tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sugulus

Sugulus vai põlvnõminõ vai veresugulus vai geneetilidseq suhtõq om organismõ peräntulõjidõ ja iinkäüjide vaihõlidsõq suhtõq.
Sugulussuhtidõ hulgast tähüstedäs vai peetäs tähtsäs esiqsugutsin kultuurõn esiqsugutsit vaihõkõrdo.
Sugulus.
Võro keelen ommaq inemiisi sugulusõ tähüstamisel tarvitusõn järgmädseq nimetüseq
I astmõ sugulus.
• Esä 
• Imä 
• Vanõmbaq - esä ja imä 
• Poig 
• Tütär 
• Latsõq - pojaq ja tütreq 
II astmõ sugulus.
• Veli
• Sõsar
• Puulveli 
• Puulsõsar
• Vanaesä - esäesä vai imäesä 
• Vanaimä - esäimä vai imäimä 
• Vanavanõmbaq - vanaesäq ja vanaimäq 
• Latsõlats - poja lats vai tütre lats 
III astmõ sugulus.
• Uno - imä veli 
• Tädi - imä sõsar 
• Lell - esä veli 
• Tsõdsõ - esä sõsar 
• Vanavanaimä - vanaimä imä vai vanaesä imä 
• Vanavanaesä - vanaimä esä vai vanaesä esä 
• Latsõlatsõlats 
IV astmõ sugulus.
• Uno-, lellä-, tädi- vai tsõdsõlats 
• Unopoig 
• Unotütär 
• Tädipoig 
• Täditütär 
V ja inämbä astmõ sugulus.
• Vaarimä – vanavanõmbidõ naissuust iinkäüjä 
• Vaaresä – vanavanõmbidõ miissuust iinkäüjä
• Iinkäüjä, alovanõmb, edevanõmb
Hõimlus.
Hõimosuhtõq ommaq abielo kaolt tekküvaq suhtõq – naaq olõ-i veresugulusõ suhtõq. Naidõ tähüstamisel ommaq võro keelen tarvitusõl järgmädseq nimitüseq
I astmõ hõimlasõq.
• Tõõnõpuul, kaasa 
• Naanõ
• Miis, ülä
II astmõ hõimlasõq.
• Ämm - naasõ imä, mehe imä 
• Äi - naasõ esä, mehe esä 
• Väümiis - tütre miis 
• Minnij - poja naanõ 
III astmõ hõimlasõq.
• Naasõveli 
• Kälü - naasõ sõsar
• Küdü, velets - mehe veli 
• Nado - mehe sõsar
• Languq - mehe ja naasõ vanõmbaq umavahel
IV astmõ hõimlasõq.
• Kälümiis- naasõ sõsaramiis
Suguvõso

Suguvõso om rahvakeeline ütelüs sugulaisi kogo kotsilõ, laemb mõistõq ku pereh. Või tähendäq ka kõiki üte mehe vai edevanõmbidõ paari perrätulõjit nii miis- ku naisliinin, a olõ-i sama miä sugukund. Sugulusköüdüsside graafilist kujotust üteldäs sugupuus.
Kaeq viil.
Sugulus
1900

1900. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10113. aastak sirvikallendri perrä.
Odysseus

Odysseus [odüsseus] (lad. Ulysses ja Ulixes) om kreeka mütoloogian julgõ, kavval ja tark Trooja sõa kangõlanõ, Ithaka kuning, Laertese ja Antikleia poig (mõnõn Homerose-järgsen müüdin Sisyphose poig).
Odysseuse ettepanõgi perrä olliq Helenä kosilasõq sunniduq avitama timä vällävalitut, ku tuu pulka jääs. Pääle Helenä rüüvmist olõsiq Odysseus pidänüq minemä Trooja sõtta, a tä mänge ulli, selle et oraakli oll' ette kuulutanuq, et tä püürd kodo tagasi 20 aasta peräst. Et Palamedes timä kavalusõ ärq näkk', usk' tä uma naasõ Penelope, poja Telemachose ja majapidämise sõbra Mentori huuldõ ni läts' siski sõtta. Tä löüd' Achilleuse, meelüt' Iphigeneia Eulissehe ja sõdõ Trooja peräst julgõhe. Rassõn saison avidiq timä tarkus ja kõnnõosavus. Üten Diomedesega sai tä kätte Doloni, kuun Aiasõga tõi tagasi Achilleuse kihä ja sai hindäle timä sõariistaq. Vangivõtõt Helenosõlt sai tä teedäq, mis nõudmiisil saa Troojat vallutaq. Pääle tuud tõi tä sõtta Lemnose Philoktetese ja Skyrosõ Neoptolemosõ. Kavalusõga saat' tä surma Palamedese ja rüüve kuun Diomedesega Troojast Athena kujo. Odysseus and' nõvvo ehitäq Trooja vallutamisõs puuhopõn.
Pääle Trooja allahiitmist naksiq kodo tagasi minevä Odysseuse 10 aastat kestnüq essüroiduq. Tä hojot' kikonidõ, lotofaagõ ja ütssilm Polyphemosõ man. Ku Odysseus oll' joba Ithaka ligi, pillu tä jälq kavvõhe merele tõisi rumalusõ peräst: nääq teiq vallalõ tuulõjumalalt Aiolosõlt saadu nahkkoti, kohe olliq kinniq pantuq vastatuulõq. Päsnüq inemisesüüjide ja laistrüguunõ käest õnnõ üte laivaga, lask' Odysseus Kirke nõvvol põrgo sissekäügi man Teiresiäse hengel hindäle tulõvikku kuulutaq. Tä päst' umaq sõbraq sireene hirmilosa, a hukutaja laulu iist ja sõit' läbi merekuru, midä vaheq Skylla ja Charybdis. Et Odysseuse sõbraq olliq Teresiasõ hoiatusõst huulmaldaq otsatanuq Thrinakia saarõl pääväjumala Heliose eläjäkar'a, läts' marutsõl merel Odysseuse laiv katski. Odysseus ütsi pässi Ogygia saarõ pääle ja jäi säitsmes aastagas nümf Kalypso mano. Ku tä edesi pur'ot', elli tä jälq üle laivakao. Odysseuse päst' Leukothea umma leieriga. Nausikaa vei Odysseuse umma esä, fajaakõ kuninga Alkinoose mano, kink abiga tä peräkõrd Ithakalõ joud'. Sandin kodo tulnuq, tapp' Odysseus Telemachosõ abiga Penelope kosilasõq. Tä sai surma uma poja Telegonose käe läbi, kiä tedä ärq es tunnõq.
Kevväi

Kevväi om jahhe aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Keväjä tunnismärgiq ommaq lämmäkraatõ kasuminõ, maal sulas lumi ni järvil sulas ijä üles.
Egäpäävätsen elon loetas keväjäkuis põh'apuulkeräl urbõkuud, mahlakuud ja lehekuud; lõunapuulkeräl süküskuud, lehekuud ja märtekuud. Keväjä alostus om urbõkuu edimäne päiv vai süküskuu edimäne päiv.
Tähetiidüsline kevväi nakkas keväjädsel käänüpääväl põh'apuulkeräl ja sügüsedsel käänüpääväl lõunapuulkeräl.
Ilmatiidüsline kevväi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle -10 °C.
Fenoloogilinõ kevväi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle 0 °C.
Fenoloogia

Fenoloogia om elotiidüse haro, miä uur luudusõ aastagaaoliidsi nättüisi, naidõ arõnõmist ja tulõhumisõ aoliidsi säädüisi. Fenoloogia põh'andus luudusõ kaemisõl.
Suvi

Suvi om lämmi aastagaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Suvõ tunnismärgiq ommaq korgõq lämmäkraadiq ja vihmasado.
Egäpäävätsen elon loetas suvõkuis põh'apuulkeräl piimäkuud, hainakuud ja põimukuud; lõunapuulkeräl joulukuud, vahtsõaastakuud ja radokuud. Suvõ alostus om piimäkuu edimäne päiv vai joulukuu edimäne päiv.
Tähetiidüsline suvi nakkas suvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja talvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl.
Ilmatiidüsline suvi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle +15 °C.
Fenoloogilinõ suvi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle 70% kõgõ lämmämbä kuu keskmädsest kraadist.
Süküs

Süküs om jahhe aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Sügüse tunnismärgiq ommaq lämmäkraatõ vähänemine, satas vihma ja vaihtõpääl ka lummõ ni järvile tulõ pääle ijä.
Egäpäävätsen elon loetas süküskuis põh'apuulkeräl süküskuud, lehekuud ja märtekuud; lõunõpuulkeräl
urbõkuud, mahlakuud ja lehekuud. Sügüse alostus om sügüsene käänüpäiv.
Tähetiidüsline süküs nakkas sügüsedsel käänüpääväl põh'apuulkeräl ja keväjädsel käänüpääväl lõunapuulkeräl.
Ilmatiidüsline süküs nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla +10 °C.
Fenoloogilinõ süküs nakkas, ku kasvõl om 60% elost läbi, rehkenenden suvõ alostusõst.
Talv

Talv om külm aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Talvõ tunnismärgiq ommaq madalaq kraadiq ja satas lummõ.
Egäpäävätsen elon loetas talvõkuis põh'apuulkeräl joulukuud, vahtsõaastakuud ja radokuud; lõunapuulkeräl piimäkuud, hainakuud, põimukuud. Talvõ alostus om joulukuu edimäne päiv vai piimäkuu edimäne päiv.
Tähetiidüsline talv nakkas talvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja suvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl.
Ilmatiidüsline talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla -10 °C.
Fenoloogilinõ talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla 0 °C.
Piusa müürüq

Piusa müürüq ommaq ilosaq ja suurõq müürüq Eesti kõgõ lõunahummogupoolitsõmba jõõ Piusa hüä perve pääl Võromaa ja Setomaa piiri pääl. Naaq ommaq Eesti kõgõ korgõmbaq liivakivist müürüq. Müüre nimeq ommaq: Paabu, Möldre vai Makõ, Saviuja, Pärgi, Kur'a ja Sit'ka müür, Kalmõtumägi, Jõksi, Paklova ja Nakri müür, Keldre vai Härmä mäemäne müürmägi, Härmä alomanõ vai Kõlksniidü müür ja Tammõ müürmägi. Müüre ümbre om tett luuduskaitsõala. 
Eesti kõgõ korgõmp Härmä ülemäne vai Keldre müür om 43 miitret korgõ ja om Piusa ürgoro hüä perve pääl, koh om nätäq kõllakasroosatsit ja valkjaskõllatsit põimkihiliidsi liivakivve. Illos pilt om Kõlksniidü müürüst vähäkene erälde 19 miitre korgunõ liivakivitorn, mitä om kutsut ka "maapürämiidis". Härmä alomanõ vai Kõlksniidü müür om Piusa jõõ hüä perve 60 miitre pikkudsõ äkilidse kaldõ pääl ja tuu om pia 20 miitre korgunõ. Kõgõ suurõmbaq liivakoobaq ommaq Kalmõtumäel.
Futurism

Futurism (ku sõna om ladina keelest tulnoq ja tähendäs tulõvikko) om 1909. aastakal Itaaliah luud kirändüs- ja kunstivuul. Futuristel oll' uma manifest, minka mõtõl' vällä ja kirot' üles itaalia luulõtaja Marinetti Tommaso Filippo. Manifest ilmo 20. radokuu pääväl 1909. aastakal aoleheh Le Figaro.
Edimätseh manifestih hõigati vällä, õt tsivilisatsiooni saavutusõq ommavaq imelitseq ja näide ülesmärkmisest om vaia vastast muudu kunste. Vana kunst kõlba-ai kohegi ja muusõumiq ommaq surnuaiaq. Tehnika edesiminemisõ näütäminõ om pall'o tähtsämb, ku inemise hingest midägi otsminõ. Marinetti arvas': “Kipõstõ sõitva võiduajamisõmassin, miä om ku suurtükükuul, om ilosamb Samotharke Nikest!” 
1910. aastakal teiväq futuristlikuq maaljaq tõõsõ, uma manifesti, koh lätsivaq kiränike mõttidigaq edesi. Manifesti vällämõtlõja oll' skulptor Boccioni Umberto. Tuu perrä pidi maalmisõkunst jätmä maaha mõnõq vanaq sisse harinuq motiiviq, näütüses ihoalastõ inemiste maalmisõ. Ao edesiminemist tull' näüdädäq pildi pääl. Tuu tähendäs, õt üte pildi pääle tull' maaliq ao perrä edesimineväq liigutusõq, tegemiseq. (Näütüses- juuskvalõ pinile tetti ala nelä jala asõmõl katskümmend jalga. Pildi kaeja pidi arvo saama - pini juusk edesi.)
Futurismi perrä tulliq vanaq sisseharinoq kombõq maaha jättäq. Inemise mõttõq, tundmisõq ja murrõq tulliq edesi andaq vastast muudu selle, õt elo oll' lännüq kipõst ja massinit tull' muudku mano. Futurism näütäs vällä täämpätse ilma kibõhust ja mitond näko, kitetäs sõta, massinit, edesiminemist.
Futurismi lahksõ arq Edimäne ilmasõda. Üts park futuristõ tundsõ hinnäst petetühe, ku nägi, kuimuudu sõah massinidigaq ümbre käüdäs, tõõnõ park läts' jovvu kitmisõ peräst ullist ja lei kampa inemistega, kiä kitiväq hüäst õnnõ ummi mõttit ja sunnõvaq ummi mõttid tõisilõ pääle - Marinetti läts' kampa Mussolini fašismigaq.
Tarto kiil

Tarto kiil om üts lõunaeesti keelist, midä või pitäq Eesti põlitsis piirkundliidsis keelis vai regionaalkeelis. Inämbüisi peetäs tarto kiilt siski lõunaeesti keele vai keelerühmä vai sis eesti keele lõunaeesti murdõrühmä Tarto murdõs.
Rahvalugõmisõ perrä om tarto keelel nelä tuhandõ mõistja ümbre päämädselt Lõunõ-Eestin.
Tarto kiilt kõnõldas põhilidsõlt noin vana Tartomaa kihlkunnõn, miä jääseq lõuna poolõ Imäjõkõ: Kamja, Nõo, Otõmpää, Puhja, Rannu, Rõngu, Sangastõ ja Võnnu kihlkunnan. Tuu keeleala jagonõs täämbädsel pääväl Tarto, Valga ja Põlva maakunna vaihõl.
Tõisildõ ku tõisil lõunaeesti keelil, olõ-i tarto keele ja kultuuri edendämises luud umaette seltse ega instituutõ ni Tartomaa rahval paistu-i ollõv kimmäst keelelist tarto hindäpidämist. Tarto keelen ilmu-i lehti ega kuulõ-i raadiosaatit, tedä opata-i koolõn. Väega kehvä ütiskundlidsõ staatusõ ni väiku ja kibõhõhe vanõmbas jäävä kõnõlõjidõ hulga peräst om tarto kiil lõunaeesti keelist kõgõ suurõmban ohon. 
Tarto kiilt tundas innekõkkõ ku vanna kiräkiilt. Terminit "tarto kiil" omgi sagõhõhe pruugit ku vana "lõunaeesti kiräkeele" sünonüümi. Täämbädse päävä kiränigest om pruuknuq umin raamatin kõgõ inämb tarto kiilt Traadi Mats. Viimätsil aastakümnil tunnõt tartokeelitside naljoga ülesastja oll' Tuvikese Kaarel. Tarto (vai lõunaeesti) kiräkiilt om inämb uurnuq Peebo Jaak, tarto keele murrakit Keema Hella. Tarto imäkeelega ja Tartomaalt Rõngu kihlkunnast peri oll' tunnõt keelemiis ja ütiskunnategeläne Hindi Mati.
Tarto kiilt om uurit päämädselt kas eesti vana kiräkeele vai murdõuurmisõ seen ku naidõ ütte alajako. Eräle om tarto keelega kuikivõrd tegelnüq TÜ Lõunaeesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskus (kaeq välislinki), miä kõrrald' 2008. aastaga piimäkuun seminääri "Tarto kiil ja kultuur".
Van Goghi Vincent

Van Goghi Vincent Willem (Vincent Willem van Gogh, 1853-1890) oll' hollandi peräimpressionistlik kunstnik. Timä luud ommaq mõnõq maailma kõgõ tunnõtumbist, populaarsõmbist ja kallimbist kunstiteossist. 
Vincent sündü 30. urbõkuu pääväl 1853 Zundertin Hollandin ja võtt' hindält elo 29. hainakuu pääväl 1890 Auvers-sur-Oisein Prantsusmaal. Umaq tüüq lõi tä elo 10 perämädse aasta kestel.
Michelangelo

Michelangelo (Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni, 1475-1564) oll' itaalia kunstnik, kujoragoja, ehitüskunstnik, luulõtaja ja insinör.
Picasso Pablo

Picasso Pablo (Pablo Diego José Francisco de Paula Juan Nepomuceno María de los Remedios Cipriano de la Santísima Trinidad Martyr Patricio Clito Ruiz y Picasso, 1881-1973) oll' hispaania maalikunstnik, tsehkendäjä ja kujoragoja.
Rembrandt

Rembrandt (Rembrandt Harmenszoon van Rijn, 1606-1669) oll' hollandi kunstnik. Tedä peetäs Õuruupa aoluu ütes kõgõ suurõmbas kunstnigus ja Hollandi aoluu kõgõ tähtsämbäs kunstnigus. Tä lõi umaq kunstitüüq aol, midä aoluulasõq kutsvaq Hollandi kuldaos.
Jälg (albom)

"Jälg" om ansambi Ummamuudu tõnõ helükassett, ilmunuq 1994. a. Kasseti pääl om võro- ja eestikeelist umaloomingut, võro, seto, šoti ja ameeriga rahva- vai rahvalikku laulõ ja kats pilliluku. 11 luku ommaq lõksi püvvedüq 1993.–1994. a. Tarto stuudion "Heli jälg". Välläandja om SALUMuusik
Luuq.
A-puul´:.
1. "Ilosa" (rahvalaul)
2. "Kiire polka" (rahvapillilugu)
3. "The Streets of Laredo" (Põh´a-Ameeriga rahvalaul)
4. "Scarborough Fair" (šoti rahvalaul)
5. "Leelo" (seto rahvalaul)
6. "Mu latsõpõlvõ Võromaa" (Kõiva Inda)
B-puul´:.
1. "Surnud koera saaga" (Leisi Meelis, Johannese Eero)
2. "Kesktee" (Leisi Tuuma muusiga)
3. "Kõnõtraat" (Rahmani Jan, säädnüq Ummamuudu)
4. "Haug" (Leisi Meelis, Iheri Rihhard)
5. "Ka sisaliku tee" (Leisi Meelis, Ristikivi Karl)
Inemiseq.
A-poolõ man abis olnuq:
Jää hääl

"Jää hääl" ("Jää helü") om ansambli Jäääär kolmas helükasett, miä linti võetu ja vällä antu 1992.-93. a. Kaseti 14 luust 6. (A-poolõ perämine) om Põldsaarõ Anneli võrokeelidside sõnnoga "Kallimb, tuul pääväl, ku sa' mu' tapat". Viietegijäs on märgitu Tüüri Erkki-Sven, laul Söödi Jaan. Kaseti välläandja X-Music.
Parimad lood 1970-1976

"Parimad lood 1970-1976" om vannu rahvalaulõ ümbresäädjä jats-ansambli "Collage" katsik-lasõrtsõõr, mink pääl säädeq neläst Võromaa eri kihlkundõst kogut (ja ütest seto) rahvalaulõst. Albom om ilmunuq 2002 aastagal, välläandja hyper.records.
Lauljaq.
Pillimeheq.
II tsõõri pääl (1.-11.) ansambli "Apelsin":
Kahr

Kahr vai pruunkaru ("Ursus arctos") om murdja mõtselläi, kahrulidõ sugukunda kahru perrekunda kuuluv eläjide liht.
2022. aastal valiti kahr aasta eläjäs.
Contra

Contra (Margus Konnula, sündünüq 22. urbõkuu pääväl 1974) om Võromaa luulõtaja. Tä om üles kasunuq ni eläs Urvastõn. 1999. aastast vabakutsõlinõ kiränik. 1997. aastast Tartu NAKi liigõq. 1998. aastast Eesti Kiränige Liido liigõq. Kuulus võro luulõtajidõ rühmä Viie pääle.
Elokäük.
Oppõ Urvastõ Algkoolin 1981–1984, Kuldri 9-klassilitsõn koolin 1984–1989, Antsla Keskkoolin 1989–1992. 
Aigu tiine Contra Eesti Piirivalvõn Piusa kordonin 1993–1994. Lühkeist aigu oll' Kuldrin inglüse keele oppaja ja kavvõmb aigo Urvastõ postimiis.
Eräelo.
Contral om Halligu-Konnula Airigaq kats poiga, Herbert (sündünüq 2001) ja Verner (sündünüq 2003).
Käärmanni Alfred

Käärmanni Alfred (Alfred Käärmann) elli elo lõpon Hargla kihlkunnan Mõnistõ vallan Saru külän. Tä oll' umal aol mõtsaveli ja om tuust kirotanuq mitmit raamatit. Alfred sündü 14. süküskuu pääväl 1922. aastagal Harglõn.
1990. aastagal valiti Alfred Eesti kongressi liikmõs.
Teno Käärmanni Alfredilõ om Eesti põhisäädüsen lausõq, et Eesti riik piät tagama eesti rahvusõ ja kultuuri alalõpüsümise läbi aigõ. Põhisäädüse teksti joud' tuu mõtõq Põhisäädüse Assamblee liikmõ Kama Kaido kaudu, kiä käve Alfredi käest küsümän, midä tuu vahtsõ põhisäädüse projektist arvas.
Kõigel on kõigega seos

"Kõigel on kõigega seos" on Tamra Kaidu tett ja laulõt laulõ albom, kon pääl om võrokeeline "Päiv lännü" ja 15 eestikeelist luku. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri pääl, välläandja ARM Music.
Inemiseq.
Helüq võtsõq üles ja panniq kokko Kõlari Margo ja Liivaku Lauri
Velázqueze Diego

Velázqueze Diego (Diego Rodríguez de Silva y Velázquez; 1599–1660) oll' Hispaania barokiao kunstnik. Tä maalõ pall'o pilte inemiisist: Hispaania kuningaperrest, tõisist tähtsist õuruuplaisist ja lihtsist inemiisist. Timä tähtsämbäs tüüs om "Las Meninas" ("Hoovidaamiq", 1656).
Pol Pot

Pol Pot (sünnüperäne nimi Saloth Sar; 1925–1998) oll' Kambodža riigimiis ja verevide khmeere päälik.
Kaika suvõülikuul 2008 Kaikal

Kaika suvõülikuul 2008 Kaikal (Karula kihlkund) peeti Kaika mäe pääl 8.–10. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektor oll' Jüvä Sullõv. 
2008. aastak oll' suvõülikooli juubõliaastak. Päält kattõkümmend aastakka oll' Kaika suvõülikuul jälq tagasi Kaika koolimaja man. 20. Kaika suvõülikuul oll' tõõlinõ juubõlisuvõülikuul. Tä oll' pidoligumb ku hariligult. Mitmõn ettekandõn kaeti tagasi kõgõ suvõülikuulõ ja võro as'a ajamisõ aoluu pääle. Vahtsõst oll' kõnõlõma pallõld mitmit võro as'a alostajit, kiä kõnõliq jo edimädsen Kaika suvõülikoolin: Kama Kaido, Kauksi Ülle, Kasagu Enn, Viselä Agu, Ojala Uuno. Arotuisist võtt' hoolõga ossa Kaalebi Ain. Mitu ettekannõt peeti ka inämb-vähämb sama teema pääle ku 20. aastakka tagasi.
Lisas juubõliettekandilõ kõnõldi muidoki pall'o Kaika kandist, Karula kihlkunnast ja rahvuspargist. Rahvusvaihõlist mõõdõt and' norralanõ Rangøy Øyvind, kiä uman võrokeelitsen ettekandõn võrrõl' võro ja nynorski keele kujonõmist ja täämbäst saiso. Arotusõs oll' üles nõstõt küsümine "Midä tetäq väikeisi maakuulõga?". Õdagu lauliq Lõkõriq, nii laulu ku tiatrit tekk' Talliina Võro Seldsi rahvas ja muidoki laulti ka üüse tulõ man. 
Juubõlisuvõülikooli pääkõrraldajaq olliq Karula Hoitmisõ Ütisüse rahvas, kiä kõgõlõ hääle kõrraldusõlõ lisas märgeq vällä ja teiq valmis Kaika suvõülikooli rektri avvoraha, miä tuust aost pääle andas egä aastak rektrilt rektrile edesi.
Kaika

Kaika külä om külä Karula kihlkunnan Antsla vallan. 
Aolugu.
Kaika külän om olnuq kuul ja õigõusu kerik. Koolimaja ja kerik ommaq Kaika mäe pääl. 
Külä perrä ommaq nime saanuq võrokõisi egasuvitsõq kokkosaamisõq - Kaika suvõülikooliq. Pääle edimädse om Kaikal peet ka katõkümnes suvõülikuul. Pääle tuu tetti viil Lepistün peet ütetõistkümnes suvõülikuul kah Kaikal vallalõ. 
Midä kaiaq tasos.
Ilosaq ommaq Kaika mäeq ja mõtsaq. S'oo kant jääs Karula rahvusparki. 
Kaika mäe pääl ommaq kõrda tett koolimaja (kon koolioppust anda-iq) ja puullagonu Kaika kerik. 
Kuulsambaq inemiseq.
Kaikal eläs Kaika Lainõ, üts kuulsampi võrokõisi.
Kaika kerik

Kaika kerik om õigõusu kerik Karula kihlkunnan Kaika külän. Kerik om Vürst Troitski nimeline, kiä kinke kerkolõ kelläq (11 tk.). Tedä naati ehitama 1896. aastagal ja valmis sai tä 1900. aastagal. Kerik om puust ja katõ torniga. Täämbädses pääväs om tä poolõnistõ ärq lagonu. 
Välislink.
Kaika kooli- ja kerkoelost
Turneri Joseph Mallord William

 Turneri Joseph Mallord William (Joseph Mallord William Turner, 1775-1851) oll' inglüse romantismiao maastigumaalja. Üteldäs, et timä stiil pand' alossõ impressionismilõ.
Bachi Johann Sebastian

Bachi Johann Sebastian (Johann Sebastian Bach, 1685-1750) oll' s'aksa barokiao viiesepp ja hõrilamängjä, Bachõ suguvõsa kõgõ välläpaistujamp liigõq.
Pall'oq pidäväq tedä kõgõ suurõmbas viiesepäs terven muusigaaoluun. Timä looming om hinnat nii süvä mõttõ, tehnilidse tävvelidsüse ku ka ilo ja mõomisõ poolõst. Tä lõi nii vaimoliidsi ku ilmaliidsi töid laulupargilõ, pillipargilõ (orkestrilõ) ku ütsikile pillele.
The Beatles

The Beatles oll' pop- ja rokkansambli Liverpoolist, Inglüsmaalt, miä tull' kokko 1960. aastagal ja mänge ütte 1970. aastagani. Päämädselt mängeväq sääl Lennoni John (rütmikitra, laul), McCartney Paul (basskitra, laul), Harrisoni George (soolokitra, laul) ja Starri Ringo (trummiq, laul). Ku ansambli lakja läts', naksiq liikmõq soolokarjääri tegemä. 
"The Beatles"'it peetäs ütes aoluu kõgõ kuulsambas ansamblis ja näide muusikat om maailman kõgõ inämb müüd.
Van Beethoveni Ludwig

Van Beethoveni Ludwig (Ludwig van Beethoven, 1770-1827) oll' s'aksa viiesepp ja klavõrimängjä, üts Viini klassikist. Tedä peetäs aoluu ütes parõmpas ja mõokambas viiesepäs.
Mendelssohni Felix

Mendelssohni Felix (Jakob Ludwig Felix Mendelssohn Bartholdy, 1809-1847) oll' s'aksa varahadsõ romantismiao viiesepp, klavõrimängjä ja dirigent. Tä sündü juudi perren, miä ildampa läts' üle lutõriusko; tä oll' filosoofi Mendelssohni Mosesõ latsõlats'. Tä lõi sümfoonijit, kontsõrtõ, oratooriummõ, klavõri- ja kambrõmuusikat. Peräst pikkä aigu 19. aastagasaa lõpon ja 20. aastagasaa alostusõn, ku tedä muutuja muusigamaitsõ ja antisemitismi peräst es hinnataq, om timä loomingulist originaalsust jälq tunnistama ja väärtüstämä naat. S'oo ilma aigo om tä üts kõgõ populaarsõmp romantismiao viiesepp.
Amundseni Roald

Amundseni Roald Engelbregt Gravning (Roald Engelbregt Gravning Amundsen, 1872-1928) oll' norra maiõuurja. Tä juhtõ aastagil 1910-1912 edimäst Antarktiga-ekspedits'uuni, miä joud' lõunanabalõ. Tä oll' edimäne inemine, kiä joud' nii lõuna- ku põh'anabalõ. Niisamatõ oll' tä edimäne inemine, kiä sõit' läbi põh'aõdagu meretii. Tä jäi kaonus 1928.a. piimäkuun kui võtt' ossa pästmismissioonist.
Fibonacci

Pisa Leonardo (u. 1170 – u. 1250), kedä tunnõtas viil nimmiga Leonardo Pisano, Leonardo Bonacci, Leonardo Fibonacci vai inämbüisi lihtält Fibonacci oll' itaalia matõmaatik, kedä mõnõq ommaq pidänüq keskao "kõgõ inämbä anniga matõmaatikus". 
S'oo ilma aigu tunnõtas Fibonaccit päämädselt katõ as'a perrä. 
Elokäük.
Leonardo sündü Pisa liinan Itaalian. Timä essä Guglielmot kutsuti Bonaccios ("hää loomuga" vai "lihtsä"). Leonardo imä Alessandra kuuli ku poiss oll' ütsäaastaganõ. Peräst kuulmist naati Leonardot kutsma Fibonaccis (tuu nimi tulõ sõnnost "filius Bonacci" - Bonacci poig). 
Guglielmo juhat' ärri Bugian, sadaman Alžiirist hummogu puul Almohadi dünastia sultanaadin Põh'a-Aafrigan (s'oo ilma aigu Bejaian, Alžeerian). Ku Leonardo oll' poiskõnõ, käve tä sääl esäga üten, et tedä avitaq. Sääl oppõ tä tundma india-araabia arvosüstemmi. 
Saiõn arvo, et india-araabia süstemin rehkendämine om lihtsämp ja joudsamp ku Rooma arvõga rehkendämine, rännäs Fibonavvi Vaihõmeremaiõn, et oppi tuu ao juhtvidõ araabia matõmaatikidõ man. Leonardo joud' rändämäst tagasi 1200. a. paiku. Aastagal 1202, ku tä oll' 32 aastakka vana, ilmu timä raamat "Liber Abaci" ("Abakusõ raamat" vai "Rehkendämise raamat"), kohe tä oll' kirja pandnu, midä oll' opnu. Tuuga tutvust' tä india-araabia arvõ õuruuplaisilõ. 
Leonardost sai armastõdu küläline imperaatri Frederick II man, kinkalõ miildüväq matõmaatiga ja luudustiidüseq. 1240. a. naas' Pisa Vabariik tälle palka massma. 19. aastagasaal panti Pisan pistü Fibonacci kujo. Põrõhõlla om tuu Camposanto kalmistu õdagugaleriin.
""Liber Abaci".
Raamadun "Liber Abaci" tutvustas Fibonacci niinimmat indialaisi muudu ("modus Indorum"), midä s'oo ilma aigu kutsutas araabia arvotähis. Raamat soovit' arvõ kirotamisõs tarvitaq arvotähti 0-9 ja posits'oonilist süstemmi. Raamat näüdäs' vahtsõ arvosüstemi praktilist kassu tuvvõn näüdüssit raamadupidämisest, mõõtõ tõsõndamisõst, intresse rehkendämisest, raha vaihtamisõst ja tõisist rakõnduisist. Raamat võeti koolitõdun Õuruupan häste vasta ja tä mõot' tugõvahe mõttõluku. Kümnendsüstemi tarvitaminõ muutu egapäävätses sõski viil pall'o ildampa.
Raamadun anti muuhulgan lahõndus hüpoteetilidsõ jänesside populats'ooni ideaaltingimüisin kasumisõ probleemile. Esiq põlvkundõ jänesside arvoq moodustasõq arvõ rongi, midä ildampa om kutsut Fibonacci arvõs.
Fibonacci arvoq.
Fibonacci arvorongin om ega arv pääle edimäst kattõ katõ timä iin saisja arvo summa: 1, 1, 2, 3, 5, 8, 13, 21, 34, 55, 89, 144, 233 jne. Tuu arvorong oll' India matõmaatikilõ teedäq joba 6. aastagasaal. Fibonacci "Liber Abaci"" kaudu jousõ tuu Õuruupahe.
Teossõq.
Fibonacci om kirotanuq sääntseq raamaduq.
Pisa

Pisa om liin Toskaanan, Kesk-Itaalian, Arno jõõ ja Liguuria mere veeren. Tä om Pisa provintsi pääliin. Liin om üle maailma kuulsa uma vildaku kellätorni poolõst. 
Kuulsambaq inemiseq.
Pisast oll' perit ja sääl tüüt' keskao üts kuulsamp Õuruupa matõmaatik Fibonacci.
Hilana Taarka

Hilana Taarka vai Vasila Taarka (Pisumaa Darja, 22. () paastukuu päiv 1856, Hilana – 27. talvõkuu päiv 1933, Võmmorski) oll' seto lauluimä. Tä sündü ja elli pia kogo uma elo Hilana küläh Mokornulgah. Tä om matõt Obinitsa kalmuaida.
Elokäük.
Taarka vanõmbaq olliq Härmä küläst peri Gavrila Mats (Matvei Gavrilov) ja Hilanast peri Karassima Oka (Agafia Gerassimova). Näil sündü katõsa last, neläst suurõst kasunuq latsõst oll’ Taarka kõgõ vanõp. Perre elo oll’ vaenõ, esä jõi ni möi näie maad maaha. Taarka imä oll’ laululinõ ni näq lauliq Taarkagaq sagõhe üteh nii tüü man ku saajoh.
Taarka saa-s paari minnäq, selle et täl olõ-s pridanat. Ummõhtõ sünnüt’ tä viis last, ülest kasussiq poig Sergo ja tütäŕ Taańa. Või arvadaq, õt Tedre küläh elänuq Vaanja Vasjo vai Vasila oll’ Taarka tütre esä, tuu peräst kutsuti tedä Vasila Taarkast.
Umast elost om tä laulnuq:
Taarka elli sautarõh üteh uma sõsarõ Tepa, katõ latsõ ni tsiagaq. Tä käve päivilisõst ja saajoh laululisõst, mõnikõrd ka santmah. Tä mõistsõ höste nii kittäq ku sõimadaq. Taarka man om käünüq pall’o üleskirotajit, näütüsest Prandsu Hindrik (Hindrik Prants), Väisäneni Armas Otto ja Voolaine Paulopriit. Väisänen kutś Taarka kooh leelokoorigaq 1921. aastagal Helsingihe, koh näq lauliq Soomõ presidendi iih. 1922. aastagal tehrütiq setoq küläliisi vahtsõlt Eesti Vabariigi osast saanuq Petserih, koh oll’ rahvaleelotajidõ pido. Taarka võtt’ iist laulu, miä alost’ nii:
Vanah iäh sai Taarka toetuisiga vahtsõ maja Võmmorski küläh, koh elli tütregaq üteh. Hilana Taarka kuuli 1933. aastagal ni preestri kirot' kuuljanimistühe timä amõdist "Setu rahvalaulik".
Mälehtüse hoitminõ.
Suumlanõ Sailo Alpo tekk' 1922. aastagal rinnakujoq Taarkast ja tõisist seto laulikist (Miku Ode, Martina Iŕo, Treiali Ode). 
IV Seto leelopääväl (02.08.1986) Obinitsah tetti vallalõ mälehtüskivi Taarka havva pääl, kirägaq "Kumo kaldu kuldakaivo, helü hõpõlättehe", ni timä ja tõisi laulikidõ avvust panti mäele pistü Lauluimä kujo, autoriq Rebase Elmar ja Taniloo Endel. 
Timä elost om Kauksi Ülle kirotanuq näütemängo "Taarka" (2004), midä mängiti 2005. ja 2006. aastaga suvõl Obinitsah (lavastaja Mäeotsa Ain, Vanemuine). Tuu näütemängo perrä tetti edimäne setokeeline mängofilm "Taarka" (2008). 
Timä perrä om nime saanuq Obinitsa Taarka Perimüstiatri. 
Õgal aastagal 2017. a pääle and Setomaa vald vällä Hilana Taarka nimelist umakultuuripreemiät.
Polo Marco

Polo Marco (Marco Polo, 1254-1324 vai 1325) oll' Veneetsia kaupmiis ja maiõuurja, kiä sai kuulsas ummi maailmareisega ja noidõ põh'al kirotõt raamaduga "Il Milione" ("Miljon"). Marco üten uma esä Niccolò ja lellä Maffeoga oll' üts edimäidsi õuruuplaisi, kiä siiditiid pite rännäs' Hiina ja käve Mongoli impeeriumin külän Hubilai-khaanil (Tšingis-khaani pujapujal).
Da Gama Vasco

Da Gama Vasco (Vasco da Gama, u. 1460 vai 1469 - 1524) oll' Portugali maiõuurja, üts kuulsampi Õuruupa maiõuurjidõ hulgan, nink edimäidsi laivo päälik, miä sõidiq Õuruupast Indiahe (ümbre Afriga). 8. hainakuu pääväl 1497 sõit' Lissabonist vällä nink joud' 20. lehekuu pääväl 1498 Kalikuti (s'oo ilma aigu Kozhikode) man Õdagu-India randa. 1499 tull' tagasi Portugalli. 1502 läts' jälq eskaadriga Indiahe, et alostaq araablaisiga võitlust ülevõimo peräst India suurõlmerel. Kolmandalõ India-reisile asot' Vasco peräst timä nimitämist India asõkuningas (1524), a sääl kuuli pia Kochin.
Al-Horazmi

Al-Horazmi (Al-Horazmi Muhammad ibn Musa, u. 783 - u. 850) oll' pärsiä matõmaatik ja tähetiidläne. Tä oll' perit Horezmist, tüüt' Bagdadin. Timä töie ladinakeelitside tõlkidõga joud' Õdagu-Õuruupahe algõbra (lineaar- ja kruutvõrrandidõ lahõndaminõ) nink Indiast perit kümnendsüstem. Viil kirot' tä tähe- ja maatiidüsliidsi töid.
Horezm

Horezm oll' aoluulinõ piirkund ja muistinõ riik Kesk-Aasian Amudarja jõõ alambjoosul. 
Kõgõ vanõmbaq välläkaivõduq lövvüsseq ommaq perit neoliitikumist, Kelteminari kultuuri aost (IV-III a.t. i.m.a.). Pronksiaost (II a.t. lõpust i.m.a.) om alalõ hoitunu nessütüssüstem. 7. aastagasaal i.m.a. tekkü Horezmin tugõva riigimuudu kõrraldõt sõalinõ hõimoliit. 
Kuulsambaq inemiseq.
Horezmist oll' perit matõmaatik ja tähetiidläne al-Horazmi.
Magalhãesi Fernão

Magalhãesi Fernão (Fernão de Magalhães, 1480 - 1521) oll' Portugali maiõuurja ja meresõitja. Tä oll' edimäne, kiä sõit' Õuruupast õdagu tsihin Aasiahe.
Kolumbusõ Christoph

Kolumbusõ Christoph (itaalia keelen "Cristoforo Colombo", hispaania keelen "Cristóbal Colónja", portugali keelen Cristóvão Colombo, 1451-1506) oll' Itaalia meresõitja, kolonisiirjä ja maiõuurja, kink reisega üle Atlandi suurõmere joud' õuruuplaisini lajembalt tiidmine, et õdagupuulkeräl ommaq olõman Ameeriga maisõmaaq.
Hillary Edmund

Hillary Edmund (Sir Edmund Percival Hillary; 1919–2008) oll' Vahtsõnõ Meremaa mägironija. Üten šerpa Norgay Tenzingiga olliq nääq 29. lehekuu pääväl 1953 edimädseq inemiseq, kiä jovviq Džomolungma tippu. Nä võtiq ossa ütsändäst Briti Džomolungmal-käügist, midä juhtõ Hunti John.
Cartier' Jacques

Cartier' Jacques (Jacques Cartier, 1491-1557) oll' prantsusõ meresõitja ja maiõuurja, kiä kuulut' Kanada Prantsusmaa umas. Tä oll' edimäne, kiä kand' kaardi pääle Saint Lawrence'i lahõ ja Saint Lawrence'i jõõ perveq, nink nimit' tuud maad "Kanadas", niguq tuud kutsiq Stadaconan (Quebec City) ja Hochelagan (Montreali saar) elänüq irokeesiq.
Kong Fuzi

Kong Fuzi ("Kǒng Fūzǐ"; 孔夫子) [khung fu tsõ] 'Oppaja Kong' (võro ja eesti keelen ka Konfutsius, ladina keelen "Confucius") vai Kongzi (孔子, 'Filosuuf Kong') (551–479 i.m.a.) oll' Vana-Hiina poliitik ja filosuuf. Timä oppus, midä nimitedäs konfutsianismis, om läbi aoluu olnuq väega mõokas Hiinan ja tuu naabrimail ni taal om suurt mõjjo ka parhilla, esiqeränis Taiwanil.
Konfutsius sündü Hiinan Lu riigin (parhillanõ Shandong) 551 i.m.a. (Keväjä ja sügüse ("Chunqiu") aostul) õkva Songi riigist paenu ülembä perren. Vanõmbaq kuuliq ärq, ku poiskõnõ oll' kolmõaastaganõ, ni tä kasvi kehvä elo pääl, a oll' väega opmishimolinõ.
Nimeq.
"Fuzi" tähendäs 'oppaja'. Kong Fuzi'd kutsutas nii selle, et Hiinan peetä-s sündsäs oppaja nimitämist ristinimme piten. Nimme "Kongzi" pruugitas Taiwanil. Kõgõ edimält oll' Kong Fuzi nimi Kǒng Qiū [khung tsjhõu] (孔丘).
Cortési Hernán

Cortési Hernán (Hernán Cortés de Monroy y Pizarro, 1485–1547) oll' Hispaania maiõuurja ja konkistador, kiä alost' 16. aastagasaa alostusõn Asteegi riigi vallutamist Kastiilia kuninga ja Pühä Rooma imperaatri Karl V nimel. Cortés kuulu Hispaania kolonisiirjide edimäste põlvkunda, kiä naksiq Ameerikat kolonisiirmä.
Drake'i Francis

Drake'i Francis (Francis Drake, 1491-1557) oll' inglüse meresõitja. 1581 lei kuninganna Elizabeth I tä rüütlis. Tä oll' Inglüse laivastigu tähtsüselt tõnõ juht lahingun Hispaania armaada vasta 1588. a. ni allu õnnõ Howardi Charles'ilõ ja kuningannalõ. Tä kuuli düsenteeriähe pääle summa lännüt pääleminekit San Juanilõ Puerto Ricon 1595. a.
Ptolemaiosõ Klaudios

Ptolemaiosõ Klaudios (kreeka keelen Κλαύδιος Πτολεμαίος, u. 83–161) oll' Vana-Kreeka tähetiidläne, astroluug, matõmaatik ja maatiidläne, kiä tüüt' Egüptüsen.
Pascali Blaise

Pascali Blaise (Blaise Pascal, 1623–1662) oll' prantsusõ matõmaatik, füüsik ja filosuuf.
Lobatševski Nikolai

Lobatševski Nikolai (Nikolai Ivanovitš Lobatševski, 1792-1856) oll' vinne matõmaatik, Lobatševski geomeetriä luuja, haridus- ja rahvavalgustustegeläne. Inglüse matõmaatik Cliffordi William om tedä nimitänüq "geomeetriä Kopernikus".
Kopernigu Mikołaj

Kopernigu Mikołaj (Mikołaj Kopernik vai Nicolaus Copernicus, 1473-1543) oll' edimäne tähetiidläne, kiä sõnast' tiidüslidselt heliotsentrilidse (pääväkeskse) kosmoloogia ja tuuga nihut' Maa kõgõkogo keskpaigast ärq. Timä epohhiloonut raamatut "De revolutionibus orbium coelestium" (Taivasfääre püürdlemisest) peetäs sakõstõ s'ooilmaaigsõ tähetiidüse alossõpandjas.
Pythagoras

Pythagoras Samosõlt (kreeka keelen Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος, sündünüq 580 ja 572 vaihõl i.m.a., koolnuq 500 ja 490 vaihõl i.m.a.) oll' Vana-Kreeka matõmaatik ja filosuuf nink pütagoorlusõs kutsut usuliikmisõ põh'andaja. Pall'oq pidäväq tedä suurõs matõmaatikus, müstikus ja tiidläses, saman ku tõsõq jälq ommaq timä saavutusõq matõmaatigan ja filosoofian kahtlusõ ala säädnüq. Herodotos om tedä kutsnuq "kõgõ võimõkambas filosoofis kreeklaisi hulgan". 
Kõgõ inämb tundas tedä Pythagorasõ teoremi perrä, miä om timä perrä nime saanuq. Pythagoras ja timä opilasõq usksõvaq, et kõik om köüdet matõmaatikaga, et arvoq om kõgõ ülemb tõtõ nink et matõmaatiga abiga om võimalik kõkkõ ette arvata ja mõõta. Iamblichusõ sõnno perrä ollõv Pythagoras ütelnüq, et "arv om kõiki kujodõ ja ideede valitsõja nink jumalidõ ja deemonidõ põhjus".
Tä oll' edimäne inemine, kiä kuts' hinnäst filosoofis, tarkusõ armastajas. Kahjos om Pythagorasõst väega veidüq teedäq, s'ollõ et timä kirotusõq olõ-iq alalõ püsünüq. Pall'o saavotusõq, midä peetäs timä ummis, võivaq tegligult ollaq timä sõpro vai opilaisi umaq.
Kohila vald

Kohila vald om vald Rapla maakunna põh'ajaon. Valla keskusõs om Kohila allõv. 
Kohila vallast ommaq peri, eläseq vai ommaq sääl elänü ärimiis Sõõrumaa Urmas, laulja Epligu Vaiko, ja inneskine jalgpallimängjä Jäägri Enar.
Kohila vallast lõunõ poolõ jääs Rapla vald, põh'a poolõ Saku vald, õdagu poolõ Sauõ vald ja hummogu poolõ Kosõ vald.
Elondus.
Kohila vallan om üts allõv (Kohila), kolm alõvikku ja 21 küllä. Valla pindala om 230,2 km² ni 2021. aastaga alostusõn elli sääl 7726 inemist.
Alõviguq.
Aespa, Hageri ja Prillimäe.
Küläq.
Aandu, Adila, Angerja, Hageri, Kadaka, Lohu, Loone, Lümandu, Masti, Mälivere, Pahkla, Pihali, Pukamäe, Põikma, Rabivere, Rootsi, Salutaguse, Sutlema, Urge, Vana-Aespa, Vilivere.
Veleq Wrightiq

Veleq Wrighti Orville (Orville Wright, 1871-1948) ja Wilbur (Wilbur Wright, 1867-1912) olliq kats ameeriklast, kiä märgeq vällä ja ehitiq valmis kõgõ edimädse linnuki, miä linnas', nink teiq tuuga 17. joulukuu pääväl 1903 edimädse linnu.
Linnuk

Linnuk vai aeroplaan om õhost rassõmb siiboga õhon lindamisõ riist, mink siiväq ommaq kere suhtõn paigal. Linnukiq võivaq ollaq väega esiqsugutsõ suurusõ ja kujoga. Näid pruugitas inemiisi vidämises, kaupo vidämises, sõa pidämises ja muus. 
Aolugu.
Edimädse linnuki, minkaga linnata sai, ehitiväq ameeriklasõq veleq Wrightiq 1903. aastagal.
Lauglinnuk

Lauglinnuk om linnuk, miä päämädselt om mõtõld moodorilda lindamisõs, hariligult täl moodorit olõki-iq. Lauglindaminõ käü hariligult nii, et määnegi moodoriga linnuk tõmbas lauglinnugi (kon inemine vai inemiseq pääl istusõq) trossi otsan õhko, lask sõs tuu vallalõ ja tuu sõs laugõlõs piloodi juhtmisõ peri aigopite allapoolõ.
Lauglindaminõ

Lauglindaminõ om lauglinnukiga lindaminõ, kas sõs lõbo peräst vai tõisiga võiki. Lauglindamisõn peetäs võistluisi, muuhulgan maailmameistrivõistluisi.
Lauglindamisõga saa tegeldä ka Võromaal - Laheda vallan Ridalin.
Gutenbergi Johannes

Gutenbergi Johannnes (Johannes Gensfleisch zur Laden zum Gutenberg, u. 1400–1468) oll' s'aksa kullassepp ja trükli, kedä peetäs edimädses õuruuplasõs, kiä võtt' tarvitusõlõ liikjidõ tähtiga trükmise umbõs 1439. a. nink kiä märke vällä mekaanilidsõ trükmise.
Gatesi Bill

Gatesi Bill (William Henry Gates III, sündünüq 1955) om ameeriga ärimiis, rikkusõ poolõst (2008 saisoga) kolmas inemine maailman nink üten Alleni Pauliga luud tarkvaravirma Microsoft päämiis. Microsoftin om tä tüütänüq tekevjuhi ja päätarkvaraarkitekti kotusõ pääl nink tä om inemine, kinkal om kõgõ inämb Microsofti aktsjit. Tä om kirotanuq mitmit raamatit.
Kaika suvõülikuul 1990 Loosil

Kaika suvõülikuul 1990 Loosil peeti Vahtsõliina kihlkunnan Loosi koolimaja man. Mõttõtalossin proomiti selges kõnõldaq võro liikmisõ lähämbit ja kavvõmbit tsihte. Arotõdi, kuimuudu saa võro keeli kõnõldaq armastusõst. Tutvustõdi Võromaalt peri kirändüsinemiisi.
Archimedes

Archimedes (kreeka keelen Ἀρχιμήδης, u. 287 i.m.a. – u. 212 i.m.a) oll' Vana-Kreeka matõmaatik, füüsik, insinör, vällälöüdjä ja tähetiidläne. Kuigi timä elost om veidüq teedäq, peetäs tedä vana ao ütes suurõmbas tiidläses. Füüsigan om timä saavotuisi hulgan hüdrostaatiga ja staatiga põhjandaminõ nink kangi põhimõttõ seletämine. Tä ehit' vahtsit massinit, nigu näütüses piiramismassinaq ja kruvipump, midä kutsutas timä nimega. Miiq aigsõq testiq ommaq näüdänüq, et Archimedes mõtõl' vällä massinit, minkaga sai pääletulõvit laivo vii sisest vällä nõsta ja piiglide ria abiga laivo palama pandaq.
Archimedest peetäs vanaao kõgõ suurõmbas ja kõiki aigõ ütes suurõmbas matõmaatikus. Tä and' meetodi parabooli kaarõ ala jäävä pinna suurusõ rehkendämises lõpmalda ria summana nink rehkend' uma ao kotsilõ väega täpsehe pii. Tä mõtõl' vällä spiraali, miä kand timä nimme, nink löüd' valõmiq püürdpindõ mahtõ rehkendämises. 
Archimedes sai hukka Sürakuusa piiramisõ aigu, kui Rooma sõamiis tä ärq tapp', kuigi oll' annõt käsk tedä mitte puttu. Cicero ollõv käünüq Archimedese havva pääl, mink pääl oll' olnuq kerä tsilindri sisen. Archimedes oll' tõõstanuq, et kerä maht ja pinna suurus om kats kolmandat jako timä ümbre olõva tsilindri umast (tollõ põhjo kah arvõhõ võttõn) ja pidi tuud umas kõgõ tähtsämbäs matõmaatilidsõs saavotusõs. 
Archimedese matõmaatilidsõq kirotusõq olõ-s vanal aol nii tunnõtuq ku timä vällälöüdüseq. Aleksandria matõmaatiguq loivaq ja tsitiirseväq tedä, a edimädse tävvelidse kompilats'ooni tekk' viil Miletose Isidor (u. 530 m.a.p.). Eutociusõ 6. aastagasaal kirotõt Archimedese töie kommõntaariq teiq nuuq tüüq edimäst kõrda lajõmbalõ hulgalõ lugõjilõ kättesaadavas.
Darwini Charles

Darwini Charles (Charles Robert Darwin, 1809-1882) oll' inglüse luudusõuurja, kiä mõtõl' vällä niinimmat evoluts'ooniteooria, miä ütles, et kõik lihiq ommaq ao kestel vällä arõnõnuq ütitsist iinkäüjist luudusligu valigu tulõmusõl. Fakt, et evoluts'uun toimus, võeti tiidläisi puult ja lajembaltki umas joba Charlesi eloaol. Timä luudusligu valigu teooriat naati evoluts'ooni pääpõhjussõs pidämä 1930. aastagil nink täämpädsel pääväl om tuu muudsa evoluts'ooniteooria alossõs.
Edisoni Thomas

Edisoni Thomas (Thomas Alva Edison, 1847-1931) oll' ameeriga vällälöüdjä ja ärimiis, kiä mõtõl' vällä pall'oq riistaq, miä ommaq s'ood ilmaello kõvva mõotanuq, muuhulgan fonograafi ja pikä eloiäga praktilidsõ eelektripirni. 
Edison om üts kõgõ viläkamp vällälöüdjä kõgõn ilman, timä käen om 1093 USA patenti nink pääle tuu viil pall'o patente Ütiskuningriigin, Prantsusmaal ja S'aksamaal. Tä om vällä märknüq pall'o asjo telekommunikats'oonin, tuu tulõ tuust, et tä alost' umma karjääri telegraafiopõraadori ammõtin. Edison lõi edimädse eelektrijaama, miä naas' vuulu andma elämiisile, ärele ja vabrikilõ - tuu oll' muudsa ilma jaos väega suur samm edesi. Timä edimäne eelektrijaam oll' Manhattani saarõ pääl New Yorgin.
Vällälöüdjä

Vällälöüdjä om inemine, kiä luu vai märk vällä vahtsõ kasuligu as'a, metodi vai kujo. Vällälöüdjide tugõmisõs om vällä mõtõld patente süstem, miä and näile kimmäs aos piiradu monopoli näide vällämärgitüisi asjo pääle, miä ommaq küländ vahtsõq, mitteilmseq ja kasuliguq.
Einsteini Albert

Einsteini Albert (Albert Einstein; 1879–1955) oll' füüsik, kiä sündü S'aksamaal ja kedä om peet 20. aastagasaa ütes suurõmbas tiidläses.
Tä om kuulsas saanuq uma relatiivsusteooriaga (erirelatiivsusteooria ja üldrelatiivsusteooria), muuhulgan valõmiga "E" = "mc" 2.
1921. a. sai tä Nobeli füüsigapreemiä "tiinide iist teoreetilidsen füüsikan, innekõkkõ fotoefekti löüdmise iist."
Fordi Henry

Fordi Henry (Henry Ford, 1863-1947) oll' ameeriga ärimiis ja vällälöüdjä, Ford Motor Company asotaja nink konveiermetodi juurutaja masstuutmisõn.
Galilei Galileo

Galilei Galileo (Galileo Galilei, 1564-1642) oll' itaalia tähetiidläne, füüsik, matõmaatik ja filosuuf, kinkal oll' tähtsä osa tiidüslidsen revoluts'oonin. Tä ehit' parõmba teleskoobi, ku nuuq seeni olliq olnuq, uurõ tuuga taivast ja oll' Kopernigu oppusõ puuldaja. 
Ütlemiisi.
"“Filosoofia" [t.t. füüsiga] "om kirja pant s'oon suurõn raamadun — ma piä silmän kõgõkoko —, miä kõikaig sais meile kaemisõs vallalõ, a timäst saa-iq arvo saiaq, ku olõ-iq inne opnuq arvo saama keelest ja lugõma tähti, minga tä om kirja pant. Tä om kirotõt matõmaatiga keelen ja timä täheq ommaq kolmnukaq, tsõõriq ja tõsõq geomeetrilidseq kujondiq, minkalda om inemisel võimalda arvo saiaq timä ütestki sõnast; noidõlda roidõldas pümmen labürindin.”" (Il Saggiatore, 1623)
Kiränik

Kiränik om inemine, kiä luu kirätöid, tege tuud loomingulidsõlt ja häste. Kiräniguq võivaq kirotaq esiq stiilen, nii või kõnõldaq luulõtajist, proosakiränigest, näütekiränigest ja tõisist. Kiränigu tüü tulõmus om kirändüs.
Luulõtaja

Luulõtaja om kiränik, kiä kirotas luulõt.
Proosakiränik

Proosakiränik om kiränik, kiä kirotas proosat.
Näütekiränik

Näütekiränik om kiränik, kiä kirotas näütemänge.
Alighieri Dante

Alighieri Dante (Dante Alighieri, 1265-1321) oll' Firenzest perit itaalia luulõtaja. Timä põhitüüd "Divina Commedia" ("Jumalik komöödia") peetäs kõgõ parõmbas itaalia keelen kirotõdus kirändüsteossõs ja maailmakirändüse meistritüüs. 
Dantet, Petrarcat ja Boccacciot peetäs kolmõs kõgõ parõmbas itaalia kiränigus. Dantet om kutsut viil itaalia keele esäs. Timä edimädse eloluu kirot' Boccaccio Giovanni (1313-1375), kiä pand' tuu päälkiräs "Trattatello in laude di Dante".
Aristoteles

Aristoteles (kreeka keelen Ἀριστοτέλης, 384 i.m.a. – 322 i.m.a) oll' Vana-Kreeka filosuuf ja opõtlanõ, Platoni opilanõ ja Aleksandri Suurõ oppaja. Tä kirot' töid füüsikast, metafüüsikast, poeesiäst, tiatrist, muusikast, loogikast, retoorikast, poliitikast, valitsõmisõst, eetikast, bioloogiast ja zooloogiast.
Aristophanes

Aristophanes (kreeka keelen Ἀριστοφάνης, u. 456 i.m.a. – u. 386 i.m.a) oll' Vana-Kreeka näütekiränik, kiä kirot' komöödijit. Tedä om kutsut "komöödia esäs". Täämbädseniq ommaq alalõ hoitunuq ütśtõist näütemängo.
Vana-Kreeka

Vana-Kreeka vai Antiik-Kreeka vai Muistidsõ-Kreeka all mõtõldas aigo Kreeka aoluun, miä kest' umbõs aastagast 1100 i.m.a. kuni aastagani 146 i.m.a., ku ruumlasõq vallutivaq Kreeka pääle Korintosõ tapõlust. Vana-Kreeka kultuur pand' alossõ õdagumaitsõlõ tsivilisats'oonilõ. Tol oll' suur mõjo Rooma impeeriumilõ, miä kand' tuu elemente lakja pall'odõhe Õuruupa kantõhe. Vana-Kreeka kultuur omm kõvva mõotanu kiili, poliitikat, kooliharidust, filosoofiat, tiidüst ja kunsti, muuhulgan andnu toukõ renessansi tekkümises Õdagu-Õuruupan.
Diogenes

Diogenes (Διογένης) om kreeka nimi, midä ommaq kandnuq mitmõq silmäpaistvaq inemiseq:
Diogenes Sinopest

Diogenes Sinopest (kreeka keelen Διογένης ὁ Σινωπεύς, u. 412 i.m.a. – 323 i.m.a) oll' Vana-Kreeka filosuuf küünikide kuulkunnast. Timä elo ütsikas'aq ommaq miiqni joudnuvaq anõkdootõ kujol, midä esiqeränis või löüdäq Laertiosõ Diogenese raamadust "Tähtside filosuufõ eloq ja arvamisõq". 
Diogenes sündü Sinope liinan, miä s'oo ilma aigu om Türgün. Tä aeti säält vällä nink tä kolisi Ateenahe, kon täst sai Antisthenese opilanõ, kiä esiq oll' olnuq Sokratese opilanõ. Diogenes elli ku ker'us Ateena uulitsa pääl ja pidi suurt vaesust vuurusõs. Maja asõmõl ollõv tä elänü suurõn tönnin nink päävätsel aol ollõv tä uma latõrnaga hulknu tänävit pite kuulutõn, et ots' ausat inemist, a lövvä-iq joht. Lõpos asot' tä elämä Korintosõlõ, kon elli iks niisama tagasihoitligult.
Herodotos

Herodotos (kreeka keelen Ἡρόδοτος Ἁλικαρνᾱσσεύς, u. 484 i.m.a. – u. 425 i.m.a) oll' Vana-Kreeka aoluulanõ, kedä õdagumaa kultuurin peetäs aoluutiidüse esäs.
Hippokrates

Hippokrates (kreeka keelen Ἱπποκράτης, u. 460 i.m.a. – u. 370 i.m.a) oll' Vana-Kreeka tohtri, üts kõgõ välläpaistvamb tegeläne meditsiini aoluun. Suuri tiinide ja meditsiinikuulkunna luumisõ iist peetäs tedä arstitiidüse esäs. Timä kuulkund mõot' Vana-Kreeka meditsiini niipall'o, et tuust sai umaette distsipliin ja tohtõrdamisõst sai umaette ammõt.
Homeros

Homeros (kreeka keelen Ὅμηρος, u. 8. aastagasada i.m.a.) oll' Vana-Kreeka laulik, eepoisi "Ilias" ja "Odüsseia" luuja.
Platon

Platon (kreeka keelen Πλάτων, u. 424-423 i.m.a. – u. 348–347 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf, kiä üten uma oppaja Sokratese ja opilasõ Aristotelesega pand' alossõ õdagumaa filosoofialõ. Platon oll' viil matõmaatik, kirot' filosoofiliidsi katõkõnnit ja tekk' Ateenahe Akadeemia, miä oll' edimäne korgõmba haridusõ asotus õdagumaiõn.
Sokrates

Sokrates (kreeka keelen Σωκράτης, u. 469-470 i.m.a. - 399 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf, õdagumaa filosoofia üts alossõpandja. Tä esiq es kirotaq filosoofiliidsi tekste. Tiidmiseq timä elost ja filosoofiast ommaq perit timä opilaisi, innekõkkõ Platoni kirotuisist.
Elea Zenon

Elea Zenon vai Zenon Eleast (, u. 490 i.m.a. - u. 430 i.m.a.) oll' inne Sokratest elänü Vana-Kreeka filosuuf, kiä oll' perit Lõuna-Itaaliast Elea liinast ja kuulu Parmenidese luud Elea kuulkunda. Aristoteles om kutsnu tedä dialektiga vällämärkjäs ja Russelli Bertrand om pidänüq tedä muudsa loogiga alossõpandjas. Kõgõ inämb teedäs tedä timänimeliidsi vastaossuisi perrä.
Citiumi Zenon

Citiumi Zenon vai Zenon Citiumist (, u. 334 i.m.a. - u. 262 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf, kiä oll' perit Citiumi liinast Küprüselt. Tä oll' stoikidõ filosoofiakuulkunna luuja nink opas' Ateenan filosoofiat umbõs aastagas 300 i.m.a.
Vana-Rooma

Vana-Rooma oll' tsivilisats'uun, miä kasvi vällä väikost põlluharijidõ kogokunnast Apenniini puulsaarõl 10. aastagasaal i.m.a. Tuust sai aoluu üts suurõmbit ilmariike, mink maaq olliq ümbre Vaihõmere. 
Rooma tsivilisats'uun muutu monarhiast oligarhilidsõs vabariigis ja tuust autokraatlidsõs impeeriumis. Vallutuisi ja assimiliirmisega naas' Rooma riik dominiirmä Õdagu-Õuruupat.
Rooma impeerium lagosi ärq 5. aastagasaal m.a.p.
Vana-Egüptüs

Vana-Egüptüs oll' muistinõ tsivilisats'uun Põh'a-Afriga hummogujaon Niilusõ jõõ alambjoosul, sääl, kon s'oo ilma aigo om Egüptüse riik. Vana-Egüptüse aoluku loetas 3150. aastagast i.m.a., ku Alamb- ja Ülemb-Egüptüs lätsiq üte vaarao võimo ala, nink tuu kest' kolm aastagatuhandat. Tuun aoluun olliq rahulidsõq aoq, midä kutsutas kuningriiges, nink suhtõlidsõlt segätseq aoq, midä kutsutas vaihõpäälitsis aes. Peräst viimädse kuningriigi, midä kutsuti Vahtsõs Kuningriigis, lõppu naas' Vana-Egüptüse tsivilisats'uun aigopite häädümä nink Egüptüst naksiq vallutama võõramaalasõq. Vaaraodõ val'tsus lõppi ammõtlidsõlt 31. aastagal i.m.a., ku Rooma Impeerium vallut' Egüptüse ja tekk' tuust uma provindsi.
Tsivilisats'uun

Tsivilisats'uun om inemiisi ütiskund üten näide kultuuriga. Tuu sõna tulõ ladinakeelitsest sõnast "civis", miä tähendäs liinainemist. Et ütiskunda nimitädäq tsivilisats'oonis, piät sääl osaq inemiseq elämä liinon, piät olõma põllumajandus, piät olõma tiidläisi vai mõtlõjit nink inemiisi, kiä valitsõsõq suurõmbat jako tõisist, piät olõma kiri, usk, kunst ja raha.
Vergilius

Vergilius (Publius Vergilius Maro, 70 i.m.a. - 19 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja. Timä kõgõ tähtsämb teos om eepos "Aeneis". 
Vergilius, Ovidius ja Horatius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq.
Berlinsi Jesaja

Berlinsi Jesaja (, , 1909-1997) oll' Lätist perit inglüse filosuuf, üts tähtsämb 20. aastagasaa liberaalnõ mõtlõja. Tä sündü Riian juudi perren, mõnda aigu elli Vinnemaal ja 1921. aastagast Inglüsmaal.
Cervantese Miguel

Cervantese Miguel (Miguel de Cervantes Saavedra, 1547-1616) oll' hispaania romaanikiränik, luulõtaja nink näütekiränik. Timä kõgõ tähtsämb teos om "Don Quijote", midä peetäs edimädses modernses romaanis nink ütes parõmbas romaanis, miä om kunagi kirotõt. Cervantes om pall'o mõotanuq hispaania kiilt.
Descartes'i René

Descartes'i René (prantsusõ keelen René Descartes, ladina keelen Renatus Cartesius; 1596–1650) oll' prantsusõ filosuuf, matõmaatik ja kiränik. Tedä om kutsut muudsa filosoofia esäs. Matõmaatikan lõi tä analüütilidse geomeetriä.
Hugo Victor

Hugo Victor (Victor Hugo, 1802-1885) oll' prantsusõ romaanikiränik, luulõtaja, näütekiränik, esseist, kunstnik ja inemiseõiguisi aktivist. Tä oll' kõgõ tähtsämb prantsusõ romantik. Ku Prantsusmaal hinnatas tedä innekõkkõ ku luulõtajat ja näütekiränikku, sõs välänpuul Prantsusmaad tunnõtas tedä inämb romaanõ perrä.
Molière

Molière (Jean-Baptiste Poquelin, 1622-1673) oll' prantsusõ näütekiränik ja näütelejä, kedä peetäs õdagumaiõ ütes kõgõ suurõmbas komöödiameistris.
Montesquieu Charles

Montesquieu Charles (Charles-Louis de Secondat, baron de La Brède et de Montesquieu, 1689–1755) oll' prantsusõ poliitilinõ mõtlõja (filosuuf), kiä elli valgustusaol. Tä om kuulsa võimõ lahonpidämise teooria luumisõ poolõst, midä s'oo ilma aigu peetäs esiq hindäst mõistõtavas ja miä om sisse kirotõt pall'odõ riike põhisäädüisihe üle ilma. Tä võtt' tarvitusõlõ mõistõq "feodalism" ja "Bütsandsi Impeerium".
Voltaire

Voltaire (François-Marie Arouet, 1694–1778) oll' prantsusõ valgustusao filosuuf, kiränik, esseist, deist. Tä kaits' kodanikuvabahuisi, muuhulgan usuvabahust ja kauplõmisvabahust. Voltaire oll' viläkas kiränik, kiä kirot' egasugutsit kirätöid: näütemänge, luulõt, romaanõ, esseid, aoluuliidsi ja tiidüsliidsi töid, üle 20 000 kirä nink inämb ku 2000 raamatut ja pamfletti.