tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Piitre I

Piitre I (vinne keelen "Пётр I Алексеевич", "Пётр I" vai "Пётр Великий", 1672–1725) oll' Vinne tsaar 1682–1721 ja Vinne Keisririigi keisri 1721–1725. 
Tä modernisiirse Vinnemaad võttõn iinkujjo Õdagu-Õuruupast nink vallut' Vinne riigile mano pall'o maid.
Lugu.
Lepsoni Jaan (sünd. 1866?) Väiko-Viirksü küläst Räpinä kihlkunnast om 1940. a. kõnõlnuq üte jutu joodikust soldanist ja tsaarist Piidre Edimädsest. 
"Tuu oll' sõs, ku vanast Vinne riike valits' tsaar Piidre Edimäne. Sõs tuu käve väega sakõhe üüseti Peterbuura huulitsede pääl vol'na rõiveh ja kai, kuis rahvas ellevä ja mis teiväq. Ütskõrd, ku timä niimuudp üüse kõn'se, johto timä ütele eesti soldanele mano, kiä kõrtsist joomast oll' tulno ja huulitsa viirde rentslehe makama jäänüq. Timä lask' soldane säält ütte ilosahe majja viiäq. 
"Ku soldan hummogo ülest virgo, nägi timä, et maka uhkõh sängüh siidipatjo pääl ja lavva pääl om putel viinaga ja viinapits kah kõrval ja sakuskagi lavva pääl. Äkke ilmo kostke nigu maa alt vana hall vanamiis vällä, näädäs käega lavva pääle ja käsk' juuma naataq. Soldan pidi toda nigu nal'äst ja nakas kah vasta naarma. Vanamiis sai vihatsõs ja ähvärd' lüvväq suurõ kadajatsõ kepiga, mis timäl käeh oll'.
"Soldan istõ lavva mano, jõi pudeli viinast tühäst, sei sakuskat pääle ja vanamiis vahet tühä pudela jälke tävve vasta ümbre ja käske juvvaq. Soldan jõi nii kavva, ku jäi lavva mano makama. Ku soldan makamast ülest virgo, nägi timä, et maka jälke siidipatjo pääl sängüh. Jälke sääne samadõnõ nali alost' otsast pääle. Piät lavva mano minemä ja juuma nakama. Ku vasta ajat, ähvärdäs vanamiis nuiaga. Soldane küsümise ja nõudmise pääle, et koh timä om ja misperäst timäle viina sunnitas vägüse juvvaq, vanamiis ei ütleq mitte üts sõna, muudku ähvärdäs õnnõge nuiaga lüvväq, ku soldan ei juuq.
"Niimuudo võõs'e minnäq mito päivä vai es'ke nädälet müüdä, ku ütskõrd soldan hummogo ülest virgo ja nägi, et oll' kasarmoh umah koiguh. Sõs sai soldanel hää miil, et joba ütskõrd pässe timä tuust vägüse viina juumisest. Päält tuu es võtaq timä inämb uma eloaig tsilka viina suu sisse.
Saladin

Saladin (Ṣalāḥ ad-Dīn Yūsuf ibn Ayyūb, u. 1138 — 1193) kurdi muslim, kinkast sai Egüptüse ja Süüria sultan. Tä juhtõ muslimidõ võidõlust frankõ ja tõisi Õuruupast perit ristisõdijidõ vasta Vaihhõmere hummoguveeren nink vallut' Palestiina Palestiina Kuningriigi käest pääle Hattini tapõlust. Uma võimo tipul oll' tä Egüptüse, Süüria, Iraagi, Hijazi ja Jeemeni valitsõja. Täl om tähtsä kotus kurdi, araabia, pärsia ja türgü kultuuriluun.
Monzón

Monzón, katalaani keelen Montsó, om Hispaania liin Aragóni piirkunnan.
2010. a. joulukuun oll' Monzónan 17 115 kirjäpantut elänikku, 2018. aastaga oll' elänikke 17 166.
Liina pindala om 155,01 km².
Sport.
Monzón liinast om peri tunnõtuid sportlaisi, näütüses olümpiavõitja Conchita Martínez, Javier Moracho, Eliseo Martín, Delfín Campo, Javier Gazol.
Istja Sõnn

Istja Sõnn (lakoota keelen "Tĥatĥánka Íyotake", inglüse keelen "Sitting Bull", umbõs 1831 – 1890) oll' hunkpapa lakoota siuudõ šamaan ja sõapäälik, preeriaindiaanlaisi vabahusvõidõlusõ üts juht.
Tutanhamon

Tutanhamon oll' Vana-Egüptüse vaarao 18. vaaraodõ suust. Tä valits' umbõs aastagil 1336–1327 i.m.a.
Wilhelm II

Wilhelm II (s'aksa keelen "Prinz Friedrich Wilhelm Viktor Albrecht von Preußen", 1859–1941) oll' perämäne S'aksa keisri ja Preisi kuning (s'aksa keelen "Deutscher Kaiser und König von Preußen"), kiä valits' nii S'aksa keisririiki ku Preisi kuningriiki 15. hainakuu pääväst 1888 9. märtekuu pääväni 1918.
William I

William I vai William Vallutaja (1027 vai 1028 - 1087) oll' Normandia hertsog alatõn 1035. aastagast (William/Guillaume II nime all), kiä vôit' Hastingsi tapõlusõn anglosaksõ, nõssi 25. joulukuu pääväl 1066 Inglüsmaa troonilõ (William I nime all) ja oll' Inglüse kuning elo lõponi 1087. a.
Stalini Jossif

Stalini Jossif (vinne keelen "Иосиф Виссарионович Сталин", sündünüq 18. joulukuu pääväl 1878, koolnuq 5. urbõkuu pääväl 1953) oll' Nõvvokogo Liido Kommunistlidsõ Partei Keskkomitee pääsekretär 1922. aastagast uma elo lõponi 1953. aastagal. Pääle tuud, ku Lenin 1924. a. ärq kuuli, sai täst Nõvvokogo Liido riigipää. 
Timä sünnüperäne nimi oll' Džugašvili Ioseb. Nimme Stalin tarvit' tä edimäst kõrda 1913. a.
Trotski Lev

Trotski Lev (vinne keelen "Лев Давидович Троцкий", sünnüperäne nimi "Leiba Davidovitš Bronštein", 1879–1940) oll' juudi peritollo Vinne inämbläsest riigipüürdjä ja marksismi teoreetik. Var'onime "Trotski" võtt' tä hindäle 1902. aastagal, ku tä tarvit' reismises lövvet vai varastõt passi Trotski nimele.
Aastagal 1906 otsust kohus saata Trotski ar Tsiberihe, a 1907. aastaga radokuul sai tä põh'apõtruga pagõma Sumatvoši (Berjozovo) kandist Handimaalt, ku tä konvoi Salehardi poolõ läts'.
Trotski oll' üts tähtsämpi Vinne Oktoobripüürde juhtõ. Nõvvokogo Vinnemaa ja Nõvvokogo Liido edimädsil aastagil oll' tä tähtsä poliitik: välisasjo rahvakomissar (välisministri), sõaasjo rahvakomissar (sõjaministri), Verevä väe luuja ja ülembjuhataja. Peräst Lenini surma (1924) alanun võimovõitlusõn jäi tä Stalinilõ alla. Trotski saadõti 1929. aastagal Nõukogude Liidost vällä nink ildampa tapõti Nõvvokogo julgõolekiorganidõ agendi puult Mehhikon.
Timur

Timur vai Tamerlan (1336-1405) oll' mongoli peritollo Turkestani väejuht, kiä 14. aastagasaal vallut' ärq suurõ jao Õdagu- ja Kesk-Aasiast nink pand' alossõ umanimelidsele valitsõjasuulõ.
Mao Zedong

Mao Zedong (1893–1976) oll' Hiina riigipüürdjä, poliitigateoreetik ja kommunistõ juht. Tä oll' Hiina Rahvavabariigi riigipää tuu luumisõst 1949. aastagal kooni uma elo lõponi 1976. aastagal.
Mandela Nelson

Mandela Nelson (Nelson Rolihlahla Mandela, 1918-2013) oll' Lõunõ-Afriga Vabariigi edimäne demokraatlidsõlt valit president. Tä pidi tuud ammõtit 1994-1999.
Inne presidendis valimist oll' tä apartheidivastadsõ liikmisõ aktivist. 1962. aastagal panti tä vangi, sinnäq jäi tä 27 aastagas. Vangin olõmisõ aigu sai täst apartheidivastatsõ võitlusõ sümbol. Peräst vabassaamist 11. radokuu pääväl 1990 propagiirsõ tä ärqlepmispoliitikat, miä tegi lihtsämbäs üleminegi demokraatlidsõlõ riigikõrralõ. Tä valiti presidendis edimäidsil vapol valimiisil Lõunõ-Afriga Vabariigin 27. mahlakuu pääväl 1994. Tollõn ammõtin oll' tä 1999. aastagani.
Mussolini Benito

Mussolini Benito (Benito Amilcare Andrea Mussolini, 1883-1945) oll' Itaalia pääministri ja diktaatri aastagil 1922–1943 ja peräst tuud aastagil 1943–1945 juhtõ tä S'aksamaa marionetti Itaalia Sotsiaalsõt Vabariiki.
Trumani Harry

Trumani Harry (Harry S. Truman, 1884–1972) oll' Ameeriga Ütisriike poliitik. Tä oll' USA 34. asõpresident (1945) ja 33. president (aastagil 1945–1953).
Shaka

Shaka (1787–1828) oll' Suulu Kuningriigi kõgõ mõokamb juht.
Nkrumahi Kwame

Nkrumahi Kwame (Kwame Nkrumah; 1909–1972), oll' mõokas 20. aastagasaa Pan-Africanismi puuldaja, Ghana riigipää ja inne tuud sääl olnuq Briti võimo alotsõ Kullaranna ("Gold Coast") juht aastagil 1952–1966.
Piłsudski Józef

Piłsudski Józef (Józef Klemens Piłsudski, 1867-1935) oll' Poola sõaväeläne (marssal) ja riigitegeläne, Poola sõaväe luuja. 1918–1922 oll' tä Poola riigipää ("Naczelnik Państwa"), 1926–1935 Poola diktaatri.
Churchilli Winston

Churchilli Winston (Sir Winston Leonard Spencer-Churchill, 1874–1965) oll' Briti poliitik, kiä om tunnõt innekõkkõ tuu poolõst, et tä juhtõ Ütiskuningriiki Tõsõ ilmasõa aigu. Tä oll' pääministri aastagil 1940-1945 ja 1951-1955.
Chiraci Jacques

Chiraci Jacques (Jacques René Chirac, sündünü 1932) oll' Prantsusmaa president 17. lehekuu pääväst 1995 16. lehekuu pääväni 2007.
Schröderi Gerhard

Schröderi Gerhard (Gerhard Fritz Kurt Schröder, sündünü 1944) om S'aksamaa poliitik. Tä oll' S'aksamaa valitsusjuht (liidukantsler) 27. rehekuu pääväst 1998 22. märtekuu pääväni 2005.
Roosevelti Franklin Delano

Roosevelti Franklin Delano (Franklin Delano Roosevelt, 1882–1945) oll' Ameeriga Ütisriike 32. president ja üts tähtsämpi poliitikit 20. aastagasaa keskpaiga maailmapoliitikan. Tä juhtõ Ameeriga Ütisriike üleilmalidsõ majanduskriisi ja Tõsõ ilmasõa aigo.
Bushi George W.

Bushi George W. (George Walker Bush, sündünü 1946) oll' Ameeriga Ütisriike 43. president aastagil 2001-2009 ja Texasõ 46. kubõrnõr aastagil 1995-2000.
Blairi Tony

Blairi Tony (Anthony Charles Lynton Blair, sündünü 6. lehekuu pääväl 1953) om Briti leiboristlik poliitik, kiä oll' Ütiskuningriigi pääministri 2. lehekuu pääväst 1997 27. piimäkuu pääväni 2007.
Berlusconi Silvio

Berlusconi Silvio (Silvio Berlusconi [s'ilvio berlusk'ooni]; 1936–2023) oll' Itaalia ärimiis ja poliitik. Tä oll' Itaalia pääministri aastagil 1994–1995, 2001–2006 ja 2008–2011.
Kingi Martin Luther

Kingi Martin Luther (Martin Luther King, Jr., 1929–1968) oll' Ameeriga Ütisriike vaimulik nink afroameeriklaisi inemiseõiguisi iist võitlõva liikmisõ juht.
Montehermoso

Montehermoso om umavalitsus Hispaania Extremadura piirkunna Cácerese maakunnan.
2009. aastagal elli taan umavalitsusõn 5799 inemist.
Matthissoni Otto Gustav

Matthissoni Otto Gustav (Otto Gustav Matthisson, 1869–1933) oll' pikäaignõ Põlva kogodusõ köstre, kihlkunnakooli juhataja ja seldsitegeläne.
Elokäük.
Otto Gustav sai algharidusõ koton umalt esält. Sõs oppõ mõnõ aastaga Hugo Treffneri gümnaasiumin Tarton. Aastagil 1886-1890 oppõ tä Valgan J. Cimze seminärin köstre ja usuoppaja ammõtit. Suvitsõl vaihõaol 1889 oppõ tä Viljandin ka kihlkunnakooli kuulmeistres. Aastagast 1890 tüüt' tä Põlvan esä man abiköstren ja kuulmeistren. 1897-1930 oll' tä kuulmeistre ja Põlva kogodusõ köstre. 
Põlva rahvalõ om Matthissoni Otto Gustav miilde jäänüq ummi seltskundliidsi tegemiisi poolõst. Mathissonõ suguvõsa oll' Põlva muusiga- ja kooriello suunanu joba 1813. aastagast. Otto Gustavi iistvidämisel mängiti umal aol Põlvan muusikallõ ja opõrette. Timä laulukuuri peeti tuul aol kõgõ võimõkambas Lõunõ-Eestin nink tuuga käve tä kõigil üldlaulupitõl. Põlva kuur laul' näütüses Mozarti «Reekviemi», Rombergi «Kellälaulu», Lätte kantaati «Rändaja ja tähed» jt. Otto Gustav ollõvgi suurõmba jao umast vabast aost viitnü seldsimajan lauluhar'otuisil.
Tüüstüspööreq

Tüüstüspööreq vai tüüstüsrevoluts'oon oll' suuri muutuisi aig 18. ja 19. aastagasaal, ku asjo valmistamisõs, transpordis, kaivandamisõs ja põllumajandusõn naati inemiisi käsitsitüü ja eläjide abi asõmõl massilidsõlt tarvitama massinit. Tuu asi naas' pääle Ütiskuningriigist, säält läts' lakja üle Õuruupa ja Põh'a-Ameeriga nink lõpos üle kõgõ ilma. Tüüstüspööreq oll' üts suurõmb käänähüs aoluun, tuu muut' pia kõiki egapäävätse elo külgi.
Oktoobripööreq

Oktoobripööreq vai Oktoobrirevoluts'uun (vinne keelen: Октябрьская революция) vai Suur Sotsialistlinõ Oktoobrirevoluts'uun oll' riigipööreq Vinnemaal, mink toimumispääväs loetas hariligult 25. rehekuu päivä vana kallendri perrä (7. märtekuu päivä vahtsõ kallendri perrä) 1917. Püürde käügin leiq inämbläisi juhiduq nõvvokogoq Petrogradist minemä Vinnemaa Aotidsõ Valitsusõ. Tuu pääle naas' Vinnemaal pääle kodosõda (1917–1922).
Pereq

Pereq om rühm inemiisi, kiä elässeq ütenkuun, tegeväq ütenkuun majapidämistöid ja hoolitsõsõq ütsüte iist. Perre mõistõt pruugitas ka mõndsi eläjide man.
Om olõman mitmit perre tüüpe:
Lats

Lats om nuur inemine.
ÜRO Latsõ Õiguisi Konvents'oonin mõistõtas latsõ all kooni 18-aastagast inemist, ku latsõ suhtõn kohaldatava säädüse perrä ei loetaq tedä inne täüsiälidses. Suu perrä ommaq latsõq tütriguq ja poiskõsõq.
Lats om ka edimädse põlvõ perrätulõja (nt. egaüts om uma imä lats).
Poiss

Poiss, poiskõnõ vai ts'ura om nuur esäne inemine, tulõvanõ nuurmiis ja ildampa miis. Poisiq ja tütriguq ommaq latsõq.
Tütrik

Tütrik vai tütärlats vai latskõnõ om nuur imäne inemine, tulõvanõ näio ja ildampa naanõ. Tütriguq ja poisiq ommaq latsõq. 
Tütrikkõ sünnüs veitse veidemb ku poissõ.
Miis

Miis om täüskasunu esäne inemine. Inne mihes saamist om tä poiss ja nuurmiis.
Naanõ

Naanõ om täüskasunu imäne inemine. Inne naasõs saamist om tä tütärlats ja näio.
Naist eräldäseq mehest tõistsugudsõq suuriistaq ja suutunnusõq, näütüses tõistsugunõ karvakasuminõ ni kihäkujo.
Anarkism

Anarkism om poliitilinõ filosoofia vai mõttõviis, mink perrä riike olõmanolõk olõ-iq tarvilinõ, olõ-iq soovitav vai om eski kah'olik. Tuu asõmõl puuldõdas riigeldä ütiskunda (anarkiat).
Ütiskund

Ütiskund om inemiisi ütenkuun elämise ja ütsüte avitamisõ viis üten inemiisi umavaihõl ja võimoga läbisaamisõ viisega. Laemban mõttõn või ütiskund tähendäq määntsegi piirkunna vai maa vai kasvai kõgõ ilma inemiisi.
Viimätsil aastasatol om olnuq mitmit ütiskunnaseletüisi.
Kapitalism

Kapitalism om majanduslinõ ja ütiskundlinõ kõrd, kon kapital ja tuutmisvahendiq ommaq eräumaq; tüüjou, kaupo ja kapitaliga kaubõldas turul (turumajandus) ja saad kasu jaetas umanikkõ vaihõl vai investeeritäs teknoloogiahe vai tuutmisõhe.
Kommunism

Kommunism om ütiskundlinõ ja majanduslinõ kõrd, kon olõ-iq klassõ ja erävarra. Niisamatõ või kommunism tähendäq ideoloogiat, miä kuts üles säänest ütiskunda luuma.
Demokraatia

Demokraatia vai rahvavõim om poliitilinõ kõrd, kon valitõminõ käü rahva puult valituisi saadikidõ abil.
Demokraatia alostusõs Õdagu-Õuruupan peetäs Ateena säädüseandja Soloni vahtsõnduisi vanan Kreekan 7. aastagasaal inne mi aigu.
Sotsialism

Sotsialism om ideoloogia, miä puuldas poliitikan ja majandusõn rangõt riigipoolist reguliirmist, mink tsihis om rikkust ütiskunnan ütelidsembält jakaq. Sotsialism om ka sääntsile põhimõttilõ ülesehitet riigikõrd.
Käsovalitsus

Käsovalitsus vai diktatuur om autokraatlinõ valitsõmisvorm, kon juhil (käsovalitsõjal) vai väikol juhtõ rühmäl om piiramalda võim otsussidõ tegemisel: nii kuis tä käsk, nii tetäski. Käsovalitsusõq saavaq võimolõ ja püsüsseq sääl hariligult teno (sõalidsõlõ) jovvulõ.
Monarhia

Monarhia (ka monarkia) vai ainuvalitsus om valitsõmisõ vorm, kon korgõmb võim om üte inemise (monarhi) käen ja tuu valitsõs uma elo lõponi. Hariligult om monarhiammõt perilik. 
Muistitsõl aol ja keskaol oll' ainuvalitsus väega harilik valitsõmisõ vorm: oll' pall'o kuningriike, keisririike ja muid sääntsit.
Esiqvalitsus

Esiqvalitsus vai autokraatia om valitsõmisõ vorm, kon kõik võim om üte inemise käen.
Microsoft

Microsoft Corporation om 1975. aastagal Gatesi Billi ja Alleni Pauli luud tarkvarafirma, miä om kuulsas saanuq innekõkkõ uma opõrats'oonisüstemiga Windows ja kontoritarkvaraga Microsoft Office.
Liberalism

Liberalism (ladinakeelitsest sõnast "liberalis") vai vabamiilsüs om suund majandusõn, poliitikan ja filosoofian, miä pidä tähtsäs kõiki inemiisi vabahust ja õiguisi, midä kaits riik.
Liberalismi om esiq aigõl ja esiq maiõn tõlgitsõt esiqmuudu. Ku Ameeriga Ühendriigen om liberalism põhilidsõlt köüdet inemiseõiguisiga (kõgõ liberaalsõmbaq ommaq nuuq parteiq, miä taotlõsõq võrdsit õiguisi kõigilõ inemiisile), sõs Õuruupan tõlgõndadas liberalismi põhilidsõlt ku majandusvabahust (liberaalsõs peetäs poliitikut, kiä ei puulda piirangit majandusõn: massõ ettevõtlusõlõ, tollipiirangit, piirangit vabalõ konkurentsilõ).
Imperialism

Imperialism om suurriigi püüdmine uma võimo- ja mõopiirkunda lajendaq. Tuu jaos võidas tõisi maid vallutaq vai luvvaq hindäle koloonijit vai protektoraatõ.
Fassism

Fassism (itaalia keelen "fascismo") om poliitilinõ ideoloogia, miä puuldas rahvuslidsilõ ja kultuurilidsilõ tunnussilõ tuginõva, üte inemise juhtmisõ all olõva sõalidsõlt tugõva riigi luumist. 
Kitsabman tähendüsen om fassism autoritaarnõ liikminõ ja ideoloogia, miä valits' Itaalian 1922–1943 Mussolini Benito juhtmisõl. Nõvvokogo Liidon kutsuti fassismis ka Hitleri S'aksamaal valitsõnut kõrda.
Natsionalism

Natsionalism vai rahvuslus om ideoloogia, kultuurivorm ja ütiskundlinõ liikminõ, miä keskendüs rahvusõlõ. Rahvuslusõ perrä piässi riigi piiriq minemä tuu perrä, kon rahvas eläs.
Üleilmastuminõ

Üleilmastuminõ vai globalisiirümine om muutus ütiskunnan ja maailma majandusõn, midä tekütäs riikevaihõlidsõ kaubandusõ kasuminõ ja kultuurilidsõ läbikäümise tihenemine. Tuu käügin muutusõq kultuuriq, ökosüstemiq ja väärtüseq ütenäolidsõmbas (segonõsõq) nink kaugkommunikats'uun muutus kõrrast tähtsämbäs.
Diplomaatia

Diplomaatia om umavaihõliidsi kõnõluisi pidämise kunst inemiisi (diplomaatõ) vaihõl, kiä ommaq saadõt tuud tegemä riigi, riikevaihõlidsõ organisats'ooni vai määntsegi tõõsõ rühmä iist.
Ütistünüq Rahvaq

Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiuun (ÜRO) vai Ütistünüq Rahvaq (ÜR) vai Ütidseq Riigiq om 26. piimäkuu pääväl 1945 San Franciscon 51 riigi puult luud riikevaihõlinõ organisatsiuun, mink tsiht om avitaq tetäq kuuntüüd riike vaihõl rahu, julgõolõki, inemiseõiguisi, riikevaihõlidsõ õigusõ, majandusõ ja sotsiaalsõ arõngu vallan. Ütitside Riike tegevüse alossõs om põhikiri (harta) nink näide pääkortin om New Yorgin. 
Ütitsit Riike om 192 nink näide pääsekretär om Ban Ki-moon.
Rahvidõ Ütisüs

Rahvidõ Ütisüs (innembide Briti Rahvidõ Ütisüs; inglüse keelen "(British) Commonwealth of Nations") om riike ütisüs, kohe kuulus 2010. aastaga saisoga 54 riiki. Noist kõik pääle katõ ommaq umal aol kuulunuq Briti Impeeriumi ala.
Iirimaa ni Zimbabwe omma Rahvidõ Ütisüsest vällä astunu.
Olümpiamängoq

Olümpiamängoq om suur riikevaihõlinõ spordisündmüs, kon tuhandaq sportlasõq pia kõigist maailma riigest võikõlõsõq väega esiqsugumaidsil spordiallol. S'oo ilma aigo peetäs katõ aastaga takka ütsüte ala suvõolümpiamänge ja talvõolümpiamänge. S'ooilmaaigsõq ommaq mõtõld jakkama antiikolümpiamänge, midä peeti Kreekan Olümpian 8. aastagasaast i.m.a. kooni 5. aastagasaani m.a.p. 19. aastagasaal tekkü mõtõq jälq olümpiamänge pidämä naata. 1894. aastagal Pariisin luudi paron Coubertini Pierre'i iistvidämisel Riikevaihõlinõ Olümpiakomitee ja kats aastakka ildampa (1896) peeti edimädseq s'ooilmaaigsõq olümpiamängoq Ateenan.
Hindäperi Riike Ütisüs

Hindäperi Riike Ütisüs (HRÜ) (vinne keelen "Содружество Независимых Государств") om riike ütisüs, kohe kuulussõq osaq riigiq, miä umal aol olliq Nõvvokogo Liido liidovabariigiq. Ütisüste ei kuuluq Balti riigiq ja Gruusia. Türkmenistan om HRÜ-ga assotsieerit riik ja Ukraina ei piäq hinnäst HRÜ liikmõs.
Õuruupa Nõvvokogo

Õuruupa Nõvvokogo (prantsusõ keelen "Conseil de l'Europe") om kõgõ vanõmb riikevaihõlinõ organisats'uun miä tege tüüd Õuruupa lõimumisõ hääs. Tä om luud 1949. aastagal nink tä pand rõhko inemiseõiguisi, demokraatia arõngo, õigusriigi ja kultuurikuuntüü pääle. Nõvvokogol om 46 liikmõsriiki, kon eläs 675 mill'onat inemist.
Inemiseõigusõq

Inemiseõigusõq ommaq inemise sünnüperätseq õigusõq ja vabahusõq, miä sõltu-iq timä rassist, suust egaq usotunnistusõst. Inemiseõigusõq ommaq löüdnüq riikevaihõlist tunnustust Inemiseõiguisi ülddeklarats'oonin, minka Ütidseq Riigiq võtiq vasta aastagal 1948.
NATO

Põh'a-Atlandi Lepüngi Organisats'uun (inglüse keelen "North Atlantic Treaty Organization" (NATO), prantsusõ keelen "L'Organisation du traité de l'Atlantique nord" (OTAN)) om sõaväeline allianss, minkalõ panti alos 4. mahlakuu pääväl 1949 Põh'a-Atlandi lepüngi vai Washingtoni lepüngiga. 
NATO kõgõ korgõmb organ om Põh'a-Atlandi Nõvvokogo, midä juht NATO pääsekretär. Edimäne ammõtlik pääsekretär oll' britt Ismay Hastings (1952–1957), kink perrä tulliq Spaagi Paul-Henri (1957–1961), hollandlanõ Stikkeri Dirk (1961–1964), itaallanõ Brosio Manlio (1964–1971), hollandlanõ Lunsi Joseph (1971–1984), britt Caringtoni Peter (1984–1988), s'akslanõ Wörneri Manfred (1988–1994), belgäne Claesi Willy (1004–1995), hispaanlanõ Solana Javier (1994–1999), britt Robertsoni George (1999–2003), hollandlanõ de Hoobi Schefferi Jaap (2003–2009), taanlanõ Rasmusseni Anders Fogh (2009–2014). Parhillanõ pääsekretär om 2014. aastaga rehekuust norralanõ Stoltenbergi Jens.
Liikmõq.
Vahtsõq liikmõq.
Pääle Vinnemaa sisseminekit Ukrainahe 2022. aastagal, andsõq Roodsi ja Soomõ lehekuun sisse liikmõs saamisõ avaldusõ. Soomõ saiõ NATO liikmõs 4. mahlakuu pääväl 2023.
Afriga Liit

Afriga Liit (inglüse keelen "African Union") om valitsuisivaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 55 Afriga riiki. Tä om luud 9. hainakuu pääväl 2002.
Araabia Liiga

Araabia Liiga (araabia keelen الجامعة العربية' al-Jāmiʻa al-ʻArabiyya), ammõtlidsõlt Araabia Riike Liiga om organisats'uun, kohe kuulussõq Lõunõõdagu-Aasia, Põh'a- ja Põh'ahummogu-Afriga araabiamaaq. Liiga luudi Kairon 22. urbõkuu pääväl 1945 kuvvõ liikmõga: Egüptüs, Iraak, Jordaania, Liibanon, Saudi Araabia ja Süüria. Prõlla om Araabia Liigan 22 maad.
Lõunõhummogu-Aasia Maiõ Assots'ats'uun

Lõunõhummogu-Aasia Maiõ Assots'ats'uun (inglüse keelen "The Association of Southeast Asian Nations", lühkolt ASEAN) om geopoliitilinõ ja majandusorganisats'uun, kohe kuulusõq 10 Lõunõhummogu-Aasia riiki. Tuu luudi 8. põimukuu pääväl 1967 Indoneesiä, Malaisia, Filipiine, Singapuri ja Tai puult. Noilõ ommaq mano tulnuq viil Brunei, Birma, Kambodža, Laos ja Vietnam.
Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq

Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq (inglüse keelen "European Convention on Human Rights") om riikevaihõlinõ lepüng inemiseõiguisi ja põhivabahuisi kaitsmisõs Õuruupan. Tuu sõlmiti Õuruupa Nõvvokogo iistvidämisel 1950. a. nink tä naas' kehtimä 3. süküskuu pääväl 1953.
Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus

Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus (prantsusõ keelen "Cour européenne des droits de l’homme") om kohus Õuruupa Nõvvokogo man, miä kaits inemiseõiguisi kõigin 47-n Õuruupa Nõvvokogo liikmõsriigin. Kohto tüü alossõs om Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq‎, minka kõik nuuq 47 riiki ommaq hääs kitnüq. Kohus tüütäs Strasbourgin Prantsusmaal.
Genfi leppeq

Genfi leppeq ommaq neli lepüngit ja kolm lisaprotokolli, miä pandvaq paika riikevaihõlidsõ õigusõ standardiq tuu kotsilõ, kuis sõa ohvridõga piät ümbre käümä. Genfi leppe all mõtõldas hariligult neländät, 1949. a. lepet, miä sõlmiti pääle Tõist ilmasõta. Leppen üteldäs, määntseq ommaq sõavangõ õigusõq, kuis piät haavatuisi ja eräinemiisi sõatsoonin ja tuu ümbre kaitsma. 1949 lepeq om kinnütet tävvelidselt vai osalidsõlt 194 riigi puult.
Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Liikminõ

Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Liikminõ om riikevaihõlinõ humanitaarliikminõ, minkast võtt ossa umbõs 97 mill'onat vabatahtlikku üle ilma ja mink tsihis om inemiisi elo ja tervüse kaitsminõ. 
Nimi Verrev Rist, midä sakõstõ pruugutas, om veitse essütäv. Tegeligult olõ-iq sääntse nimega organisats'ooni olõman. Liikmisõ ala kuulusõq mitmõq organisats'ooniq, miä juriidilidsõlt ommaq ütsütest sõltumatuq, a minkil ommaq ütidseq põhimõttõq, tsihiq, sümboliq, statuudiq ja juhtorganiq. Liikmisõ ala kuulussõq sääntseq organisats'ooniq.
Interpol

Interpol (täüsnimega Riikevaihõlinõ Kriminaalpolitsei Organisats'uun) om organisats'uun, miä kõrraldas politseikuuntüüd riike vaihõl. Tä luudi 1923 Riikevaihõlidsõ Kriminaalpolitseikomisjoni nime all, Interpoli nimme kand tä 1956. aastagast.
Interpolil om 188 liikmõsriiki ja timä pääkortin om Lyonin Prantsusmaal. Tä om suurusõ poolõst tõõnõ valitsuisivaihõlinõ organisats'uun pääle Ütitsit Riike.
Majanduskuuntüü ja Arõngu Organisats'uun

Majanduskuuntüü ja Arõngu Organisats'uun (inglüse keelen "Organisation for Economic Co-operation and Development", lühkolt OECD) om 1961. aastagal luud riikevaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 33 korgõlt arõnut tüüstüsriiki. Tä tegeles päämädselt majanduspoliitiga küsümüisiga: infovaihetusõ, andmidõ korjamisõ, statistiga avaldamisõ, majandustrende analüüsi, tulõviguprognoosõ ja muu sääntsega.
Õuruupa Julgõolõki- ja Kuuntüüorganisats'uun

Õuruupa Julgõolõki- ja Kuuntüüorganisats'uun (inglüse keelen "The Organization for Security and Co-operation in Europe", lühkolt OSCE) om maailma kõgõ suurõmb julgõolõkilõ orienteerit valitsuisivaihõlinõ organisats'uun. Tä tegeles sõariisto kontrolli all hoitmisõ, inemiseõiguisi, aokirändüsvabahusõ ja õiglaidsi valimiisi küsümüisiga. 
OSCE-l om 56 liigõt Õuruupast, Kaukaasiast, Kesk-Aasiast ja Põh'a-Ameerikast. Tä luudi 1975 NATO ja Nõvvokogo bloki riike puult ütitselt, et konflikte ärq hoita ja kriisega toimõ tullaq.
Engelsi Friedrich

Engelsi Friedrich (1820–1895, Friedrich Engels) oll' s'aksa sotsiaaltiidläne, kirämiis, poliitigateoreetik, filosuuf. Üten Marxi Karliga loetas tedä kommunistligu teooria esäs. Katõkeske kirotiq nääq 1848. aastagal Kommunistligu Partei Manifesti. Engels toimõnd' ka Marxi Karli "Kapitali" tõist ja kolmandat köüdet pääle tuud, ku Marx ärq kuuli.
Harku vangimaja

Harku vangimaja om vangimaja Harku alõvin Harjomaal. 
Kinniqpidämise algusõs Harkun või pitäq aastat 1926, ku tahaq ehitedi sunnitüüvangimaja. 1920.–30. aastil om Harkun eri aol olnuq täüskasunuisi vangimaja, kur’ategijide parandusmaja ni tüüpõlgjidõ ja joodikidõ tüülaagri.
Harku vangimaja om Tal’na küle all (u 12 km Tal’nast) 8,3 hektäri suurudsõ maa-ala pääl Harku alõvi päävänõsõngupoolitsõl külel.
Harku vangimaja om tõistmuudu ku tõsõq tuuperäst, et vangimajan saavaq kuni 4-aastadsõq latsõq ollaq uma imä man – näide jaos om olõman erälde osakund seoilmaaoliidsi ruumõga.
Hoimastihädäga vangõlõ om tett 8-kotussõlinõ sõltuvusrehabilitatsiooniosakund. Sääl viiäs läbi kimmäst opikavva, mis avitas näil uma sõltuvusõga toimõ tullaq ja taast vallalõ saiaq.
Harku vangimajan saa nii põhi- ja keskkoolitust ku oppiq umblõjas ja katlakütjäs. Pääle ummõlustüü mastas vangõlõ ka tüü iist katlamajan, köögin ja mõsumajan ni maa-ala ja ruumõ kraam’misõ iist.
Hoimast

Hoimast vai hoimarohi vai narkootikum om ollus, miä mõotas kesknärvisüstemmi, muut tarvitaja miili, meeleollo ja ülevänpidämist. Mõo perrä tarvitajalõ jaetasõq hoimastiq depressandõs, stimulandõs ja hallutsinogeenes. Hoimastidõ pruukmisõst jääs kergehe sõltuvustõ, midä kutsutas roholõias vai hoimatõvõs vai narkomaanias. Roholõian inemist kutsutas rohohaigõs vai hoimaullis vai narkomaanis.
OPEC

Nahvtat Vällävidävide Riike Organisats'uun (inglüse keelen "Organization of the Petroleum Exporting Countries", lühkolt OPEC) luudi 1960. aastagal Bagdadin ja sinnäq kuulus 12 riiki. OPEC-i päätsiht om tuurnahvta hinna reguliirmine maailmaturul liikmidõ nahvtatoodangu piiramisõ ja ekspordikvuutõ abiga.
Ameeriga Riike Organisats'uun

Ameeriga Riike Organisats'uun (inglüse keelen "Organization of American States", OAS) om riikevaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 35 Ameeriga riiki. Timä pääkortin om Washingtonin Ameeriga Ütisriigen.
Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur

Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur (inglüse keelen "International Atomic Energy Agency", IAEA) om riikevaihõlinõ organisats'uun, mink tsiht om on edendäq säsüväe rahuotstarbõlist rakõndamist ja hoitaq ärq tuu tarvitaminõ sõapidämises. 
Agõntuuri põh'andiq 1957. aastagal 56 riiki. Timä pääkortin om Viinin nink täl om 144 liikmõriiki. Agõntuur tüütäs Ütitside Riike egiidi all.
Riikevaihõlinõ Rahafond

Riikevaihõlinõ Rahafond (inglüse keelen "International Monetary Fund", lühkolt IMF) om organisats'uun, miä tegeles tuuga, et hoitaq riike rahho vaihtamiskursiq stabiilsõq ja tukõq majandusõ arõngut. Timä pääkortin om Washingtonin Ameeriga Ütisriigen.
Riikevaihõlinõ Kohus

Riikevaihõlinõ Kohus om Ütitside Riike päämäne kohtoorgan. Tä asus RahuPaleen Haagin Hollandin.
Riikevaihõlinõ Kriminaalkohus

Riikevaihõlinõ Kriminaalkohus om kohus, miä mõist õigust inemiisi üle, kedä süüdüstedäs genotsiidin, sõakuritekõn ja kuritekõn inemisesolõmisõ vasta. Tä alost' tüüd 1. hainakuu pääväl 2002.
Maailma Tervüseorganisats'uun

Maailma Tervüseorganisats'uun (inglüse keelen "World Health Organization", lühkolt WHO) om riikevaihõlinõ organisats'uun Ütitside Riike man, mink tsiht om inemiisi tervüse hoitminõ ja võidõlus tõpi vasta. Tä luudi 7. mahlakuu pääväl 1948 ja timä pääkortin om Sveidsin Genfin.
Rohohaigõ

Rohohaigõs vai hoimaullis vai narkomaanis kutsutas roholõian inemist.
Murru vangimaja

Murru vangimaja oll' koloonia tüüpi kinniline miihi vangimaja Rummu alõvin Harjomaal.
Murru vangimaja asotõdi 1. vahtsõaastakuu pääväl 1938 ku kivitüüstüs, kon oll' võimalik tüüle pandaq kuni 400 süüdümõistõtut. Nõukogudõ okupatsiooni aigo 1961–1991 ja ka pääle vahtsõst hindäperi saamist 1991–2000 oll’ prõlladsõ Murru vangimaja mano pant Rummu vangimaja umaette vangimaja. 2004. aastal sai seost Murru vangimaja avavangimaja osakund. 2007. aastal arvati Murru vangimaja manoq Ämäri vangimaja.
Vangimaja alal oll' haldushoonõq, mink edimädse kõrra pääl toimuq lühküaolidsõq trehvungiq; tõsõ kõrra pääl olliq pikäaoliidsi kokkosaamiisi tarõq, kolmanda kõrra pääl vangimaja tüütäjide tüütarõq. Kõgõ vanõmban majan (ehitedü 1949) olliq meditsiini-, majandus- ja julgõolõgiosakund nink kooliruumiq. Suurõ kompleksi moodustas hoonõq, mink edimädse kõrra pääl olliq süüklaq, küük, puut’, tõsõ kõrra pääl vangistus-, sotsiaal-, perräkaemisõ- ja majandusosakund. Pääle tuu olliq vangimaja maa-ala pääl vange eloosakunnaq.
Murrun tüüt' u 280–290 vangi, vangimajast välänpuul 20–30 vangi. Pääle keskkoolitusõ saiq vangiq oppiq tisleris, aidnigus, keevitäjäs vai umblõjas.
2008. aastagal sai valmis Murru vangimaja vahtsõnõ kutsõkoolitushoonõq, kon olliq seo ilma aolidsõq opmisõ nõudmisõq 120 vangilõ puutriklassi ni katõ raamadukogogaq.
31. joulukuu pääväl 2012 panti Harku ja Murru vangla Murru kinniqpidämisosakund kinniq. Paekivihavvan nõssi vesi nii kibõhõhe, et ekskavaator, huunõq jm jäiq kõrraga vii alaq.
Tal’na vangimaja

 Asukotus Tallinn
 Asutadu 1919
 Vangimaja tüüp’ kinnine kambervangimaja
 Vangiq vahistadu täüskasunu meheq ja naasõq, süüdimõistetü täüskasunu meheq
 Vanglakotusside arv 1070
Tal’na vangimaja alostõdi 1919. aastal, ku Patarei merekants muudõti vangimajas. Hildamp Keskvangimajas ümbre nimetedü kinnipidämiskotus es olõ 2000. aastas inämb kasutamisõs kõlbulik, 2003. aastal asuti ümbre Magasini uulitsa vangimajja (tuu oll’ asutedu aastil 1944–1949 tegotsõnu sõavangilaagri alalõ). 1990. aastil ehitedi kats vahtsõt kammõrvangimaja hoonõt/-majja ja tetti kats’ eelvangistusosakunda. 2004. aastal arvati Maardu vangimaja Tal’na vangimaja mano. Innembädsen Maardu vangimajan asus parhilla Tal’na vangimaja tervishoiuosakund, kon ravitas kohapääl. Tetäs ettevalmistuisi vahtsõ Tal’na vangimaja rajamises Maarduhe.
Tarto vangimaja

Tarto vangimaja om asukotus Tarton.
Tarto vangimaja võtt' edimädseq vangiq vasta 16. rehekuu pääväl 2002. aastagal. Tuuga tähüstedi Eesti vanimajateenistüse üleminekit ütisvangimajjolt kammõrvangimajjolõ. Niisamatõ luudi Tarto vangimaja ehitämisega piirkundlik vangimajateenistüs.
Tarto vangimaja om ligi 94 000 kruutmiitre suurudsõ ala pääl Imäjõe oron. Vangimaja üldpind om 23 000 kruutu, tan ommaq vakutsõmishuunõq, vastavõtmisõ ruumiq, puhkõ- ja spordiruumiq, opiklassiq, tuutmispinnaq metali, puu- ja tekstiilitüüs, usotallitusõ kõrraldamisõ ja abiruumiq. Vangimajan om 479 kammõrd, üts kambri om u 10 kruudu suurunõ.
Vangimajal hoitvaq silmä pääl pildikaamõraq, tüütäjil külgetulõgi-häiresüstem ja esiqerälidseq perräkaemisõsüstemiq umbõs kilomiitrepikkudsõ välimädse aia kaitsmisõs.
2004. aastagal teiväq justiitsministeeriümi vangimajjo osakund ja politseiasotuseq ütenkuun saatmisosakunna, miä om erälde osakund Tarto vangimaja seen. Saatmisosakund kõrraldas vangõ vidämist püssävalvõ all vangimajjo ja arestimajjo vaihõl egäl puul Eestin.
2005. aastagast pääle and Tarto vangimaja arstiosakund paigapääl ka psühhiaatrilist api (sääl om vangimajjo psühhiaatriaosakund). 2007. aastagal luudi Tarto vangimajan hoimastivaba keskus.
Vangõ oppamist kõrraldas Tarto täüskasunuisi gümnaasium ja Tarto kutsõkoolituskeskus.
Tarto vangimajan saa majandustöid tetäq ka u 80 vangi, vangimajast välänpuul tüütäs ligi 20 vangi.
Viro vangimaja

Viro vangimaja on asukotus Jõhvi vallan Ida-Viromaal.
 Asutadu 2006
 Vangimaja tüüp’ kinnine kammõrvangimaja üten avavangimaja osakunnaga
 Vangiq täüskasunu vahistadu meheq, täüskasunu ja alaiälidse süüdimõistetu meheq, täüskasunu vahistadu naasõq
 Vanglakotusside arv 1075 (sh 75 avavangimaja kotust)
Viro vangimaja sai valmis 2008. aastal. Edimädseq vangiq tuudi Viro vangimajja 2008. aasta mahlakuu alul. Vangimaja kõgõ ümbritsevä alaga võtt hindä ala 16 ha ja taad valvas päämidselt elektroonilinõ valvõq, miä asus vanglapiirete pääl.
Viro vangimaja om edimäne vangimaja, kon turvalisusõ suurõndamisõs ühendäseq kõiki huunit umavaihõl kinnidseq ühendüstiiq. Viro vangimajan ommaq kuun vangimaja ja arestimaja. Vangele om kuni 2-kotusõlidsin kammõrdõn kokko 1000 kotust, pääle tuu 75 kotust avavanglan ja 150 kotust arestimajan. Vangimajan ommaq ka elotarõq 300 vahistadu jaos. Vangimaja man ommaq viil kuul, spordisaal, sotsiaaltüü ruumiq, kapõl ja tüükoaq.
Edimäst kõrda kogo vanglasüstemi aoluun tetti Viro vangimajja kimmästädü perräkaemisõga osakund. Vangimajan om ka 250-kotussõlinõ osakund noorilõ, sinnä paigutõdas kõik alaiälidseq süüdümõistõtuq ja vahistaduq ni kõik noorõq süüdümõistõtuq.
Vange oppasõq Jõhvi gümnaasium ja Ida-Viromaa kutsõhariduskeskus, tüüd and AS Eesti Vanglatööstus.
Inemiseõigusõ kuulutus

Inemiseõigusõ kuulutus om dokoment, minka võtt' 10. joulukuu pääväl 1948 Pariisin vasta Ütitside Riike Pääassamblee. Tä om ümbre pant inämb ku 300 kiilde, tuuga om tä üts inämbtõlgut dokoment maailman. Kuulutusõ vastavõtmisõs and' toukõ õkvalt läbi saanuq Tõnõ ilmasõda ja tuu om edimäne üleilmalinõ kokkolepeq, määntseq ommaq nuuq õigusõq, miä kuulussõq kõigilõ ilma inemiisile.
UNICEF

UNICEF (inglüse keelen "The United Nations Children's Fund") om fond, minka lõi Ütitside Riike Pääassamblee 11. joulukuu pääväl 1946, et andaq Tõsõn ilmasõan kannahtaq saanuisi maiõ latsilõ hätätarvilist söögi- ja meditsiiniapi. Täämbädsel pääväl and UNICEF pikäaolist humanitaarapi arõngumaiõ latsilõ ja näide immile.
Vabahus

Vabahus om võimalus tetäq asjo uma tahtmisõ perrä. Näütüses vaba inemine saa vasta võttaq otsussit ja tetäq valikit nii kuis esiq taht, vaba riik piä-iq tõsõ riigi valitsusõ sõnna kullõma.
Or'apidämine

Or'apidämine om tuu, ku inemine pidä tõisi inemiisi hindä umandis. Orjõ hoiõtas kinniq, ostõtas, müvväs vai kingitäs vasta näide tahtmist, näid sunnitas hindä hääs tüüle tuu iist tasso andmaldaq.
Rassism

Rassism om mõttõviis vai teooria, mink perrä inemiseq jagonõsõq selgide piirega rassõs ja mõnda rassi peetäs parõmbas ku tõist. Rassismis kutsutas ka sääntse mõttõviisi perrä tegeligu poliitiga tegemist. 
Lajembalt võidas rassismi all mõtõldaq halvustavat suhtumist tõõsõst rassist, rahvusõst vai kultuurist inemiisihe.
Seksism

Seksism om mõttõviis, mink perrä üts sugu om kehvemb vai ullimb ku tõõnõ. Termin "seksism" om tarvitusõlõ võet 20. aastagasaa keskpaigan.
Kergejovvustik

Kergejovvustik om üts park spordiallo, minka hulka kuulussõq juuskmisõq, käümine, hüppämiseq, hiitmiseq, viskamisõq ja kuulitoukaminõ. Om teedäq, et sääntsin as'on võistõldiq joba antiikolümpiamängel 776. a. i.m.a. S'ooilmaaigsil suurvõistluisil võistõldas inämb ku 40-l kergejovvustigualal.
Õnnõmängoq

Õnnõmängoq ommaq mängoq, kon mängjä saa pandaq rahha vai varra määntsegi sündmüse pääle, miä või toimudaq vai toimumada jäiäq, nink mängjä tsihis om võido kõrral rahha vai varra mano saiaq. Õnnõmänge ala kuulussõq näütüses kaartõ mängmine raha pääle, mängoautomaatõga mängmine, loteriiq, kihla vidämine spordivõistluisil jms.
Tamka

Tamka om lavvamäng, midä mängväq kats mängjät kruudulidsõ mängolavva pääl ütesugutsidõ nuppega, midä liigutõdas liuhka ja vastanmängjä nupist üle hüpäten võetas tuu lavva päält maaha. Kaotas tuu, kink nupiq otsa saavaq. Tamkat mängitäs hariligult 8×8 vai 10×10 kruuduga lavva pääl.
Lavvamäng

Lavvamäng om mäng, midä mängitäs kimmide riiglide perrä kuigimuudu kujondõt mängolavva pääl mängonuppega, midä saa liigutaq, lavva päält ärq võtta vai sinnäq mano pandaq. Hariligult om lavvamängol tsiht, näütüses vastamängjä kõik nupiq ärq võtta vai uma nupiga edimädsenä mängolavva kimmähe paika (kodo) joudaq. Näütüses tamka ja malõ ommaq lavvamängoq.
Malõ

Malõ om lavvamäng katõlõ mängjäle. Tedä mängitäs malõlavva pääl: tuu om 64 kruuduga (32 valgõt ja 32 musta), miä ommaq 8 rian ja 8 veerun nii, et kõrvuisi olõvaq kruuduq ommaq esiq värmi. Mängo alostusõn om kummalgi mängjäl 16 mängopulka: üts kuning, üts lipp, kats kahurit, kats ratsut, kats ota ja katõssa pupsi. Mängo tsihis om andaq vastatsõ kuningalõ matt, tuu tähendäs, andaq tollõ niimuudu tuld, et vastanõ saa-iq uma käügiga kuigimuudu kuningat tulõ alt vällä viiäq vai kaitsa.
Vürhvli

Vürhvli om väikene hulktahokakujolinõ (hariligult kuubikujolinõ) as'akõnõ, mink tahkõ pääl ommaq täpiq (ega taho pääl esiq arv täppe) ja midä pruugitas johusliidsi arvõ saamisõs. Tuu jaos hiidetäs vürhvli peost lavva pääle ja kaias mito täppi (silmä) om pääle poolõ jäänüq taho pääl. 
Vürhvlit pruugitas mitmidõ lavvamänge man.
Go

Go om lavvamäng katõlõ inemisele, miä om tunnõt tuu poolõst, et om strateegilidselt küländ keerolinõ, kuigi timä riigliq ommaq lihtsäq. 
Go om perit Hiinast ja tä om vähämbält 4000 aastakka vana.
Mängokaart

Mängokaart vai leht om ristkülikukujolinõ tugõvast paprõst vai plastikust lehekene kaardimänge mängmises. Mängokaardiq tetässeq sääntse suurusõga, et näid olnuq hää peon hoita. 
Pääle kaardimänge tarvitõdas mängokaartõ viil kaarditrikke tegemises, tulõvigu ettekuulutamisõs, kaardimajjo ehitämises, kollekts'oniirmises jne.
Vehklemine

Vehklemine om spordiala, kon kats vastast püüdväq ütstõist sportmõõgaga tsusata vai lüvväq.
Tuhanda ja üte üü jutuq

Tuhanda ja üte üü jutuq om kogo Lähkü-Hummogumaa ja Lõunõ-Aasia juttõ ja jutussit, miä kor'ativaq kokko Islami kuldaol. 
Naaq jutuq kor'ssiq kokko mitmõ aastagasaa kestel mitmõq kiräniguq, ümbrepandjaq ja opõtlasõq Lähkül-Hummogumaal ja Põh'a-Afrikan. Juttõ juurõq ommaq muistitsõn ja keskaigsõn araabia, pärsiä, india ja mesopotaamia vanavaran ja kirändüsen. Pall'oq luuq olliq edimält rahvajutuq kalifaatõ aost, samal aol ku tõõsõq, esiqeränis raamjutt, ommaq tõõnäolidsõlt võeduq edimädse aastagatuhanda m.a.p. pärsiä kirändüsteossõst Hazār Afsān (v. k. "Tuhat üüd"). Kuigi kõgõ vanõmb araabiakeeline käsikiri om perit 14. aastagasaast, arvatas, et juttõ kogo luudi umbõs 9. aastagasaal. 
Kõigilõ välläandilõ ütine om raamjutt valitsõjast Shahryarist (pärsiäkeelitsest sõnast شهريار, miä tähendäs "kuningat") ja timä naasõst Scheherazade (pärsiäkeelitsest sõnast شهرزاده, miä või tähendäq "korgõst suust"). 
Mõnõq tunnõtumbaq jutuq, niguq näütüses "Aladdini immelamp", "Ali Baba ja nelikümmend rüüvlit" ja "Meresõitja Sinbadi säidse reisi" ommaq külh Lähkü-Hummogumaa rahvajutuq, a olõ-s araabiakeelitside Tuhanda ja üte üü juttõ hulgan. Nuuq ommaq Tuhanda ja üte üü juttõ hulka arvanuq edimädseq Õuruupa ümbrepandjaq.
Jumalik komöödia

"Jumalik komöödia" (itaalia keelen "La Divina Commedia") om Alighieri Dante kirotõt eepiline poeem. Tä kirot' tuu 1308. ja 1321. aastaga vaihõl. "Jumalikku komöödiat" peetäs itaalia kirändüse kõgõ tähtsämbäs poeemis ja maailmakirändüse suurteossõs. Tuu, et poeem oll' kirotõt toskaana keelepruugin, avit' tuul keelpruugil saiaq itaalia kiräkeeles. 
Poeemin allegoorilidsõlt kujotõt havvatagonõ elo om keskaigsõ katoliilidsõ ilmanägemise kulminats'uun. Täl om kolm ossa: "Põrgu" ("Inferno"), "Purgatoorium" ("Purgatorio") ja "Paradiis" ("Paradiso").
Edimält oll' teossõ päälkiri õnnõ "Commedia", Boccaccio Giovanni pand' ildampa tollõ mano "Divina". Trükün ilmu tuu edimäst kõrda 1472. Edimäne trükk, kon sõna "jumalik" oll' päälkirän, ilmu 1555 Veneetsian.
Don Quijote

"Don Quijote" (hispaaniakeelidse originaalpäälkiräga "El ingenioso hidalgo don Quijote de la Mancha") om hispaania kiränigu Cervantese Migueli romaan. 
Tuu ilmu katõn köüten kümneaastadsõ vaihõga (1605 ja 1615) Hispaania kuldaol. "Don Quixote" om hispaania kirändüse kõgõ mõokamb teos ja maailmakirändüse suurteos. Tedä peetäs edimädses muudsas õdagumaisõs romaanis.
Ilias

"Ilias" on vanakreeka eepos, mink autoris peetäs sõkõt Joonia laulikut Homerost. "Iliasõn" om umbõs 15 700 rita ja arvada, et tä panti kirja joba 8. aastagasaal i.m.a.
"Iliasõ" tegevüs toimus Trooja sõa 10. aastagal. Eepos jutustas ahhailaisi ja troojalaisi vaihõl peet tapõluisist, Achilleusõ vihast timä or'atari Briseise ärqvõtmisõ ja sõbra Patroklosõ surma peräst nink Hektori hukkasaamisõst. 
"Ilias" kõnõlõ-iq sõa põh'ussist, alostusõst ei ka tuust, miä juhtu peräst sõta. Tuust, miä juhtu peräst sõta om juttu tõõsõn vanakreeka eeposõn "Odüsseian".
Odüsseia

"Odüsseia" om vanakreeka eepos, mink autoris peetäs Homerost ja kon om juttu Odysseusõ rännäkist pääle Trooja sõta. "Odüsseiat" või pitäq järes "Iliasõlõ", tõõsõlõ Homerosõ eeposõlõ. "Odüsseia" jagonõs 24 laulus ja sisaldas 12 110 värssi.
Esteetiga

Esteetiga om filosoofia haro, miä tegeles ilo mõistõ, kunsti ja maitsõga nink ilo luumisõ ja hindamisõga. Inemist, kiä illo ja piinüst väega tähtsäs pidä, kutsutas esteedis.
Iho

Elolisõ iho vai kihä sais kuun timä kõigist nättävist ja käegakumbitavist jakõst. Sõnna "iho" pruugitas sakõstõ ku om juttu vällänägemisest, tervüsest vai surmast. Füsioloogia om sääne tiidüsharo, miä uur, kuis iho tüütäs. 
Inemise iho suurõmbaq jaoq ommaq pää, kereq, käeq ja jalaq.
Füüsigalinõ kihä

Füüsigalinõ kihä vai materiaalnõ kihä om piiritlet mateeriä hulk, minkal ommaq geomeetrilidseq mõõdid ja mass. 
Klassigalidsõ füüsiga perrä om füüsigalidsõl kihäl mass (mitte õnnõ energiä), kolm geomeetrilist mõõti, liikmistii ja orientats'uun ruumin nink tä om olõman vähämbält veitse aigu.
Epistemoloogia

Epistemoloogia vai tiidmisteooria om filosoofia valdkund, miä uur tiidmise luumu, peritollo ja piire. Epistemoloogia ots vastust küsümiisile:
Feminism

Feminism om sotsiaalnõ, poliitilinõ, kultuurilinõ vai majanduslinõ liikminõ, mink tsihis om, et naisil olõssiq miihiga samaq õigusõq ja võimalusõq. Feminismi ala kuulusõq ka poliitilidsõq, kultuurilidsõq ja sotsioloogilidsõq teooriaq ja mõttõviisiq, mink perrä naisil piät miihiga samaq õigusõq olõma. Feminismi perrä rehkendädäs ütiskunnan rohkõmb miihi arvamiisigaq ja naisilõ tetäs noin ütiskunnin ülekohut. Feministiq pruuv'vaq muutaq sisseharinuid muudõ ja luvvaq naisilõ rohkõmb kotussit haridusõn ja tüün. 
Nigu muilgiq liikmiisil, ommaq ka feminismi seen mitmõq mõttõviisiq, mink rasõhus või aoluu ja/või kotussõ perrä tõisist tõistõ ollaq (näütüses om kunagi olnuq tähtsä, et naisi kah hääletamä lastus, põrõld võidõldas ütesugumadsõ palga iist). Aoluu perrä om kõnõld feminismi edimädsest, tõsõst ja kolmandast lainõst; mõttõviise perrä või feminismi jakaq näütüses liberaalsõs, marksistligus vai radikaalsõs feminismis.
Jumalus

Jumalus om ülene mõistõq jumalidõ, jumalannadõ nink jumaligus peetüide nättüisi ja olõndidõ kotsilõ. Jumalust peetäs üleloomuligus ja pühäs nink timmä uskjaq pidäväq täst suurt luku.
Jummal

Jummal om monoteistligun uson ainugõnõ jumalus ja polüteistligun uson üts tähtsämbist jumaluisist.
Jumalanna

Jumalanna om naissuust jumalus. Näütüses Aphrodite oll' vanakreeka armastusõ, ilo ja himo jumalanna.
Aphrodite

Aphrodite (kreeka keelen Ἀφροδίτη) oll' vanakreeka armastusõ, ilo ja himo jumalanna. 
Kreeka luulõtaja Hesiodosõ perrä ollõv tä sündünüq, ku titaan Kronos lõigas' tsirbiga ärq uma esä Kronosõ titi ja visas' tuu merde, kon tuu jäänüq valgõ vatu sisse oiduma. Vatust kasvi Aphrodite, kiä uhuti lõpos kaldõ pääle Paphosõ lähkün Küprüse saarõ pääl.
Teism

Teism lajemban mõttõn om uskminõ, et om olõman vähämbält üts jumalus. 
Kitsamban mõttõn om teism uskminõ, et om olõman jummal, kiä om maailma loonuq ja juht kõkkõ, miä sääl sünnüs.
Monoteism

Monoteism om uskminõ, et om olõman õnnõ üts jummal.
Polüteism

Polüteism om uskminõ, et om olõman mito jumalat vai jumalannat.
Ateism

Ateism om kas saisukotus, et jumalit olõ-iq olõman, vai sõs teismi eitämine.
Agnostitsism

Agnostitsism om saisukotus, et mõndsi uso vai metafüüsikaga köüdet väüdüsside (nt. tuu, kas mõni jumalus olõman om) kotsilõ olõ-iq teedäq vai olõki-q põhimõttõlidsõlt võimalik teedäq saiaq, kas nääq õigõq ommaq.
Metafüüsiga

Metafüüsiga om filosoofia osa, miä püüd selgitäq kogo olõmisõ ja maailma põhialossit ning alguperrä ja reaalsõ kogõmusõ piire ületävit probleeme. Kosmoloogia ja ontoloogia ommaq tradits'oonilidsõq metafüüsiga haroq.
Fundamentalism

Fundamentalism om ilmakaeminõ, mink perrä tulõ määäntsitki põhimõttit (sakõstõ ommaq nuuq köüdet usoga) sõnasõnalt ja kõrvalõkaldumada täütä. Fundamentalism või tekküdä ku vastareakts'uun tollõ, ku määntsegi doktriini puuldajaq lääväq kompromissilõ kaasaigsõ ütiskundlidsõ ja poliitilidsõ eloga.
Piibli

Piibli om ristiuso pühäkiri. Piibli sais kuun 66 raamatust, miä jagonõsõq Vana Testamendi (39 raamatut) ja Vahtsõ Testamendi (27 raamatut) vaihõl.
Lõunõeesti (tarto) kiräkeelen ilmu Vahtsõnõ Testament edimäst kõrda 1686. aastagal ja viimäst kõrda 1905. aastagal. Tervet piiblit ütengi lõunõeesti keelen viil ilmunuq ei olõq.
Kerik (hoonõq)

Kerik om ristiuso pühäkoda – hoonõq, kon peetäs jumalateenistüisi.
Paast (Rooma)

Paast vai Paavst vai Rooma pääpapp vai paavusk om katoligu kerigu pää.
Baha'i usk

Baha'i usk om monoteistline usk, minka lõi Baha'u'llah (1817–1892) 19. aastagasaal Iraanin. Baha'u'llaht pidäväq bahá'íq kõgõ perämädses jumala ilmutajidõ rian, miä nakkas pääle joba muistitsõst aost ja kohe kuulussõq Aabraham, Moosõs, Buddha, Zarathustra, Jeesus ja Muhamed.
Konfutsianism

Konfutsianism om hiina eetilinõ ja filosoofilinõ süstem, miä tekkü hiina filosoofi Konfutsiusõ (孔夫子 (Kǒng Fūzǐ), 551–478 i.m.a.) opõtuisist. Konfutsianismil om väega pall'o mõotanuq Hummogu-Aasia (Hiina, Korea, Taivan, Vietnam, Singapur) kultuuri ja aoluku. 
Konfutsianism pidä tähtsäs inemise kõlblusõ arõndamist, nii et riiki saanuq valitsaq innembä moraali abiga kui säädüisi sunniga.
Hinduism

Hinduism om Indian levinü usk. Hinduismi või pitäq ka uskõ kogos, tuuperäst et tä sisaldas esisugutsit arvosaamiisi jumalast ja lunastusõst. Hinduism om tihedähe köüdet India kultuuri, aoluu ja elolaadiga. Hinduism om üts kõgõ vanõmb maailma usk. 
Hinduistõ om üle ilma üts miljard.
Trimurti

Trimurti (sanskriti keelen त्रिमूर्ति trimūrti, 'kolm kujjo') om hinduismi mõistõq. Hinduismi perrä kihästäseq kõgõvägevämbä jumala kolmõ kosmilist funkts'uuni (luumist, alalõhoitmist ja häötämist) luuja Brahmā, alalõhoitja Višnu ja häötäjä Šiva.
Brahma

Brahma (sanskriti keelen ब्रह्मा; IAST:Brahmā) om hinduismi luumisõjummal. Ütenkuun Višnu ja Šivaga moodustasõq nääq jumalidõ kolmiku Trimurti.
Višnu

Višnu om üts brahmanismi ja hinduismi pääjumalist. Ütenkuun Brahma ja Šivaga moodustas tä jumalidõ kolmigu trimurti. Višnuismin om Višnu pääjummal. 
Višnu tüüs om maailma alalõhoitminõ ja kaitsminõ, tuu jaos kihästüs tä avataarana aigaolt maa pääl. Vedadõ aigsõn uson oll' tä pääväjummal.
Višnu om hääsuuvlik jummal, kink naasõs om õnnõ ja edo jumalanna Šrī vai Lakšmī.
Šiva

Šiva (sanskriti keelen शिव, Śiva) om hinduismi jummal, kiä üten Brahma ja Višnuga moodustas jumalidõ kolmigu Trimurti. Šivaismin om tä pääjummal.
Krišna

Krišna om jumalus, kedä kumardõdas pall'odõn hinduismi harodõn. Ku pall'o višnuistiq pidäväq tedä Višnu avataaras, sõs krišnaismin om tä pääjummal.
Vedaq

Vedaq vai veedaq (sanskritikeelidsest sõnast "veda" vai "ved", miä tähendäs tiidmist) ommaq hinduismi kõgõ vanõmbaq pühäkiräq. 
Lajemban mõttõn kutsutas vedadõs vedasit üten brahmanasõ, aranjakadõ ja upanišadõga.
Kõgõ vanõmbaq vedaq ommaq luuduq umbõs 1000. aastagal i.m.a. ja illatsõmbaq umbõs 500. aastagal i.m.a. Vedaq ommaq kirotõduq sanskriti keelele lähkon vedadõ keelen.
Siso poolõst ommaq vedaq ohvri- ja ülistüslauluq, palvõq ja loitsuq.
Upanišadiq

Upanišadiq ommaq hindu filosoofilis-usolidsõq tekstiq. Nääq moodustasõq vedadõ lõpo-osa (vedanta) ja näiden om päämädselt juttu tiidmisest ja tarkusõst. Kõgõ vanõmbaq näist (nt. Brhadaranyaka ja Chandogya upanišadiq) ommaq perit edimädse aastagatuhandõ keskpaigast i.m.a. ja illatsõmbaq kirotõdiq keskaol ja varajadsõl vahtsõl aol. Upanišadiq ommaq kõvva mõotanuq hindu filosoofiat.
Jooga

Jooga om India usolis-filosoofilinõ süstem, miä taotlõs vaimo- ja iholiidsi har'otuisi läbi ütessaamist kõgõ ülembäga. Hinduismin, budismin ja džainismin om jooga mõistõq köüdet meditiirmisega. Hinduismin tähendäs tä viil ütte kuvvõst ortodokssõst filosoofiakuulkunnast nink ka tsihti, midä tuu kuulkund om hindäle säädnü. Džainismin mõtõldas jooga all nii vaimsit, sõnaliidsi ku iholiidsi tegevüisi.
Muhamediusk

Muhamediusk vai islam om monoteistline usk, miä tekkü araabiamaiõn, miä põhinõs koraanil ja kon jumalas om Allah. Muhamediusoliisi kutsutas muslimõs vai moslõmõs.
Eesti muslimiq ommaq inämbäste tatarlasõq vai asõriq.
Koraan

Koraan (araabia keelen أَلْقُرآن (al-qur'ān)) om muhamediuso pühäkiri. Koraanin ommaq kirja pantuq Allahi ilmutusõq Muhammadilõ aovaihõn 610-632. 
Koraani panniq araabia keeles kirja Muhammadi ligimedseq. Pääle Muhammadi surma 632. aastagal kor'ati ülestähendüseq paarikümne aastaga kestel kokko. Ildampa tävvendedi noid kirävaihõmärke ja vabahellega, midä algusõn araabia kirän es olõq.
Muhamed

Muhammad vai Muhamed (täüsnimega Abu al-Qasim Muhammad Ibn Abd Allah Ibn Abd al-Muttalib Ibn Hashim, u. 570/571 Meka – 8. piimäkuu päiv 632 Medina) om muhamediuso põh'andaja ja muslimidõ jaos jumala (Allahi) prohvet. Koraani perrä om tä perämäne ja kõgõ suurõmb prohvet prohvetide rian, kohe kuulussõq viil näütüses Aabraham, Ismael, Iisak, Jaakob, Taavet, Ristjä Johannes, Moosõs ja Jeesus.