarn ("Rubus illecebrosus") om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv mitmõaastanõ hainkasv.
Levik.
Liik om peri Jaapani õdagupuulsõst osast. Taa om säält sisse tuud Euruupahe, Kanadahe ja Põh'a- ni Lõunõ-Ameerikahe.
Seletüs.
Eestin kasus kasv kooniq 50 cm korgõs. Leheq ommaq liitleheq, leheveereq ommaq hambulidsõq ja kasvo lehevarrõq ja vars ommaq katõduq nõklogaq. Häitsmeq ommaq valgõq. Viläq ommaq umbõs 3 cm läbimõõduga mahhe hapumakõ maiguga vereväq mar'aq. Tiidüsligult nimmatas taad marja kogoviläs, tuu sais kuun 50–100 osaviläkesest. Mari um vabarna muudu, a suurõmb. Kasv levis juurõvõssõgaq. 
Kasvataminõ ja pruukminõ.
Maasikvabarnat naati kasvatama 19. aastagasaa keskpaigan. Maasikvabarna marjo või süvväq värskillt, a naid tetäs ka sisse, näütüses mahla, veini jms. Päält mar'akasvatusõ pruugitas maasikvabarnit ka ilokasvõs. Taad pruugitas ka ku ravikasvo mitmidõ häti vasta.
Minu Isa Oli Ausus Ise

Minu Isa Oli Ausus Ise om eesti ansambli, mink liikmõq ommaq Miti Margo ja Kivistigu Gaute. Ansamblin ommaq näil lavanimeq Eino Süggu ja Einar Süggu. 
Aolugu.
Ansambli alost' aastaga 1990, ku Margo ja Gaute Villändi Kultuurikoolin näütejuhtmist opõq. Ansambli om tunnõt innekõnnõ ummi nal'akidõ etteastmiisiga Viländi perimüsmuusiga festivalin, ku nä anniq kontsõrdi jo edimätsel, 1993., aastagal.
Barcelona

Barcelona (katalaani välläütlemisen [bəɾsəˈlonə], hispaania välläütlemisen [baɾθeˈlona]) om Hispaania liin ni Kataloonia pääliin.
Barcelona om Vaihõmere veeren üts suurõmbit liino. Liina piire seen eläs nii 1,6 mill'onat inemist, a ku nuuq maaq, miä õkva õkva piirest vällä jääseq, kah sisse rehkendäq, eläs sääl nii 4,8 mill'onat inemist. 
Sport.
Barcelona kõgõ kuulsamb spordiklubi om FC Barcelona, miä om kõgõ ilma üts suurõmbit jalgpalliklupõ. FC Barcelona kodostaadion om pia 100 000 kotusõga Spotify Camp Nou.
Serväl

 
Serväl ("Leptailurus serval") om Afriga kaslanõ, kiä eläs savannõn Saharast lõunõn. Serväliq eläseq päämädselt puhmastigõn. 
Serväl om verkjäspruuni mustatäpilidse karvastiguga, pikki kõrvo ja pikki jalgoga elläi; timä tüvepikkus om 100–120 cm. Tä või hüpädäq kooni 3 m korgustõ ja õhun umma liikmistsihti muutaq. 
Serväl süü tsirkõ, jüräjit, jänessit ja väikeisi antiluupõ. 
Serväliid jääs kõrrast veidembäs ja näide elomaaq jääseq ahtambas.
Sagrada Família

Sagrada Família (katalaani keelen "Basílica i Temple Expiatori de la Sagrada Família", hispaania keelen "Basílica y Templo Expiatorio de la Sagrada Familia"), om Gaudí Antoni kujondõt rooma-katoligu kerik Barcelona keskliinan Eixampole liinajaon. Kerigu nimi tähendäs "pühhä pereht".
Tsuktsi kiil

Tsuktsi kiil (tsuktsi keelen ԓыгъоравэтԓьэн йиԓыйиԓ, "lyg"oravetl'an jiljil") om tsuktsi-kamsatka kiil, midä kõnõldas Vinnemaal.
Meheq ja naasõq kõnõlõsõq vai ommaq kõnõlnuq esiqmuudu. Om sääntsit sõnno, kon meheq ütleseq "r" ja naasõq ütlese "c", näütüses ütleseq meheq "ryrky" ja naasõq "cyccy" ’o"dobenus rosmarus"’. Seo ilma aigu tüküs sääne nättüs ärq kaoma. Viisorin ja raadion piät naasõq "miihi kiilt" kõnõlõma.
Keele sais ja kõnõlõjidõ arv.
Tsuktsi kiil om ohostõt. Tsuktsiq ommaq naanuq vinne kiilt kõnõlõma, tsuktsi keele kõnõlõmisõ peräst om latsi koolin kiusat. Pall'oq tsuktsiq ommaq ärq liina lännüq, kas tüühü vai elämä. Maal viil tsuktsi kiilt kõnõldas, a kiilt mõistjit latsi om väega veidüq. 
2010. aastaga Vinnemaa rahvalugõmisõ perrä kõnõl' tsuktsi kiilt 5100 inemist.
Liitsii

Liitsii om hiina liitsiipuu ("Litchi chinensis") vili.
Hiina liitsiipuu om Lõunõ-Hiinan kasuja korgõ igihal'as puu. 
Liitsii vili om 2–5 cm läbimõõduga, katõt ohku roosakadsõ vai verekädse koorõga, miä om väläst kahrõq ja seest sille. Viläliha om läbipaistva, mahlanõ, väega hää hõnguga ja makõ. Vilä seen om sille pruun mittesüüdäv seemeq, miä tulõ kergehe vallalõ.
Liitsiisit süvväs tuurõhe, sissetettült, kuivatult vai tsukrustõdult. Hiina köögin pruugitas naid sagõhõhe üten liha- või kalasüükega.
Tsukrutõbi

""
Tsukrutõbi vai diabeet (ladina keelen "diabetes mellitus") om sääne ollusõvaihtushädä, et veren om ülearvo pall'o tsukõrd, tuu tähendäs, et veretsukru tasõq om pall'o korgõ. 
Tsukrutõpi om mitmit. Tsukruhaigõl inemisel om hariligult tõõnõ katõst tsukrutõvõ tüübist:
Tunnusõq.
Tsukrutõpõ näütäseq näütüses säändseq tunnusõq, et inemine taht sakõstõ kusõlõ, taht rohkõmb juvvaq vai süvväq ja tä kihä nõrkus, tä nägemine om hägonõ, nahk om kuiv, haavaq ei parahuq kõrraligult ja egäsugudsõq külgenakkajaq tõvõq tulõvaq sakõstõ mano. 
Tõvõ pandminõ.
Tõvõ pand sullõ su tohtri, kiä ütles, kas sul taa tõbi om vai olõ-õiq. Korgõ veretsukru tasõq ütsindä tsukrutõpõ näütä-äiq. Tsukrutõvõ pandmisõs võtt tohtri verest egäsugutsit pruuvõ.
Stubbi Alexander

Stubbi Alexander (Cai-Göran "Alexander" Stubb, sündünüq 1. mahlakuu pääväl 1968 Helsingin) om soomõ poliitik ja 1. urbõkuu pääväst 2024 Soomõ Vabariigi 13. president. 
Innembi om Stubb olnuq väläministri aastagil 2008–2011, välämaakauplõmisõ- ja õuruupaministri aastagil 2011–2014, Soomõ pääministri aastagil 2014–2015 ja rahandusministri aastagil 2015–2016. Viil om tä olnuq õuroparlamendi liigõq 2004–2008, parlamendiliigõq 2011–2017 ja Rahvusligu Kuunderäkunna ("Kansallinen Kokoomus") edemiis 2014–2016. Aastil 2020–2024 oll' tä Õuruupa Ülikuul-Instituudin prohvesri.
Vabariigi presidendis valiti Stubb päält timä võitu 2024. aastaga presidendivalimiisi tõõsõn voorin. Presidendi ammõtin om timä iinkäüjä Niinistö Sauli.
Müger

Müger ("Talpa europaea", eesti keeli "mutt") om imetäjä mügriläisi sugukunnan mükri perrekunnan.
Mügräq eläseq maa-alotsin käügen. Mügrä elonõmist näet õkva mügrämüttist, mullaunikist, miä maa pääle nõsõsõq.
Nimi.
Mügrä nimega om võro keelen suur hädä, selle et eesti keelen, miä võro kiilt kõvva mõotas, tähendäs "mügri" hoobis vesirotti. Õdagumeresoomõ algkeelest tegünüisin keelin tähendäseq vanast *"mükrä-"sõnast saanu "myyrä", "mygrä" jm õks seodsamma mükrä, miä võro keelen, a eesti ja vad'a keelen tähendäs "mügri" vai "mügre" vesirotti.
Võro keelen saat mügrä kotsilõ viit üteldäq mükr, nüger vai nükr, mütt, vanamutt, vanamuts vai mats'ka. Seto keelen üteldäs mõnikõrd paaba. 
Tunnusõq.
Müger om nii 110–160 mm pikk, hand om nii 20–40 mm. Müger kaald 65–130 g, esäne nii 85–95 ja imäne 70–75 g. Sündünüq müger kaald nii 3,5 g).
Edimädseq käpäq vai käeq ommaq mügräl lapjo kujogaq. Müger või ollaq hallikas, kõllakas vai must.
Evolutsioonin nakasõq mügrä silmäq ärq kaoma. Näide silmäq ommaq magunasiimne suuruq, liikjit silmälakko vai -karvo olõ-õiq, silmi iin om naha saan 0,5–1 mm suuru pilu. Kaukaasiast ja Karpaadõst om lövvet mükri, kel tõnõ silm om naha all, tõnõ iin om pilu. 
Elo.
Mügräq eläseq lehemõtsan, haina- ni kar'amaa pääl. Inämbüisi ei tahaq müger elläq sääl, kon om pall'o niiskõ vai kon muld om happalinõ.
Müger mõist oiduq. Jõki veeren om mõnikõrd nätäq vette minejit mügräkäüke. Müger ei käüq tõisiga läbi, esiqeränis sis, ku tä vangin om. Täüskasunu esäne murd tuu imädse, kiä timäga üten puurin kinniq om, maaha. Imäne murd jälq noorõq pujaq maaha.
Müger süü liivikõisi, katõpaigaeläjit, tsiatikõ, mõnikõrd tõisi mükri kah. 
Mügrä pojaq ommaq pall'aq, õnnõ ku nä saavaq kats nädälit vanas, nakasõq näil kasuma väikuq halliq karvaq. Müger või elläq säitsmeaastadsõs, a harva, ku päält kolmõ eläs.
Kuul

Kuul tähendäs võro keelen mitund asja.
Kuul (surm)

Kuul vai kuulminõ tähendäs elolidsõ elo otsa saamist. Kuul või tullaq päält rassõ tõvõ, õnnõtusõ vai vanahusõ. Kuulminõ või hindätapmisõga kah tullaq.
Kaeq viil.
Must surm
A. Le Coq Arena

A. Le Coq Arena (Lilleküla staadion) om Eesti ni Baltimaiõ kõgõ suurõmb jalgpallistaadion. Staadion om Talliinan katõ raudtii vaihõl. Staadioni pääl mängväq umaq kodomängoq eesti jalgpallikogondus ja Talliina FC Flora.
Staadionil om 14 336 istmisõ kotust, kõrraga saa mängo kaiaq 12 500–13 000 inemist.
Aolugu.
Staadion tetti valla 2001. aastagal. Edimädse mängo peiq 1. piimäkuu pääväl Eesti miihi U21 ni Hollandi U21 kogondusõq, Holland võit' mängo 5:0. Edimädse suurõmba mängo peiq Eesti ja Hollandi miihi jalgpallikogondusõq 4. piimäkuu pääväl, Eesti läts kats kõrd ette, a kaot' Hollandi viimätsil minutel lüüdüist värähtest 2:4. Samal pääväl kruvõti viil tuulõ inemiisile istuq. Kuiki edimädseq mängoq saiq ärq peetüs, ehitedi staadion peris valmis aastil 2016–2018. 2018. aastaga 15. põimukuu pääväl oll' A. Le Coq Arenaä UEFA Superkariga finaalmäng, Real Madrid C.F. ja Club Atlètico de Madrid vaihõl.
Harkiv

Harkiv (ukraina keeli Харків, välläütlemine [ˈxɑrkiu̯]), vanõmban kirändüsen vinne keele perrä Harkov (vinne keeli Харькoв, välläütlemine [ˈxarʲkəf]) om suurusõ poolõst Ukraina tõõnõ liin. Harkiv om Harkivi oblasti ja Harkivi rajooni keskus. 2022. aastaga elli Harkivin 1 421 125 inemist.
Gammalsvenskby

Gammalsvenskby (ukraina keeli Старошведське, "Starosjvedske"; vinne keeli Старошве́дское, "Starosjvédskoje"; s'aksa keeli "Altschwedendorf"; roodsi murdõn "Galsvänskbi") om üts jago Zmijivka küläst Hersoni oblastin Ukrainan, Dnepri jõõ kalda pääl.
Külä roodsiperäline nimi tulõ tuust, et sinnäq lätsiq Katariina II käsügaq saaq eestiruutslasõq, kink perrätulõjist mõnõq viil 2010. aastil umma roodsi keele murrõt ("Gammalsvenska") mõistiq.
Vinnemaa–Ukraina sõan sai külä kõvva pihta, alalõ ei ollõv üttegi tervet majja.
Aolugu.
Hiiomaa ruutslasõ päält Põh'asõa lõppu.
Gammalsvenskby edimädseq eläniguq olliq eestiruutslasõq, kiä lätsiq seo ilma ao Ukrainahe Hiiomaalt keisriimänd Katariina II 1871. aastaga käsügaq. 
Päält Põh'asõa lõppu tettü Uusikaupungi rahuga läts Hiiomaa üten kõgõ Eestiga 1721. aastaga Vinnemaa alaq. Päält tuu tegüsiq hiioruutslaisi ja aadli vaihõl tülüq, mink pääle and' Katariina II ruutslaisilõ käsü minnäq elämä Ottomani suurõriigi käest saadu maa pääle, miä om seo ilma aigu Ukraina. Minekit om mitund muudu seletet, tõõsõq ütleseq, et oll' kiudutaminõ, tõõsõq, et inemiisile anti hääd maad. Sõski oll' minek väega rassõ ja 1200-st inemisest, kiä 20. põimukuu pääväl 1780 Hiiomaalt lätsiq, joud' 1781. aastaga lehekuus Ukrainahe õnnõ 900. Hiiomaalõ jäi õnnõ nii 400 ruutslaist. 
Ku ruutslasõq Ukrainahe jovviq, es olõq sääl tarri, kõik tull' esiq ehitäq. Edimädse katõ aastagaga kuuli Ukrainan haigustõ viil 434 ruutslaist. 
20. aastagasaa hirmuvalitsus ja maailmasõaq.
1929. aastaga oll' Gammalsvenskby ruutslaisil võimalus Ruutsi minnäq, väega hulga rahvast läts' kah. 
Vinnemaa-Ukraina sõda.
Vindläseq saiq Vinnemaa–Ukraina sõan Gammalsvenskby külä 2022. aastagan hindä kätte. Mitu inemist, näide siähn külävanõmb, võeti kinniq. Märtekuus aiq ukrainlasõq vindläseq küläst vällä. Ku vindläseq tagasi tõmssiq, pessiq nääq kõik eelektrivärgi purus ja pillõq kõik kotusõq miine täüs. Külä sai sõan kõvva pihta, alalõ ei ollõv üttegi tervet majja.
Salatsi jõgi

Salatsi jõgi (läti keelen "Salaca," saksa keelen "Salis") om jõgi Lätin. Tä nakkas pääle Asti järvest (ka Burtnieki järv, läti keelen "Burtnieks, Burtnieka ezers, Burtnieku ezers") ja suubus Salatsi (läti keelen "Salacgrīva," liivi keelen "Salats") liina man Liivi lahtõ.
Salatsi jõõ pikkus om 95 km ni jõgikund om 3421 km², minkast 3239 om Lätin. Ülejäänüq jõgikund om Eestin. Jõõ sadõminõ om 42 m ni vooluhulk 31,3 m³/s. Hääpoolidsõq harojõõq om Ramata (30 km), Glāžupe (18 km) ni Melnupe jõgi (14 km). Kur'apoolidsõq harojõõq om Ķirele (14 km), Nātrene (13 km), Īģe (49 km), Spaļupe (9 km), Jogla (31 km), Noriņa (11 km) ni Korģe (33 km).
Suurõmbaq kotussõq Salatsi jõõ veeren ommaq Salatsi (läti keelen "Salacgrīva", liivi keelen "Salats"), Väikene Salatsi (läti keelen "Mazsalaca", liivi keelen "Piški Salats"), Vana-Salatsi (läti keelen "Vecsalaca"), Vīķi, Vecate, Skaņkalne, Staicele, Rozēni ja Mērnieki.
Salatsi jõgi oll' innembi suurõmba jao aastast laivatav. Põhilidsõlt tarvitõdiq tedä mõtsaveos. Salatsi sadaman lasti kaup merelaivulõ ümbre. Salatsi jõõ suus oll' joba 5.–6. aastagasaal satam ja liivlaisi liin Salatse. 19. aastagasaa lõpun tetti vahtsõnõ satam ni muuliq tuu kaitsõs.
Lüllemäe

Lüllemäe om külä Valga maakunnan Valga vallan Karula kihlkunnan.
Aastil 1992–2017 oll' külä Karula valla valitsõmiskeskus.
Lüllemäe om olnuq ka aoluulidsõ Võromaa Karula kihlkunna keskus. Külas asub Karula Maarja kerik.
Edimäne kerik ehitedi külä pääle 1318. aastagal, a tuu häösi Tõsõn ilmasõan 1944. aastagal ja jäi varõmidõs. 1997. aastagal sai valmis vannu, kerigumüürüisi kõrvalõ, kerigumõisa aita ehitet vahtsõnõ kerik. Lüllemäel om ka neli aoluulist kalmuaida.
Lüllemäel om Lüllemäe Põhikuul, raamadukogo, Lüllemäe puut ja restoran Kolm Sõsarat.
Keti kiil

Keti kiil (keti keelen "остыганна ӄа'") om Jenissei kiilkunda kuuluv paleoaasia kiil, midä kõnõlõsõq ketiq Siberin Jenissei jõõ keskjoosu man.
2010. aasta rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä kõnõl' Vinnemaal keti kiilt 213 inemist, päämidselt vanõmbaq inemiseq. Keti kiil om suurõn hädäohon. Keti keele kõnõlõjaq eläseq Krasnojarski krain Kellogi külän.
Keelesugulus.
Keti kiil om väikesest Jenissei kiilkunnast. Kõgõ lähkedsemb sugulaskiil om juugi kiil, midä 2010. aastal kõnõl' viil 2 inemist, a arvadaq om tuu parhilladsõs vällä koolnuq. Juugi kiilt peeti kavva aigo keti keele murdõs. Tõsõq keti keele sugulaskeeleq häädüväq 18. (ariini, assaani ja pumpokoli kiil) ja 19. aastasaal (koti kiil).
Keti kiil om tõisist paleoaasia keelist tõistmuudu nii välläütlemise, sõnavara ku ka grammatiga poolõst.
Merritt Ruhleni ja Edward Vajda om arvanuq, et Jenissei keeleq ommaq sugulusõn naa-dene kiiliga, miä tegeväq kokko dene-Jenissei kiilkunna või hõimkunna. Mitmõq tunnõduq lingvistiq ommaq tuud teooriat tugõnuq.
Fonoloogia.
Keti keelen on 7 vokaalfoniimi ja 12 konsonantfoniimi, aga om ka pall'o allofuunõ. Om arvat, et keti kiil om toonikiil, a ütsmiilt tuun ei olõq.
Morfoloogia.
Tetäs vaiht elon ja elolda nimisõnno vaihõl, elon nimisõnaq jagonõsõq miis- ja naissuust sõnnos. Noomõnimorfoloogia om polüsünteetiline. Pruugitas inkorporatsiuuni. Inkorporiiriq saa päält nimisõnno ka tegosõnno, määrsõnno ja umahussõnno ni morfiime, miä ommaq inkorporeeridüq õnnõ ku elemendiq.
Väärtelokotus

Väärtelokotus om sääne kotus mõtsan, kon om suurõmb võimalus löüdäq ohoalotsit ja harvo mõtsaliikõ. Väärtelokotusõq ommaq luudusmõtsaq ja põlidsõq mõtsaq, miä om Eestin alalõ viil nii 1,5% kogo mõtsamaast. Riigimõtsan ommaq väärtelokotussõq hoiõt keskkunnaministri käskkirä perrä, erämõtsan om kaitsminõ priitahtlinõ.
Väärtelokotusõ palõq.
Põlitsidõ mõtsu liigiq ei saaq toimõ hariligun majandusmõtsan selle, et majandusmõtsa ehitüs olõi kõlbulinõ. Vana mõtsa liiḱ sagõhe ei kannahtaq mõtsa lakõsragomist ja kuivõndamist, tälle vai ollaq tähtsä jämmidõ tümmi olõmanolõ. Tuuperäst tohe-iq ka väärtelokotusõn rakoq ja kraavitaq. Väärtelokotusõn om maaha sadanuq puiõ siän hariligult hulga eri lahonõmisastmõn puumatõrjali. Tuud matõrjali ei viidäq mõtsast vällä selle, et tuu om seente ja sammõldõ kasumisõ aloskiht´.
Väärtelokotus om mõts, miä om pikält majandamaldaq vai midä olõ-iq ülepää majandaduq. Tuuperäst om väärtelokotusõ ehitüs põlismõtsa sarnanõ: puuq ommaq erivannudsõq ja lisas noortele puiõle kasus saman mõtsan viil hulga vanno puid. Lisas elon puiõle om alalõ ka koolnuq puuq, miä saisvaq jala pääl, ommaq ärqmurdunuq latvoga (kandsoq) vai maaha sadanuq.
Tunnusliigiq.
Väärtelokotusõ tunnusliikõ nimekirän ommaq sääntseq seeneq, samblõq, sambliguq, suuńkasvoq, mardigaq, kiä eläseq sagõhe õkva kakkõmaldaq arõnuq mõtsan, ja tuuperäst om naidõ kasvokotus ka hää vääriselokotusõ tunnismärḱ.
Väärtelokotuse päätüübiq.
Väärtelokotusõq ommaq esiqsugumadsõq ja ommaq jaotõt 10 päätüübis elokotuse kasvopaigatüübi perrä. Päätüübiq ommaq:
A. NÕGLA- JA SEGÄMÕTSAQ AROMAIÕ PÄÄL 
B. LEHEMÕTSAQ AROMAIÕ PÄÄL 
C. LIKÕMAIÕ MÕTSAQ
D. KALḰKIVIPÄÄLIDSEQ MÕTSAQ (LUUMÕTSAQ)
Väärtelokotusõgaq köüdet maastiguosaq.
Väärtelokotus om sagõhe köüdet määntsegi maastiguosagaq. Sääntseq maastiguosaq ommaq jaotõt 20 tüübis:
1. LUUDUSLIDSÕ VIIKOKÕ PERVEQ
2. VIIKOKÕ-VEERIDSEQ MADALAQ JA UJOTUSOROQ
3. TÕÕSÕQ VII PUULT KIMMÄHE MÕOTADUQ ALAQ
4. VÄIKOQ LIKÕMAASAARÕQ JA -PUUL´SAARÕQ
5. ÄKILISEQ
6. PALANDUQ
7. PUIÕGAQ HAINMAAQ
8. SARAPUUMÕTSAQ
9. ÜTSIGUQ SUURÕQ PUUQ
10. PARGIQ
Haka

Hakaq (ütsindä haka nii maoori ku inglüse keelen) ommaq esisugutsõq tseremoniaalsõq tandsõq maoori kultuurin. "Hakat" tetäs ette sakõstõ rühmä seen vägevit liigutusi tetten ja jalgu trampõn samal aol rütmilisõlt hõikman. Perimüslidselt mängvä hakat nii mehe ku naisi mitmõsugutsõn sotsiaalsõn üritüsen maoori kultuurin. Näid tetäs küläliisi vastavõtmisõ man vai suurõ saavutusõ, sündmüse vai matussõ tähüstämise man. Rühmä, kiä tege "hakat" kutsutas "kapa haka" ("kapa" tähendäs rühmä, mõnikõrd ka auastmõ vai rida).
Vahtsõnõ Meremaa spordivõistkundõ näütäse tandsu vastastõlõ inne riikevaihõlist matši, mille peräst om tands saanu tunnõt ka muial ilman. Tuu kombõ alost' 1888-89 Vahtsõnõ Meremaa rahvuslik jalgpallikoondis ja jakkus Vahtsõnõ Meremaa ragbikoondis "All Blacks" aastast 1905.
Perimüs.
"Hakat" määrateldäs sakõstõ sõatandsus, a maoori mütoloogia näütäs tuud tandsu ku elo tähüstämist. Maoori luumisjutt kõnõlõs pääväjumalast "Tama-nui-te-rāst", kinkal oll' kats naist: suvõtütrik "Hine-raumati", ja talvõtütrik "Hine-takurua". Haka peri "Hine-raumati", tulõkil, kink olemus om nigu vaiksõ kuuma pääväga õhu väristämine. 
"Haka" sümboliseeris kah luuduslikku nähtüst: atmosfääri moonutaminõ kuumõl pääväl, ku õhk maa päält nõsõs. "Haka" om ütine nimi kõigilõ tandsilõ vai tseremoniaalsõlõ etteastmisõlõ, miä omma liikmisõga köüdedü. Erineväq "haka" tüübiq ommaq "whakatū waewae, tūtū ngārahu" ja "peruperu". "Ttūtū" "ngārahu" aigu hüppätäs külest küllä, a "whakatū waewae" aigu ei hüppäq sukugi. Relvõga etentatu "hakat" kutsutas "negriks", mink tsihis om sõamiist psühholoogilidsõlt motiveeri. Liikmisõq ommaq vabbaq ja egä esinejä piässi vällä näitaäma ummi tunnõ.  "Manawa wera" hakat seostõdi hariligult matussõga ("tangihanga") vai tõisi sündmüisiga, miä olliq köüdetüq surmaga.
Sõa "hakat" ("peruperu") esiti hariligult sõamiihi inne lahinguh minekit näütämä umma väke ja jõudu, et vastast hirmutada. Kasutõdi mitmõsugumaidsi liikmiisi nigu näo muutumist nii, et valgõ silmämunnaq paistuq ("pukan"), keele suust vällä ajamist ("whetero", midä teiväq õnnõ meheq) ja egäsugumaidsi iholiikmiisi nigu käegaq iho vasta lüvväq ja jalguq trampma. Päält sõnno hõikmisõ pruugiti viil egäsugumaidsi hõikõ ja hääldüisi. "Hakat" või arvo saia ku sümfooniat, midä tetäs pruukõn eri ihoosi ku eri pille. Käsi, jalgu, hellü, silmi, kiilt ja iho tarvitõdas kõik kuun, et vällä üteldä julgust, pahandust, rõõmu ja muid tunnõ, miä olliq köüdedüq kimmäle sündmüsele.
Viite.
https://en.wikipedia.org/wiki/Haka
Mamut

Mamut (ladina keelen "Mammuthus") om londiliidsi seldsi eelevantlaisi sugukunda kuulunuq perrekund. Mamudiq ommaq täämbädse päävä eelevantõ fülogeneetilidselt lähküq sugulasõq.
K-pop

K-pop vai Korea populaarnõ muusiga om osa Lõunõ-Korea kultuurist. Tuun om pall'o žanrit: pop, "hip hop", R&amp;B, rokk, tsäss ja muu säändene. Termin k-pop sai populaarsõs 2000. aastaigõ alostusõn ja päämidselt õkva rahvusavaihõlidsõlt, nääq esiq pruukvaq sõnna "gayo" (가요). Kuigi termin käü mitmõsugumaidsi stiile kotsilõ, pruugitas tuud kõgõ inämb popmuusiga ja näide ummamuudu “iidoli” kultuuri kotsilõ. Viimäne sai alostusõ 1990. aastagil ja sai esiqerälidselt tunnõtus nuuri siän. Tuu om audiovisuaalnõ, päält muusiga om tähtsä kotussõ pääl ka tands ni muud. Parhilla kõgõ tuntumb k-pop’i punt om BTS. Tuugaq köüdet om termin “Korea lainõq”, mink hulgan päält muusiga ommaq ka Lõunõ-Korea sar'aq.
Rasvatialanõ

Rasvatialanõ (ladina keelen "Parus major") om tsirguliik tialaisi sugukunnast. Tä om Eesti üts hariligumbit ja parõmbahe tunnõtuid tsirkõ ni üts põh'aligumbalt uurit tsirguliik ilman. Pääle tuu jääs näid Eestin kõgõ inämb talvõs.
Rasvatialanõ oll' Eesti 2016. aastaga tsirk.
Süümine.
Rasvatialanõ süü mutukit, noidõ munnõ ja vaklo. Talvõl süü siimnit, marjo ja puuviljo; süü ka lõpnuid eläjit.
Kardohkavorst

 
Kardohkavorstiq om Raplamaa kombõperine joulusüük, miä om peri Märämaalt Valgu ja Nurtu külist (aoluulidsõlt Vana-Läänemaa alaq). Täämbädses om kommõq joudnuq pall'odõhe perrihe üle Eesti.
Aolugu.
Kardohk joud’ Eestihte 18. aastagasaal. Edimält kasvatõdi naid õnnõ mõisaaion, säält levisiq naaq taloaidohe. Laemb kardohkakasvataminõ sai alostusõ 1870. aastaga ni kardohk muutu Eestimaal pääl kõgõ tähtsämbäs söögis. 20. aastagasaa edeotsan naksiq Eesti külin edesi minemä vahtsõq retseptiq. Vanõmbaq küläinemiseq kõnõlõsõq, et kardohkavorstõ om Valgun ja Nurtun tett jo arvadaq 20. aastagasaa edeotsast pääle. Kardohkavorstõ tetti joulu ja aastagavaihtusõ aos. Seo ilma aigu om kardohkavorstõ tegemine levinüq üle Eesti ja naaq ommaq joudnuq jo ka söögipuutõhe. 
Kardohkavorsti naati rassõl aol tegemä ka selle, et pühhis midä päält suurmidõ ja verivorstõ lavva pääle pandaq. Soolaliha hulka naati pandma kardohkit, selle et kardohkas ja soolaliha olliq söögis kimmähe olõman. 
Sisu.
Pääle kardohkidõ om kardohkavorsti seen tsisnakut ja/vai sibulat ni vürtse. Kõgõ inämb pruugiduq vürdsiq ommaq vorstiruuh, küümneq ja pipõr. Kardohkavorstin om liha hariligult väkev, kas soolapekk vai põsk. Tõõnõkord tarvitõdas ka suidsulihha. Sisu osaq tetäs jupõs vai aetas läbi rasvamassina.
Tegemine.
Vorsõ tegemine om tüüdnõudva: kombõperidse retsepti peri teten lätt pia 6–8 tunni, olõnõs ku pall’o tüükässi om. Kardohkavorsti tegemine om veidüq muutunuq. Alalõ ommaq päämädseq osaq. Tsipa om muutunuq maiguollussidõ tarvitaminõ. Vanaq pernaasõq tarvitasõq kardohkidõ tsagamisõs tsagirauda viil parhillaki. Ku taad olõ-õiq, tsaetasõq kardohkaq ärq väidsegaq.
Vorsti sisu pandas soolikuhe, hariligult tsiasoolikuhe. Soolikist käänetäseq vorstiq, mis saavaq ollaq näütüses nii pikäq ku sard vai kogoniq poolõniq miitreniq. Vorstiq keedetäseq 20–30 minodi aol pehmegeses ni praaditasõq panni pääl või küdsetäs ahon inne süümist. Kardohkavorsti tetäs hariligult hulga ni taa tegemine om ütine tüü, taad võidas tetäq näütüses terve perregaq.
Hiio kannõl

Hiio kannõl, tunt ka kui hiioroodsi kannõl, roodsikannõl, Roodsi kannõl, vibukannõl, hällükannõl vai talharpa, om puugnakiilpill, mil om sõrmlavva asõmõl mulk (mõnõl johtumisõl esikiq kats). Pilli keeleq ommaq tettüq hobõsõhannajõhvõst.
Nimitüseq.
Vormsiroodsi keelepruugih om pilli nimi "talharpa". "Tal" tähendäs jõhvi, a "harpa" om vana skandinaaviakiilne sõna, arvadaq kiilpilli tähendüsega.
Pilli eestikiilseq nimitüseq sünnütäseq sakõstõ segähüst, selle et hiio kannõl olõ-õiq periselt kannõl. Arvatas, et sõna “kannõl” oll’ eesti keelen kiilpilli sünonüüm, tuuperäst nakati ruutslaisi käest saadut võõramoodulidsõ nimegaq kiilpilli kutsma esiqhindäst kandlõss. 
Talharpat köüdetäs Eestin innekõkkõ rannaruutslaisigaq. Vormsi oll’ perämäne kotus Eestin, kon hiio kannõld mängiti. Päält usolist heränemist 19. aastagasaa lõpun kiiltiq talharpaq ärq ni pilliq palotõdiq ärq.
Euruupan.
Hiio kandlõ taoliidsi pillE aolugu om pikk, tuu küünüs tiidmise perrä 11. aastagasaaniq. Arvadaq om pill peri Briti saari päält, kon tuu oll' muutunuq näpopillist puugnapillis. Säält rännäs' pill arvadaq üle Shetlandi saari ja Norra Ruutsi, edesi Eestihte ja Suumõ. 
Perrest.
Hiio kandlõ perrehe käüväq mitmõq pilliq Euruupa mitmõsugumaidsist paigost, egälütel uma nimitüs.
Prudnik

Prudnik om Lõuna-Poola liin, kon elli 2018. aastagal 21 170 inemist.
Oskar I, Roodsi kuning

Oskar I (Joseph François Oscar Bernadotte; 4. hainakuu päiv 1799 – 8. hainakuu päiv 1859) oll' Roodsi ja Norra kuning 8. märdikuu pääväst 1844 surmaniq.
Tä oll' Bernadotte suguvõsa tõõnõ monarh. Kuning Karl XIV Johani ainukõnõ lats Oskar saiõ trooni päält uma esä kuulmist. Uma valitsõmisõ aigu võtt' tä poliitikan liberaalsõ suuna, pand' sisse reformiq ja parand' Roodsi ja Norra läbikäümist. 1857. aastaga ütel' Riigipäiv, et tä oll' edendänü kuningriigi matõriaalsõt hääolõkit rohkõmb ku ütski timä edevanõmb.
Päält Oscar I sai Roodsi ja Norra kuningas timä poig Karl XV aastagal 1859.
Oliiv

Oliiv om hariligu õlipuu (ladina keelen "Olea" europaea) vili. Oliiv om luuvili.
Tuurõq oliiviq ommaq rohilidsõq, puultuurõq ommaq pruunikadsõq-lillaq ja valmiq oliiviq ommaq musta värvi. Oliivi seen om pall'o A-vitamiini ja E-vitamiini. Mustaq vai valmiq oliiviq ommaq suurõmba söögiväärtüsegaq ja nuuq ommaq mahhe maigugaq. Oliivõ pruugitas pall'o Vaihõmere köögin (näütüses Kreeka, Prantsusõ, Itaalia, Hispaania köögin). Oliivist saa tetäq õlli. Oliiviõlli pruugitas, et tetäq süvväq, ni tuud pruugitas ka kosmeetigatüüstüsen. Eestin süvväs inämbähe oliivi kondservi.
Karula riigipark

Karula riigipark vai Karula rahvuspark om riigipark Lõunõ-Eestin Karula korgõlmaal.
Karula maastigukaitsõala luudi 1979. aastagal ja 8. joulukuu pääväl 1993 tetti tuu riigipargis.
Riigipargi suurus om 12 364 saandikku ja om tuuga Eesti kõgõ vähämb rahvuspark. Tast osa om Võro maakunnan (Antsla ja Rõugõ vallan) ja osa Valga maakunnan (Valga vallan). Riigipark võtt hindä ala pia kolmandajao Karula korgõstmaast.
Riigipargi keskus om Ähijärve veeren. Riigipargi ja Karula kihlkunna inemiisi köütmises toimõndas 2001. aastagast pääle Karula Hoitmisõ Ütisüs.
Karula rahvuspargin kaitstas lõunaeesti mõtso ja järviga kunn'maa luudust, mitmit ohon olõjit liike ja kultuuri. Karula korgõmaa näko om mõotanuq 10 000 aastakka tagasi sääl olnuq maaijä. Karula riigipargi tähtsäq kaitsõväärtüseq ommaq perändüskultuurmaaq, miä kotussidõ (näütüses Lüllemäe kandin) ommaq kujonuq mitmõ tuhandõ aastaga aogaq. Rahvuspargi põh'aosan näge vannamuudu kunn'maad ja tuu pääl vannamuudu elämist. Kaika kandin, Rebäsemõisan, Mähklin jt om perämädse katõsaa aastaga ümbre vällä kujonuq Lõunõhummogu-Eestile umanõ maastigutüüp – hajovallaq küläq üten mõtsasaari, hainamaiõ ja tallõga. Karula rahvuspargi maastik om rikas. Sääl om mõtso ja mäkiga katõt kunnmaa, sääl ommaq suuq ja suus lännü mõtsaq, järveq ja ujaq. Karula suuq ommaq väikuq. Mõtsa om rahvuspargist päält 70%.
Rahvuspargin om Karula korgõmaa kõgõ korgõmb ots – Rebäsemõisa Tornimägi (137 m üle merepinna).
Koidula Lydia

Koidula Lydia (Lydia Emilie Florentine Jannsen, 1843–1886) oll' luulõtaja ja kiränaanõ.
Tä oll' Jannseni Johann Voldemari tütär.
Tä om kirotanuq luulõtusõq „Muq kodomaa om mino arm’“, „Sinno surmani“, „Kodo“. Tä om kirotanuq ka näütemängo "Säändene mulk ehk Sada vakka suurmasuula".
Lydia tüüt' mehele minekini esä aolehe toimõndusõn. Sääl tä tõlkõ ja kirot' juttõ. 
Tedä om kutsut „Imäjõõ ööbikus“.
Haani korgustik

Haani korgustik vai Haani korgõmaa om maastigurajuun Lõunõhummogu-Eestin. Sääl om Baltimailõ kõgõ korgõmb mägi Suur Munamägi, miä om 317,4 m.
Korgõmaa ai kooniq 160 miitre korgudsõ aloskorgustigu pääle kokko mandriijändü perämädsel ijäaol. Päälüskõrran saa vaiht tetäq kooniq 5 esiqsugumadsõ vannusõga moreeni vaihõl ja üten liiva, ruusa ja savikihtõgaq, miä jääseq näide 5 vaihõlõ, või päälüskõrra paksus küündüdäq 180 miitreniq.
Korgõmaa lõunõosa jääs Lätti ja hommogunukk Vinnemaalõ. Tuud jako, miä om Lätin, kutsutas sääl Aluliina korgõmaas vai ka Hummogu-Vidzeme korgõmaas. Korgõmaa hummoguossa nimmatas Vaaksaarõ korgõmaas.
Vahtsõliina naasõ rahvarõivaq

Vahtsõliina naasõ rahvarõivaq ommaq Lõunõ-Eesti rahvarõividõ rühmän. Vahtsõliina naasõ rõivaq ommaq undruk, hamõq, tano, pihtsärk, suursärk, kasuk, sukaq ja kirivüü.
Undruk.
Kõgõ vanõmbaq undruguq, midä Vahtsõliina kihlkunnan kannõti, ommaq kõriguq. Nuuq ommaq lihtsäq linadsõq vai villadsõq rõivalaiaq, miä köüdetäseq ümbre piha kirivüügaq. Alominõ serv om ilostõt värmilidse pailagaq. Pallapuuli ja kõrikit kannõti 19. aastagasaa lõpuniq. Undrukkõ tulõmisõga jäiväq pallapoolõq taadõpoolõ, noid kanti edesi suvõl ja koton. Kerikuhe minnen panti näile undruk pääle.
19. aastagasaal naati kokkoummõlduid undrukkõ kandma. Kõgõ vanõmbaq undruguq ommaq ütevärmilidseq. Edesipoolõ tulliq muudu joonikadsõq undruguq, 1870. aastaga paiku koeti ka kruudilist rõivast. Undruguq ommaq parra pikkusõgaq, umbõs kandja munaluuniq. Viir om säet volti, voldiq umbõs 3-4 cm sügäväq. Ummõlus om kura vai hää poolõ pääle tuu perrä, kas kandja om hää- vai kurakäeline. Ülemädsest veerest jääs ummõlust umbõs 20 cm vallalõ, mink kaudu saa ligi karmanilõ. Undrukut kaits mustassaamisõ iist linane riba, miä om ummõld alomadsõ poolõ pääle. Ku tuu mustas saa, harotõdas tuu vallalõ ja mõstas ärq. 
Hamõq.
Hamõq oll' suvõl naasõ päämine ihokatõq. Muul aol kannõti hamõht undrugu all. Hamõq om tett linatsõst kangast. Vastsõliinan om hamõq tett kolmõst kangajupist: käüseq ommaq häste piinüst käüsekangast, piht keskmädse jämehüsegä linatsõst ja undrugu alla käkit osa om pakladsõst kangast. Hammidõ kaalamulk om T-kujoga. Hammõ käüseq ja kaaldanõ om tihtsähe volti säet. Kooniq 19. aastagasaa keskpaigani kannõti Vahtsõliinan pistülidse kaaldasõga hammit. Olgõ pääle ummõldiq verevä kirägäq olalatiq, sammamuudu olliq kirädüq käüseperäq. Pidolik hamõq om kaaldasõ mant kokko köüdet verevä lindiga.
Kirivüü.
Kirivüüd kannõtas undrugu ja suvõl hammõ pääl. Vüü om hariligult 3-4 cm lag'a, om tett ka laembit. Vüü om nii pikk, et taa küünüs kandja piha ümbre vähämbält kolm kõrda. Otsõn ommaq vabaq narmaq. Vüü köüdeti 3-4 kõrda ümbre kerre alt üles kerren, egä kõrd jäteti mineväst kõrrast 1-2 cm paistma.
Põll.
Põllõ pidi kadma egä abielonaanõ. Tuu sai mõrsja pulman põllõtamisõ aigo, peräst tohe-es timä tuud ärq võttaq.
Põllõq ommaq lihtsä lõikõ ja vällänägemisegä. Nuuq ommaq tettüq linatsõst kangast ja ommaq valgõq vai joonikasõq sinitside ja/vai verevide juunigaq. Vanal aol kanti ütevärmiliidsi undrugidõga üten puusapõlli. Ildampa kannõti etteköüdetüisi põlli. Nuuq ommaq ehidüq verevä koekirägäq. Alomidsõ veere pääl võidsõq olla narmaq.
Pääkatõq.
Tütarlatsõq kanniq Vahtsõliinan vallaliidsi hiussit, abielonaanõ ja latsiga tütrik pidi kandma pääkatõt.
Vanal aol katt' naasõ pääd linik. Tuu köüdeti kukro takka nii, et linik oll' vasta pääd. Tuu pääle köüdeti helleroosa siidipail, mink otsaq jätediq ripma.
19. aastagasaa kesken tull' Vahtsõliinan muudu tano. Tuu om linatsõst, villatsõst vai tüllrõivast tett matal valgõ pääkatõq. Tano viilt ilostasõq vereväq kiräq. Pidoligul tanol om kukrohe pantuq vereväq siidipailaq. Kotost välän panti tano pääle rätt, miä köüdeti lõvva alt kinniq.
Rüüvliq (raamat)

Rüüvliq ("Die Räuber" s'aksa keelen) om Schilleri Friedrichi kirotõt näütemäng, miä avaldõdi 1781.
Sisu kokkovõtminõ.
Draama kõnõlõs katõst velest, Karlist ja Franzist. Karl om hää, Franz om halv. Nääq vaidlõsõq ja juhtusõq halvaq as'aq. Draama kõnõlõs vabahusõst ja süümetundmisõst. Tuu ütles kah, et ütiskund om tõnõkõrd halv. Draama tegeläseq ommaq väega esiqsugumadsõq.
Hindaminõ.
Draama miildü pall'odõlõ. S'aksa kirändüsen om tuu tähtsä. Pall'odõlõ miildüs taa täämbädseniq.
Lumõleopard

Lumõleopard ("Panthera uncia") om suur kass. Tä om väega karvanõ murdja elläi. 
Vällänägemine.
Lumõleopardil om paks ja pehmeq karv, mustõ täppegaq. Timä käpäq ommaq suurõq ja küüdseq teräväq. Täl om pikk (90 cm) ja kohhil hand. Mõnikõrd hoit tä hindä handa suun, a ei olõq teedäq, mille.
Elokotus.
Lumõleopardiq eläseq näutüses Himaalain, Tiibetin, Kesk-Aasia, Lõunõ-Siberi ja Mongoolia mäki pääl. Kodo om kooban. 
Süümine.
Lumõleopardiq süüväq sõraliidsi vai väikuisi imetäjit, näütüses jänessit. 
Muu.
Nä käüväq ümbre inämb üü aigu. Lumõleopard eiq möüräq, aq tõõnõkõrd tä lüü nurru. Lumõleopard om häömise ohon.
Kodiaki kahr

Kodiaki kahr ("Ursus arctos middendorffi") om kahruliidsi sugukunda ja kahru perrekunda kuuluv pruunkahru alambliht.
Kodiaki kahrõ lövvüs Põḣa-Ameerikan Alaska puulsaarõ lähkün Kodiaki saariston. Sääl eläs pia 3500 kahru.
Vällänägemine.
Kodiaki kahrul om kinmäs kihä, väega suur pää, lühkene jämme kaal ja tsipa lohkjanõ nukk. Kahru silmäq ja kõrväq ommaq väikukõsõq. Kodiaki kahr või ollaq nii pümme- ku ka helle- ja verdjaspruun. Esäne Kodiaki kahr kaald 272–635 kg ni imäne 136–318 kg. Neläkäpäkilläq om ta 0,9–1,5 m korgõ, katõ jala pääl kooniq 3 m korgõ. Õnnõ ijäkahr om suurõmb ku Kodiaki kahr.
Miil.
Kodiaki kahru kuuldminõ ja hõngutundmine om perädü hüä; paari uuŕmisõ perrä om tä hõngutundminõ kolm-neli kõrda parõmb ku pinil. 
Süümine.
Kodiaki kahr süü päämidselt lõhekalla (nii 64%), a mitmõsugumaidsi kasvõ ja marjo kah.
Pujaq.
Kodiaki kahru pujaq sünnüseq vahtsõaastakuun-radokuun. Hariligult om kurnun nii 2 poiga, kiä kaaldvaq vähämb ku 450 grammi.
Eloigä.
Kodiaki kahr eläs luudusõn kõgõ rohkõmb 30 aastakka, a vangin kooniq 40 aastakka. Luudusõn om 20 aastakka kahr joq vana.
Franco Francisco

Franco Francisco (4. joulukuu 1892 – 20. märtekuu 1975) vai Bahamonde Francisco Franco oll' Hispaania sõaväelane ja diktaatri.
Timäst sai 1926. aastal kindral, tä om täämbädse pääväni Õuruupa kõgõ noorõmb kindral. 1936 nakas' Hispaania kodosõda, kon Franco oll' Hispaania rahvuslaisi juht. Timä liitlasõq olliq S'aksamaa, Itaalia ja Portugal. 1940. aastaga lei tä purus vabariiklaisi väeq ja timäst sai Hispaania edimäne diktaatri.
Umal eloaol tahtsõ Franco tetäq Hispaaniast kuningriiki. Perän timä surma sai võimu mano kuning Juan Carlos I, kiä tekk' Hispaaniast konstitutsioonilidsõ kuningriigi.
Mängoteooria

Mängoteooria om matõmaatigaharo, miä uur tüllü umakasupüüdjide vaihõl.
Mäng või ollaq harlik mäng (kulli ja kirä viskaminõ, su-je-fa, malõ), a ka elolinõ as'alugu (hädälise avitaminõ, huulidsa pääl vastatulõjast müüdä minemine), majanduslinõ as'alugu (oktsjon, vahtsõlõ turulõ minemine) vai esikiq sõda või evolutsioonilinõ protses.
Mängoteooria kõgõ tähtsämb mõistõq om Nashi tasakaal: kummalgiq mängjäl olõ-õiq mõtõt umma plaani muutaq.
Mängoteooria perrä om kõgõ parõmb plaan sääne, ku kõgõ halvõmbal johtumisõl om tulõmus parõmb, mitte kimmähe tuu, ku kõgõ parõmbal johtumisõl on kõgõ parõmb tulõmus.
Kõgõ kuulsamb mäng om vangi dilemma. Kats' kur'ategijät võetasõq kinniq. Tõist vällä andaq om võimalik saiaq kergemb nuhklus. Vällä ant kur'ategijä saa kõgõ kalgõmba nuhklusõ, a õnnõgiq sis, kuq ta joht tõist vällä anna-iq. Üts kur'ategijä tiiä eiq, midä tõnõ kur'ategijä tege vai otsustas. Kõgõ parõmb om tõist kur'ategijät pettäq, kuq timä sinno petä-äiq. Kehvemb om tetäq ütistüü, kuq timä sinno petä-äiq. Tsipa parõmb on tõist kur'ategijät pettäq, kuq timä sinno pett. Kõgõ kehvemb om tetäq ütistüü, kuq timä sinno pett. Mängoteooria peri om kõgõ kindlamb tõist kõik aig pettäq, kuiki terve mõistusõ perrä om parõmb tetäq ütistüü.
Vastussõs om üteld, et mängoteooria lää-äiq peris elogaq kokko. 
Ütistüü om mõistlik õnnõ mängen, kon saa tõist mängjät karistaq. 
Kui mängo mitu kõrd mängiq, sõs om mõistlik ütistüüd tetäq.
Mängoteoorial om kats' seletüst. Mängoteooria ütles, kui piät hinnäst üllen pidamä mõistusõperi mängjä, a seletäs tõsõlt puult, kohe vii evolutsioonist saad hindä üllenpidämine.
Erioppamistiidüs

Erioppamistiidüs om oppamistiidüse haro, mink tsiht om erivajahusõga inemiisi tähele pandaq, uuriq, kasvataq, arriq, avitaq uma elo hindäperi elläq ja muud. Tuud tege erioppaja. Erioppajaq tüütäseq innekõkkõ latsiaian, koolin ja rehäbilitätsionisüstemin. 
Erivajahusõga latsilõ om kasulinõ oppiq saman klassin kuun hariligu edengigäq latsigaq. Vaihõl pandas erivajahusõga latsõlõ kokko pets'-opmiskava – eräopmiskava. Õnnõ sis, ku latsõ erivajahus om suur või viadus om sükav, võis erikoolin käumine kasulinõ ollaq. Vald vai liinavalitsus piät luuma erivajahusõga opjalõ võimalusõ edenedäq kodopaiga latsiasotusõn. 
Erivajahusõga inemiseq ommaq kõgõ olõman olnu, a minevigun hoiõti näid koton käküssin. Pets'asotuisi naatiq asotama 19. aastasaa lõpun. 1975. aastaga võtt' Ameeriga Ütisriike president vasta säädüse nimegaq “The Individuals with Disabilities Education Act (IDEA)”. Seo perrä naatiq erivajahuisõga latsilõ massuldaq joudumüüda haridust pakma ja näide elo parahu pall'o.
Austeni Jane

Austeni Jane oll' inglüse kiränik, kiä om päämidselt tunnõt ku raamatidõ "Pride and Prejudice" (eesti keeli "Uhkus ja eelarvamus") ja "Sense and Sensibility" (eesti keeli "Mõistus ja tunded") kirotaja.
Tää sündü ja kasvi Steventoni opõtajamajan Hampshire'i krahvkunnan. Kirotama nakaś Austeni Jane jo sõs, ku tää katstõist aastakka vana oll'.
Sakõq teemaq Austeni Jane'i raamatin ommaq inemiisi egäpääväne elo, naasõ saisus ütiskunnan ütsätõistkümnendä saa-aastaga alostusõn, ja hindäluuminõ. Austeni Jane'i ellen anti timä teoseq vällä nimeldäq.
Austeni Jane kuuli kõgõst 41-aastagadsõlt. Timä kuulmisõ põhjus olõ-iq otsaniq teedäq, a küländ sagõhõhe pakutas tuus kasujathätä.
Niidümari kiil

Niidümari kiil ("олык марий‎, олык марий йылме") om soomõ-ugri kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Marimaal, a ku muial Vinnemaal. Tuud kõnõlõs nii 460 000 inemist.
Niidümari kiräkeelen pruugitas niidümari kirillitsat. 
Niidümari keelel om neli murrõt: Morki-Sernuri, Joškar-Ola, Volžski, ja Hummogumari murrõq. 
Vabahelle om niidümari keelen katõsa: /i/, /ü/, /e/, /ö/, /u/, /o/, /a/ ja /ə/; peethelle ütesätõist: /b/, /d/, /g/, /p/, /t/, /k/, /z/, /ž/, /s/, /š/, /č/, /m/, /n/, /ŋ/, /nʲ/, /l/, /lʲ/, /r/ ja /j/. Niidümari keelen om SOV-sõnajärg ja 9 käänüst. 
Tähistü.
Niidümari tähistün om lisas vinne tähile viil Ҥ, Ӧ ja Ӱ.
Halle (Saale)

Halle om suurliin Hummogu-S'aksamaal, Saksi-Anhalti liidomaal. 31. joulukuu pääväl 2022 elli liinan 242 083 inemist ja tuuperäst om taa Saksi-Anhalti kõgõ suurõmb liin.
Liinan om Riiklinõ Küberagentuur, Saksa Luudusuurmiisi Akadeemiä Leopoldina - Riiklinõ Tiidüse Akadeemiä ja Riiklinõ Kultuuriasutus.
Üten Leipzigi liinaga tege Halle Leipzigi-Halle-Liinastu, kon eläs päält mill'oni inemise. Bitterfeldi ja Merseburgiga tege liin Kesk-Saksamaa Keemiäkolmnurga (Mitteldeutsches Chemiedreieck).
Hallet om edimäst kõrda nimmat 806. aastagal. Teno Francke Asotusõlõ, mink August Hermann Francke 1698. aastagal lei, sai Hallest sotsiaal-humanistligu haridusõ keskus. Halle om üts vähätsit S'aksa liino, miä Tõsõn ilmasõan suurõlt är es häötedäq ja tuuperäst om tuu liinapilt esieräline. 
Hallõn om Martin-Lutheri ülikuul, miä om üts vanõmbit ülikuulõ S'aksamaal. Taa luudi 1502. aastagal.
Hani

Hani vai haah' ("Anser anser domesticus" vai "Anser cygnoides domesticus") om kodotsirk. 
Hanist sai kodohani umbõs 4000 aastakka tagasi Egüptüsen.
Hani kaald 3–10 killo. Esähani om imätsest suurõmb. Kõgõ parõmbal aol luu hani umbõs 50 munna aastagan. Muna kaald 120–170 grammi.
Inemiseq sööväq hani munnõ ja lihha. Hanimassa peetäs piinüs söögis. Hanist saa pudsajit kah.
"Hani, kiä luu kuldmunnõ" om tunnõt Aisopose jutus.