tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sannaperämägi

Sannaperämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sikamägi

Sikamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sikksaarõmägi

Sikksaarõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sillamägi

Sillamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sulõndusmägi

Sulõndusmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Suurmägi

Suurmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Suusaar

Suusaar om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Toomõmägi

Toomõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ka Tarto liinan om uma Toomõmägi.
Toomõ mägi

Toomõ mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tsiamägi

Tsiamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tõrvamägi

Tõrvamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vanarimägi

Vanarimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Veskimägi

Veskimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Väikumägi

Väikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Värtemägi

Värtemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Äänismägi

Äänismägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kopliperämägi

Kunnumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Kõrvõmägi

Kõrvõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
S'aksa lipp

S'aksa lipp (s'aksa keelen "Schwarz, Rot und Gold") om S'aksamaa riigilipp, miä om pruugin 23. lehekuu pääväst 1949.
Kõvõramägi

Kõvõramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Käpämägi

Käpämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lannumägi

Lannumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Leesikmägi

Leesikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Liivakmägi

Liivakmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lüllemägi

Lüllemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mustikmägi

Mustikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mõtsamägi

Mõtsamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Märdimägi

Märdimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Oromägi

Oromägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Paadimägi

Paadimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Palandumägi

Palandumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Palanumägi

Palanumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pikkmägi

Pikkmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pikäniidü mägi

Pikäniidü mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pähnämägi

Pähnämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Rebäseoosõmägi

Rebäseoosõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ruunamägi

Ruunamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Saarnamägi

Saarnamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Savistumägi

Savistumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Servämägi

Servämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Siksälämägi

Siksälämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Siumägi

Siumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sulumägi

Sulumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Suumägi

Suumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Süvälohomägi

Süvälohomägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sõamägi

Sõamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tammõkannumägi

Tammõkannumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
S'aksa kiil

S'aksa kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 105 mill'onat inemist. S'aksa kiilt kõnõldas päält S'aksamaa, Austrian, Luksõmburgin, Sveidsin, Belgiän ja Liechtensteinin.
Vahimägi

Vahimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Uigumägi

Uigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vaartsmägi

Vaartsmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vanaussaiamägi

Vanaussaiamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Viinamägi

Viinamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Ütsämägi

Ütsämägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tedremägi

Tedremägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Varigumägi

Varigumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vardjamägi

Vardjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Viiramägi

Viiramägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lanna mägi

Lanna mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Lehmimägi

Lehmimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Likõssuu mägi

Likõssuu mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Makõmägi

Makõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Makõ mägi

Makõ mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Mammamägi

Mammamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Maranamägi

Maranamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Marimägi

Marimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Marjamägi

Marjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Murimägi

Murimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Osjamägi

Osjamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Passimägi

Passimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Pedästikumägi

Pedästikumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Persemägi

Persemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Punn'mägi

Punn'mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Riiamägi

Riiamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Riiamägi om ka tähtsä kotus Tarton.
Sandimägi

Sandimägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Sillemägi

Sillemägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tsirgumägi

Tsirgumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tapumägi

Tapumägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Tsõõrikmägi

Tsõõrikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vanatarõmägi

Vanatarõmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Varikmägi

Varikmägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vasilamägi

Vasilamägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Vasila mägi

Vasila mägi om mitmõ Võromaa mäe nimi:
Marjumägi

Essemäe Marjumägi om Hargla kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 127 miitret. 
Marjumägi om mõtsa sisen, sääl pääl kasusõq pedäjäq.
Kunn'mägi (Praali)

Praali Kunn'mägi om Räpinä kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 107 miitret. Mägi om mõtsa sisen, sääl pääl kasusõq päämädselt pedäjäq.
Nulk

Nulk om Setomaa aoluulinõ külli summ. Setomaal om kokko 12 nulka. 
Kiräsõnah om nulgõst edimäst kõrda kirotanuq Hurda Jakob "Setukeste Laulude" edimätseh raamaduh. 
Edimätsih Seto Kuningriigeh oll' sääne kõrd, õt õgast Setomaa nulgast tull' üts vai kats ülebsootska ja kuningriigi rahva ette ja selet', mitä hüvvä näide nulgah om aastaga joosul tett ja mäntseq ommaq näide murrõq minkõ praavtamist tahetas.
Tsätski nulk

Tsätski nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. 
Tsätski nulga piirist om Verska laht, Pihkva järv, Kulja laht, Piusa jõgi ja suurõq mõtsaq, miaq ommaq Verska-Saatserinna tii ja Tarto-Petsere tii vaihõl. Tsätski nulk om uma suurusõlt tõõnõ nulk Poloda nulga perrä. Maa om tasanõ ja liivanõ. 
Tsätski nulgah ommaq säntseq küläq: Verska, Väiko-Rõsna, Kremesova, Veln'a, Popovitsa, Saarõkülä, Määsovitsa, Kostkova, Säpinä, Sestniki, Kolossova, Korela, Verhulitsa, Võõlastõ, Serednä, Jaastrova, Pullukina, Põrstõ, Lõpolja, Jaamistõ, Jatsmanni, Lutõpää, Rääptsüvä, Podmotsa. 
Tsätski nulga keskus om Verska. Suurõp pühä om keväjäne ja talvinõ jüripäiv.
Irboska nulk

Irboska nulk vai Truba nulk vai Üle-Jõgi nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. 
Irboska nulka kääväq säntseq küläq: Kuusinitsa, Saltanuva, Pokolduva, Kov'aslova, Saptja, Vohina, Koss'olka, Ungavitsa, Sagor'a, Truba, Parkanuva, Podles'a, Trõnnõ, Makaruva, Raakva, Sokoluva, Mahnova, Kagarinna, Podkora. 
Irboska nulka om kutst viil ka Truba nulgast. Irboska nulga hummogupuulsõt jako, miaq jääs üle Optjoki jiu, om kutst kaq Üle-Jõgi nulgast. 
Irboska nulgah saavaq kokko kats suurõbat tiid: Riia-Pihkva kivitii ja Petsere-Irboska tii. 
S'oo nulga suurõp pühä om mõlapäiv.
Koolina nulk

Koolina nulk vai Kepinulk vai Heljakeste nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Nulk olõvat uma nime saanuq Koolina mõisa perrä. Tiidäq olõvalt olliq nuuq ainumaq küläq Setomaal, miaq käveq mõisa ala. Mõisaorjusõ peräst om Koolina nulka kutst ka Kepinulgast. Üts jago külli om jaganuq nulga viil poolõst, kutsõh hummogupuulsõt jako Hiljakeste nulgast. 
Koolina nulga küläq ommaq: Palo, Treiali, Jõksi, Puista, Ulaskova, Tsirgu, Lepä, Serga, Tepija, Hilläkeste, Palandõ, Ostruva, Tobrova, Uusvada, Tsergondõ, Vinski, Kitsõ, Poksa, Keerba, Kuksina, Pliia, Paloveere, Teretova.
Luhamaa nulk

Luhamaa nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. 
Luhamaa nulk om Setomaa kõgõ korgõmbidõ mäkiga, miaq künnüseq 218 miitret üle merepinna. Nulgast lätt läbi Riia-Pihkva kivitii. 
Luhamaa nulga küläq ommaq: Labandõ, Tserebi, Mokra, Põrstõ, Sagri, Tiiliste, Leimanni, Napi, Hindsa, Määsi, Korla, Lütä, Pruntova, Teastõ, Tsilli, Läädinka. 
Nulga suurõmb pühi om suvistõpühi.
Mokornulk

Mokornulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Nulga keskus om Obinitsa. 
Mokornulk jääs Piusa jiu, Tuhkavitsa uja ja Korsapalo vaihõlõ. 
Mokornulga ala kääväq säntseq küläq: Kiksova, Obinitsa, Kõõru, Tääglova, Klitsina, Rokina, Martsina, Savioja, Lindsi, Härmä, Navikõ, Ignasõ, Antkruva, Juusa, Tedre, Hilana, Miku, Talka, Vasla. 
Nulga suurõmbaq pühiq ommaq paasapäiv ja mihklipäiv.
Poloda nulk

Poloda nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Tä om nulgõst kõkõ suurõp. Nulga keskus om Mikitämäe külä. 
Poloda nulk nakas pääle Võõpsu küläst ja lätt piuta Nedsäjä küläni vällä. Õdagu poolõh om viirmäne Järvepää külä ja hummogu poolõh Õrsava külä. 
Kokko om Poloda nulgah pia 40 küllä. Parhillatsõ valdu perrä jagamisõh terveh Mikitämäe vald ja Verska valla õdagupuulnõ jago, miaq jääs katõlõ poolõ Tarto-Petsere tiid kooni Verska laheni ja Õrsava järveni.
Maastiku poolõst om Poloda nulk tasanõ - siih om järveranda, kats Setomaa piirijõkõ - Mädäjõgi ja Võhandu jõgi.
Poloda nulgah ommaq säntseq küläq: Võõpsu, Pedäjäalostõ, Varõsmäe, Haudjasaarõ, Käre, Mäeussaia, Laosina, Liiva-Laosina, Töganitsa, Rainova, Rääsolaanõ, Mikitämäe, Kotelniki, Puugnitsa, Soelaanõ, Suurõ-Usinitsa, Väiko-Usinitsa, Igrisõ, Kito, Selise, Järvepää, Ts'olgo, Suurõ-Rõsna, Karisilla, Ton'a, Lobotka, Ersava, Suurõ-Treski, Väiko-Treski, Suurõ-Nedsäjä, Väiko-Nedsäjä.
Raakva nulk

Raakva nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Raakva nulk om jo vanast aost sündünüq kokko Petsere liinaga. Nulga keskusõst võisiq vaest pitäq Mats'urit, koh om olnuq ka kuul.
Raakva nulga piirest ommaq suurõq mõtsaq ümbre külli, Piusa jõgi, Setomaa-Võromaa piirist ollõv Piiruja. 
Raakva nulk om muido tasatsõ maaga, a lõunapuul ja õdagupuul ommaq nulga veereh sügäväq oroq.
Raakva nulga ala kääväq säntseq küläq: Helbi, Mats'uri, Porski, Säpinä, Vaartsi, Vedernika, Vammustõ, Vorobi.
Saatserinna nulk

Saatserinna nulk vai Kohopiimänulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Nulga keskus om Saatserinna, minkõ pühä om päätnits. Päätnitsapäävä sõiru perrä om s'ood nulka kutsut ka Kohopiimänulgast. 
Saatserinna nulga piirist om Piusa jõgi ja vinne külli rida hummogupuul Lädinä küllä. 
Saatserinna nulga küläq ommaq: Perdagu, Tsütski, Lädinä, Patvinna, Pitsinä, Tupina, Vedernika, Litvinna, Saabolda, Kundrusõ, Voronka, Kotelnika, Suränkä, Samarinna. Rääptsüvät arvati vanastõ kah Saatserinna nulka. 
Saatserinna nulk om niisamata ku tõõsõkiq rannalähkoq nulgaq liivatsidõ mõtsuga tasadsõpuulnõ maa, koh juuskvaq vähämbäq ujakõsõq.
Saurova nulk

Saurova nulk vai Anomanulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. 
Saurova nulk nakas pääle säält, koh Petsere liin hummogupuult otsa saa. Taa nulga küläq ommaq katõl puul Riia-Pihkva vai Petsere-Pihkva raudtiid. 
Saurova nulga ala kääväq säntseq küläq: Korski, Karpova, Saurova, Sorokinna, Krabiluva, Sabelinna, Suurõ-Puravitsa, Väiko-Puravitsa, Kolovinna, Nudretsova, Lääpä. 
Saurova nulk om väiga oronõ, suurõp noist om Raudtiiorg. Nulga piiri pääl om korgõ Vasina-Gora mägi ja juusk Optjoki jõgi. 
Saurova nulgah olliq vanastõ suurõq anomategijäq, tuuperäst kutsti tedä ka Anomanulgast.
Seeritsä nulk

Seeritsä nulk vai Keera nulk vai Leega nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. 
S'oo nulga küläq ommaq katõl puul Riia-Pihkva kivitiid, Pankjavitsast Kõvõra verstani. Põh'apuulnõ jago künnüs pia Petsere-Irboska tiini vällä.
Seeritsä nulga ala kääväq säntseq küläq: Kuurakõsõ, Lõkova, Olohkuva, Tserondõ, Ugareva, Kaats'ova, Vil'o, Potalova, Jaaska, Radaja, Sandra, Keera, Jugo, Riiskova, Paltsova, Labõritsa, Pööni, Alaotsa, Kol'o. 
Siih om riah mitmit ilosit järvekeisi. S'oost nulgast ommaq pia 1000 aastaga seeh läbi lännüq tähtsäq kaubasaksu tiiq. N'oid teid piteh ommaq häti toonuq ka sõaq. Parhilla om Radaja küläh kats Seto muusiummi.
Vaaksaarõ nulk

Vaaksaarõ nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. Taa nulk om mägine. 
Vaaksaarõ nulga küläq ommaq: Miikse, Solovja, Kiislova, Pelsi, Vaaksaarõ, Sulbi, Olehkova, Kuigõ, Vasildõ, Krantsova, Moona, Sirgova, Looska, Varõstõ. 
Siih nulgah om kuulsa Miikse kerk, mia ehtedi Stalina aigu ja vana Jaanikivi Miikse uja perve pääl. 
Nulga suurõp pühi om vana jaanipäiv.
Üle-Pelska nulk

Üle-Pelska nulk om üts Setomaa katõsttõistkümnest nulgast. 
Üle-Pelska nulga piirest ommaq Piusa jõgi, Pelska uja, Tuhvitsa uja. Lõunõ poolõh säänest väiga selget piiri olõ-õiq, säält juusk piir Tiirhanna küläst Küllätüvä külä pääle. 
Üle-Pelska nulga ala kääväq säntseq küläq: Suurõ-Tsäältsüvä, Väiko-Tsäältsüvä, Võmmorski, Jaanimäe, Simaski, Tupl'ova, Kiiova, Polovina, Kusnetsova, Tess'ova, Meldova, Helbi, Kropkova, Jermakova, Veretinna, Kaamenitsa, Triginä, Tiirhanna, Küllätüvä, Kraoski, Masluva, Tsumba, Pultsuva. 
Nulga suurõp pühi om migulapäiv.
Põrstõ

Põrstõ om mitmõ külä nimi. 
Võromaal om
Setomaal ommaq
Saarõkülä

Saarõkülä om mitmõ külä nimi. 
Võromaal om
Setomaal om
Ts'olgo

Ts'olgo om mitmõ külä nimi. 
Võromaal om
Setomaal om
Jaanimäe

Jaanimäe om mitmõ külä nimi. 
Võromaal om
Setomaal om
Sulbi

Sulbi om mitmõ külä nimi. 
Võromaal om
Setomaal om
Richard I

Richard I (1157-1199) oll' Inglüsmaa kuning 6. hainakuu pääväst 1189 kooni kuulmisõni 1199. aastagal. Tedä kutsuti viil Richard Lõvisüämes, tuuperäst et tä oll' kuulsa ku suur sõamiis ja sõapäälik.
Kenya

Kenya vai Keeniä, ammõtlidsõlt Kenya Vabariik, om Afriga riik. Kenya pääliin om Nairobi.
Kesk-Afriga Vabariik

Kesk-Afriga Vabariik om Afriga riik. Kesk-Afriga Vabariigi pääliin om Bangui.
Komooriq

Komooriq, ammõtlidsõlt Komoori Liit, om Afriga riik. Komoorõ pääliin om Moroni.
Kongo Demokraatlik Vabariik

Kongo Demokraatlinõ Vabariik (lühkolt Kongo DV) om Kesk-Afriga riik. 1908–1960 kand' riik nimme Belgiä Kongo, 1971–1997 Sair (Zaire). Kongo DV piiririigiq ommaq Kongo Vabariik, Kesk-Afriga Vabariik, Lõunõ-Sudaan, Uganda, Rwanda, Burundi, Tansaania, Sambia ja Angola.
Kongo Demokraatlidsõ Vabariigi pääliin om Kinshasa.
Valitsõmisjaotus.
Vahtsõ põhisäädüse perrä jagonõs Kongo DV alatõn 1. radokuu pääväst 2009 25 provintsis ja pääliina-alas:
Rahvastik.
Kongo DV-s eläs üle 200 rahva ja hõimo. Noist suurõmbaq ommaq lubaq 18%, kongoq 16,1%, mongoq 13,5%, ruandaq 10,3%, asandõq 6,1%, bangiq ja ngalõq 5,8%.
94% elänikest ommaq ristiusko, päämädselt katoliiklasõq (55%).
Kongo Vabariik

Kongo Vabariik om Kesk-Afriga riik. Kongo Vabariigi pääliin om Brazzaville.
Lesotho

Lesotho, ammõtlidsõlt Lesotho Kuningriik, om Lõunõ-Afriga riik. Lesotho pääliin om Maseru.
Libeeriä

Libeeriä, ammõtlidsõlt Libeeriä Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Libeeriä pääliin om Monrovia.
Liibüä

Liibüä, ammõtlidsõlt Suur Liibüä Araabia Sotsialistlik Rahvadžamahirija, om Põh'a-Afriga riik. Liibüä pääliin om Tripoli.
Lõunõ-Afriga Vabariik

Lõunõ-Afriga Vabariik om Afriga riik. Lõunõ-Afriga Vabariigi pääliin om Pretoria.
Madagaskar

Madagaskar, ammõtlidsõlt Madagaskari Vabariik, om Hummogu-Afriga riik. Madagaskari pääliin om Antananarivo.
Malawi

Malawi, ammõtlidsõlt Malawi Vabariik, om Hummogu-Afriga riik. Malawi pääliin om Lilongwe.
Mali

Mali, ammõtlidsõlt Mali Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Mali pääliin om Bamako.
Maroko

Maroko, ammõtlidsõlt Maroko Kuningriik, om Põh'a-Afriga riik. Maroko pääliin om Rabat.
Mauritaania

Mauritaania, ammõtlidsõlt Mauritaania Islamivabariik, om Afriga riik. Mauritaania pääliin om Nouakchott.
Mauritius

Mauritius, ammõtlidsõlt Mauritiusõ Vabariik, om saarõriik Afriga ranna lähkon India suurõnmeren. Mauritiusõ pääliin om Port Louis.
Mosambiik

Mosambiik, ammõtlidsõlt Mosambiigi Vabariik, om Lõunõhummogu-Afriga riik. Mosambiigi pääliin om Maputo.
Namiibia

Namiibia, ammõtlidsõlt Namiibia Vabariik, om Lõunõ-Afriga riik. Namiibia pääliin om Windhoek.
Poliitiga.
Presidendis valiti 2024. aastagal Netumbo Nandi-Ndaitwah.
Niger

Niger, ammõtlidsõlt Nigeri Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Nigeri pääliin om Niamey.
Rwanda

Rwanda, ammõtlidsõlt Rwanda Vabariik, om Kesk-Afriga riik. Rwanda pääliin om Kigali.
Sambia

Sambia, ammõtlidsõlt Sambia Vabariik, om Lõunõ-Afriga riik. Sambia pääliin om Lusaka.
São Tomé ja Príncipe

São Tomé ja Príncipe, ammõtlidsõlt São Tomé ja Príncipe Demokraatlinõ Vabariik, om riik Afrigan Guinea lahen São Tomé ja Príncipe saarõ pääl nink mitmide väikside saari pääl. São Tomé ja Príncipe pääliin om São Tomé.
Senegal

Senegal, ammõtlidsõlt Senegali Vabariik, om Õdagu-Afriga riik. Senegali pääliin om Dakar.
Irratsionaalarv

Irratsionaalarv om reaalarv, miä olõ-iq jagoarv, tuu tähendäs, miä olõ-iq katõ tervearvo jago, kon jagaja olõ-iq null. Või ka üteldäq, et irratsionaalarvoq ommaq reaalarvoq, midä saa-iq kirja pandaq ku lõplikkõ vai perioodiliidsi komaarvõ - niiviisi tuvvas nääq harilikult sisse kooliraamatin. Et reaalarvõ hulk om mitteloenduv, a jagoarvõ hulk loenduv, sõs irratsionaalarvõ hulk om kah mitteloenduv. Tuu tähendäs, et suurõmb jago reaalarvõ ommaki irratsionaalarvoq. Tunnõtumbaq irratsionaalarvoq ommaq π, e ja formula_1.
Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq

Eesti Vabahussõa mälehtüsmärke nimekiri lugõ üles Eesti Vabahussõa ja tuuga köüdet sündmüisi ja inemiisi avvos pistü pant mälehtüsmärgiq.
Jopeki Anna Maria

Jopeki Anna Maria (Anna Maria Jopek, sündünüq 14. joulukuu pääväl 1970, Varssavin, Poolan) om poola tsäss- ja popmuusik. 1997. aastaga Õurovisioni lauluvõistlusõl oll' tä Poola iist välän lauluga "Ale jestem" ja sai tuuga 25 riigi hulgan 11. kotussõ.
Eesti Vabahussõan hukkasaanuisi mälehtüssammas

Eesti Vabahussõan hukkasaanuisi mälehtüssammas om mälehtüssammas Eesti Vabahussõan hukkasaanuisi sõamiihi mälehtüses. Mälehtüssambidõ pandmisõ mõttõga tull' vällä Eesti vabariigi pääministre Piibu Ants, kiä kuts' 8. märtekuu pääväl 1920 kokko nõvvopidämise, kon arotõdiq, kuis meelen pitäq sõamiihi, kiä Vabahussõan hukka saiq. Löüti, et mälehtüssambit tulõ pandaq üle kõgõ Eesti.
1920. aastagast pääle naatigi noid mälestussambit pistü pandma. Pia ekka kihlkunnakeskustõ tetti mälehtüssammas uma kihlkunna sõamiihi mälehtüses. Pääle tuud panti sambit viil suurõmbihe liinohe ja viil mitmihe paikohe. Tuu jaos and' rahha rahvas, tetti ka häätegevüsüritüisi. Kokko panti üle Eesti pistü pia 200 mälehtüsmärki, noist Võromaal 13.
Nõvvokogo võimo aol häötiq võimoq inämbüse sambist ärq. Noid naati tagasi tegemä 1980-ndide aastagidõ lõpon muinsuskaitsõliikmisõ iistvõtmisõl.
Helme kihlkund

Helme kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Aoluulidsõlt oll' tä Viländimaal. Kihlkunna keskus om Helme.
Kolga-Jaani kihlkund

Kolga-Jaani kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Kolga-Jaani.
Kõpu kihlkund

Kõpu kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Kõpu.
Paistu kihlkund

Paistu kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Aoluulidsõlt oll' tä Viländimaal. Kihlkunna keskus om Paistu.
Pilistvere kihlkund

Pilistvere kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Pilistvere.
Põltsamaa kihlkund

Põltsamaa kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Põltsamaa.
Suurõ-Jaani kihlkund

Suurõ-Jaani kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Suurõ-Jaani.
Tarvastu kihlkund

Tarvastu kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Tarvastu kihlkund om Viländimaal, Võrtsjärve õdaguveeren. Kihlkunna keskus om täämbädsel pääväl Mustla alõvik. Tarvastu külä ja kerik ommaq õkva Mustla küle all.
Luudus.
Tarvastu kihlkund om Võrtsjärve õdaguveeren. Järve veeren om mitmit soid: Mikumärdi suu, Arupera suu, Nälgu suu ja Arumetsa suu.
Kihlkunnan juuskvaq lõunõ puult põh'a poolõ Tarvastu jõgi ja Õhne jõgi, miä mõlõmbaq lääväq Võrtsjärve. Ärma jõgi om Mõnnaste kandin Tarvastu ja Viljandi kihlkunna piiris. 
Tarvastu Kihlkunnan ommaq Järveküla luuduskaitsõala ja Kalbuse kaitsõala.
Viländi kihlkund

Viländi kihlkund om kihlkund Viländimaal. Kihlkunna keskus om Viländi.
Anseküla kihlkund

Anseküla kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Anseküla.
Jaani kihlkund

Jaani kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Jaani.
Jämaja kihlkund

Jämaja kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Jämaja.
Kaarma kihlkund

Kaarma kihlkund om kihlkund Saarõmaal.
Karja kihlkund

Karja kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna suurus om 274 km².
Kihelkonna kihlkund

Kihelkonna kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Kihelkonna.
Kärla kihlkund

Kärla kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Kärla.
Mustjala kihlkund

Mustjala kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Mustjala.
Pöide kihlkund

Pöide kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Pöide.
Püha kihlkund

Püha kihlkund om kihlkund Saarõmaal.
Ruhnu kihlkund

Ruhnu kihlkund om kihlkund Saarõmaal.
Valjala kihlkund

Valjala kihlkund om kihlkund Saarõmaal. Kihlkunna keskus om Valjala.
Haljala kihlkund

Haljala kihlkund om kihlkund Viromaal Soomõ lahõ veeren. Kihlkunna keskus om Haljala.
Iisaku kihlkund

Iisaku kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Iisaku.
Jõhvi kihlkund

Jõhvi kihlkund om kihlkund Viromaal Soomõ lahõ veeren. Kihlkunna keskus om Jõhvi.
Kadrina kihlkund

Kadrina kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Kadrina.
Lügänüse kihlkund

Lüganuse kihlkund om kihlkund Viromaal Soomõ lahõ veeren.
Rakvere kihlkund

Rakvere kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Rakvere.
Simuna kihlkund

Simuna kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Simuna.
Vaivara kihlkund

Vaivara kihlkund om kihlkund Viromaal. Tä om Viromaa kõgõ hummogupoolitsõmb kihlkund nink küünüs Narva lahõst Peipsi järveni.
Viru-Jaagupi kihlkund

Viru-Jaagupi kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Viru-Jaagupi.
Viru-Nigula kihlkund

Viru-Nigula kihlkund om kihlkund Viromaal Soomõ lahõ veeren. Kihlkunna keskus om Viru-Nigula.
Väike-Maarja kihlkund

Väike-Maarja kihlkund om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Väike-Maarja.
Audru kihlkund

Audru kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Audru.
Halliste kihlkund

Halliste kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Aoluulidsõlt oll' tä Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Halliste.
Häädemeeste kihlkund

Häädemeeste kihlkund om kihlkund Lõunõ-Pärnomaal. S'oo ilma aigu jääs kihlkunda Häädemeeste vald ja Tahkuranna valla lõunõjago. Kihlkunna keskus om Häädemeeste. 
Kihlkund võtt hindä ala kitsa rannariba Liivi lahõ veeren alatõn Pärnu kihlkunna maiõst (täpsembält Uulust) kooni vana Volmari (s'aksa keelen "Wolmar", läti keelen Valmiera) maakunna piirini Treimani man, 5 km inne Iklat. Ikla ümbrüse maaq õkvalt inne Eesti-Läti piiri kuulusõq aoluulidsõlt Volmarimaa Salatsi kihlkunda nink ommaq osa muistsitsõst liivläisi Metsapoole maakunnast (läti keelen "Metsepole").
Luudus.
Häädemeeste kihlkund om Õdagumere veeren.
Aolugu.
Ordu aol kuulu Häädemeeste kihlkunna ala Pärno komtuurkunda. Võimalik, et hummogupoolinõ soinõ jago kuulu ka Viländi komtuurkunna ala. 
Häädemeeste kihlkund (s'aksa keelen "Kirchspiel Gudmannsbach") moodustõdiq 1862. aastagal alast, miä 17. aastagasaa lõpon kuulu Tori kihlkunda, 18. aastagasaa edimädsel poolõl Pärno kihlkunda, aastagil 1752–1775 Saarde kihelkunda nink 1776–1862 jälq Tori kihlkunda.
17. aastagasaa tõsõst poolõst pääle om Häädemeestel abikerik. Täämbädse pääväni püsünü Häädemeeste kirik om ehitet 1874. aastagal.
Häädemeeste kihlkunna mõisaq.
Kihlkunnan oll' 4 mõisat: 1 kerigumõisa ja 3 riigimõisat.
Kiil ja kultuur.
Kiil.
Sõnno, midä Väiko murdõsõnastigu perrä om üles kirotõt õnnõ Häädemeeste kihlkunnast: "lääram" (larm), "ligimase" (ligembähe), "laugujalga" (kipõstõ), "kühmer" (madalik), "kapus" (sukk), "jupp-jubinal" (ütsüte perän), "ratasrõngast" (ümbretsõõri), "soolep" (laisk) jne.
Karksi kihlkund

Karksi kihlkund om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Aoluulidsõlt oll' tä Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Karksi.
Kihnu kihlkund

Kihnu kihlkund om kihlkund Pärnomaal Kihnu saarõ pääl. 
Kiil ja kultuur.
Kihnun om häste alalõ püsünü uma kiil ja kultuur. Kihnlasõq kandvaq hää meelega ummi rahvarõivit. Kihnu kultuuriruum kuulus UNESCO suulidsõ perändi meistriteossidõ nimekirja. 
12. urbõkuu pääväl 2009 ilmu Kihnu Kultuuri Instituudi vällä annõt kihnukeeline aabits (aabets).
Mihkli kihlkund

Mihkli kihlkund om kihlkund Pärnomaal. 
Kiil ja kultuur.
Om olõman Mihkli Kihelkonna Kultuuriselts.
Pärnu kihlkund

Pärnu kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Pärno liin.
Pärnu-Jaagupi kihlkund

Pärnu-Jaagupi kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Pärnu-Jaagupi.
Saarde kihlkund

Saarde kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Saarde.
Tori kihlkund

Tori kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Tori.
Tõstamaa kihlkund

Tõstamaa kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Tõstamaa.
Vändra kihlkund

Vändra kihlkund om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Vändra.
Hageri kihlkund

Hageri kihlkund om kihlkund Lõunõ-Harjomaal. Kihlkunna keskus om Hageri.
Harju-Jaani kihlkund

Harju-Jaani kihlkund om kihlkund Harjomaal.
Harju-Madise kihlkund

Harju-Madise kihlkund om kihlkund Harjomaal Õdagumere veeren.
Juuru kihlkund

Juuru kihlkund om kihlkund Lõunõ-Harjomaal. Kihlkunna keskus om Juuru.
Aolugu.
Aastagal 1238 tetti Juuru kerigukihlkund lakja Hageri kihlkunnast.
Jõelähtme kihlkund

Jõelähtme kihlkund om kihlkund Harjomaal Soomõ lahõ veeren Talliinast hummogu puul. Kihlkunna keskus om Jõelähtme.
Jüri kihlkund

Jüri kihlkund om kihlkund Harjomaal Talliinast lõunõ puul. Kihlkunna keskus om Jüri.
Aolugu.
Jüri (vai Vaisjala, Vaskjala) kerigukihlkund om moodustõt aastagal 1220 vai 1221. Inne kuulu parhilladsõ Jüri kihlkunna maa vanõmbahe kihlkunda, mink nimi ladina keelen oll' Taani hindamisraamadu perrä Ocrielæ ja miä oll' üts kolmõst Revala maakunna kihlkunnast.
Banjul

Banjul om Gambia pääliin ja suurusõ poolõst neläs liin. Banjuli liin om ehitet Gambia jõõ suun olõva St. Mary saarõ pääle.
Peko Helü

Peko Helü om alates 2006. aastagast Obinitsan ilmuv setokeeline aokiri. Ilmus kõrra aastan.
Aokirä päätoimõndaja om Riitsaarõ Evar ja toimõdaja Kauksi Ülle.
Iisli

Iisli (ladina k. "Equus asinus") om hobõsõ muudu kodoelläi. Iisli om kodostõt 4000 i. m. a. Egüptüsen. Tedä pruugitas kõgõ inämb vioeläjäs. Vanaq ruumlasõq peiq iislit pühäs eläjäs. Õuruupahe ilmuq iisliq pronksiaol, kongi 2000 aastakka i. m. a. Lõunõpoolitsidõ maiõ väikeisin majapidämiisin pruugitas kergembide kuurmidõ vidämises iislit ka täämbädsel pääväl.
Vällänägemine.
Iisli om hobõsõst vähämb. Pää ja kõrvaq ommaq täl kihäga võrrõldõn suurõmbaq, ku hobõsõl. Iislil ommaq piinüq jalaq, kabjaq ja hanna otsan pikembist karvost tutt. Iisli om hariligult hall, a või ollaq ka hallikaspruun. Lühkü lakk ja hand ommaq muust kihäst tummõmbaq.
Alõts'a

Alõts'a om haralidsõ ploomipuu ("Prunus cerasifera") vili.
Alõtša om ploomist veidüq vähämb luuvili. Värmi poolõst või tä ollaq kõllane, verrev, harvõmbahe must. Alõts'a om maigu poolõst hapnõmb ku pluum. 
Suurõmbidõ viljoga alõts'asortõ kasvatõdas pall'o Ukrainan ja Vinnemaal.
Tsitron

Tsitron om tsitronipuu vili. 
Tsitroniq ommaq muist puuvil'ost hapnõmbaq. Näide seen om 5...7% tsitronhapast. Tsitroniid kor'atas kolm kõrda aastan, näütüses Sitsiilian kor'atas viljo süküskuust märtekuuni, joulukuust lehekuuni ja piimäkuust-süküskuuni.
Beirut

Beirut om Liibanoni pääliin. Liin om Vaihõmere veeren.
Brasília

Brasília om Brasiilia pääliin. Liin om Amazonasõ ja Paraná jõgikunna viilahkmõ pääl.
Brazzaville

Brazzaville om Kongo Vabariigi pääliin. Liin om Kongo jõõ hüä perve pääl.
Bridgetown

Bridgetown om Barbadosõ pääliin ja üteliidsi riigi kõgõ suurõmb liin.
Belmopan

Belmopan om Belize'i pääliin. Liin om riigi keskjaon, Belize'i jõõ veeren, umbõs 80 km merest ja inneskidsest pääliinast Belize'ist. Liina ümbre om troopilinõ ts'ungli.
Linohk

Linohk (vai linnohk, linnuk, tsirgumari, luumari vai kivimari, ladina k. "Rubus saxatilis") om pia üle terve Õuraasia põh'apoolidsõ jao kassuv verevide marjoga kasv ruushäitsmeliidsi sugukunna molohka perrekunnast. Mari ja kasv esiq om molohka muudu, a kasus kuivõmba maa pääl ja mar'aq ummaq vereväq ja hapnõmbaq.
Linohk om harilik mari nii Võromaa ku terve Eesti mõtson. Linohk om süüdäv mari, a tedä süvväs ja kor'atas veidüq. Mari om samasugutsidõ kivitside siimnidega nigu molohk, a hapnõmba maiguga. Mar'aq saavaq valmis süäsuvõ paiko, ütel aol mustikidõ ja vabarnidõga.
Granaatupin

Granaatupin om puuvili, granaatuibu vili. Taa om tihtsä, kõva koorõga tsitronist vähä suurõmb 5–12 cm läbimõõduga puuvili, mil om seen umbõs 600 seemend. Süvväski noidsammo siimnit üten noidõ ümbre olõva mahlakadsõ vilälihaga.
Granaatubina mahl om virgutava ja immuunsüstemmi tugõvdava toimõga.
Granaatupin om viläkusõ ja võimu sümbol.
Granaatuibu

Granaatuibu om lämmämaa viläpuu, mink viläq ommaq granaatubinaq.
Greip

Greip ehk greipfruut om greibipuu (pomelopuu ja apõlsiinipuu ristandi) vili.
Greip om apelsiini muudu, a om suurõmb ja mõro maiguga. 
Greip om väärtüslik puuvili, esiqeränis pall'o C-vitamiini poolest.
Kell

Kell om säädüs ao mõõtmisõs. 
Kell om üts vanõmbit lövvüssit, miä om tettü, et mõõtaq ja/vai rehkendäq aigõ, miä ommaq vähämbäq ku luuduslidsõq mõõdussõq nigu üüpäiv, aastak. Kell tüütäs määntsegi püsüvä kõrraperälidse jakkusõ pääl, näütüses maakerä püürdlemise, tiksli, kvartsplaadi, aadomidõ vai molõkullõ kõikmisõ vai muul sääntse pääl.
Aomõõtmisõ riistaq.
Inämb tunnõduq aomõõtmisriistaq ommaq sainakell, käekell, herätüskell. Kõgõ vanõmbas peetäs pääväkellä, miä tüütäs niimuudu, et päävä tett var'o kotus kellä plaadi pääl näütäs, määntsen püürdlemise faasin püürldev maakerä parahhe om. 
Tikslikelläq ommaq hariligult sainakelläq. 16. aastagasaal naati tegemä massinavärgiga karmanikelli. Edimält nimitedi noid Nürnbergi munõs. Kvartskell om kvantresonaatriga püsüvas saad elektronkell. 20. aastagasaal levisi käekelli kandminõ ja naati tegemä elektronkelli. 20. aastagasaa lõpun naati tegemä raadiokelli, midä säetäs õigõs märgüssidega eräliidsi aomärgüssit saatva raadiosaatja päält. 
Parhilla ommaq kõgõ täpsämbaq kelläq aadomkelläq. Nuuq ommaq kvartskelläq, mink käüki võrrõldas tseesiümi, hapasnigu vai rubiidiumi aadomidõ elektronnõ tõistsugutsidõ energiätasõmidõ perrä vastava raadiosagõhusõga.
Jante säädüs

Jante säädüs om pääas'aligult Skandinaaviamaiõ kottalõ käüv sotsioloogiline termin, miä tähendäs hindäperätsele halvastõ päälekaemist. Säädüse perrä ommavaq üte inemise kõrdaminegiq ja võiduq iloduq ja jälleq. Kiäki tohe-i ütiskunnast vällä paistudaq.
Mõistõ märke vällä kiränik uman raamatun "Pagõja ületäs umaq jäleq", norra keelen "En flyktning krysser sitt spor". Sandemose esä oll' taanlanõ ni imä norrakõnõ. Raamat kõnõlas ütest Jante-nimelidsest väikust liinast Taanin, kon kõik tiidväq kõiki. Kiränik pruuvsõ täpsäle vällä üteldäq midägi, miä oll' aastagasatu skandinaavlaisi hingeelon olnuq. 
Säädüs om kokko pant kümnest riiglist, miä kõik ommavaq üte riigli eri kujoq:
Põrgnas

Põrgnas vai aidpõrgnas vai kultuuripõrgnas ("Daucus carota sativus, Daucus sativus") om sarikaliidsi sugukunna põrknidõ perrehe kuuluv katõaastanõ kasv.
Eestin peetäs söögipõrknit tähtsäs aidviläs. Tiidüsligult selet’ põrgnast edimält Linnaeus.
Põrgnas om katõ-aastanõ kasv. Edimädsel aastagal kasutas tä lehekodarigu ja juurõvilä. Tõsõl aastagal kasutas kooniq ühe miitre korgudsõ harolidsõ ts'aukhäiremäga varrõ, mändsel arõnõsõq häitsmeq ja küdsäseq siimneq.
Põrgnas idänes aigopiten ja tulõ üles hariligult kümne kooniq katsatõistkümne päävä peräst päält külbmist. Kihonõmisaig olõnõs mulla niiskusõst ja kraadist. Lämmän niiskõn mullan võivaq hää jovvuga siimneq kihodaq esikiq nädäli peräst. Edimäne peris leht tulõ kats nädälit peräst kihonõmist.
Leheq ommaq pikäq roodsuga pistülidseq vai nõsõsõq pistü kolmnuka kujogaq, miä om mitmõkõrdsõlt sulgjalt lahkidsõ lehelabaga. Perislehti välla tulõmisega nakkas luuma ka juurõvili.
Juurõvilä tegünemist uurnuq tiidläseq teiq selges, et ku viläle kõgõst loomaleheq jättäq, sis juurõviljä ei tegüneq. Ku õnnõ loomaleheq ärq võttaq, sis kasus väega lühkene juurõvili.
Uma juurõ sisse korjas kasv söögiväeq, miä ommaq tarvilidsõq pikä varrõ kasvatamisõs ja häitsemises tõsõl eloaastal. Põrkna süä om hariligult koorõst hellemb ja puidsõmb ni sääl om veidemb vitamiinõ. Põrkna juurõvili om väega painsa ja muut kergehe hindä tüübilist kujjo. 
Kuq põrknaq külbetäseq vallalidsõ pinna pääle, kon ei olõq kivve, sis põrkna juur ei deformiirüq. Siimnide läbimõõt om üts kooniq kats millimiitrit ja nuuq tulnuq külbäq katõ tsendimiitre süvvüste. Kõgõ parõmbalõ kasus põrgnas täüsvalgusõn, õnnõ veitkese kannahtas tä ka varjo. Suurõs kasusõq põrknaq nelä kuuga
Põrkna siimnit saa tarvitaq kolm-neli aastakka. Siimneq ommavaq kõva esiqmuudu haisugaq, selle sääl ommaq seen eederliguq õliq. Siimnil ommaq tihtsähekülen nõglaq, näidega kinnütüseq siimneq ütstõsõ külge.
Põrkna eri sordõl tetäs vaiht juurõ perrä.
Põrkna esiqmuudu pihlõnõ värv tulõ β-karoteenist. Inemise ihon muutus tuu osalidsõlt A-vitamiinis. Põrknidõ ülearo pall'o süümisest tulõ karotenuus, miä tege naha pihlõtsõs.
Põrkna sisen om pall'o kiudollust, antioksüdantõ ja mineraalõ.
Põrknit soovitõdas süvväq innekõkkõ süäme-, massa- ja rauhahaigil. Värski põrkna ja põrknamahla sakõ pruukminõ tege kihä kõvõmbas ja tõvõkimmüst tege kah parõmbas.
Handi kiil

Handi kiil (tõõsõ nimegaq "ostjaki kiil", handi keeles ханты ясаӈ, hanty yasaṋ) om soomõ-ugri kiil, midä kõnõlõsõq Õdagu-Tsiberin eläväq handiq. Handi kiil om Uurali kiilkunna Ugri kiili Obi-ugri rühmä kiil. Handi kiilt kõnõldas Vinnemaal Handi-Mansimaal, Jamali Neenedsi hindavolitsõn piirkunnan ja Tomski oblastin Aleksandrovskoje ja Kargosoki rajoonin. 1994. aasta Salmineni ja Janhuneni uurmisõ perrä elli Vinnemaal 12 000 handi keele kõnõlõjat. 2002. aasta rahvalugõmisõ perrä elli Vinnemaal 13 600 handi keele mõistjat, a 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä oll' näid õnnõ 9584. 
Handi kiil om ohoalonõ kiil. Handi keele kõgõ läkümb hõimokiil om mansi kiil. Handi kiil om tunnõt ummmi murdidõ hulga poolõst. Murdidõ õdagurühmä kuulusõq Salehardi, Obi ja Irtõši murdõq Hummogurühmä kuulusõq Surguti ja Vahhi-Vasjugani murdõq, miä ommaq jagonuq kolmõstõistkümnes murrakus. Kõik murdõq ommaq egäüts väega esiqmuudu, kolmõ päämädse murdidõrühmä (kolmas om põh'arühm) kõnõlõjaq ei saaq ütstõõsõst arvo.
Udmurdi kiil

Udmurdi kiil ("удмурт кыл") om soomõ-ugri kiilkunna permi kiil. Kiilt kõnõlõsõq udmurdiq. Vinnemaal Udmurdi Hindävolitsõn Vabariigin om udmurdi kiil vinne keele kõrval ammõtlinõ kiil.
2010. aastaga Vinnemaa rahvalugõmisõ perrä kõnõli Vinnemaal udmurdi kiilt 324 338 inemist. 
Kõgõ lähkümbäq hõimokeeleq ommaq komi kiil ja permikomi kiil.
Udmurdi kiil om ohoalonõ kiil. Udmurdi kiilt kõnõldas veidüq ja taad ei peetäq tähtsäs. Vinne kiilt on udmurdõlõ egä päiv tarvis, õnnõ udmurdi keelega toimõ ei tulõq. 99 000 udmurdi koolilatsõst opvaq imäkiilt õnnõ 29 000, udmurdikiilset oppust om õnnõ maa-algkoolõn, miä ommaq ettevalmistusõs vinnekiilsele oppusõlõ. Udmurdi Vabariigi parlament om andnuq udmurdi keelele riigikeele staatusõ, a keelesäädüs löüd tugõvat vastasaiso.
Esiqmuudu tõisist soomõ-ugri keelist om udmurdi kiil tuu poolõst, et täl om rasõhus viimädse silbi pääl. Arvatas, et tuu om turgi kiili mõjo. Udmurdi keelen olõ-iq vabahelükokkokõlla. Udmurdi keelen om 15 käänüst. 
Udmurdi tähistü om kirillitsa tähtiga ja näge vällä sääne:
Chhinnamasta

Chhinnamasta (Sanskrit: "छिन्नमस्ता, Chinnamastā", „tuu, kink pää om ärq lõigat“), kõnõldas ka Chinnamasta, Chhinnamastika ni Prachanda Chandika, om üts kümne tantristligu naisjumala (Mahavidya) siäst, Devi, hindude jumaligu imä mõtsik, vihalinõ külg. Chhinnamastat või lihtsähe ärq tundaq tä hirmsa puusli perrä. Tuu um naisjummal, kiä om esiqhindäl pää otsast ärq lõiganuq, hoit taadsama pääd uman üten käen, kõvvõr mõõk om tõsõn käen. Kolm vereujja purskasõq vällä tä kaalast ja naist joovaq tä kats saatjat ja tä esiq. Chhinnamasta sais hariligult vaihõkõrran olõva paari pääl.
Chhinnamastat köüdetäs hindäohvõrdamisõ arvosaamisõga, niisama kundalini – vaimlidsõ energiä – herätämisega. Tedä peetäs ka seksuaalsõ hindäkontrolli ja seksuaalväe kihästüses, olõnõvalt seletüsest. Tä sümbolisiir Devi mõlõmbat külge: ello kinkvät ja ello võtvat. Timäst kõnõlõvaq jutussõq rõhutasõq timä tuudut ohvrit – tõnõkõrd imälikku elementi, ni seksuaalsõt dominanti ja hinnast ärqhäötävät vihha. Kuiki nigu Mahavidya om tä patronaaži all, ei olõq tälle pühendedüid templiid väega pall'o. Inämb või naid löüdäq Põh'a-Indian ja Nepaalin. Niisamatõ om Chhinnamasta ütsilde (individuaalnõ) tiinmine harv, selle et tä om mõtsigu loomuga ni timä tiinmist ja timä poolõ püürdümist peetäs ohtligadsõs. Timä ütsilde tiinmine om inämbjaolt tantristlik, midä tegeväq "tantrikaq", joogiq ja maailmast ärpüürdnüq. 
Chhinnamastat tiidväq nii hinduq ku budistiq.
Čaksi Aleksandrs

Čaksi Aleksandrsit (Aleksandrs Čaksi) või pitäq ütes Läti tähtsämbäs luulõtajas. Čaks sündü 1901. aastaga 27. rehekuu pääväl Riia liinah. Timä esä-imä olliq rättsepp Jānis Čadarainis ja timä tõõnõpuul Emilija. Timä edevanõmbidõ nimi oll' Čadarainis-Čaks, agaq seo nime tõõnõ puul oll' ao joosul ärq kaonu. Ildampa valõ Čaks nimelt tuu tõõsõ poolõ hindäle pseudonüümis. Ku Čaks oll' kümne aastaga vana, ast' ta Riia Aleksandri gümnaasiummi. Perän Gümnaasiumi lõpõtamist ast' Čaks Moskva ülikooli tohtritiidüskunda. Moskvah puttõ tä kokko futuristõ ja imažinistõga ni kirot' 17 aastaga vannudsõlt uma edimädse luulõtusõ, mie oll' vinne keeleh. 1919. aastagal võeti Čaks Verevähe Sõaväkke, koh tä muusiäh võidõl' Läti verevide kütte siäh. 
Jälki Riiah ollõh ast' Čaks Läti ülikooli tohtritiidüskunda, a vaiht' pia tuu ala balti keeletiidüse vasta. Päält ülikooli lõpõtamist oll' tä Drabešu latsi var'opaiga man olõva kooli juhtja ja oppaja. 1927. aastagal oll' Čaks jälq Riia liinah, koh tä tõisi nuuri kiränigõga üteh asot' kirästüse Seši (Kuus) ja luulõaokirä Jauna Lira (Vahtsõnõ Lüür) ni võtt' ossa rühmitüse Zaļā vārna (Hal'as Varõs) tüüst.
Läti luulõhe tõi Čaks vahtsit tuuli. Innemb oll' läti luulõq kõnõlnuq inämbalt jaolt maaelost. A Čaks kirot' liinast ni hariligõst liinainemiisist. Lemmikteemas oll' Čaksi jaos veeereliin. Čaks esiq ütel', et või kirotaq ütskõik minkast. Niguq pall'osit kiränikkõ, kiusati ka Čaksi Nõvvokogo aol takan, minkperäst täl tekkü depressiuun. 
Luulõtaja kuuli 8. radokuu pääväl 1950. aastagal. Lätih um Čaks täämbätseni pääväni tunnõt ja armastõt. Eesti keeleh on ilmnu timä luulõkogo Igavene Riia, mä om ümbre pant Livia Viitolil.
Kunn

Kunn om katõpaigaelläi, tuuperäst, et ta saa elläq maa pääl ja viin kah. 
Eesti kunnaq.
Eestin om üttekokko ütstõist katõpaigaeläjat, kats noist ommaq vesihobõsõq (harivesihopõn ja tähnikvesihopõn) ülejäänüq ütessä ummavaq kunnaq. Kunnõst eliskeles meil hainakunn, suukunn, lumbikunn, viikunn, järvekunn, muakunn, harilik kärnkunn, kõrõ ja hal'as-kärnkunn. 
Kunnõ elo.
Kunnaq sööväq ja ommaq talvitsõl aol maa pääl, a ilmalõ tulõvaq viin. Siginemises tahtvaq nimäq vähämbit ja suurõmbit lumpõ ja muid lämmit viisilmi, kohe kudõ and sisse pandaq. Pääle tuud nakas konnakudõst väikeisi hannaga kunnapoigõ kasuma. Edimädseq nädäliq ommaq kunnapojakõsõq viin, kooniq nail hanna asõmõlõ jalakõsõq tegüneseq. Pääle muundumisõ ao üleelämist lätväq nä uma jala pääl maa pääle süüki hankma ja pääle tuud jääseq sinnäq talvõ aos kah.
Kunnõ kaitsminõ.
Katõpaigaeläjä, kiä Eestin elutsõsõq ommaq riigi kaitsmisõ all. Tuu tähendas, et näide luudusõst ärq häötämine Keskkunnaammõedi lupa saamalda om keelet. Eestin ummaq kunnaq hädäohon päämidselt elopaiku häömise peräst.
Jõhvi

Jõhvi om liin Hummogu-Viron Jõhvi vallan, Hummogu-Viro maakunna ja Jõhvi valla keskus.
Kõgõ vanõmb alalõ hoitunuq hoonõq Jõhvin om Mihkli kerik, miä om peri 14. aastagasaast. Midä muud vanna väega olõki-iq, 1943. aastaga põimukuun palli suur jago liina süänd maaha just Mihkli kerikust pääle naanust tulõst. Tuu 20. aastagasaa Eesti suurõmbit tulõkahjõ palot' maaha terve kilomiitre Jõhvi päähuulidsa majjo.
Päält Mihkli kerigu om Jõhvin viil õigõuso Issanda Ristimise kerik, miä ehitedi 1895. aastagal. Aastil 1950–1957 oll' Jõhvi Issanda Ristimise kerikun priistre Ridigeri Aleksei, kinkast 1990. aastaga sai Vinne Õigõuso Kerigu Moskva ja kõgõ Vinnemaa patriark.
Jõhvin om elänüq ja tüütänüq Rakvere lähükesest peri kirämiis Bornhöhe Eduard.
Mirbeau Octave

Mirbeau Octave (Octave Mirbeau; 1848–1917) oll' prantsusõ romaanikiränik ("L'Abbé Jules", 1888 ; "Le Jardin des supplices", 1899; "Le Journal d'une femme de chambre", 1900), näütekiränik ("Les affaires sont les affaires", 1903), esseist ("Combats esthétiques", 1993) ja inemiseõiguisi aktivist ("L’Affaire Dreyfus", 1991).
Kumõki kiil

Kumõki kiil om turgi kiili kõptsaki-polovetsi rühmä kiil, midä kõnõldas Vinnemaal Dagestani keskjaon. Dagestanin kumõki kiil om üts ammõtliidsist keelist. 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä kõnõlõs kumõki kiilt Vinnemaal 426 212 inemist.
Kumõki keele lähkümbäq sugukeeleq ommaq nogai kiil ja karatsai-balkaari kiil.
Kumõki kiräkiil om peri 19. aastagasaast. Aoluulidsõlt oll' tarvitusõl araabia kiri. Ladinatähistüline kiräkiil luudi 1928. aastagal. 1938. aastagast pruugitas keele kirotamisõs kirillidsapõh'alist tähistüt.
Raasiku

Raasiku om alõvik Harjo maakunnan Raasiku vallan. Elänikke arv om 1442 (saisoga 1.01.2022).
Läbi alõvigu lätt Talliin-Tartu tsihin raudtii.
Viimsi

Viimsi om alõvik Harjo maakunnan, Viimsi valla keskus. Elänikke arv om 2423 (saisoga 1.01.2019).
Viimsi mõisan om Eesti Sõamuuseum – kindral Laidoneri muuseum.
Tabasalu

Tabasalu om alõvik Harjo maakunnan, Harku valla keskus. Elänikke arv om 3883 (saisoga 1.09.2022).
Kuusalu

Kuusalu om alõvik Harjo maakunna hummogojaon, Kuusalu valla keskus. Elänikke arv om 1075 (saisoga 1.01.2019).
Lagedi

Lagedi om alõvik Harjo maakunnan Rae vallan. Elänikke arv om 1083 (saisoga 1.01.2022).
Läbi alõvigu lätt Talliin-Tartu tsihin raudtii.
Lagedin om Eesti Vabahusvõitlusõ Muuseum.
Väiku-Maarja

Väiku-Maarja om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Väiku-Maarja valla keskus. Elänikke arv om 1488 (saisoga 1.01.2023).
Väiku-Maarja oll' aastagil 1950–1962 Väiku-Maarja rajooni keskus.
Valgõvindläseq

Valgõvindläseq (umakeeline nimi беларусы) om hummoguslaavi rahvas, Valgõvinne põhirahvas.
Valgõvindläisi om ilmamaal 10,5 mill'onat. Valgõvinnen eläs 7 957 252 valgõvindläst (83,7% elänikkonnast). Ameeriga Ütisriigein on valgõvindläisi 750 000, Vinnemaal 521 443, Ukrainan 275 763, Lätin 68 174, Kasahstanin 62 294, Poolan 47 000 nink Leedun 35 900. Eestin oll' 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 12 419 valgõvindläst.
Valgõvindläseq kõnõlõvaq valgõvinne keelt, a väega pall'o näist kõnõlõvaq vinne keelt. Üts jago valgõvindläisi Valgõvinnen kõnõlõs valgõvinne keele ja vinne keele segäkeelt, miä nimi om trasjanka.
Valgõvindläseq ommaq suurõmbalt jaolt õigõuskliguq, Õdagu-Valgõvinnen om üts jago valgõvindläisi katoligo usko.
Rakkõ

Rakkõ (eesti keelen "Rakke") om alõvik Õdagu-Viro maakunnan Väiku-Maarja vallan.
Elänikke arv om 871 (saisoga 1.01.2021).
Rakkõ oll' aastagil 1992–2017 Rakkõ valla keskus.
Läbi alõvigu lätt Talliina-Tarto tsihin raudtii.
Rakkõn om lubjavabrik.
Kostivere

Kostivere om alõvik Harjo maakunnan Jõõlähtme vallan Jõelähtme jõõ veeren. Elänikke arv om 719 (saisoga 1.09.2022).
Väätsä

Väätsa (eesti keelen "Väätsa") om alõvik Järvä maakunnan Türi vallan. Väätsa om Paidõ liinast 8 kilomiitret õdagu puul.
2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Väätsan 558 elänikku.
Väätsa oll' aastagil 1991–2017 Väätsä valla keskus.
Väätsan om põhikuul, latsiaid, rahvamaja, jahimaja ja Eesti Jalgratta Muuseum.
WALL-E

WALL-E om puutriga tett animafilm ettevõttõlt Pixar.
The Muppets

The Muppets om rühm Hensoni Jimi luuduid multifilmitegeläisi.
Caerfyrddin

Caerfyrddin (inglüse keelen "Carmarthen") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Rhydaman

Rhydaman (inglüse keelen "Ammanford") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Abertawe

Abertawe (inglüse keelen "Swansea") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Casnewydd

Casnewydd (inglüse keelen "Newport") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Wrecsam

Wrecsam (inglüse keelen "Wrexham") om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.
Caerdydd

Caerdydd (inglüse keelen "Cardiff") om liin Suurbritannian, Kõmrimaa pääliin.
Piigastõ mõisa

Vana-Piigastõ ehk Piigastõ mõisa (sks. k. Alt-Pigast) om perismõisa Kanepi kihlkunnan, Võromaal. Edimäne tiidüs mõisa kotsilõ om 1510. aastagast. Mõisahuunõq jääseq Piigastõ küllä, Janokjärve viirde. Täämbä om mõisahuunõn Piigastõ pansionaat.
Inemiseq.
Pikkä aigu oll' mõisa kuulsidõ Rennenkampffõ perrekunna käen. 1884 sai mõisa perämädses umanigus Pfeifferide perrekund. Mõisidõ reduktsiooni käügin läts' mõisa 1919. aastagal tagasi riigile. 
Huunõq.
Katõkõrdnõ kivihärbän om perit 18. aastagasaa lõpust, a om 20. aastagasaal kõvastõ ümbre eihtet. Päähoonõq om ilostõt liseenega. Kõrvalhuunist om 19. aastagasaast alalõ ait, tall, puukuur ja kõrts. Kõrvalhuunõq ommaq ümbre eihtedüq vai kehvän saison. Mõisahuunõ kõrval om illos mõisapark.
Kivipuravik

Kivipuravik ("Boletus") om puravigutaoliidsi seldsi puraviguliidsi sugukunnast peri siini pereq.
Vällänägemine.
Kivipuraviguq ommaq paksuq ja lihalidsõq, jalg om inämbüisi jämme ja nuiakujolinõ, jala läbimõõt om kooniq 8 cm. Mõhkjat jalga katt võrkjas tekstuur, erändis om õnnõ verrevjalg-kivipuravik, kink jalga katvaq tihhelt pümmevereväq piinüq soomõq. Küpär om kummõr, hariligult pal'as ja kuiv, mõnõl liigil kliipüs.
Kübärä läbimõõt või ollaq kooniq 30 cm. Alakülel om svammi muudu torokõisi kiht, mil või ollaq valgõ, kõllanõ vai esikiq verrev värv. Seeneliha lätt lõikõpinnal rohikas vai sinikas.
Kasumiskotusõq.
Mitund liiki kivipuraviguq moodustasõq mükoriisa (siini ja kasvõ ütiselo) lajaleheliidsi puiõgaq (esiqeränis tammõga) ja tahtvaq lubjast maad. Tuuperäst ommaq nä inämb levinüq Põh'a-ja Õdagu-Eestih ni saari pääl. Neli liiki ommaq tõsõ katõgooria riikligu kaitsõ all, nuuq ommaq Fechtneri, mõro, kõllanõ ja verrevjalg-kivipuravik. Eesti verevähe raamatuhe ommaq kantuq viil ka mõhk-, saadana- ja kuld-kivipuravik. Verevähe raamatuhe kantuisi liike viläkihhi korjaminõ om halv, a kaitsõalotsidõ lihtõ korjaminõ olõ-õi ülepää lubat. 
Eestih kasus kokko 18 liiki kivipuravikkõ. Maailmah lövvüs kivipuravikkõ sadakund liiki.
Süümine.
Pall'oq kivipuraviguq ommaq süüdäväq ja hää maiguga. Tuu poolõst om kõgõ tundsamb harilik kivipuravik, a ka näütüses "Boletus badius" ja "Boletus aereus". A lövvüs ka sääntsit liike, miä ommaq viha maiguga ja ei kõlbaq süvväq, näutüses mõhk-kivipuravik. Ütsiguq puraviguliigiq ommaq kogoniq kihvtidseq. Saadana-kivipuravikku om kavva peet kihvtitses, a kiäki olõ-õi viil tuu süümise kätte ärq koolnuq. Siskiq om parõmb tedä mitte süvväq. Mõni kokaraamat soovitas mitte süvväq sääntsit kivipuravikkõ, miä ommaq kübärä alt verevide väikeisi mulkõga, a ummõhtõgiq lövvüs sääntsidegiq siäh liike, näütüses tammõ- ja verrevjalg-kivipuravik, miä peräst kupatamist süvväq kõlbasõq.
Trühvli

Trühvliis nimitedäs siini, mink viläkihäq kasusõq maa seen. Hariligult kutsutas trühvliis kõiki noid siini, mink ümäräq viläkihäq tegüneseq kas osalidsõlt vai tävveligult maa seen. Pia kõik trühvliq kuulusõq kottsiini hõimkunda, selle et näide eosõq tegüneseq eoskottõ seen. 
Sõna trühvli tulõ ladinakeelitsest terminist "tuber", miä tähendäs kühmä. 
Edimäst kõrda nimmati trühvliid sumõridõ kirotuisin. 
keskaol pruugiti trühvliid väega harva. 
Renessansi aol võidsiq trühvliq vaihõpääl kaotõdu populaarsusõ tagasi ni näid avvostõdi väega Prantsusmaa kuninga François I aol. 
1900. aastagal tarvidiq trühvliid inämbüs noidõ kotussidõ inemiisi, kon naid kasvatõdi, a täämbädsel aol ommaq naaq delikatessid õnnõ rikkilõ.
Vaban luudusõn otsitas trühvliid spetsiaalsõlt treenitüisi tsiko (trühvlitsiko) vai pinne abil.
Söögisiin

Söögisiin om siin, mink seen om inemisele kasulikkõ ainit ja mil om hää maik.
Eestin om umbõs 400 liiki söögisiini.
Harry Potter

"Harry Potter" om briti kiränigu J. K. Rowlingi säitsmeosalinõ romaanisari. Teosõq kõnõlõsõq harilikkõ inemiisi iist käkitüst võluridõ ja nõido maailmast ni sääl peetäväst hää ja kur'a võitlusõst. Päätegeläne om nuur võlur Harry Potter, kiä opis Tsiakandso (inglüse keelen "Hogwarts") Nõidusõ ja Võlukunsti Koolin.
Seo raamadusar'a ossõ om 67 keelen müüd kokko päält 400 mill'oni raamadu.
Puolakaineni Tiina

Puolakaineni Tiina (Tiina Puolakainen; sündünüq 6. lehekuu pääväl 1973 Talliinan) om Eesti puutrilingvist.
Mandariin

Mandariin om hariligu mandariinipuu ("Citrus reticulata") vili. 
Mandariiniq ommaq maigu poolõst lähküq apõlsiinõlõ. Viläq ommaq vähämbä ja ohkumba koorõga ku apõlsiiniq ja vähä lapikumba kujoga. Pihlõnõ kuur tulõ viläliha külest väega kergehe ärq. Koorõ seen lövvüs eederlikku õlli, midä pressitäs; saadut kraami nimitedäs mandariiniõlis. Kuur ja siimneq ommaq mandariini kaalust ligi 26%.
Nimi.
Mandariin om saanuq nime üte maa perrä, kost tä peri om - Mauritiusõ saarõ perrä, kon põlidsõq eläniguq kutsiq taa puu viljo "mandaras". 
Pruukminõ.
Mandariinõ pruugitas päämädselt värskist pääst niisama süümises vai värskilt salatidõ vai makõsüüke seen, tortõ ilostamisõs jms. Viläst tetäs ka mahla.
Maailma kõgõ suurõmbaq tuutjaq, viljo söögiväärtüs ja biokeemiline kuunsais.
2012. aastagal toodõti maailman kokko 27,1 mill'onit tonni mandariinõ.
Toodusõtabõlin ommaq andmõq mandariinõ, tangõriinõ, klementiine ja satsumadõ kotsilõ üten.
Sojakastõq

Sojakastõq (hiina keelen "jiàng yóu", 醬油; jaapani keelen "shōyu", 醤油; korea keelen "ganjang", 간장) om tummõ soolanõ maitsõkastõq, Aasia köögi väega tähtsä osa. 
Edimält Hiinast peri sojakastõq om säält levinüq Jaapanihe ni mujjalõ Aasiahe. Täämbädsel pääväl tarvitõdas sojakastõt ka õdagumain.