tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mõõgavaal

Mõõgavaalaq kuulusõq delfiine sugukunda. Nääq ommavaq sääl sugukunnan kõgõ suurõmbaq. Nääq ommavaq rühmän eläväq tippmurdjaq eläjäq. 
Vällänägemine.
Mõõgavaalal om must sälg ja valgõ kõtt. Silmäl om valgõ plekk. Esävaal kaald 7–10 tonni ja om 7–9,8 miitret pikk. Imävaal kaald 4–6 tonni ja om umbõs 6,4 miitret pikk. Esävaal eläs kooniq 50 aastakka ja imävaal 100 aastakka. 
Süümine.
Mõõgavaalaq sööväq kallo, mereimetäjit ja ka tsirkõ. Päämine süük om sõskiq kalaq. Vaalaq püüdväq söögi kuun ja jagavaq tuud umavaihõl.
Sillamaa Kaari

Sillamaa Kaari (sündünüq 27. kaarnakuu pääväl 1955 Talliinan) om eesti viiemeistre, laulusõnno kirotaja ni muusigaoppaja. 
Elokäük.
Sillamaa Kaari lõpõt’ 1980. aastagal Talliina Riikligu Konservatooriumi muusigaoppaja ala pääl. Perän tuud sai tä Kehrä Muusigakooli direktris ni oll’ tuudaigo kõgõ noorõmb Nõvvokogo Eesti koolidirektri. Kümme aastakku (1984–1994) tüüt’ latsi opitiatri Colombina, kon Sillamaa oll’ üts’ asotaja ni kunstilinõ juht’. 1994. aastagul luudi Leinatammõ Tarmo ettepanõgi pääle Latsi Ilosidõ Kunstõ Kuul (eesti keelen Laste Kaunite Kunstide Kool), mink direktris sai Sillamaa Kaari. Täämbädsel pääväl kand kuul Sillamaa nimme. 
Looming.
Sillamaa Kaari om kirotanuq üle 40 latsi- ja nuurimuusikali libreto ni/vai muusiga ni kats’ oratooriummi. Tä om kirotanuq synaq umbõs 800 laululõ, sh “On küll hilja” ni “Neiu mustas kleidis” (autor Targo Mikk), “Kaelakee hääl” (autor Pajusaarõ Priit), “Keelatud maa” (autor Kallaste Harmo). Lisas om tä eesti kiilde ümbre pandnuq vai toimõndanuq muusikallõ, näütüses “Oliver!” ni “West Side Story”.
Eräslist.
Timä latsõq ommaq Sillamaa Janika, Sillamaa Virgo ni Reisneri Franck. Tä om olnuq abielon Sillamaa Ivo ni Reisneri Indrekuga.
Kohopiim

Kohopiim (ka "vaarapiim") om piimatetüs, midä tetäs hapnõstpiimäst madalal (50–60 °C) lämmäl kiiten niimuudu, et hapupiim hüübüs terälidses ja perrä jääs piaaigu värmildäq vetel vadak.
Kohopiima seen om hulga kaltsiummi ja fosforit ja veidüq väke ni selle om taa väärt tervüssüümise söögikraam.
Kohopiimä süvväs nii soola ku tsukruga ja tarvitõdas mitmõsugumaidsi süüke tegemises.
Kohopiim om teedäq ja levinüq päämidselt Kesk- ja Hummogu-Õuruupan, mõnõl puul tetäs tedä lämmistämise asõmõl nõrgõstamisõga ja mõnõl puul pandas kalõndamisõs laapi mano.
Kardohkas

Kardohkas vai kardohk om maavitsaliidsi sugukunna maavitsa perrehe kuuluva hariligu kardohka ("Solanum tuberosum") jonn.
Aolugu ja levimine.
Kardohkas om peri Lõunõ-Ameerikast Andõ korgmäkist.
Kardohkas Eestin.
Kardohka jonnõ tarvitõdas Eestin lajalt söögis ni tuuperäst kutsutas kardohkat kombõperitsehe "tõsõs leeväs", sammamuudu ommaq võro keelen levinüq nimeq "kartol", "kartli", "maaupin" (eesti keele murdin ka "tuhlis", "tuhvel" jm).
Kardohkas joudsõ läbi Vinnemaa Eestihte 18. aastagasaa kesken.
Erirelatiivsusteooria

Erirelatiivsusteooria om füüsigateooria ao ja ruumi köüdüssest. Einsteini Alberti 1905. aastaga artiklin "Liikuvidõ kihhi elektrodünaamikast" näüdätäs teooriat ku tuginõvat õnnõ katõlõ postulaadilõ. Edimäne noist om relatiivsusõpõhimõtõq, miä ütles, et füüsiga säädüseq ommaq invariantsõq ehk masvaq üttemuudu kõigin intertsiaalsin (kipõndusõldaq) tagaperäsüstemiin. Tõõnõ postulaat ütles, et valgusõ kibõhus vaakumin om kõigilõ kaejilõ üteviisiline, olõnõmaldaq valgusõ lättest vai kaejast. Nii revidiir erirelatiivsusteooria Newtoni mekaanikat ja Maxwelli elektrodünaamikat, ehitäs noidõ pääle kokkokõlalidsõ teooria.
Relatiivsuspõhimõttõst tulõ vällä, et pikkusõq ja kestüseq olõnõsõq kaejidõ liikmisõst ja tegeligult absoluutsõt ruumi ja absoluutsõt aigu ei lövvüq. Aigu ja ruumi või tuuperäst kaia ku ütte aigruumi. Erirelatiivsusteooria tõõnõ tähtsä järeldüs om massi ja energiä ekvivalentsüs. Erirelatiivsusteooria edesiarõndus om üldrelatiivsusteooria, miä tegeles inertsiaalsidõ tagaperäsüstemidegaq ja gravitatsioonigaq, taandõn tuud aigruumi kõvõrdusõlõ.
Lemsalu Liis

Lemsalu-Kodu Liis (sündünüq 20. rehekuu pääväl 1992 Pärnon) om eesti poplaulja.
Edimäne kokkoputminõ laulmisõga oll' Liisil Norran, kon tä võtt' üles kooriga norrakeelitsist latsilaulõst kokko pantu albumi.
2006. aastagal kolisi Lemsalu Liis tagasi Eestihte ja nakas' mängmä Nõmmõ Kalju jalgpalli naiskunnan. Perän jätse tä jalgpalli maaha ja nakas' opma WAF Laulu- ja Tandsukoolin Koppeli Kadri käe all. Lemsalu lõpõt' 2012. aastagal Tal'na Nõmmõ Gümnaasiumi.
Liis om abielon Kodu Karl-Erikugaq. Näil sündü 2023. aastagal poig.
Gnostitsism

Gnostitsism om 1.-3. aastagasaal levinüq ristiuso, Kreeka, India ja Lähkü-Hummogumaa uso ja vahtsõ-platonistliidsi mõotusigaq sünkreetiline usk. Gnostitsism vai gnoosis tähendäs ristiuso tähendüsen ilmutusõ saamist ehk ülembät tiidmist. Usolinõ gnoosis om köüdet ilmutusõ saamisõga. Gnostitsistlidsõ uurmisõ man om tähtsä põhiidee, et inemine käkk hindän jumalikku kibõnat, miä om ka timä hing. Tuu jumalik kipõn om ummakõrda matõriaalsõ kihä sisse kinniq võet ja tä piät vällä saama. Inemine sais gnostitsismi perrä kuun kolmõst osast: vaim, heng ja kihä ehk jummal, demiurg ja mateeriä. 
Gnostitsism tekkü ja nakas' levinemä Rooma keisririigin 1.–4. aastagasaal. Kõgõ tähtsämbis gnostitsismi keskuisis saivaq Süüriä, Egüptüs ja Palõstiina. Gnostitsismin pruugitas ristiuso oppusõ tõlgutamisõs platonistlikku filosoofiat. Läbi aoluu om gnostitsismi peet ütes ristiuso moodus, a kõgõ vanõmbaq gnostitsistliguq tekstiq näütäseq vastapiten.
Koššõr

Koššõr om nimitüs, midä pruugitas söögi kotsilõ, miä om tett juutõ kasruti süümissäädüisi perrä. Kasruti säädüseq käüväq eläjist saaduisi süüke kotsilõ ja lupasõq söögis pruukiq õnnõ kimmäst sorti imetäjit, tsirkõ ja kallo. Söögisäädüs sääd, määntside tingimõisi perrä eläjit süvväq või ja kuis piät eläjä tapma. Juudi süümissäädüsen om tähtsä, et eläjit ja tsirkõ tappõn piät laskma näil verest tühäs juuskõq, selle et inemine tohe-iq verd süvväq.
Kasvosöögiq ommaq uma loomu perrä koššõriq, agaq näide tegemise ja süümise aigo tulõ näid soolaviin lopahutaq, et võimaligõst mutikist vallalõ saiaq. Päält tuu om koššõri söögi tegemise man tähtsä, et piimä- ja lihasüüke hoitõtas eräle külmäkapin ja et aiakraami, lihha ja kalla lõigatas esiq lõikamislavva pääl. Päält tuu om koššõrsöögis tävveste keelet tsialiha, jäneseliha ja kaamliliha, selle et nuuq eläjäq ommaq judaismi perrä kasimaldaq. Koššõr lupa süvväq kalla.
Viil om juudõl kombõs pitäq valgit kanamunnõ pruunõst ettembis, selle et pruunõ munnõ koorõ pääl võivaq ollaq pruuniq plekiq, midä peetäs vereplekes, kuigi nä periselt tuud ei olõq.
Lahokülä (Põlva)

Lahokülä vai Laho om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Mooste valda.
Lahoküläst lätt läbi Himmastõ–Rasina tii.
Lahoküläst lõunõõdagu pooolõ jääs Mooste.
Paju laheng

Paju laheng toimu Eesti Vabahussõa aigu 31. vahtsõaastakuu pääväl 1919 Eesti Rahvaväe ja Verevä väe vaihõl, minka Eesti väeq saiq hinele Valga liina ja raudtiisõlmõ. Eesti poolõ pääl olliq lahengun Kuperjanovi partisaniq ja Põh'a Poigi I pataljon ni suurõtükürühm, Verevä väe poolõ pääl Läti vereväq kütüq.
Lahengun saiõ rassõstõ haavadaq Eesti väki pääleminekit uh'anuq Kuperjanovi Julius, kiä kolm päivä ildampa Tarton haavo kätte kuuli.
Eesti kaot' lahengun 140 miist, noist 34 kuuli lahengun ja 104 sai haavadaq, kinkast 12 ildampa haavo kätte kuuli; kats jäiq kadonus. Verevide poolõ pääl kuuli nii 30 sõamiist ja vähämbält 40 saiq haavadaq.
Leevi

Leevi om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. Kiräkeelen panti 1977. aastaga seo külä nimes Leevijõe, et tõisi Leevi nimega kotussiga vaiht tetäq.
Küläst lätväq läbi Leevi jõgi ja Põlva–Reola tii. Külä hummogupiiris om Tarto–Koidula raudtii.
2019. aastaga alostusõn elli Leevil 73 inemist.
2025

2025. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. 10238. aastak sirvikallendri perrä.
Rüütli Arnold

Rüütli Arnold (Arnold Rüütel, sündünüq 10. lehekuu pääväl 1928 Laimjala vallan Saarõmaal, koolnuq 31. joulukuu pääväl 2024) oll' eesti poliitik ja Eesti Vabariigi kolmas president aastil 2001–2006. 
Inne Rüütlit oll' president Mere Lennart, päält Rüütlit oll' ammõtin Ilvese Toomas Hendrik.
Põvvati Samuel

Põvvati Samuel (sündünüq 3. vahtsõaastakuu pääväl 1882 Tartomaal (vana kallõndri perrä 22. joulukuu pääväl 1881) Kavastu vallan; koolnuq 14. mahlakuu pääväl 1957 Põlvan) oll' kivitüüstüsettevõtja ja seldsitegeläne.
Oll' aastil 1936–1941 Rahvaharidusõ Seldsi edemiis.
Logina

Logina om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 
Aastil 1990–2017 käve külä Vahtsõ-Kuustõ valda.
Logina kõrval om ka Alakülä, minka Logina kõik aig köüdet om olnuq, mõlõmaq küläq ommaq olnu nii Alakülä ku Logina nimegaq.
Loginalt lätt läbi Tarto–Koidula raudtii ja Loginal oll' kooniq 2001. aastaganiq Laanõ raudtiipiätüs.
2019. aastaga alostusõn elli Loginal 43 inemist.
Loko (Põlva)

Loko vai Lokokurm vai Lokokurmu om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
18.–19. aastagasaal oll' Loko üts osa Ah'a küllä, 1744. aastagast ommaq kirjä pantuq "Locko Mattis" ja "Locko Jonas". Tarto- ja võrokeeline "-kurm" tähendäs umaette nulka, tsoppa vai eräle olõjat kotust.
Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalituisi tallituspüürdmiseniq käve külä Ah'a valda.
Küläst lätt läbi Ah'a–Vahtsõ-Kuustõ tii.
Luutvina

Luutvina om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Luutvina lähikesen om Luutvina suu.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõ-Kuustõ valda.
2020. aastaga alostusõn elli Luutvinan 123 inemist.
Õunapuu Lauri

Õunapuu Lauri (sündünüq 1. joulukuu pääväl 1976) om eesti perimüsmuusik.
Tä om ansambliidõ Metsatöll (1999. aastagast), Ülemakstud Rentslihärrad, Harju Mehed ja Sinimaniseele (2002. aastagast) liigõq ni Arhailise Meestelaulu Seltsi alostajaliigõq. Om olnuq ansambliin Messier ja Tsõdsõpujaleelo.
Tä laul ni mäng mitund pilli: eelektri- ja akustilist kitrat, eesti toropilli, väikut kannõld, rahvakannõld, Hiio kannõld, flüüti, parmupilli, moldpilli.
Õunapuu Lauri om Vikerraadio saatõ "Huvitaja" jao "Päritud laul" saatõjuht.
Õunapuu Lauri om abielon perimüsmuusik Hainsoo Meelikaga. Näil om poig Laas ja tütär Lee.
Sarvõ Vaike

Sarvõ Vaike (sündünüq 6. vahtsõaastakuu pääväl 1946, koolnuq 27. mahlakuu pääväl 2004) oll' muusigatiidläne ja seto rahvalaulõ uurja.
Sarvõ Vaike uur' pall'o seto ikukultuuri. Tä kõrrald' seto lauluparkõ etteastmiisi kodo- ja vällämaal ja tekk' mitu dokumantaalfilmi seto perimüsest, säälhulgahn "Setu lauluema Veera Pähnapuu", "Lihavõtted Lepal", Paabaprasnik Polovinas". 
Sarvõ Vaike lõpõt' 1976. aastaga Tallinna Riikligun Konservatooriumin muusigatiidüse pääl, timä juhendajaq olliq Tampere Herbert ja Rüütli Ingrid. Sarvõ Vaike oll' viil ENSV Tiidüisi Akadeemiä aspirantuurin ja aastil 1995–2000 Tampere ülikoolin etnomusikoloogia instituudin, kon timä juhendaja oll' Leisiö Timo. 1998. aastaga kaits' Sarvõ Vaike Tarto Ülikooli filosoofiatiidüskunnan magistritüü eesti ja võrdõlõja rahvaluulõ pääl, tüü oll' "Uurimusi setu lauludest ja laulikutest: entomusikoloogiline aspekt", 2000. aastaga kaits' Tampere Ülikooli humanitaartiidüskunnan doktoritüü etnomusikoloogia pääl seto ikukultuurist.
Sarvõ Vaike tüüt' aastil 1978–2004 Eesti Keele Instituudi rahvamuusiga osakunnan, minkast saiõ ildampa etnomusikoloogia osakund Eesti Kirändusmuuseõmin. 1982. aastagast kooniq elo lõpuniq oll' tä oppaja Eesti Muusigaakadeemiän (2001. aastagast dotsent), kon juhat' üliopilaisi välätöid Setomaal vei neid Tartohe Eesti Rahvaluulõ Arhiivi nuuri tiidläisi konvõrendsele ja and' rahvamuusiga kursuisi.
Mustakurmu

Mustakurmu om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Ah'a valda.
Mustakurmu küläst lätväq läbi Ah'a–Vahtsõ-Kuustõ tii ja sinnäq lätt Mõtskülä–Mustakurmu tii.
Mustastkurmust põh'a poolõ jääs Mõtskülä, hummogu poolõ Loko ja Kärsä küläq, lõunõhe jääseq Kiidjärve ni Padari ja õdaguhe Luutvina külä.
Mustakurmu õdagujaon ommaq Roestusuu, Vahisuu ja Erne järv, hummogjaon ärqkasunuq Härgjärv.
2019. aastaga alostusõn elli Mustankurmun 51 inemist.
Mõtskülä

Mõtskülä vai Ahja-Mõtskülä om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Mõtskülä põh'aõdagu jako kutstas Paldsinukk, lõunõn om Paloalune ja põh'an Praksiots.
Mõtsküläst põh'a poolõ jääs Ruukõsõ külä, hummogu poolõ Kosova külä, lõunõhe Mustakurmu külä ja õdaguhe Luutvina külä.
Mõtsküläst lätt läbi Kosova–Voorõkülä tii.
2020. aastaga alostusõn elli Mõtskülän 62 inemist.
Noorits-Mõtskülä

Noorits-Mõtskülä vai Loorits-Mõtskülä om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Edimält oll' külä nimi Mõtskülä, "Noorits"- vai "Loorits"- panti sinnäq ette XVII aastagasaa lõpuotsan, et tetäq vaiht seo Mõtskülä ja Ahja-Mõtskülä vaihõl. Noorits-Metsküla oll' kooniq 1977. aastaganiq ammõtlik kiräkiilne nimi, päält tuud üteldäs eesti kiräkeelen Nooritsmetsa. Noorits-Mõtskülä nulgaq ommaq Aeniidü (Plv) põh'an ja Paloots õdagun. Nõvvokogo aost pääle om üts jago Noorits-Mõtskülä vannotallõ Kaaru külä all.
Noorits-Mõtsküläst põh'a poolõ jääs Mooste, põh'ahummogu poolõ Jaanimõisa, hummogu poolõ Kaaru, lõunõ poolõ Miiastõ ja Adistõ, õdagu poolõ Säässaarõ külä.
2021. aastaga alostusõn elli külän 51 inemist.
Padari

Padari om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 
Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Vahtsõ-Kuustõ valda.
Küläst lätt läbi Ah'a–Vahtsõ-Kuustõ tii.
Padari lõunõõdagunukan ommaq Suursuu ja Tsõõriksuu, lõunõõdagupiiris om Tarto–Koidula raudtii.
Padarilt õdagu poolõ jääs Vahtsõ-Kuustõ, põh'a poolõ Mustakurmu, hummogu poolõ Kiidjärve, lõunõ poolõ Valgimõtsa.
2019. aastaga alostusõn elli Padaril 26 inemist.
Rasina

Rasina om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Rasina põh'ajaku kutstas Rabandigu. Rasinalt põh'aõdagu poolõ jääs Kastmõkua.
Rasinalt lätt läbi Lutsu jõgi. 
Peris Rasina õdagupiiri lähkün ommaq Paagnapalo kääpäq, mink vaihõlt lätt läbi Viislimõtsa tii. Viislimõtsa tii lähkün om Rasina ristipetäi ja vana Märtnä kerigu kotus, mink kalmuaid om kaitsõ all.
Savimäe (Põlva)

Savimäe om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 
Savimäelt põh'a poolõ jääs Sikakurmu külä, hummogu ja lõunõ poolõ Kõnnu külä, õdagu poolõ Rasina. Savimäelt lätt läbi Räpinä–Rasina tii. 
Savimäel om Arojärv, Aro uja ja Aro suu. Savimäelt lõunõ poolõ jääs Määrästü suu, põh'ahummogu poolõ Esäkeste suu. 
Savimäe külä mano panti 1977. aastaga Arojärve (Savikurmu) ja Matsisaarõ külä. 
2020. aastaga alostusõn elli Savimäel 25 inemist.
Terepi

Terepi vai Terepinukk vai Ülelüisi om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Terepi küläst põh'a poolõ jääs Rasina, hummogu poolõ Savimäe külä ja Määrästü suu, lõunõ poolõ jääseq Mooste, Jaanimõisa ja S'akna, õdagu poolõ Laho külä.
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Mooste valda.
Terepi küläst lätt läbi Himmastõ-Rasina tii.
2020. aastaga alostusõn elli Terepil 35 inemist.
Õurovisiooni lauluvõigõlus

Õurovisiooni lauluvõigõlus (prantsusõ keelen "Concours Eurovision de la chanson") om lauluvõigõlus, midä kõrrald Õuruupa Kavvõhelü Liit (EBU).
Kuala Lumpur

Kuala Lumpur om Malaisia pääliin ja kõgõ suurõmb liin, üts katõst liidoalast. 2024. aastaga elli Kuala Lumpurin 243 km2 päält 2 075 600 inemise. Ku sisse rehkendäq ka kõik nuuq, kiä liina veere pääl eläseq, om sääl kokko nii 8,8 mill'onat inemist. Kuala Lumpur om Lõunõhummogu-Aasia kõgõ kibõhõmpa kasujit liino, nii rahva hulga ku majandusõ poolõst.
Liin naas' 19. aastagasaa keskpaigan kasuma tinakaivanduisi ümbre. Parhillaq om Kuala Lumpur Malaisia kultuuri, majandusõ, turismi ja poliitiga keskus. Sääl ommaq Malaisia parlament ja monarki residents. 
2019. aastaga oll' Kuala Lumpur kuvvõs liin, kon turistiq kõgõ inämb käveq. Kümnes maailma kõgõ suurõmbas kaubakeskusõst kolm ommaq Kuala Lumpurin. 2020. aastaga oll' Kuala Lumpur UNESCO raamadupääliin.
Kalimantan

Borneo (malai keele perrä) vai Kalimantan (indoneesiä keele perrä) om suurusõ poolõst maailma kolmas saar. Saarõ pindala om 748 168 km² ja 2020. aastaga rahvalugõmisõ perrä eläs sääl 23 053 723 inemist.
Borneo om ärq jaet kolmõ riigi vaihõl. Brunei all om nii 1% saart. Nii 73% Borneost jääs Indoneesiä alaq, saarõ põh'ajago, nii 26% om Malaisia all. 
Saarõ pääl om nii 140 mill'onat aastakka vana vihmamõts, kon kasusõq päämädselt katsiksiibvillälidseq. Vihmamõts om üts viimätsit kotussit, kon luudusligult eläseq Borneo orangutaniq, a sääl eläseq viil mitmõq välläkuulmisohon liigiq: Borneo eelevants, Hummogu-Sumatra nõnasarvik, Borneo leopart, Borneo kivikunn jt.
Valgimõtsa

Valgimõtsa om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 
Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõ-Kuustõ valda.
Valgimõtsa külä om Ah'a jõõ veeren, küläst lätt läbi Tarto–Koidula raudtii, sääl om Valgimõtsa raudtiipiätüs.
Valgimõtsast õdagu poolõ jääs Leevijõõ, põh'a poolõ Padari, lõunõhummogu poolõ Kiidjärve ja lõunõ poolõ Kuurvere.
Valgimõtsa tegüsi Tarto–Petseri raudtii ehitämisega, ku tetti raudtiijaam ja suvitamisõ kotus. Edimäne suvila tetti 1932. aastaga, 40. aastagas oll' naid joba 60. Valgimõtsa saiõ ammõtligus küläs 1977. aastaga.
Valgesuu

Valgesuu om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Valgesuu põh'ajako kutstas Mütäots, põh'aõdagu jako Palonurme. Külä lõunõjaon om Ah'a jõgi.
Valgesuu küläst õdagu ja põh'aõdagu poolõ jääs Kiidjärve, põh'a poolõ Akste, põh'ahummogu poolõ Säässaarõ, hummogu poolõ Eostõ, lõunõ ja lõunõõdagu poolõ Taivaskua. naaberküladeks on läänes ja loodes Kiidjärve, põhjas Akste, loodes Säässaare, idas Eoste ning lõunas ja edelas Taevaskoja küla.
Valgesuu küläst lätt läbi Kärsä–Eostõ tii.
2020. aastaga alostusõn elli Valgesuu külän 45 inemist.
Vanamõisa (Põlva)

Vanamõisa om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Vanamõisa küläst põh'a poolõ jääs Ibastõ, hummogu poolõ Kadaja, lõunõ poolõ Ah'a, õdagu poolõ Kosova.
Vanamõisa põh'ajaon om Kibenakülä, lõunõn Kurekülä vai Kurekurmu, inneskine külä, miä lahuti 1860. aastil.
Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve Vanamõisa külä Ah'a valda.
2019. aastaga alostusõn elli Vanamõisa külän 51 inemist.
Voorekülä

Voorekülä om külä Võnnu ja Kamja kihlkunna piiri pääl Põlva vallan.
Vooreküläst põh'a poolõ jääs Kõrkkülä, hummogu poolõ Luutvina ja Vahtsõ-Kuustõ, lõunõ poolõ Karilatsi ja Voorepalu, õdagu poolõ Prangli, põh'aõdagu poolõ Talvikese. Külä põh'ahummogu piiris om Tarto–Koidula raudtii. Üts jago hummogupiiri lätt Porijõkõ piten.
Voorekülä om vana põlinõ külä, miä om vanastõ olnuq Vahtsõ-Kuustõ mõisa, 1859. aastagast Suurõ-Kamja mõisa all. 1977. aastaga panti Voorekülä mano Liiva külä, miä om parhillaq kant Talvikese ja Voorekülä piiri pääl. Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Voorekülä Vahtsõ-Kuustõ valda.
Vooreküläst lätt läbi Põlva–Reola maantii.
Voorekülän om sündünüq kiränik Buki Villem.
Kraasna kiil

Kraasna kiil vai Kraasna murrõq om häönüq lõunõeesti vai seto keele variants, midä kõnõldi Kraasna vai Krasnogorodskoje ümbre Vinnemaal.
Arvadaq kuuliq perämädseq kraasna keele kõnõlõjaq inne tõist ilmasõta.
Kraasna keelest ommaq alalõ mõnõq vahatrullõ pääle võeduq helüülesvõttõq ja käsikirän tekstiq.
Kõgõ inämb läts kraasna kiil kokko seto keelega, sääl tarvitõdi "h"-seenkäänüst ("Petserih"), "st-"saajakäänüst, oll' pall'o tagaeitüst ("tihka-as").
Kõgõ inämb võtiq kraasna kiilt üles ja panniq kirjä Kalda Oskar ni Ojansuu Heikki. Viimätsel aol ommaq kraasna kiilt uurnu Weberi Tobias ni Ernidsä Enn.
Espresso Macchiato (laul)

"Espresso Macchiato" om eesti räpimehe ja laulja Cashi Tommy laul, mink tä kirot' üten soomõ laulukirotaja Naukkarisõ Johannesegaq. 
"Espresso Macchiato" võit' Eesti Laulu ja läts' 2025. aastaga Eestit edüstämä Õurovisiooni lauluvõigõlusõlõ, kon taa saiõ 356 punktigaq kolmanda kotusõ. 
Laulu sisu.
"Espresso Macchiato" om poplaul, mink sõnaq ommaq vigatsõn inglüse keelen, inglüse-hispaania segäkeelen ja ameerigaperätsen itaalia keelen. 
Laul om tuust, et ku kohvi juuminõ käü elämise mano ja ku kohvi juut, sis saa elo parõmb.
Muusigavideo.
Laululõ om tett kats videot. Edimätsen om Tommy Cash lavva takan ja juu macchiato kohvi. Video om ummamuudu Lethi Jørgeni 1982. aastaga kino "Warholi Andy süü hamburgõrit" perrätegemine. Tõõsõn om kats Tommy Cashi pruunin ülikunnan ja näq tandsvaq.
Valga–Koidula raudtii

Valga–Koidula raudtii om üte rüüpmepaariga raudtii.
2001. aastaga keväjäst Valga–Koidula raudtii pääl inämb reisiringiq ei sõidaq. Ütsiguq rongiq, miä sääl viil sõitvaq, vidäväq puid.
Valga–Petseri raudtiil olliq piätüseq:
Lutsu Oskar

Oskar Luts (sündünüq 7. vahtsõaastakuu pääväl 1887 Järvepera külän Palamusõ kihlkunnan; koolnuq 23. urbõkuu pääväl 1953 Tarton) oll' eesti kiränik ja farmatseut. 
Lutsu tekstiq ommaq rahvaliguq ja realistliguq. Kirändüsuurja Puhvali Heino om ütelnüq, et Lutsu jutuq ommaq humoorigaq ja sääl ollõv sentimentaalsõt pehmehüst.
Lutsu Oskari kõgõ tähtsämbäq ja häste tunnõduq raamaduq ommaq nii üteldäq Toodsi jutuq: "Kevväi" (eesti keelen "Kevade", 1912–1913), "Suvi" (1918–1919), "Süküs" (eesti keelen "Sügis", 1938, 1988) ja jutustusõq "Toodsi pulm" ja "Argipäiv". Sama sar'a jutu "Talv" (eesti keelen "Talve") kotsilõ om arvat, et või ollaq Luts taad kirodaq es. 
Toodsi juttõ seen om Paunvere, miä om Palamusõ muudu, ja samaq tegeläseq, kiä "Keväjä" raamatun viil kihlkunnakuuli käüväq. Mitmõq Lutsu tegeläseq – Toodsi Joosep, Tali Arno, Raja Teele, Kiire Jorh, Tõnisson, Lible, köstri Julk-Jüri, oppaja Laur – ommaq saanu arketüübes, neide perrä om nimmat mitu preemiät ja institutsiuuni. Toodsi juttõ perrä tettüq kinoq "Kevade" (1969), "Suvi" (1976), "Sügis" (1990), "Talve" (2020) ommaq rahva seen väega tunnõduq ja teedäq.
Tammõ Ülo

Tammõ Ülo (Ülo Tamm; sündünüq 24. urbõkuu pääväl 1935 Erästveren, koolnuq 9. lehekuu pääväl 2020 Tarton) oll' eesti mõtsandustiidläne ja ülikooli oppaja.
Päält tiidüse aiõ mõtsatüütäjide miiskoori tegemiisi ja laul' elo lõpuniq.
Tammõ Ülo doktoritüü oll' papliidõst Eestin.
Tšipati

Tšipati (läti keelen "Čipati") om lätistünüq leivu külä Lätin Gulbene piirkunnan Lejasciemsi vallan.
Tšipati külä jääs Sinole–Silakrogsi tii päält Aluliina puult tullaq hääd kätt. 1999. aastaga elli Tšipatin 9 inemist.
Vanost leivu külist om Tšipati üts lõunõpoolitsõmpi, lõunõ poolõ jääs õnnõ Alamõiža. Samal aol om taa üts noid, miä kõgõ varrampa lätikeelitses muutuma naas': joq 1849. aastaga kirot' Kreutzwaldi küsümise pääle Alamõiža abikerigu pastor Schillingi Georg, et Tšipati külän mõistvaq eesti [leivu] kiilt õnnõ ütsiguq vanaqinemiseq.
Veriora

Veriora vai Veriora jaam om alõvik Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.
Nimi.
Veriora tähendä-äiq verist varrast, a punatsõhe vai verevähe paistujat ojja vai orra.
Rahvakeelen kutstas Veriorra viil "Verka".
Aolugu.
Veriora alõvik tegüsi Tarto–Petseri raudtii ehitämise aigu 1927–1931. Raudtii ja Võro–Räpinä maantii risti juuskmisõ kotusõ pääle tetti jaam, minkalõ panti valla perrä nimes Veriora, miä umakõrda saiõ nime Veriora mõisa päält. Inne tuud oll' parhilladsõ Veriora maa Vilustõ külä veeremaa.
Kõrva August Voldemar

Kõrva August Voldemar (sündünüq 30. urbõkuu pääväl 1899 Koorastõn, koolnuq 31. joulukuu pääväl 1941 vai 7. vahtsõaastakuu pääväl 1942 Vinnemaal vangilaagrin) oll' eesti keeleuurja, oppaja ja sõnaraamatidõ kokkosäädjä.
1930. aastaga lõpõt' Tarto Ülikooli magistri, lõputüü oll' värsimõõdust M. Veske "Eesti rahvalaulõn".
Kõrv oll' Pärnon, Tarton, Valgan ja Tal'nan oppaja, 1932. aastagast Korõmba Sõakooli lektri. 
30. aastil pand' kokko neli sõnaraamatut, midä pruugiti Eesti koolõn aastil 1935–1940.
Võeti 24. piimäkuu pääväl 1941 Tal'nan kinniq ja viidi Vinnemaalõ Permi oblastihe Solikamskihe vangilaagrihe, kon tä 1942. aastaga alostusõn kuuli.
Nal'apäiv

Nal'apäiv om 1. mahlakuu pääväl, ku tetäs aprillinall'a.
Nal'apäivä kirotõdas nall'auudissit, lastas nal'asaatiid ja aias suust häüssä vällä, et inemiisile pikk nõna saiaq. Ku tõõnõ uskma jääs, üteldäs "Aprill!". 
Mõnõq pidäväq nal'apäivä 30. mahlakuu pääväl kah.
ChatGPT

ChatGPT om OpenAI 2022. aastaga vällä ant kõnnõrobot ja netiavitai. ChatGPT-d saa pruukiq mitmidõ asju jaos, kon om vaia kirotaq teksti vai midä rehkendäq. ChatGPT om kunstmudsu, miä om teksti kirotama opnuq mill'ardidõ internetin kirotõtuisi tekste päält. 
ChatGPT mõist varrampa kõnõldu perrä rehkendäq, midä pruukja tahtaq või. Ku ChatGPT vastus ei olõq sääne ku pruukja taht, või laskõq vastusõ vahtsõst tetäq, tuud täpsämpä kirotaq vai vahtsõq oppusõq andaq.
Puhvali Heino

Puhvali Heino (Heino Puhvel, 26. süküskuu 1926 Patkülä vald, Mulgimaa – 29. põimukuu 2001 Tarto) oll' eesti kirändüstiidläne. 
Tä om uurnuq A. H. Tammsaare teossiid ja toimõndanuq timä kokkokor'atuisi töie välläannõt (1978–1993).
Puhvali Heino oll' ka aastagil 1965–1991 ilmunu eesti kirändüse tiidüsligu aoluu üts tegijit, III köüte (1969) toimõndaja.
Kafka Franz

Kafka Franz (Franz Kafka, 3. hainakuu 1883 – 3. piimäkuu 1924) oll' s'aksakeeline juudi perrest peri kiränik, kiä elli Praha liinan. 
Timä kõgõ kuulsambaq kirätüüq ommaq lõpõtamaldaq romaaniq "Kohtukäüḱ" ("Der Prozeß", ilmunuq 1925. aastagal) ja "Loss" ("Das Schloß", ilmunuq 1926. aastagal) ni lühküjutt "Muudus" ("Die Verwandlung", eesti keelen "Metamorfoos", ilmunuq 1915. aastagal).
Sahha

Sahha (sahha keelen Саха сирэ, ammõtlinõ nimi Sahha Vabariik) om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Hummogu-Tsiberin. Sahha, mink pindala om pia 3 100 000 km2, om Vinnemaa kõgõ suurõmb vabariik ja maailma kõgõ suurõmb valitsõmisütsüs.
Sahha pääliin om Jakutsk, miä sais Leena jõõ veeren.
Ammõtlidsõq keeleq Sahha Vabariigin ommaq sahha kiil ja vinne kiil. 
Nimi.
Sahha põlidsõ rahva kotsilõ pruugitas tõnõkõrd nimme jakuudiq. Jakuutia nimme kand’ Sahha maa Nõvvokogo aol.
Rahvas.
2021. aastaga rahva kokkulugõmisõ perrä elli Sahhan 995 686 inemist. Neist 55,3% olliq sahhaq ja 32,3% vindläseq ni pääle näid viil hulk tõisi rahvit. 
Kiil.
Sahha kiil om turgi keelerühmän. Tä om aglutiniirjä kiil ja sääl om vabahelükokkokõla. Keelen om säidse käänüst ni olõ-i keelelist suku. Sahha kiräkiil pruuk' kirillitsat üten viie esierälidse tähe ja helügäq, midä vinne keelen olõ-i. Neoq ommaq Ҕ [ɣ; ʁ], Ҥ [ŋ], Һ [h], Ө [ø] ja Ү [y].
Luudus, ilm.
Sahhan ommaq mäeq, platuuq ja suurõq jõõq. Kogo maa pääl om paks igikelds. Sääl om elotusõgaq maiõst kõgõ rassõmb ilmastu. Vahtsõaastakuu keskmäne kraat om -43,5°C ja hainakuu keskmäne lämmüs 19°C.
Atsõtuun (bänd)

Atsetuun om Setomaa kõgõ tuntumb perimüsmuusiga- ja folkrokkpunkräppansambli.
Aolugu.
Atsetuun sündü Seto DIY skeenest 2023. aastagal ja nääq ommaq seoniaoni vällä andnuq üte demo “ATSETOON (MONED DEMOD)” ja üte albumi “Atsetoon - Lohakad laulud”. Bänd om üles astnuq mitmõl kontsõrdil Tal’nan, Tarton, Parksepän, Meremäel ja Püssin üten mitmõ tõsõ nimegaq vällämaa ja paigpäälidse bändigaq. Edimält oll' bändin neli liigõnd, vaihõpääl oll' viis ja täämbädsel pääväl om jälq neli liigõnd.
Muusiga.
Atsetuun om trimmer mink küteq om salasiidri ja kodooluq. Näide muusiga olõ-iq "crust punk" egaq "sludge metal", a kogoni midägi muud. Tuu om tasakaal häötüse ja kõrra piiri pääl: objõktiivnõ ilmahalu, luutusõldaq, ilmadu tahtminõ ja ummamuudu mõttõq. Lavamäng om täüs lihha ja toorõst eloväke ja tuud või üteldäq ku peris hää. Periselt taht egä poiskõnõ bändin vast tõistmuudu muusikat tetäq.
Lajalehidseq mõtsaq

Lajalehidseq mõtsaq ommaq mõtsaq, kon puurindõn ommaq ülekaalun küländ suuri lehtigaq puuq. Lajalehidseq puuq ommaq näütüses pähn, vaher, saarnõq, tamm, jallai jms.
Malleus Maleficarum

"Malleus Maleficarum" vai "Nõiavassar" om 1487. aastagal vällä antu traktaat nõiakunsti kottalõ. Raamadu autor oll' Saksa dominikaani munk ni inkvisiitor Heinrich Kramer (ladinaperätselt Henricus Institoris). Teno Gutenbergi trükümassinalõ (miä luudi 15. aastagasaa keskpaigah) läts' raamat kipõlt üle kõgõ Euruupa lakja ni tiinse suurõ prestiisi (nii katoliiklikkõ ku protestantlikkõ) teoluugõ hulgah. "Nõiavasaral" oll' suur mõjo 15.–18. aastagasaa nõiaprotsessele. "Nõiavasarat" peetäs 15. aastagasaa kristligu demonoloogia kokkovõttõs. 
Raamadu sisu.
Kramer ütles, õt nõiakunsti jaos om vaia kolmõ elementi: 1) nõia kurjõ plaanõ; 2) Saadana api; 3) Jumala lupa. 
"Nõiavasara" pääjago sais kuuh kolmõst osast: 
Kramer arvas, õt naasõq ommaq deemonligõlõ ahvatluisilõ kergembähe alluvaq ku meheq ni tuuperäst sakõmbahe nõiaq (ka sõna "malefica" raamadu ladinakeelidseh päälkiräh om naissuust ni tuuperäst käü kurjõ plaanõga üleloomuligu väega naasõ kottalõ). Inne "Nõiavasarat" olõ-õs tuuh kontekstih nii kimmäst eräldämist miihi ja naisi vaihõl. Pääle "Nõiavasara" ilmumist ollivaq kolm neländikku nõiaprotsessel hukatavist inemiisist naasõq.
Toropill

Toropill om muusigariist. Toropill om puupuhkpill.
Toropillil om neli ossa:
Toropilli kott om tett nahast. Vanastõ tetti tuu päämidselt kitsõ-, lamba-, lehmä- vai tsianahast. Saari pääl tetti kott hülgenahast.
Toropilli mängitäs nii, et pillimiis puhk koti täüs ja pitsitäs säält õhu vällä.
Aolugu.
Arvadaq om toropill perit Mesopotaamiast vai Indiast. Toropill om arvadaq 3000 aastagat vana.
Kõgõ vanõmbaq toropilliq Eestin ommaq löütüq 16. aastagasaast. 19. aastagasaaniq oll' toropill päämine tandsupill. Üts hää pillimees oll' näütüses Hiiumaa miis Maakeri Juhan ehk Toropilli Juss.
Täämbädsel pääväl om toropill kah väega populaarnõ. Tuud mängitäs pall'o pidon. Hääq pillimeheq ommaq näütüses Mäe Cätlin ja Sillamaa Sandra.
Merevaik

Merevaik om kasvõst peri amorfnõ mineraali muudu ollus (mineraloid). Taa om tekkünüq nõglapuiõ kõvahtunust vaigust, miä om peri umbõs 65–2 mill'oni aastaga tagotsõst aost. Vaihõpääl om merevaigu sisen kasvõ vai mutukidõ kivistüisi, miä muutvaq merevaigutüküq esiqerälidselt väärtüsliidsis.
Merevaik sais kuun päämidselt hüdsäsnigust (79%), vesäsnigust (11%) ja hapasnigust (10%). Veidükese om sääl ka väävlit ja rauda.
Levik.
Merevaiku om egäl maisõmaal. Kõgõ rohkõmb om merevaiku löüdäq parhilla Vinnemaa ala käüvän Kaliningradi oblastin ja Leedu ranna veeren. Eestin löüd merevaiku harva.
Umahusõq.
Merevaik om vällänägemise poolõst miikõllanõ, pihlõnõ, kõllanõ-valgõ, kõllanõ-verrev, harva sinine, rohikas vai must. Hariligult taa õhetas läbi vai paistus tävveste läbi. Merevaik lätt pehmes 150 °C ja sulas 350–375 °C man. Merevaik om suurõ hapnõ ja korgõ lämmäkraadi vasta hell. Taad piät kaitsma higi ja päävävalgusõ iist.
Pruukminõ.
Merevaiku om pruugit joba vanõmbast kiviaost pääle. Läbi ao om taad pruugit ehtekivis, rahas, hõngusegon, savitüükunstin.
Viländi ordoliin

Viländi ordoliin om üts kõgõ vanõmb kivikants, miä om Eestin ehitet. 
Viländi pääkants oll' Liivimaal Riia pääkandsi perrä suurusõ poolõst tõõnõ kants. 17. aastagasaa alostusõn jäi liin varõmihe. Päält tuud ommaq liinavarõmõq saanuq puhkusõalas ja võeduq ehitüsmälehtüses riigikaitsõ ala. Viländläseq kutsvaq Lossimäki hellänimega "Loss'adõs" (eesti keelen "Lossad"). 
Aolugu.
Viländi ordoliina paiga pääl oll' eestläisi Viländi muistinõ liin, miä oll' ehitet kõgõ ildampa viikingiaol (8.–11. aastagasada). Viländi ordoliina nimmati edimäst kõrda Henrigu "Liivimaa kroonikan". 13. aastagasaa alostusõn oll' Viländi Sakala muinasmaakunna kõgõ tähtsämb keskus. 1211. aastaga algusõn piird' liina Riia piiskobi, Mõõgavelji ordo, latgallaisi ja liivlaisi vägi, a liina är võttaq nä es saaq. Kimmämbä võimu Sakala üle saivaq riialasõq päält Madisõpäävä lahingut 1217. aastagal. 
Kiviliina ehitämist om edimäst kõrda nimmat 1224. aastagal. Aastagal 1600 võtiq liina ärq ruutslasõq. Järgmäidsil aastil käve kants Poola-Roodsi tapõluisiga käest-kätte ja oll' 1611. aastagas ärq häötet. 
Täämbädsel pääväl kõrraldõdas sääl kontsõrtõ ja muid ettevõtmiisi.
Tarto Ülikooli Akadeemiline Naisikuur

Tarto Ülikooli Akadeemiline Naisikuur (eesti keelen "Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor", lühendüs TÜAN) om suurõkoolikuur, miä luudi kolmõndal märdikuu pääväl tuhandõ ütsäsada neläkümne viiendäl aastagal.
Naisikoori luuja ja edimäne koorijuht oll' Ritsingu Richard (1903–1994), kiä and' tuhandõ ütsäsaa kuvvõkümne kolmandal aastal koori üle Uibopuu Vaikele (sündünüq 1940).
Uibopuu Vaike om korgõhe kitet Eesti koorijuht ja oppaja. Timä opja Kochi Triin (sündünü 1975) om naisikoori koorijuht 2005. aastagast pääle. Kochi Triin om kaq korgõhe kitet Eesti koorijuht ja tää sai 2025. aastagal IV klassi Valgõtähe avvuraha. Kochi Triin om laulupido perimüse edesividäjä ja tää om edimäne naanõ, kiä juhatas laulupidol kuulsat laulu "Tuljak".
Tarto Ülikooli Akadeemilist Naisikuuri ommaq juhtnuq õnnõ korgõ haridusõgaq ja tunnustõduq muusiguq ja tuu paistus välla naisikoori helüst. Naisikuur om võitnuq mitu riikevaihõlist võidõlust ja üles astnuq tähtsil umamaitsil kontsõrdiil. Naisikoori lauljaq ommaq Tarto Ülikuuli opilasõq, vilistläseq, tüütäjäq ja sõbraq.
Naisikuur lauliskõllõs Eesti muusiga klassikat nigu Saarõ Mardi, Tormisõ Veljo ja Mäe Estri, aq kaq vällämaa muusikat ja nuuri viiemeistride muusikat nigu Voorandi Kadri, Puuri Rasmus ja Undi Patrik Sebastian.
Kochi Triin om peri Võromaalt Sulbi külast, kos 2007. aastagast pääle peetäs egäl hainakuu pääväl laulupäivä ja kontsõrti Sulbi laululava pääl.
Mahl

Mahl om puuviläst, mar'ast vai köögiviläst tett juuk, kon olõ-iq hüdsihappagaasi nigu vurdsujoogõn. Mahla tetäs hariligult presmisega vai ka marjo tossutõn.
Mahla või juvvaq värskilt pressitült, a tuust või tetäq ka kontsõntraati. Sõs tulõ juumisõs toolõ vett mano pandaq. Sakõstõ om kontsõntraadil tõistmuudu maik ku värskilt pressitül mahlal. Mahla või ka külmä pandaq. Taast saa ka tetäq smuutit. Sakõstõ pandas mahlalõ, inne ku taa müüki viiäs, vett vai tsukrut mano. Esiqsugutsit puu-, köögivilä- ja mar'amahlo või ka umavaihõl segämahlas sekäq.
Mahla seen om pall'o kihäle vaia olõvit ainit nigu C-vitamiin, kaalium ja fuulhapas.
Kõrbaja nõkõs

Kõrbaja nõkõs ("Urtica dioica") om nõgõsõliidsi sugukunna nõgõsõ perre mitmõaastaganõ katõkualinõ suvõhal'as hainkasv.
Nimitüs.
Kõrbajalõ nõgõssõlõ om ant mitmit rahvaperätsit nimmi. Nimi "kõrbaja nõkõs" om ant timäle tuuperäst, timä "kõrbas" halusahe, ku tääd puttuq.
Kasvokotus.
Kõrbaja nõkõs kasus häste rammudsõ ni lapäsnigulidsõ maa pääl. Kasus häste maaväeliidsih mõtsoh: salo-, laanõ-, ujotus- ni loosikmõtsah, innekõkõ kuusistuh, lepistiguh ni pankrannaalotsih mõtsoh, pargõh ni niite pääl, sagõhe majjo ümbre, aioh, varõmih. Tedä om ka jõõpervi ni mereviiri pääl. 
Pruukminõ.
Kõrbaja nõkõs om suurõ väärtüsega kasv eläjäsöögis, tä seeh om pall'o mineraalõ, C-vitamiini, hubliguhapast ni muud. Söödäkasvos om tedä tarvitõt rohkõmb ku 200 aastakka. 
Kasvo om tarvitõt ka kivvu ja värmi saamisõs.
Vahtsit võssõ ni lehti tarvitõdas salatis. Kõrbajal nõgõssõl om suur söögiväärtüs ni hääq raviumahusõq.
Karilatsi vabaõhumuusõum

Karilatsi Vabaõhumuusõum (1. hainakuu pääväni 2019 "Põlva Talorahvamuusõum") om Kanepi vallah Karilatsi küläh ja om kõgõ suurõmp vabaõhumuusõum Lõuna-Eestih. 2015. aastagast pääle kuulus muusõum Võro Instituudi muusõumiosakunna mano.
Põhikirä perrä om muusõumi päämine ülesannõq: "Põlva maakunnah inemise ja timä elokeskkunnagaq köüdetüisi kultuuriväärtüsegaq matõrjaalõ korjaminõ, uurminõ ja alalõhoitminõ ni näütämine".
Muusõum esiq sais vana külä süäme pääl. Koolitarõ, magasiait, rahvamaja ni Punnagu talo ommaq kõõ olnuq ummi aoluuliidsi kotussidõ pääl. 
Koolitarõ.
Koolitarõ om muusõumi päätarõ. Sääl ommavaq näütüsetarõ; klassitarõ, miä om sisse säet nigu vanastõ koolih; oppaja tüü- ni magamistarõ. Tõsõh otsah viil üts näütüsetarõ, koh saa lukõq kooliharidusõ aoluust ni jutukõisi koolihkäümisest Võromaal. Tõsõ kõrra pääl om Valgõmõtsa kunstnigu Juhansoo Vanda nukakõnõ. 
Edimene kuul alostõdi sinnäq 1766. aastagal. Parhillanõ koolitarõ om ehitet vana kooli asõmõ pääle ni sai valm's 1889. aastagal. Koolih oll' kats klassitarõ, elämiseq katõ oppaja jaost ni mõnõq sahvriq ja panipaigakõsõq. Ildaba om timmä mito kõrda ümbre tett.
Koolitarõ mano käüväq:
Koolitarõ moro pääl saa kaiaq ka innitsit sõidumassinit: vankriq, sõiduvankriq, saaniq ni riiq.
Elämiseq.
Rehetarõ om muusõumilõ king't ni om ehitet arvadaq 1860. aastagal. Säält või kaiaq, kuimuudu inemiseq Võromaal 19. aastagasaal elliväq. Vällä om pant vanno põllotüüriistu ku egapääväst invõntaari. 
Punnagu talo (Viro-Sepä talo)
Punnagu talo oll' olõmah jo 19. aastagasaal. Täämbä saa sääl nätäq määne oll' elo 20. aastagasaal popsitaloh. Talo mano käve ka sann-sepikoda, a kuna tuu om palanuq, sis ommaq sepäriistaq kaemisõst lauta pantuq. 
Huunõq.
Küläliseq saavaq viil kaiaq väikot Põlvamaa maketti ni nautiq Lõunõhummogu-Eesti ilosat luudust.
Salakirätiidüs

Krüptoloogia (kreeka sõnost κρυπτός 'salahanõ, käkit' ja λόγος 'seletüs') vai salakirätiidüs om tiidüs, miä uur, kui saa kindmähe kõnõldaq, ku vainlanõ kullõskõlõs vai sekäs vaihõlõ. Vanast tähend' seo sõnoma sisu käkmist ja salasõnomidõ saatmist. Tähtsäq pruukmisõq olliq riigipäie läbikäümine, sõaplaanõ jagaminõ jne. Seo ilma aigu võtt salakirätiidüs hinda alaq pääle sõnoma sisu käkmise kaq kindmäst ütistrehkendüst, digialakirotust, e-valimiisi ja pall'o muud. 
Salakirätiidüs om köüdet matõmaatiga harrõgaq arvoteooria, algõbra, johtumisoppus, teedüseteooria ja diskreetne matõmaatiga.
Näütüs aoluust.
Caesari salakiri om üts lihtsämbit salakirjo. Salakirä võti om terveharv k. Sõna käkmises om vaia timän egä tähe asõmõlõ pandaq täht, miä om täst k kotust iinpuul. Näütüses, ku tähistü om niguq joonissõ päält nätäq ja terveharv k om 5, sõs sõnnom “AIGU OM!” muutus sõnomis “FNLÖ ŠS!“. Caesari salakirjä peetä-iq kindmäs, selle et esiqsugumaidsi võtmit om 30 ringin ja kõgõ võtmidõ läbi pruuvminõ võta-aiq pall´o aigo.
Vesirott

Vesirott (ladina keelen "Arvicola amphibius") om väiku jürräi hamstõrlaisi sugukunnan, vesiroti perrekunna ainukõnõ liik.
Vällänägemine.
Vesirott om rotisuurunõ elläi, kink karv om hallikaspruun kooniq must. Noorõq ommaq kõik aig mustaq. Hand om puul kihä pikkusõst. Kõrvaleheq ommaq lühükeseq ja küünüseq vaivalt karvo seest vällä. 
Kihä pikkus om 12-24 cm, kaal 80-180 (harva kooniq 300) g.
Levik.
Eestin om vesirott harilik. Esiqerälidselt tihtsä om tä saari pääl ja Õdagu-Eesti ranna veeren.
Vesirott olõ-õiq luuduskaitsõ all. Ku murdjaq eläjäq timmä maaha ei murraq, sigines vesirott kõvva ja või pall'o halva tetäq. 
Elopaik ja eloviis.
Vesirott eläs viikokõ lähkün. Tä om hüvä ujoja ja vii all ujoja. Pesä tege tä seest tühjä kandu või ehitäs kasvi varrist ja lehist. Suvõ lõpun lätväq nä korgõhe kotussõhe, kon tegeväq talvõs kiirdligatsit urgõ.
Vesirott süü päämidselt pilliruugu, osja, kõllast jõõkukku, a süü ka kardohkat, põrgnast, piiti ja maasikat. Talvõl süü ka lehepuu kuurt ja kasvõ. Talvõs korjas tä hindäle süvväq. 
Vesiroti vainlasõq ommaq suurlasits, udras, repän ja murdjaq tsirguq.
Siginemine ja edenemine.
Vesiroti siginemise aig nakkas urbõkuun ja lõpõs rehekuun. Tiinüs kest 29 päivä. Nägemä nakkasõq pojaq hariligult 8 päivä vannult, oiduq mõistvaq 10. elopääväst. 
Noorõq vesirotiq lätväq ärq pesäq kolmõ nädäli vannult. Täüs eloigä om neli aastakka.
Kanarik

Kanarik ("Calluna vulgaris") om kanarigu perrekunna liik. Kanarik kasus helehin kanaridõn, palõn ja soin Õuruupan ja Väikun-Aasian. 
Tä pidä häste vasta mõtsapalamisõlõ ja om üts edimäidsi, miä palandu pääl üles tulõ.
Kanarigu puhmaq kasusõq hulgani üten ja nii om kasumisõ kotusõ pääl rassõ liikuq, ku terveq maa paksult kanarikku täüs om.
Kanarik kasus 20-50 cm korgõs. Leheq ommaq paari millimiitre pikkudsõq.
Kanarik häitses hainakuu lõpust rehekuu alostusõniq. Häitsmeq ommaq roosaq vai hellelillaq.
Kanarigu vili saa valmis süküskuun. Üten kanarigu puhman või valmis saiaq kooniq 90 000 seemet.
Kanarikku saa tarvitaq tsäi tegemises. Kanarigutsäi rahustas. 
Kanarik om väega hää miikasv. Kanarigumiin om mõrksa maik. 
Keskaon tetti kanarigust olut. 
Kanarik om talvõl tähtsä süük põdrolõ, hirvile ja mõtsatsikolõ. Nuuri kasvõ sööväq hanõq.
Kanarik om Norra rahvalill.
Viilavvasport

Viilavvasport om viispordiala, kon viilavvasõitja sõit esiqerälidse lavva – viilavva pääl, midä veetäs moodorloodsigu vai kaabligaq. Viilavvasport köüt viisuusa, lumõlavva ja surfi elemendiq.
Varustus.
Viilavvasõitmisõs om vaia:
Sõidutehnigaq ja viguriq.
Viilavvaspordin om pall'o mitmõsugutsit teknikit ja vigurit, midä sõitja saa tetäq. näütüses hüppämiseq, käändmiseq ja muuq akrobaatlidsõq trikiq. Viguriq võivaq sakõstõ ollaq lumõlavvaviguridõ muudu, kuiki ommaq inämbüisi nimitedüq tõistmuudu. 
Võistlusõq.
Viilavvasport kuulus mitmõ rahvusvaihõlidsõ võistlusõ ja meistrivõistluisi kavva. Kõgõ tuntumbaq noist ommaq Wakeboarding World Championships ja X Games. Võistluisil hinnatas sõitja teknilist mõistmist, stiili ja tettüisi viguridõ rasõhust. Ka Eestin peetäs egä suvi Eesti meistrivõistluisi viilavvaspordin.
Esiqsugudsõq kaablisüstemiq.
Tunnõtumbaq kaablisüstemiq ommaq tsõõrikkaabli- ja katõ punkti kaablisüstem. Katõ kotussõga kaablisüstemi kutsutas ka 2.0, selle et om kats torni, mink pääl kaabli sõit. Tsõõrikkaabli pääl saa sõitaq mugavahe ja ilma ümbre käändmäldä, ja mitu inemist kõrraga. A katõ torni süstemin sõit hariligult üts inemine kõrraga ja piät sõitmisõ aigu kõik aig ümbre käändmä. Eestin toimõndas ka kaablisüstemme ja viihüppetorrõ tegijä Wakestation
Eesti viilavvapargiq.
MTÜ Eesti Wake andmidõ perrä oll' 2023. aastagal Eestin kümme viilavvaparki. Täämbädses (2025) om noist üts legendaarsõmbit ja Eesti edimäidsi, Rahinge wakepark, kinniq pant. A hää uudis om tuu, et üts vahtsõmbit eesti tsõõrikkaablit om Võromaal, Põlva liinan. Nii et kinkal huvvi tuu jaos, las lätt ja kaes perrä.
Euperipatoides kanangrensis

Euperipatoides kanangrensis om küüdsikleläjide hõimkunda ja "Peripatopsidae" sugukunda kuuluja elläi. Inglüse keele perrä kutsutas küüdsikeläjit ka “sammõthussõs” näide pehmegese vällänägemise peräst. Näide iho pääl olõ-iq kõvva välimäst luukerre ja ihho katt ohkukõnõ kitiinist katõq. "E. kanangrensis" eläs Austraalia hummoguosan ni edimäst kõrda seletedi tedä 1996. aastagal.
Nigu kõik küüdsikeläjäq, eläs ka "E. kanangrensis" õnnõ maisõmaa pääl ja tälle om vaia elo jaos pallo vett, nii et näile miildüs elläq lõunõmaa vihmamõtsan määnüq puiõ pääl ja lehti pääl. Kõigil "E. kanangrensise" liiki eläjil ommaq 15 paari jalgo vai parapuudõ, jalgo otsan paar küüdsi (küüdsikelläi), mida nä pruukvaq nilbõ pinna pääl kävven. Näide ihho katvaq mehhanoretseptoriq, midä om vaia kumpmisõs. Pää man om paar tundlit ja näide otsan lihtsä ehitusegaq silmäq. Nä ommaq üüeläjäq ja murdjaq eläjäq, a näq olõ-iq kipõq egaq hää nägemisegaq. Saagi püüdmises ja hindä kaitsmisõs ommaq näil pää man tatinäärmeq, kost nä purskasõq limma vällä. Lima muutus õhu käen kõvas, hälväs saagi ärq ja tuu saa ärq süüdüs välänpuul kihhä. Nä sigineseq sugulidsõlt ja vaia om imäst ja esäst, seemendüs käü kihä sisen.
Gibraltar

Gibraltar om Ütiskuningriigi meretagonõ ala Gibraltari väinä põh'arannal Hispaania lõunõosan. Gibraltari majandus tukõ turismilõ ja laivaliiklusõlõ. Raha om Gibraltari nagõl.
Aolugu.
Briti-Hollandi väeq võtiq Gibraltari Hispaania käest ärq 1704. aastagal. Utrechti rahulepingu perrä om Gibraltar 1713. aastagast pääle Ütiskuningriigi ala. 1967. ja 2002. aastagal peetüil rahvahääletüisil es tahaq Gibraltari inemiseq Hispaaniaga kokko minnäq. Pääle 1967. aastaga rahvahääletüst pand' Hispaania Gibraltariga piiri kinni 1985. aastaganiq. 
Poliitiga.
Säädüseandja võim om 17 kotussõga parlament, miä valitas ületsil valimiisil. Riigipää om Ütiskuningriigi kuning, kedä esindäs kupõrnaatri. Gibraltari inemiseq ommaq Ütiskuningriigi kodaniguq.
Süküsball

Süküsball (eesti keelen "Sügisball") om romaan, miä ilmu 1979. aastagal. Raamatun om 184 lehekülge.
Sisu.
Raamat kõnõlõs kuvvõ Mustamäel elävä inemise elost. Tegeläseq ommaq luulõtaja Eero, ehitüskunstnik Maurer, restoraanisveitsri Theo, miihi tsirusnik August Kask, ütsikimä Laura ja timä poig Peeter. Kuiki tegemist om naabridõga, ei tunnõq raamadu alostusõn ütski tegeläne tõisi tegeläisi ku inemiisi. Raamadu joosul ristüseq tegeläisi tiiq uutmalda. Lugu kõnõlõs ütsindäolõmisõst, midä või ollaq eski näütüses ütstõsõlõ lähkün olõvidõ inemiisi vaihõl.
Film.
2007. aastagal om raamatust tett samanimeline film. Filmi om vällä säädnüq . Filmi "Süküsball" om väega korgõhe hinnat ja tuud om peet eski Eesti kõgõ parõmbas. Näütüses 2011. aastagal valiti taa filmiaokiränikkõ ja as'atundjidõ puult läbi ao Eesti kõgõ parõmbas filmis.
Vahtsõnõ-platonism

Vahtsõnõ-platonism om 3. aastagasaal sündünüq mõttõtiidüse kuulkund. Tuu alostajas või pitä Ammonius Saccast ja timä opilast Plotinost. Kõgõ tunnõtumbas ja tähtsämbäs vahtsõplatonistligus mõtlõjas peetäs Plotinost. Neoplatonismi põhandus Platoni oppusõl, a sääl om pall ́o vahtsit mõttit. Vahtsõnõ platonismi om tähtsähe mõotanuq õdagufilosoofiat ja ristiusu usotiidüst. Päält tuu om vahtsõplatonistlit mõttit uuritu ka judaistligu ja muhamediusko mõtlõjidõ hulgan.
Plotinosõ olõmisõoppus.
Plotinosõ olõmisõoppus sais kuun olõmisõ astmõst. Nuuq ommaq hierarhilidsõq tasõq, miä emmaneeriväq ütstõsõst. Kõgõ korgõmb om Üts, miä om kõgõ alostus. Tälle järgnes "nous", intellekt, mis juht ilma. Peräkõrd köüt "nousi" ja Üte "psyche," miä om ilma hing.
Terräv pal'ak

Terräv pal'ak (eesti keelen "terav paljak", ladina keelen "Psilocybe semilanceata") kuulus kundssiini hõimkunda, "Hymenogastraceae" sugukunda ni pal'aguliidsi ("Psilocybe") siini perrekunda. Seo seene seen om ainit, miä kutsvaq inemiisil vällä nägemiisi.
Ülene seletüs ja kasumiskotus.
Tõisildõ tõistsugutsist mürgütsist seenist nigu näütüses kärbläsesiin, olõ-õiq seo seene ainõq surmavalt mürgüdseq. Päämidseq ainõq, miä seost seenest löüdäq või ommaq psilotsübiin ni psilotsiin. Täämbädsel pääväl om naat naid ainit pruukma meditsiinin depressiooni ravimisõs. Terräv pal'ak kasus piä egäl puul, kon om parralämmävüü ilmastu, näütüses Euruupan, Vinnemaal, Põh'a-Ameerikan jne. Kasumiskotussõs om vana hainamaa vai kar'amaa, kon maa om häste lehmä- vai lambasitaga väetet. Ettembäs ommavaq kar'amaaq, miä ommaq põh'a poolõ vallalõ ja ommaq niiskõq vai likõq. Tuuperäst kasusõq nä Eestingi innembä põh'a puul. Rahvaperi kutsutas sääntsit siini sitaseenis, a terräv pal'ak kasus õnnõ haina pääl, täpsembäle laondas tä hainajuuri, selle et om saprotruufnõ ehk koolnust orgaanilidsõst ainõst elläv siin. 
Seene maapäälne viläkihä tulõ vällä kongi põimukuu keskpaigan, ku om jo välän niiskõmb. Viimädseq seeneq häöseq edimäidsi üükülmiga. Suurusõ poolõst võivaq nä kassuq 4–10 cm pikkudsõs, varrõq ommaq näil kõvõraq ja kübäräq nal'agaq, õkvalt niguq mütsü kujjo. Kübärä alomanõ viir om tummõmb ku ülejäänäq küpär ni otsan om tsillokõnõ nublak. Värmi poolõst ommaq nä tummõpruunikadsõq, ku ommaq likõq vai noorõq, a vanõmbaq ommaq innembide valsjadsõmbaq. Kuq siini näpistäq, võivaq nä veitse sinitses minnäq, niisamatõ või likõst pääst tullaq maaha kübärä päält nahk. 
Kõgõsugumast.
Aoluun om siint pruugit Lõunõ-Ameerikan kombõtäütmiisis tuhandit aastit jo inne miiq aigo. Arvatas, et sääntsil seenil om olnuq tähtsä osa esiqsugutsidõ uskõ tegemiisin nigu näütüses ristiusol vai maiausol. Om teedäq, et ristiuson om tähtsä tunnismärk kukukihä (eesti keelen "käbikeha"), kon om, nigu kõnõldas, inemise heng seen ja noil, kiä ommavaq hääq inemiseq, om tuu häste arõnuq. Täämbädsel pääväl om teedäq, et säändseq ainõq nigu seon seenen ommaq, mõotasõq säänest hormonit nigu serotoniin, miä muut ajo tegüsüst. Kuiki seo kukukihä om väega vana ajo osa, jo hussõst peri, om tä pall'o nigu vakka vai tüütä-äiq. Päält seo seene pruukmist pandvaq neoq ainõq ajo osaq ütenküün jällekiq köüdüssit luuma, minkperäst om tegünüq inemiisil arvosaaminõ, et ajo õkvalt niguq herätäs hindä üles. Nuuq, kiä ommavaq taad siint pruuvnuq, selediq peräst, et mõistiq kõkkõ umma ello rohkõmb kunstilidsõlt kaiaq. Tuuperäst köüdetäski mitmin usõn kukikihhä luumisväe ja kunstilidsõ ruumikaemisõga.
Kurõpalo

Kurõpalo om külä Tarto maakunnan Kastrõ vallan. Külä suurus om 2,7 km² ja sääl eläs rohkõmb ku 200 inemist. Kurõpalo om Tartost 13 kilomiitret kavvõn. Inne ku vallaq kokko panti, oll' Kurõpalo Haaslava valla keskus.
Külän om Kastrõ vallamaja. Vallamaja lähkün om väiku puut, kost saa ostaq ijätüst ja kommi.
Kurõpalo külän om rand, rahvamaja ja lauluplats. Kurõpalon tetäs jaanituld ja kõrraldõdas ettevõtmiisi. Lauluplatsi man om ka mängoplats ja külähäll. Rahvamajan tandsitas, tetäs trenni ja lauldas.
Kurõpalon om järv ja järve veeren om rand, kos om kah mängoplats. Jõõ ja järve veeren ommaq inemiisi suvõkodoq.