tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Katsikvabahelü

Katsikvabahelü om üten silbin olõja katõ umahusõlt esiqsugumadsõ vabahelü rodo. Tuu tähendäs, et sääntseq vabahelürodoq, kon umahusõlt esiqsugumadsõq vabahelüq jääseq umaette silpi, olõ-õi katsikvabahelüq (näütüses eesti keelen "avaus, rodeo, minia, luua, riie, duett" vai "koaala").
Eesti keele katsikvabahelüq.
Eesti keelen om 36 katsikvabahellü, tuuperäst peetäs taad katsikvabahelürikkas keeles. Eesti keelen olõ-õi lühküid katsikvabahelle, nii et katsikvabahelüq ommaq õnnõ tõõsõn vai kolmandan pikkusõn kõnõtaktõn. Katsikvabahelü edimädsen osan võivaq ollaq kõik eesti keele vabahelüq /i ü u e ö õ o ä a/, tõõsõn osan või ollaq õnnõ primaarvabahelü /a e i o u/. Ku kõik üttepandmisõq olõssiq olõman, siis olõssiq eesti keelen kokko 40 katsikvabahellü, a neli üttepandmist puudus, selle et olõ-õi võimalik kokko pandaq terävit ja kumõhit vabahelle "äa, öo, öu" ja "üu". Katsikvabahellü "äu" om võimalik õnnõ tsärren sõnavaran (näütuses "kräunub", "räuskab").
Eesti katsikvabahelüq jaetas hariligult umakatsikvabahelles, miä ommaq umasõnnon ja vanõmbin lainsõnnon, ni võõraskatsikvabahelles. 26 umakatsikvabahellest ommaq 18 nii tõõsõn ku ka kolmandan pikkusõn sõnnon ja katõssa õnnõ kolmandan pikkusõn sõnnon. N´ooq katõssa ommaq aoluulidsõlt vahtsõq katsikvabahelüq ja naidõ tõõnõ osa om keskkorgõ vai matal vabahelü. Kunagiq oll´ jovvun, et õdagumeresoomõ keelin piät katsikvabahelle tõõnõ osa olõma korgõ, a parhilla mass s´oo eesti keelen õnnõ tõõsõn pikkusõn taktõn, mitte inämb kolmandan pikkusõn.
Õnnõ võõrassõnnon om kümme katsikvabahellü ja nuuq ommaq hariligult rasõhusõlda edesilbin, kuigi "eu" ja "uo" võivaq ollaq ka rasõhusõga silbin.
Kõik eesti keele katsikvabahelüq ommaq tuudu järgmädsen tabõlin (võõraskatsikvabahelüq ommaq klambriin).
Kõgõ inämb om eesti keelen "e"-alguliidsi katsikvabahelle (45% kõigist katsikvabahellest Tarto Ülikooli loomuligu kõnnõ helüopposõ korpusõn) ja "i"-lõpuliidsi katsikvabahelle (76% kõigist katsikvabahellest). 96,7% korpusõ katsikvabahellest võivaq ollaq nii tõõsõn ku ka kolmandan pikkusõn sõnnon.
Eesti keele ummisõnno peräsilben om võimalik pruukiq õnnõ kolmõ katsikvabahellü – "ai", "ei" ja "ui" – ja "i" om nain kas mitmusõ tunnus vai om ülivõrdõ -"im" osa (näütüses "naljakaid", "teateid", "õnnetuid", "toredaima"). Võõrassõnno päärasõhusõga peräsilben või ollaq ka muid katsikvabahelle (näütüses "asalea", "farmatseut", "epopöa").
Tammul

Tammul om Tamula järve veerest lövvet inemise kujokõnõ. Kujo om viiś tuhat aastakka vana tsilľokõnõ luumehekene. Kujokõsõl ommaq ilmadu ilosaq habõnaq ja vundsiq. Olõ-i kässi ei jalgo. Ilvese Aapo om hää minogaq taidru. Timä panď kujolõ jalaq ja käeq kaq otsa. Noq luumehekesel olõ-i väega vika, selle et timä püsüs õkva. 
Kujo pään om mulk. Tuu tähendäs, et kujjo kanti innemuistõ nöörigaq kaalan. Nüüŕ kujokõsõga kaala ümbre kaits inemist kõgõ kur'a iist.
A. H. Tammsaare

A. H. Tammsaare (perisnimi Anton Hansen; 1878–1940) oll’ eesti kiränik.
Tä sündü 30. vahtsõaastakuu pääväl 1878 ja oll’ perit Järva-Madise kihlkunna Albu vallast. 
A. H. Tammsaare oppõ Hugo Treffneri gümnaasiumin ja säädüseoppust Tarto ülikoolin. Tä läts' paari Käthe Veltmanigaq 1920. aastagal. Tütär Riita sündü 1921. aastagal ja poig Eerik 1928. aastagal. A. H. Tammsaare kuuli 1. urbõkuu pääväl 1940 Talliinan.
A. H. Tammsaare om kirotanuq pall'o raamatit ja tä om saanuq pall'o kirändusavvohindo.
Timä pääteos om “Tõtõ ja õigus”, miä ilmu 1926–1933. 
Timä sündümise avvos peetäs egä aastak 30. vahtsõaastakuu pääväl eesti kirändüse päivä.
Thiomargarita namibiensis

Thiomargarita namibiensis (Namiibia viivlihelm) om maailma kõgõ suurõmb pisiläne, läbimõõt kooniq 0,75 mm. Tää om keräkujolinõ gramnegatiivnõ pisiläne, kiä tege hahilit. Tedä saa uma silmägaq kaiaq.
Tool

Tool om Ameeriga Ütisriike metalansambli, miä tull' kokko 1990. aastal Los Angelesen.
Ansambli on tunnõt tuu poolõst, et pandvaq umavaihõl kokko nättävät kunsti ja pikki ja kiirdliidsi laulõ.
Ansambli om võitnuq 4 grammy avvohinda ja om vällä andnuq viis albomit.
Priinimmi andminõ Võromaal

Ülene priinimmi andminõ sündü Lõunõ-Eestin (Liivimaa kubõrmangon) aastagil 1822-1826. Katõn kihlkunnan Liivimaa Eesti alal anti priinimmi innembi: Kanepi kihlkunnan 1809, Vahtsõliina kihlkunnan 1820 [1]. Üttekokko anti Võromaal talopoelõ 6349 priinimme [2].
Esiqsugumaidsi priinimmi anti Võromaal 4488, kõgõ inämb nimmi Lepp ja Johanson (mõlõmbit 20 mõisan), edesi tulliq Kõiv (18), Tamm (17), Kikas (17), Peterson (15), Mõtus (14), Jakobson (14), Sikk (14), Kuus (13), Liiv (13), Kroon (12), Ilves (12), Toom (12). 3661 nimme anti õnnõ üten mõisan [2].
Tõisist Eesti piirkunnõst lätt Võromaa lahko tuu poolõst, et mitmõn kihlkunnan (Kanepi, Põlva, Rõugõ, Räpinä, Vahtsõliina) pandsõq keriguopõtajaq priinimmi. Välähnpuul Võromaad sündü tuu tiidmise perrä õnnõ Võnnu kihlkunnan, miä oll' Võromaaga keele ja kombidõ peräst tihtsähe köüdet, ja Muhu kihlkund [1].
Võromaa priinimmi puhul om eräline ka tuu, et mitmõn kihlkunnan (Räpinä, veidemb Vahtsõliinan ja Põlvan) olliq joba inne ülest priinimmi andmist peril peritseväq sugukunnanimmeq, miä püssüq ka tõistõ tallo minekil.
Lätteq.
[1] Puss, Fred. Perekonnanimede uurimise piirkondlikke eripärasid. Oma Keel, 2016, nr 1. http://www.emakeeleselts.ee/omakeel/2016_1/04.pdf, lk 34-35.
[2] Must, Aadu. Eesti ajalooline onomastika. CD-ROM. Tartu, 1995. Fred Pussi täiendustega.
Välislingiq
Miim

Miim om mõtõq, kommõq, kujond vai muu sääne teedüskogo, miä inemiisi kultuuri keskkunnan inämbüisi perrätegemise tiil levines, sigines ja mutiirüs. Miim või-ollaq mõtõq, idee, teooria, harinõminõ, laul, tands vai muu. Hariligult tähendäs miim innekõkkõ Internetin jagatavit ja perätettävit nal'akat pilte vai videoid.
Mõistõ "miim" võtt' pruukmistõ Dawkinsi Richard 1976. aastaga ilmunun raamatun "Hinnästtäüs giin", kujotadõn ette, et miim oll' kultuurin säänesama põhiosa niguq giin bioloogilian. Mõni miim om kultuurilidsõn valimisõn tõisist inämb kõrdalännüq ja püsüs, tõõsõq häädüseq peris ruttu.
Dawkinsi pruukmistõ võet mõistõq "miim" om tarvitamisõga lännüq ütte tüüpi Internetinal'a tähüstäjäs. Internetimeemiq kujotasõq ületsit sotsiaalsit arvosaamiisi ja tsihte.
Kihnu Virve

Kihnu Virve vai Järsumäe Virve (Virve-Elfriide Köster, tütrigunimi Haavik; sündünüq 30. vahtsõaastakuu pääväl 1928 Pärnon, koolnuq 10. joulukuu pääväl 2022) oll' Eesti lauluimä.
Tä tekk' päält 400 laulu, minkast kõgõ tuntumb om "Merepido". Tuu laulu tekk' kuulsas ansambli Kukerpillid, kinkalõ Virve kümnit laulõ and'.
Järsumäe Virve tõnõ plaat tull' vällä 2007. aastaga. 2008. aastaga märtekuun käve Virve kuun uma perreansambli, Manija Poiskõisi ja Kihnu käsitüümeistri Härma Roosiga Veneetsiän.
2008 aastaga joulukuun võtt' Virve ossa TV3 saatõst "Võtaq vai jätäq", kon tä võit' õnnõ üte tsendi.
Duubliplaadi "Mere pido" and' tä vällä 9. radokuu pääväl 2009. aastaga ja juhtõ mõni aig plaadimüügi edetabõlit.
9. piimäkuu pääväl 2009. aastaga tekk' Virve laskõvar'ohüppe.
2009. aastaga oll' ta Eestin kõgõ inämb plaatõ möönüq Eesti naisartist.
Rõugõ muinastalo

Rõugõ muinastalo om ravvaao ehitüskommõtõ perrä raotuq talo Võromaal Rõugõ ürgoro veerel, miä om mõtõlduq egäsugumatsidõ arkeoloogiaeksperimentide tegemises. Talo hoonõq – elämü, laut, ait, pinokoda ja sepikoda – ommaq kõik ehitedüq niimuudu, kuis naq võisiq ildansõmbal ravvaaol vällä paistuq. Huunidõ man om pruugituq nii pallo vannu mooduga tüüriistu ku sai ollaq – kirvit, puraskit, oherdit ja liimeistrit.
Muinastalo lähkün ommaq viikingiaignõ liinamägi ja külä asõ. Näilt om joq 1950. aastidõl välläkaibmistõl löütüq tarõpõrmandit, ahjokottusit ja ärpalanusi sainapalke, migäst om prõllagi muinastalo huunidõ ehitüse man pallo abi olnuq. Ka ildambast aost alalõ püsünüq palkhoonõq ommaq paknuq hulga tarkuisi, midä är pruukiq.
Mõtõ luvvaq Eestin sääne kotus, kon saasi tetäq muinastiidüse katsetuisi ja esi pruuviq, kuimuudu vanast inõmisõq elliq ja tüüd teiq, sündü Kobrusepa (Pajuste) Viire pään Taanimaal Lejren nättüq vanaao keskusõ muuduvõtul. Käsitüüoppaja Kobrusepa Tiidu ja pallodõ esiqtahtlidsidõq inõmiisi abiga naati joq 2010. aastagal ehitüsega pääle.
Hoonõq.
Edimädsenä sai 2011. aastagal valmis elämü. S’oo om 30 ruutu suur ni täl om üten nukan kivvõst laotuq keres. Korstnat egaq aknit tarõl es olõq, savu välläaomise jaos ummavaq sainan õnnõ kats väikut mulku. Palgivaheq ommaq täüdedüq samblaga ja kaet savikõrraga. Ka põrmand om tambit lamba- ja hobõsõsitaga sekät savist. Katusõlõ ommaq mitmen kõrran säätüq lahkamiq kõotohku, midä katvaq kisklavvaq. Õt selges tetäq, kas tarõq õks sai lämmi ja kimmäs, elliq 2012. aastaga talvõl viis arkeoloogiaüliopilast nädälijago tarõn. Tullgi välläq, et tarõ püsüs peris lämmi eski sõs, kuq välän oll väigä ilmadu külm.
Pääle elotarõ naati 2013. aastagal tegemä aita, sepikoda ja pinokoda, prõllaq om kõgõmadsõq vahtseimb hoonõ tahraga laut. Egä hoonõ man om pruuvduq veidükene esimuudu ehitüsvõttit – näütüsest sepikual om katus katõduq mättidega, a aidal pilliruuga. Sepikua kõrval om joq mitu aastit Rõugõ lättidest ja ujjõst kor’atuq maagist kostutatuq rauda – tuu tüü jaost sais välän savist esimuudu ahokõnõ.
Tegemiseq talon.
Muinastalon kõrraldadas egä suvi muistidsidõ töie oppamist Tarto Ülikooli arkeoloogia ja Viländi Akadeemia käsitüü üliopilasilõ. Joq kolm aastakka om ütel hainakuu puulpühäl kõrraldatuq muinaspäivä, kon kõik huvilidsõq võivaq tulla kaemaq vai eski ummi kässiga pruuvmaq egäsugumadsi vanaaolidsi tüüvõttit ja tapõluskunsti, kullõmaq loengit ja muusikat.
Muq väikene poni

Muq väikene poni (inglüse keelen "My Little Pony") om Ameeriga Ütisriike mängoasjo ja aoviidüse kaubamärk, midä tundas kõgõ inämb esiqeräliidsi mängoponnõ perrä. Taa luuja om Hasbro. Edimädelt tekk' firma õnnõ poni mängoasjo, ildampa naas' tegemä ka multikit. 
Tunnõtumbaq seod päälkirjä kandvaq multigaq ommaq sar'an "My Little Pony: Friendship Is Magic". Ildampa tetti ka film "My Little Pony:The Movie".
Langenu

Langenu om "black metal" ansambli, kiä toimõndas Eestih Tarto liinah. Mitmõq liikmõq ommaq seto juuriga ni Langenu om ka üts edimäidsi ansambliid, kiä om tennüq setokeelitset "metal"-muusikat. Selle om ansambli kutsnuq umma muusikat setoonilidsõst ("setonic") "black metal"ist.
Bänd alost' joq 2001. aastagal nime all „Anathomia“, a muut' nime Langenu vasta 2004. aastagal. S’oomaaniq om vällä ant kats plaati – nelä luuga „Silmitu ilmutis“ (2009) ja katsa luuga täüspikk „Need, kes näevad imesid“ (2016).
Langenu om tõisi Tarto mustametali bändega loomingulistõ punti Pergerus.
Ansambli liikmõq ommaq:
Pokolduva

Pokolduva (vinne keeli Поколодово) om külä Setomaal, mis parhilladsõl aol jääs Vinne Föderatsiooni Pihkva oblasti Petseri rajooni. Pokolduva kuulus üteh tõisi selle kandi seto külliga Irboska nulka ja Mõla kerigu ala.
Külä kõgõ tähtsämp pühä om mõlapäiv, miä om hainakuul edimäne pühäpäiv peräst piitrepäivä. Mõla kerkoh toimus Vaga Mõla Annuhvrele vai Onufrile pühendedü’ teenstüs ja ristikäük, rahvas korjuss umatsidõ matussidõ pääle. Varõmbalt oll kommõ, et peräst keriguaiga läts lähembide külli seto rahvas edesi Pokolduvva kirmassõhe.
Tsaariao lõpul käve Pokolduva Pihkva maakunna Irboska valla ala. Peräst Tarto rahulepingut 1920. aastagal sai Setomaa Eesti Vabariigi osast ni Pokolduva panti Petseri maakunna Vilo valla ala. 1928. aastagal sudit siseministri, et mitu seto külänimmõ tulõ ar’ muuta’ eesti kiräkeele perädsest; Pokolduva nimetedi’ taaga ümbrehe Tamme küläst. 1944. aastagal võtt Nõukogodõ võim suurõ jao hummogupoolsõst Petserimaast Vinne NFSV osast ja Pokolduva jäi tuust aost pääle Petseri rajooni.
Kõgõ vanõmba' andmõ' Pokolduva rahvaarvu kottalõ omma' 1849. aastagast, a nä' olõ-i viil peris täpsä' - Pihkva kubõrneri andmidõl elli küläh viieh taloh kokko 43 setot, a Irboska vallaval´tsusõ perrä õnnõ 14 setot. Jakob Hurda perrä elli 1902. aastagal Pokolduvah 82 inõmist. Pääle Tõist ilmasõta nakas rahvast aigupite vähembäst jäämä ni 2001. aastaga Vinne rahvaloenduse aost oll küläh õnnõ üts elänik.
Sirgutii

Sirgutii om Eesti rahvamuusigaansambli, miä om Tartoh tegotsenu’ 2003. aastagast pääle. Ansambli nimi om võet tarto keelest ni tähendäss tsirgutiid. Kõgõ inämp mäng Sirgutii eri kotussidõ rahvaperädsit pillilugusit ja laulõ (tõisi siäh seto ja vadja rahvalaulõ). Vaihhõpääl om ansambli ette võtnu’ ka kerigu- ja eiski klassikalist muusigat.
Sirgutii om esinenü’ pallodõh kotussidõh üle Eesti ni joudnu’ ka Vinnemaale, Ukrainahe, Lätti, Soomõ, Norra ja Poola. Ansambli om tennü’ kats videot: „Nõianeitsi“ ja „Pulmaviisid Läänemaalt“.
Veliko Tarnovo

Veliko Tarnovo om ülikooliliin ja Bulgaaria.
Kunt

Kunt om ijästü sulamisvii saistuisist kuustuv inämbähe ümarigu vai munajoonõ kujogaq kink.
Kundiq ommaq uma vormi poolõst uniguq, miä kujonõsõq ijästüveere lähkün vallalidsõ ijä tingimüisin. Näide vaihõkorgus jääs inämbähe 5–25 m ja pervekallõq 5–25° vaihõlõ. Eestin lövvüs näid päämidselt Lõunõ-Eesti korgõmaiõ korgõmban keskosan, niisamatõ mitmõl puul ijästü veeremoodustuisi vöien, kon nä ommaq sagõhõhe pargiviisi ehk kundistuin.
Eesti kundistuq ommaq peris väikeseq, näide suurus om inämbähe alla 10 km².
Kuntõ kujondavide saistuisi ja tekkümiseluu perrä „eristatakse“ Eestin Ijästüjõõst tekkünüid (fluvioglatsiaalsit) ehk fluviokuntõ ja ijäjärvest tekkünüid (limnoglatsiaalsit) ehk limnokuntõ. Kuna saistuisi korjumisõ jakkusõq võidsõq ijä sulamisõ aol tihtsäle muutudaq, sõs eräldedäs umaette ka segäkuntõ, miä kuustusõq nii ijäjärve- kuq kah ijästüjõki saistuisist. Kõigil kundõl või ollaq kas tävveline vai laiguldõ moreenikatõq. Sis nimetedäs näid moreenikattõgaq kundõs. Moreenikattõgaq kundistuq ommaq tekkünüq inämbähe Lõunõhummogu-Eesti korgõmaiõ – Haani, Otõmpää ja Karula korgõmin ossõn.
Tekkümiseviis.
Ijäjõõst tegünüq.
Hariligult veidüq pikligumba kujoga kundiq kujonõsõq lahkit täüs ijäveere ja vallalidsõ ijä vaihõl vallaliidsin lahkin vai pasja ijä käügen ijäsulamisvessi kokkoaetuisist saistuisist. Saisvaq kuun päämidselt kihilidsest liivast ja piinüst ruusast, kon vaihõl või kotussidõ ollaq pikkukihilist aleuriitset liiva.
Ijäjärvest tegünüq.
Ijäjärvelidseq kundiq kuustusõq rõukuisi iäst vällä sulanuist moreeni peenembist osõst – liiva- ja aleuriidikihest ni tegüneseq, ku ijästü taganõs, ijäpanko vaihõliidsi aotliidsi järvi saistuisist. Niisamatõ võivaq kundiq tegünedäq ka ijästü pääl vai seen olõvidõ järvi saistuisist, miä perän ijä sulamist sünnütäseq muust maast korgembad kingoq.
Kuntõvaihõlidsõq nõdsoq kujotasõq hindäst inämbähe pikembält püsünüide suurõmbidõ ijäpanko asõmit, selle et naaq es lasõq sinnäq saistuisil kogodaq. Osa madalambin kotussin olnuid ijäpanko mattuq ka saistuisi alaq ja sulliq sääl aastagasatoga ni jätiq maaha kooniq paarkümmend miitret süvvi lohkõ. Sääntsit glatsiokrastiliidsi lohkõ nimetedäs sölles (ka kinnitsis lohõs). Kundistuidõ loomuperäline kinkliganõ-nõdsolinõ maakujo võidsõ kujodaq ka ijäveere ette korjunuisi jõki deltadõst perän näide saistuisi sisse mattunuisi ijäpanko sulamist.
Geiser

Geiser om vii ja auru läteq geotermilidselt tegüsän piirkunnan, miä kõrraperädselt purdsahas.
Geisri tekkümises piät olõma maa-alonõ süsteem, geotermaalala, miä lämmistäs vett ja sünnütäs rõhku, ja viiläteq. Noidõ kolmõ nõudmisõ ütenkuun olõminõ om küländ haruldanõ, tuuperäst om ka geisrid veidü.
Liberato

Liberato um Itaaliast peri nimeldäq muusigaartist, kink taidõlinõ hindätiiidmine köütüs Napoli liinagaq. Timä muusiga um innekõkkõ elektroonilinõ, aga tuul om viil R&amp;B, hip-hopi, trapi ja Napoli neomeloodilisõ muusiga mõotuisi. 
Liberato laul mitte itaalia, a napoli keelen. Laulõn lövvüs näütüses ka inglüse vai hispaaniakiilsit ütlemiisi. Napoli ja Lõunõ-Itaaliaga köütüs kõvastõ ka artisti nättäv hindätiidmine. Liberato videoq võivaq ollaq kõgõ ehtsämb muud vahtsõ ao Napoli tundma opmisõs tuukandi inemise silmi läbi.
Liberato artistitii alostusõs om muusigavideo “9 maggio” (“9. mai”), miä nakas’ Internetin ümbre käümä 2017. aastagu veebruarin.
Lukianos Samosatast

Lukianos Samosatast (vanakreeka keelen "Λουκιανός ὁ Σαμοσατεύς"; u. 25. – 180. aastak i. m .a.) oll' Assüüria satiirik ja retoorigaoppaja, kink alalõhoitunuq teosõq ommaq kirotõduq vanakreeka keelen ni tälle arvatas neid inämb ku 80, miä om üttekokko inämbüse vanaao luujidõ kõrval väega pall'o. Tä oll' vanalaol väega populaarnõ luuja, a timä imakiil oll' arvadaq süüriä kiil. 
Teossin naar tä sagõhõhe võlssuskmiisi, usokombit ja usko paranomaalsihe nättüisihe. Timä tüüd “Tõtõstõ(-)sündünüq luuq” om peet edimädses tiidüsulmõ jutus. Sõskiq om tuud sanrilisõlt rassõ määrädäq ja sanris om pakut viil ka immeulmõt, satiiri vai paroodiat.
Orion (tähtkujo)

Orion om taivapoolõndaja lähkün ollõv tähtkujo. Seo om üts kõgõ silmänakkajambit ja tiitümbit tähtkujjõ ni nätäq terven maalman. Nimi um tähtkujolõ saanuq vanakreeka mütoloogia müräskidselt jahimehelt Orionilt, kink pääjummal Zeus (vai jahijummal Artemis) tähti sekkä sääd'. 
Seo tähtkujo kõgõ herksämbit tähti ommaq sinivalge Rigel (Beta Orionis) ja verrev Betelgeuse (Alpha Orionis). Sinikadsõq Alnitak (Zeta Orionis), Alnilam (Epsilon Orionis) ja Mintaka (Delta Orionis) ommaq kokko asterism Orioni vüü.
Sappho

Sappho (aioolia vanakreeka keelen "Ψάπφω Psáp-phō"; u. 630 – c. 570 i. m. a.) oll' vanakreeka lüüriline luulõtaja ja õdagumaiõ kirändüse kõgõ vanõmb teedäq naisluuja. Tedä om kutsut kümnendäs muusas ja naissuust Homerosõs. Suurõmbjago timä luulõst ei olõq alalõ ni tuu, miä om alalõ, om inämbüisi väega jupõldõt ja fragmentaarnõ. Õnnõ 1-2 luulõtust ommaq tävveste alalõ. Sappho pruukõ sakõstõ värsivormi, miä oll' timä hindä perrä nimitet – Sappho struufi. Tä luulõt' pall'o naisivaihõlidsõst hoitmisõst ja tekk' tuud ka tõisin värsivormõn.
Aioolia murrõq, minkan Sappho kõnõl', om tõisist kreeka keele murdist, esiqerälidselt ruumlaisi jaos normiperädse atika murdõ kõrval, väega tõistmuudu ja keerolinõ. Tuu või ollaq Sappho luulõ halva alalõhoitumisõ üts põhjus.
Sappho elost om veidüq teedäq, pääle tuu et tä oll' peri Lesbosõ rikkast, või-ollaq ülembästperrest, kiä võidsõ tirandi Pittakosõ peräst Sürakuusahtõ paossihe minnäq. Timä eloluutraditsioonin om pall'o kahtlast, mütoloogilist vai vällämõtõldut, näütüses õnnõdu armulugu loodsigumehe Phaonigaq, kiä peräst Sapphot ollõv hinnäst ärq tapnuq, vai tõlgutus, et tä pei Lesbosõl tütärlatsikuuli.
Macbeth

Sjoo artikli kynõlõs näütemängost; tõisi tähenduisi kotsilõ kaeq Macbeth (täpsüstüs)
----"Macbeth" om Shakespeare'i Williami kirotõt näütemäng. Hallõmäng om vällä tulnuq nii aastagal 1606. Edimädseq teedäqandmisõq sjoo mängmisest ommaq peri 1611. aastagast.
Om sääntsit näütlejit, kiä ei ütleq ilman Macbethi nimme rõivatarõn, tuu või halva ynnõ tuvvaq.
"Macbeth" kynõlõs Sotimaa kuninga Macbethi rasõhuisist ja tuust, miä avvuahnus või inemise iholõ ni hingele tetäq.
Macbeth (täpsüstüs)

Macbeth ol'l' Sotimaa kuning 11. aastagasaal.
"Macbeth" om Shakespeare'i Williami näütemäng.
Hummogu-Ukraina sõda

Hummogu-Ukraina sõda (vai Ukraina kriis, sõda Donbassin, Vinne-Ukraina sõda) om sõariistoga kokkominek Hummogu-Ukrainan Ukraina valitsusväki ja vinnemeelitside vaihõl. Sõda naas' pääle 2014. aastaga mahlakuun.
Vinnemaa plaanits' Krõmmi hindä alaq võtmist joba innembi – 2008. aastagal ütel' Vinnemaa president Vladimir Putin: "Kuq Ukraina saagi NATO liikmõs, sis õnnõ ilma Krõmmi ja Hummogu-Ukrainaldaq.". Inne Hummogu-Ukraina kriisi võtt' Vinnemaa hindäle Krõmmi puul'saarõ.
13. hainakuu pääväl 2020 sai Donbassin hukka Valgõvenen sündünüq Eesti kodakundsusegaq Iljini Nikolai, kiä oll' sääl tohtris.
2022. aastaga 24. radokuu pääväl alost Vinnemaa üleüledse sisseminekiga Ukrainahe.
Sõa põhjusõq.
Joba mitu aastaka oll' ukrainlaisi ja vindläisi vaihõl vaieluisi olnuq, inämbjaolt keeleküsümüisi üle. Hummogu-Ukraina sõda naas' pääle, ku 2014. aastaga mahlakuun oll' Ukrainan riigipüürdmine, miä käänd' maaha vinnemeelidse Janukovõtši valitsusõ. Pääle tuud panti mitmõn Ukraina liinan käümä mässoq vahtsõ valitsusõ vasta, Hummogu-Ukrainan oll' ka valitsushuunõq mässäjide käen. 
Ütes kriisi har'as om peet ka sama aastaga hainakuud, kuq lasti alla Malaõsia Airlinesi lind 17, kõik pia 300 inemist kuuli. Uur'minõ tekk' selges, et linnuk' lasti alla Pervomaiski lähküst Vinnemaalt tuudu raketikogo Buk raketigaq 9M38. 
Vindläisi ähvärdüseq 2021 ja 2022.
2021.
Ukraina võimõ perrä kuuli 2021. aastaga edimädse kolmõ kuuga sõan 25 Ukraina sõamiist. Urbõkuu lõpun vei Vinnemaa hulga miihi ja sõatehnikat õkva Ukraina piiri taadõ ja okupeeritühe Krimmi. 9. mahlakuu pääväs kõnõldi joq 85 000-st sõamehest, kiä olliq valmis Ukrainahe sisse minemä.
Vinnemaa valitsus ütel' et Vinne väeq ei olõq Ukrainalõ ohos, a Vinne ammõtnik Kozagi Dmitri hoiat', et Vinne väeq võivaq Vinne kuakundlaisi Ukrainan kaitsaq ja egäsugunõ kriisi süvändämine tähendäs Ukraina lõppu. Tuus aos oll' joba poolõlõ mill'onilõ inemisele esiqnaanuin Donetski ja Luganski Rahvavabariigen kätte ant Vinne pass.
2022.
2022. aastaga alostusõn oll' Ukraina piiri takan joba 150 000 sõamiist.
24. radokuu päävä hummogul and Vinnemaa president Putini Vladimir teedäq, et Vinnemaa naas pääle sõalisõ sisseminekiga Ukrainahe ja soovit' ukrainlaisi sõariistaq maaha pandaq, Vinnemaa alost' sõariistoga rünnäkit mõni minut ildampa. Pruugiti kavvõmaarakette ni sõalinnukit, minkaq pommitõdi mitmit Ukraina liino. Päävä lõpus and' Ukraina Tervüseministeeriüm teedäq 57-st koolnust ja 169-st vikasaanust ukrainlasõst.
Põh'amaiõ säitsmeaastaganõ sõda

Põh'amaiõ säitsmeaastaganõ sõda (roodsi "Nordiska sjuårskriget", taani "Den Nordiske Syvårskrig", poola "I wojna północna" (Edimäne Põh'asõda)) oll' 1563–1570 peet sõda. Üte poolõ pääl tapõliq Taani-Norra, Poola-Leedu ni Lübecki vabaliin ja tõsõ poolõ pääl Roodsi.
Sõa põhjusõq.
Liivi sõa lõpul kannadiq suurõqriigiq, kinkal seeniqmaaniq Liivimaal maaq olnuq: Taani-Norra, Poola kuningriik' ja Liivi sõa aol vahtsit kauplõmisõiguisi saanuq Lübecki vabaliin.
Põh'amaiõ säitsmeaastagane sõda Eesti- ja Liivimaal.
Aastagal 1563 sai Roodsi sõaväe ülembäs Liivimaal Åke Bengtsson Färla ja Eestimaal Henrik Klasson Horn.
1563. aastagal pässi vallalõ sõda Taani ja Roodsi vaihõl, ruutslasõq võtiq hindä alaq Läänemaa ni puul' Saarõmaad, inneskidseq Maasiliina foogtkunna alaq; süküskuun ruutslasõq Hiio saarõ.
1565. aastagal võtiq Poola palga pääl olnuq Liivimaa mõisameheq Pärnu. Õigõq pia saiõq taanlasõq ka Lihula tagasi.
1568. aastal pässi Roodsi kuningas Poola sõbõr Johan III.
1569. aastaga hainakuun tulliq Talina lahtõ Taani ja Lübecki laivaq ni pilliq 13 päivä liina pommõ. Nä rööveq Talina sadama tävveste tühäs ja saiõq sõasaagis päält 30 kaubalaeva.
1570. aastal sai sõda läbi. Johan III tekk' Taani kuningriigigaq rahu, Põh'amaiõ säitsmeaastagadsõ sõa lõpus läts' Taani käest Roodsilõ Õdagu-Eesti, aq Saarõmaa jäi Taanilõ kooniq Brömsebro rahuniq.
Immeulmõq

Immeulmõq vai fantaasiakirändüs om ulmõ alambžanr. Nii ku ulmõq ülepää, kaes ka imeulmõq ilma nii nigu taa olõ-õi (olnuq). Inämbüisi peetäs immeulmõ tähtsäs tunnismärgis maagia kujotamist. Immeulmõ hulka pandasõq hariligult teossõq, kon ommaq päkädsiq, loheq, ütssarviguq ja muuq mütoloogilidsõ eläjäq. Immeulmõ tegeläisi hulka loetas ka jummal, kurat ja joulumiis. Mitmõq imeulmõkiräniguq tarvitasõq vaimus peris elo rahvaluulõt ja müüte.
Tiidüsulmõst om immeulmõq tõistsugunõ tan osan, õt immeulmõ fantastilinõ ossa saa seletäq selgehe tiidüslidse maailmapildi välimäidsi nättüisigaq: maagia, nõidusõ vai muu immeperälidsegaq. Immeulmõn luu autor tegeläisi, as'alukõ ja kotussit, miä olõ-õi reaalsusõn võimaliguq. Hirmuulmõst om immeulmõq tõistsugunõ tan osan, õt immeulmõ tsihis olõ-õi mõodaq hirmsahe. Siskiq võivaq n'ooq žanriq sakõstõ kattudaq. 
Immeulmõ tegemine sünnüs pall'o sagõhõmpa keskaol ku tiidüsulmõl ja olõ-õi joht pia kunagiq tulõvigun. Sagõhõhe sünnüs tiidüsulmõq korgtehnoloogilidsõn keskkunnan ja imeulmõq mataltehnoloogilidsõn keskkunnan, a mitte alasi.
Mitmõq immeulmõkiräniguq mõtlõsõq vällä terve maailma, kon sünnüs kõik romaanisari.
Tunnõduq immeulmõkiräniguq ommaq näütüses Terry Prachett, C. S. Lewis, J. R. R. Tolkien, J. K. Rowling, George R. R. Martin jpt.
Jón Þór Birgisson

Jón Þór Birgisson vai Jónsi (islandikeeline välläütlemine [ˈjouːn ˈθouːr ˈpɪrcɪsɔːn, ˈjounsɪ], kullõq tast; sündünüq 23. mahlakuu pääväl 1975) om islandi postrokk' ansambli Sigur Rós laulja ni kitramäng'jä.
Muusiga.
Jónsi mõist mängiq kitrat, bass'kitrat, klavõrit, mellotronni ja harmooniummi. Ta om häste tunnõt uma falseti poolõst. Jónsile om esiqperäne kaq puugnagaq kitra mängmine.
Ku tä oll' 13 aastakka vana, miildü tääle inglüse ansambli Iron Maiden ni tä opsõ mäng'mä näide laulu "Wrathchild". 
1994. aastagast om Jónsi olnuq islandi ansambli Sigur Rós laulja ja kitramäng'jä. Tä naksi laulma selle et oll' ainukõnõ, kiä mõist'.
Sigur Rós saiõ nime Jónsi sõsara perrä, kinka nimi om Sigurrós.
"Riceboy Sleeps" (2009).
"Riceboy Sleeps" om Jónsi edimäne album, mink tä tekk' ilma uma ansamblildaq. Kriitiguq ütliq, et tuu album' ei olõ hää ei halv. 
Ameeriga aokiri and' albumilõ 5 punkti 10st.
"Go" (2010).
"Go" (võro keelen "Mineq!) om tõnõ Jónsi eräle tettüq album'. 
"Shiver" (2020).
"Shiver" (võro keelen "Hütin") om pääle 10 aastakka Jónsi edimäne eräle tett album. Muusiga om suurõmbalt jaolt elektrooniline ja tõisist albumist pall'o tõistõ.
Albumi pääl om 11 laulu, nii inglüse ku islandi keelen. Metacritic and' albumilõ 71 punkti 100st.
"Obsidian" (2021).
"Obsidian" tull' vällä 2021. aastaga rehekuun.
Keeleq.
Jónsi imäkiil' on islandi kiil, aq ta mõist kõva islandi maugaq inglüse kiilt kah. Mõnõ Sigur Rósi albumi pääl laul ta ka vällä mõtõldun "vonlenska" keelen.
Eräelo.
Islandi kultuurin olõ-õi perenimmi, tuu asõmõl om tõõsõs nimes esä, mõnikõrd kaq imä nimi ja nime lõpun suu perrä kas "-son" poisil vai "-dóttir" tütrigil. Birgisson tähendäs 'Birgiri poig'.
Jónsi om gei ja tävveline kasvosüüjä. Tä om sünnüst saani ütest silmäst sõkõ.
2003. aastagal pidi politsei tä kinniq, ku tä õiõnd' Kárahnjúkari viieelektrijaama vasta.
Karmuritsik

Karmuritsik ehk CO2-märgoandja om eelektrisäedüs, miä pand rüükmä, kuq ahi aja tarrõ karmu. 
Karm om värmildäq, nuheldaq ni maiguldaq ja selle või ta pall'o kurja tetäq, eriqerälidselt kuq siibri tetäs pall'o varra vallalõ. Tulõ miilde jättäq, et savvuritsik panõ-õiq karmu pääle rüükmä ni vastapiten. 
Märgüandjat tulõ egä nätäl puhastaq ja kaiaq kas ta tüütäs.
Unõnägo

Unenäoq (vai ka unõq) ommaq unõ aol magaja meeleh tahtmaldaq ette tulõvaq nägemiseq, tundmisõq ja mõttõq. Unenäke ülesandõq ei olõq viil selgeq, kuigi om olõmah mitmõsugumaidsi tiidüsliidsi, filosoofiliidsi ja keriguga köüdetüid seletüisi. Unõnäke tiidüslist uurmist kutstas oneiroloogias. 
Arvatas, et kõgõ intensiivsembäq unenäoq ommaq kibõhidõ silmäliigutuisi unõ olõkih vai REM-unõ aol. Harvõmb või unõnäke nätäq ka tõisi unõolõkidõ aigu. Eiq-REM unõq ommaq hariligult hämütsembäq, rahuligumbaq ja jääseq halvõmbidõ miilde. 
Inemine näge und üü joosul vähämbält 5 kõrda, minkast tä või mälehtäq 3-5 unõnäko. Unõnäke pikkus või ollaq paarist sekondist paarikümne minotini. Ku inemine makas järest kavva, ommaq tä unõnäoq kah pikembäq. Hariligu 8-tunnidsõ unõ joosul om nii 2 tunni REM-und, mink aol inemine arvadaq näge kõgõ intensiivsembit unõnäke. Unõnäkeh lätt aig sama kipõstõ ku üleväh ollõh. 
Unõnäke sisu või ollaq väega mitmõsugumanõ, und või nätäq nii harilikkõst egäpääväas'ost ku hirmsist sürreaalsist ands'akuisist. Unõnäosündmüseq ommaq hariligult välähpuul magaja tiidmise kontrolli. Tõistmuudu om õnnõ herkside unõnäke aol, sõs om magajal selge hindätiidmine. Unenäoq võivaq mõotaq inemise luumisvõimu.
Täämbädsel pääväl pidäväq mitmesugumadsõq tiidüsliseq seletüseq unõnäke mälehtämiseprotsesis, närviköüdüsside kõrdasäädümises vai johuslidsõs neuraalsõs müräs, midä ajo pruuv magaja jaos kuigimuudu seletäq. Eestih uuritas und ja unõnäkega köüdetüt näütüses Tarto ülikoolih.
Kodojänes

Kodojänes ("Oryctolagus cuniculus") om jänesläisi sugukunda kuuluv imetäjä. Timä luuduslik elomaa küünüs Hispaaniast, Portugali ja Õdagu-Prantsusmaa ni Põh'a-Afriga õdagujaoni. 
Kodojänes om ainugõnõ liik kodojänesside perrekunnan. Kodojänessit om kasvatõt ku kodoeläjit nii liha ja naha peräst, a niisama ka ku lemmikeläjit, minkperäst om arõtõt suur hulk mitmõsugudsõ vällänägemisega kodojänesse tõugõ.
Meretsiga

Meretsiga om jürräi ni kodoelläi. Nääq eläseq umbõs 8-10 aastat. Kihä pikkus om 30 cm. Meretsia tiinüs kest keskmädselt 2 kuud ni kõrragaq sünnüs 2-4 poiga. Meretsiga või ollaq valgõ vai kõlladsõ-musta plakliganõ. Meretsia periolõk om seeniqmaaniq tiidmäldäq.
Sugupuu

Sugupuu om hariligult sääne puu- vai tabõlikujolinõ graafilinõ kujotus, miä and edesi sugulasõs olõmisõ ja periolõmisõ teedüst.
Sugupuu või edesi andaq inemise kõiki edevanõmbit (edevanõmbidõ-sugupuu) vai kõiki perähntulõjit (perähntulõjidõ-sugupuu) vai ollaq üttepandminõ mõlõmbast (hübriid-sugupuu).
Sugupuu luumisõ vaiva tetäs kergembäs mitmõsugumaidsi sugupuu kokkosäädmise puutriprogrammõga.
Léonard'i Jean Léo

 
Léonard'i Jean Léo (Jean Léo Léonard) om prantsusõ keele- ja murdõtiidläne. Timä uurmisalas om ülene murdõtiidüs (säälhulgan keeletüpoloogia) ja valdkundõvaihõlinõ antropoloogiliidsi kontekste uurminõ köüdüssen kiili tüpoloogilidsõ kirivüsega. 
Uurmistüü.
Päält doktorikraadi kaitsmist murdõtõõsõndõlõmisõst Noirmoutier' saarõ pääl (1991) om tä jakanuq “Toulouse'i kuulkunna” etnolingvistigateemat (Dinguirard, Séguy, Fossat, Allières, Ravier) interaktsiuunõ ja sotsiolingvistiliidsi pitsüisi ökoloogia suhtõn tundligust murdõ- ja geolingvistilidsõst tõõsõndõlõmisõst, miä mõotas kiili näide murdõvõrgustikkõ kaudu. 
Léonard'i Jean Léo om empiirilidselt rakõndanuq Toulouse'i etnolingvistiga ja üledse murdõtiidüse kuulkunna põhimõttit pall'odõlõ keelile, uurali keelist kooniq Meso-Ameeriga keelini, baski ja romaani ni indoeuruupa kiili kaudu. Timä tüün om formaalnõ keeletiidüs köüdet sotsiaalsõ murdõtiidüse ja keeleoppamisõga. Ildaaigo om Léonard'i Jean Léo uurmistüü laenuq kaukaasia (nimelt kartveeli), Andõ ja slaavi (sloveeni) kiili pääle.
Tedä mõotanuq tiidläseq.
Tiidläseq, kiä ommaq tedä keeletiidüsen, murdõtiidüsen ja ütiskunnatiidüisin kõgõ inämb mõotanuq, ommaq Nicholsi Johanna, Mielikäise Aila, Nuolijärvi Pirkko, Musta Mari, Aarelaid-Tarti Aili, Blanche-Benveniste'i Claire, Rusu Massignoni Geneviève, Makharoblidze Tamar, Virtaranna Pertti, Greimasõ Algirdas Julien, Freire'i Valeriu ja Paulo, Hampâté Bâ Amadou', Fanoni Frantz ni haridus- ja kriitilidse mõtlõmisõ alal sotsiaaltiidüisin ja geopoliitikan Mbembe Achille. 
Viimädse ao uurmisõq.
Viimädse paari aastaga seen om tä uurnuq Pariisi kuulkunna semiootiga ja keelelidse antropoloogia sünergijit, esiqeränis umin loengin „ohostõduist keelist“ ja „kriitilidse sotsiolingvistiga“ altõrnatiivsist vormõst välänpuul postmodõrnismi (ja toolõ vastandudõn).
Imäpäiv

Imäpäiv ehk immipäiv om pühä, midä tähüstedäs lehekuu tõõsõl pühäpääväl. Imäpääval pidäväq latsõq ummi immi meelen ja tegeväq näile kingitüisi.
Edimäst kõrd peeti maailman immipäivä 10. lehekuu pääväl 1908 Ameerikan Virginian Graftoni kerikun.
Eestin peeti imäpäivä edimäst kõrd 1922. aastagal Udõrna koolin. Sääl peeti pidolinõ kuuhnolõminõ, midä kõrrald Mäelo Helmi ja Naisi Karskusliit. Üle terve Eesti peeti immipäivä 1923. aastagal. Tuu sai populaarsõs ja imäpäivä peeti kooniq 1940. aastaniq. Vahtsõst naati taad Eestin pidämä 1988. aastagal.
Imäpäiv sai kipõstõ teno seldsele, koolõlõ ja kerikile populaarsõs. Aktusõq ja ettevõtmisõq lätsiq kõrrast pidolidsõmbas ja uhkõmbas. 
1998. aastagal naati aastaga imä avvunimme vällä andma. Aastaga imä avvunimme või saiaq, ku perren om vähämbält kats last. Üten avvunimega saa kah hõpõsõlõ. Tuu and üle Eesti president.
Rostov Doni veeren

Rostov Doni veeren vai Doni-veerine-Rostov om kõgõ suurõmb liin Lõunaõdagu-Vinnemaal. Liin om Doni jõõ mõlõmba perve pääl ni Aasovi merest 46 kilomiitre kavvusõl.
2020. aastaga saisoga om Doni-veeritsen-Rostovin 1 137 904 elonikku ja timä liinastun kokko 2,7 mill'onit elonikku.
Rostovit Doni veeren peetäs Vinnemaal sõalidsõ avvo liinas.
Narva-Jõõsuu

Narva-Jõõsuu om kuurordiliin Viromaal Soomõ lahe ni Narva jõõ veeren Hummogu-Viro maakunnan. Narva-Jõesuu om Eesti-Vinne piiri pääl. Vinne poolõ pääl ommaq aoluulidsõq vad'a rahva maaq.
2015. aasta saisoga om Narva-Jõesuun 2630 elonikku.
Vanõmbaq liina nimeq ommaq Narva-Mündung, Hungerburg, Ust'-Narva ni Naroova-Jõesuu.
Chicago

Chicago om Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb liin. Tä om ilmamaa üts kõgõ tähtsämb äri-, rahandus-, kultuuri- ja meelelahotuskeskus.
Tiatrikunst

Tiatrikunsti all om näütlemine, lavastamine ni näütemängude kirotamine. Näutlejad om lava pääl ja lavastaja ni näütekiränik om lava takan.
Eestin saa tiatrikunsti oppiq Viljandin Kultuuriakadeemiä ja Tallinn Lavakunsti koolin.
Parmupill

Parmupill om üts vanõmbit pille maailman. Kuigiq pill om peri Aasiast, om seo saanuq rahvapillis üle terve ilma, ka Eestin. Parmupilliq ommaq tettüq metallist vai bambusõst.
Pilli mängitäs pandõn pilli vehmreq hambidõ vasta ja tõmmatas sõrmõga otsõ vaihõl olõvat kiilt.
Eesti parmupillitraditsioonin om tähtsä meloodia mängmine. Ülembhellest tetäs viisi kiilt suun liigutõn ja kurku valla teten ja kinniq pandõn.
Õnnõpalu Tõnu

Õnnõpalu Tõnu (Tõnu Õnnepalu. kiränigunimegaq ka Emil Tode ja Anton Nigov; sündünüq 13. süküskuu pääväl 1962 Talinan Nõmmõl) om eesti kirämiis, luulõtaja ja ümbrepandja.
Elokäük.
Õnnõpalu Tõnu sündü agronoomi ja raamadupidäjä pojas. 
Opsõ Tarto Ülikoolin kasvotiidüst ja keskkunnatiidüst ja lõpõt' "cum laude".
Oll' mõnõ aasta bioloogia oppaja Hiiomaal Lauka koolin.
Pääle tuud om tä olnuq hindäperi kirämiis, ümbrepandja ja aokiränik.
Aastagal 2003 oll' Tarto Ülikoolin vapo kunstõ profesri.
Õnnõpalu om katõl kõrral valla ütelnüq kirämehepalgast, selle et tuu ei ollõv vaesõn Eestin õiglanõ. 
Õnnõpalu kuq kirämiis.
Õnnõpalu om üts põrõldsõ ao tähtsämbit kirämiihi. Tä alost' kirotamist luulõtuisigaq, aq hildampa, kuq 1993. aastagal tull' vällä "Piiririik", sai timäst häste teedäq proosakiränik.
"Piiririik" om raamat, kon arotõdas Hummogu- ja Õdagu-Õuroopa vaihist ja umasuutahtmisõst, miä viimädse aastasaa lõpun oll' viil keelet vai eskiq nall'akas. Raamadu kaasõ pääl om kirotõt Emil Tode, tuu om Õnnõpalu var'onimi. "Piiririik" om 90ndide üts kõgõ inämb ümbrepant eesti romaan. 
Timä kirotamisõ muud om lihtsä ja illos, tuud om hää lukõq. Viimätsel aol om timä raamatidõ seen nätäq ka, kuimuumudu ilo häös ja inemine jääs kõrrast vanõmbas.
Puijo torn

Puijo torn om 75 miitret korgõ torn Hummogu-Soomõn Kuopion Puijo mäe otsan. Tornist õdagu puul om kolm suusahüppämismäke, kon peetäs ka suusahüppämise maailmameistrevõistluisi.
Torni arhitekt om Ruotsalaisõ Seppo. Torni otsan om ka kohvik ja restoran. Alt saa ostaq egasugumaidsi mälehtüsas'akõisi.
Aolugu.
Sjoo Puijo torn om joba kolmas. Edimäne torn ehitedi 1856.
Tõnõ torn ehitedi 1906. aastagal ja lahuti maaha parhilladsõ Puijo torni ehitüse jaos.
Kuopio

Kuopio om liin Soomõn Põh'a-Savo maakunnan. Elänikke oll' 2020. aastaga lõpun 120 246 ja pindala om 4326,35 km², minkast 1085,34 km² ommaq viikogoq. 
Kuopio elonduskeskus om suurõmbalt jaolt Kallavii järve veeren. Rahva sagõhus om 36,83 elänikku/km². 
Kuopio om sadamaliin, minka ümbre om sisemaa kõgõ suurõmb saaristu. 
Korgõq Puijo ja Puijo torn paistusõq üle kogo liina. Kuopio turg om liina kimmäs keskkotus.
Nimest.
Kuopio liina nimele om annõt mitu seletüst.
Aolugu.
16. aastagasaa keskel tetti Väinölä neemele kerik, tuud peetäs liina algusõs.
Liina luumispääväs peetäs 17. märtekuu päivä 1775, kuq kuning Gustav III määrüs pand' Kuopio liina Savo-Karjala lääni pääliinas.
Vannust puumajjust om alalõ õnnõ kolm huulitsat.
Edimäne algkuul tetti 1788. aastagal, edimäne keskkuul 1844. aastagal. 
Pääle tõist ilmasõta inemiisi hulk kasvi, pall'o tull' Vinne kätte jäänüst Kar'alast.
Aastagal 1966 anti vällä säädüs korgõmba kooli asotamisest Kuopio liina ja sjoogaq naati pääle aastagal 1972. Vahtsõnõ korgõmb kuul tõi liina pall'o nuuri ja and' võimaluisi edenemises. Korgõmbast koolist tull' Kuopio ülikuul aastagal 1984. Aastaga 2010 algusõn Kuopio ja Joensuu ülikooliq lätsiq kokko Hummogu-Soomõ ülikoolis.
Matkustajasatama maanulk om 21. aastagasaal kõvva edesi lännüq. 
Kaemist väärt kotussõq ja kultuur.
Kuopio om Soomõn ja mujjal tunnõt kõgõ inämb Puijo torni, "kalakukko" (küdsüs, kon kala om leevä seen) ja Savo murdõ poolõst.
Kuopio turg om liina keskkotus, nii kirotas ka sinnäq maaha mägit Savo murdõn kiri "Mualiman napa" (maailma naba). Turuplatsi ümbre ommaq pangaq, poodiq (Carlson ja Sokos) ja suurõq kaubakeskusõq (Vihtori, Aapeli, Minna, H-talo, Sektori, IsoCee). Ka turu pääl müvväs egäsugust kraami, aga ommaq tunnõt lihapiiraguq ja paigapäälne rahvuslik kalast tett "kalakukko". Turg esi om laemb ku hektär.
Kuopio keskusõn ommaq ka Kuopio muusõum ja Kuopio kunstimuusõum. Keskusõ lähkün, Suurõ matusaia ("Iso hautausmaa") kõrval om riikligu tähtsüsega Soomõ õigõusklinõ kerigomuusõum. Kuopio tuumkerik ja J.V. Snellmani park ommaq ku kokko kasunuq. Kuopion om ka Pühä Nikolaosõ katõdraal, miä oll' Soomõ õigõuso pääkirik 1940–2017. Liinakeskusõ veeren om tähtsä ja tunnõt Kuopio muusigakeskus.
Liinal om uma liinatiatri – "Kuopion kaupunginteatteri" ja uma raamadukogo – "Kuopion kaupunginkirjasto", 
Sport.
Kuopion om jo pikält ekäsuku sporti tett. Sääl mängitäs hokki, jalgpalli, pesäpalli. Õkva Puijo torni veeren ommaq suusahüppämisvõimalusõq.
Niiralan om suur', 5200 kotussõga ijähall. Suvõl tetäs sääl tiatrit ja kontsõrtõ.
Kuopio ja Eesti.
Eesti rahvuseeposõ „Kalõvipoig“ tõõnõ, õnnõ eestikeeline trükk tull' 1862. aastagal vällä Kuopion.
Verska

Verska (eesti keeli "Värska") om allõv́ Võro maakunnan. Verska om Setomaa valla kesküs.
Sääl eläs 2011. aastaga rahva kokkolugõmisõ perrä 443 inemist. Allõv́ om osa Tsätski nulgast.
Verskat om edimäst kõrda mainitsõt joba 1585. aastaga. Verskan tetäs Verska tervüsevett, 1967. aastaga puuriti Verskan edimäne tervüsevii puurkaiv, 1973. aastaga tetti vallalõ Verska sovhoosi tervüsevii vilmisõ tsehh.
Verskan om ka Verska kuurortravikesküs, kohn ommaq ka Verska sanatooriuḿ ja viikesküs. Alõvin tüütäs ka 1998. aastaga asotõt Seto Talomuusõuḿ.
Allõv́ om Mustoja suuala parõmbal veerel. Oja suu om kaitsõ all (Verska lahe hoiuala). Alõvi territooriumilõ jääs ka Õrsava järv́ Mustojal. Luuduskaitsõ all olõvist kotussist om sääl Verhulitsa Laudsi pettäi.
1904–1907 ehitet Verska kerik (Verska Pühä Georgiose kerik) om pühitset pühäle Jürile, alõvi kirmaskipäiv om vana kallõndri jüripäiv. Innemb oll’ alõvin ka 1759. aastaga ehitet ja peräst vahtsõ kerigu valmissaamist maaha lahut puukerik. Alõvin ommaq ka vahtsõnõ ja vana kalmuaid.
Verskan peetäs egä kolmõ aastaga takast Setomaa laulupito vai laulupäivä ja suurtpito Seto Folk.
Inne Eesti umavalitsuste valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastaga oll’ Verska Põlva maakunnan olõva Verska valla kesküs.
Gallagheri Liam

Gallagheri Liam (Liam Gallagher, sündünüq nimegaq William John Paul Gallagher 21. süküskuu pääväl 1972 Burnage'in Manchesterin om inglüse laulja ja laulukirjutaja. 
Tä oll' ansambli Oasis laulja ja laulukirotaja aastil 1991–2009. Kuq ansambli lakja läts, nakas' Liam soolot tegemä.
Liam om tunnõt äkilidse loomu poolõst. Tä om üts katõst Gallagheri vellest, näide läbisaaminõ olõ-õi kuigi hää.
Gallagheri Noel

Gallagheri Noel (Noel Gallagher, sündünüq Noel Thomas David Gallagher 29. lehekuu pääväl 1967) om inglüse laulja ja kitramängjä.
Tä noorõmb veli om inglüse laulja Liam Gallagher, kinkaq nä mängeq üten ansamblin Oasis. Velleq saa-aiq häste läbi, aq mõlõmbal on kõva suuvärk.
Näütüses ütel' Noel, et Bluri liikmõq võinuq AIDSi kooldaq.
Vseviovi David

Vseviovi David (sündünüq 27. lehekuu pääväl 1949) om Eesti aoluulanõ. Tedä om nimetet aasta arvamisliidris ja ütes Eesti tähtsämbäs inemises.
Vseviov om tunnõt uma referaadisarjugaq Eesti Raadion. Egä nätäl om Vikerraadion timä aoluusaadõq "Hämmär Vinnemaa" ("Müstiline Venemaa").
Timä poig Vseviovi Jonatan om olnuq Kaitsõministeeriümi kantslar ja om põrõld Eesti suursaadik Ameeriga Ütisriiken.
Vseviov ja Võromaa.
2017. aastagal oll' Haanin kihotamisfilmõ festival', midä Vseviov ujhas'.
Solknas

Solknas om parasiit kiä eläs inemise ja tsia soolikihn. Inemiisihn eläs liik "Ascaris lumbricoides" vai inemisesolknas, tsia seehn eläs liik "Ascaris suum" vai tsiasolknas. Solknas sünnütäs tõpõ nimegaq askardiaas. Inemine piät tõvõ saamisõs parasiidi munnõ alla niildmä. Perremiis saa tõpõ mõskmaldaq puuvil'olt vai kässilt, kaq mustast viist. 
Kujooppus.
Imäne valmusk om 20-40cm pikk, läbimõõt om 6 mm. Esäne om vähämb, 15-25cm pikk ja läbimõõt om 3mm. Esädse hand om kiirdnüq kõtu poolõ. Pojaq ommavaq 1,5mm pikäq.
Elo.
Ku solkna poig joud soolikihe, sõs tä tüküs säält verde ja lätt massa. Nädäli peräst liigus tä tävvehe ja säält roni üles niildü. Säält liigus tä söögilõõri müüdä alla tagasi soolikihe ja timäst saa valmusk. Uma reisi aol tä vahetas kats kõrd nahka. Valmusk nakkas soolikihn munnõ tuutma. Perremiis aja munnõ vällä sitagaq.
Tõvõ tunnusõq.
Hariligult ommavaq tunnusõq kõtust vaeldamiisi kinniq ja valla olõminõ, närbüs, tülkmine ja kõtuhalu. Parasiidi elo edeotsan või ollaq kaq üleherküst, hingematmishätä, kuumõtust ja silmäpalanikku. Ku hussõ om väega pall'o, sõs või soolik ärq mülküdäq. 
Ravi.
Arstiruuh solkna hiidütämises om olõman - hariligult kirotas tohtri vällä mebendasuula või albendasuula. Tuud piät hariligult võtma 1-3 päivä, et terves saiaq. Kuq tõbi om väega rassõ, sõs tä või lõppõq surmagaq, a hariligult mitte.
Savilöövi

Savilöövi om külä Rõugõ kihlkunnan Antsla vallan.
Külä tuumikus peetäs majjo, miä ommaq õkva potivabrigu man. Regionaalsõn mõttõn kuulusõq taa külä alaq ka ümbrekaodsõq taloq. 
Aolugu.
1905. aastagal ehitedi lakõ pääle tellisetehas. Seon piirkunnan om maa väega savinõ. Vabrikun om tettüq savikivve ja savikaussõ, a savvi om naidõ jaos õks muialt sisse tuud. 
Põrõld om tehas väega hõelan saison – hundamendist kasosõq jo kõoq vällä.
Islandi kiil

Islandi kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 300 000 inemise päämidselt Islandin. 
Nigu tõisil väikeisil keelil, ommaq ka islandi keelel umaq hädäq – inglüskeeline maailm tulõ nii kipõstõ pääle, et islandi hindätiidmine või tulõvigun ohon ollaq.
Islandi keele välläütlemine.
Islandi kiräviis om küländ keeroline, aq tuuiist peris riigliperäne.
Vabahelü (vokaal) om pikḱ, ku saman tsilbin om ta perän ütś peethelü (konsonant), ku saman tsilbin om katś peethellü, om vabahelü lühüq. Eränguq:
Islandi kiilt panti viil hulga aigo kirjä sammamuudu kui viikingiaol, kuikiq paaŕ tähte om vällä jätet. O takan om olnuq hand vai ogonek, miä om vaihtõt "e"-s vai "ö"-s, olõnõs kumba muudu om taad naatu vällä ütlemä. Œ tähte inämb kah ei pruugitaq – ta välläütlemine om seo ilma aigu täpsele sama ku æ.
Rasõhus om õnnõ edimädse tsilbi pääl nigu võro keelengiq. Tuu tähendäs, et islandi kiilt ei üteldä vällä laulva aktsendigaq nigu roodsi kiilt.
Täht æ ei ole ku võro "ä", tuu üteldäs vällä ku katsikvabahelü [ai].
Jobsi Steve

Jobsi Steve (Steven Paul Jobs) sündü 1955. aastaga 24. radokuul ja kuuli 2011 5. rehekuul. Tä oll’ USA teedüstehnoluug ja ettevõtja ni Apple Inc'i üts asotaja.
Latsõpõlv ja nuurus.
Steven Pauli võtiq kasulatsõs Paul ja Clara Jobs, kiä kasvadiq  latsõ  üles. Joba latsõn naas’ Jobs elektrooniga vasta huvvi tundma. Tiäl es olõq pall’o sõpru üles kasudõn. 1972. aastagal astõ Jobs Reed'i kollõtsihe ja sattõ säält samal aastagal vällä. 1974. aastagal reise Jobs läbi India ja otsõ säält valgustust. Tuul aol pruumõ tä kaq hoimaruuht. Aastagil 1972 kooniq 1977 oll’ tä paarilinõ Chrisann Brennan, kinka tä saiõ latsõ. Ildampa pand’ tä ütele umalõ puutrilõ nimeks Lisa, miä om tä edimädse tütre nimi.
Tüü ja äri.
1970-ndide lõpun lõi Jobs üten Steve Wozniakiga edimädse kõrdalännü eräpuutri. 1980-ndide algusõn oll’ tä edimäne, kiä püürd’ tähelepanno puutrihiire pruukmisõlõ. 1986. aastal ost’ Steve Jobs ärq ettevõttõ Pixar. Jobs tüüt’ Apple´i tekevjuhi kotusõ pääl piaaigo tasoldaq, kõgõst 1 dollari iist aastan. Täl oll’ üle viie mill’oni Apple´i aktsia, mink väärtüs oll’ üle katõ mill’ardi dollari. Forbesi arvamisõ perrä oll’ tä vara väärtüs 2010. aastagal 8,3 mill’ardit dollarit ni tuuga oll’ tä USA rikkusõ poolõst 42. inemine.
Elo lõpuaastagaq.
2003. aastagal löüti täl kõtunäärmevähk ja tä kuuli 2011. aastagal. Jobs´il oll’ abikaas Laurene Powell, kinka nä lätsiq paari 1991. aastagal. Nä saiõq kokko neli last. Jobsi Steve elli terve uma elo California osariigin.
Olustvere

Olustvere om alõvik Villändi maakunnan Põh'a-Sakala vallan.
Alõvigun om Olustvere Põhikuul ni Olustvere Teenindüs- ja Maamajanduskuul ni Olustvere raamadukogo.
Alõvigu kesken om Olustvere mõisa, miä om Lõunõ-Eesti üts suurõmbit ja tävvelidsembit mõisit.
Alõvigu õdaguosast lätt läbi Talliina–Villändi raudtii ni seol om kaq Olustvere raudtiipiätüs.
Suurõ-Jaani

Suurõ-Jaani (eesti keelen "Suure-Jaani") om vallasisene liin Villändi maakunnan Põh'a-Sakala vallan. Suurõ-Jaani sai alõviõigusõq 1924. ja liinaõigusõq 1938. aastagul.
Parhillanõ Suurõ-Jaani tekkü muistidsõ Valula külä kotsilõ Suurõ-Jaani kerigu lähkohe. Elokotust naati 17. aastagasaal nimmama kaitsõpühäligu Johannõsõ perrä Suurõ-Jaanis ("Gross Sankt Johannis"), õt timäl ja Kolga-Jaanil (väiku-jaani, "Kein Sankt Johannis") vaiht tetäq. Pikkä aigo olliq Köstriherrä tarõ ja kerik ni tuu huunõq ainukõsõq ehitüseq Suurõ-Jaanin, kooniq 19. aastagasaa lõpun naati Suurõ-Jaani lähküle Valula Kar'amõisa maiõ pääle eihtüskruntõ müümä. Liina edenemist takist’ seo, õt Lõhavere mõisaherrä lupa-as maad põh’andava Villändi–Talliina raudtii tarbõs, nii õt raudtii luudi hoobis Olustverre ni Suurõ-Jaani jäi raudtiiütisüsest ilma.
Suurõ-Jaanin om Jaani kerik, miä om kõgõ vanõmb Villändimaa kivist maakerik, miä ehitedi edimäst kõrda arvadaq 1300. aastagu kandin.
Ameeriga härgkunn

Ameeriga härgkunn, vai ka lihtsähe härgkunn (ladina keelen "Lithobates catesbeianus") om liik kunlaisi suguseldsist. 
Elopaigaq.
Timä elopaigaq ommaq päämidselt Põh'a-Ameerikan, a täämbätsel aol või tä elläq ka Euruupan vai Lõunõ-Ameerikan. Mõnõn paigan peetäs tedä sissetükjäs liigis. Nä eläseq päämidselt suun, lumbin vai järven. 
Umahusõq.
Härgkunn om ütś suurõmbit kunlaisi, 9-15 cm pikk ja nii 500 grammi rassõ. Mõnikõrd või tä ka ollaq 20 cm pikkunõ ja kaaluq 800 grammi. Härgkunn või elläq 8-10 aastakka. Kõgõ pikemb eloigä om olnuq pääaigo 16 aastakka. Härgkunnaq ommaq territoriaalsõq ja esädseq võivaq ütstõsõ vasta agressiivsõq ollaq. Härgkunnaq jõudvaq hüpädäq 10 kõrda kavvõmbahe ku näide pikkus om.
Härgkunna kruuksminõ või ollaq väega kõva ja kõllaq tsipa ku härä mäürämine. Tuuperäst omgi härgkunnal sääne nimi. Oho kõrral tege tä kõvva rüükmist, miä kõlas tsipa ku kassi ŕaugminõ. Niimuudu and tä tõisilõ härgkunnõlõ hädäohost teedäq ja hiidütäs umma ründäjät.
Midä sööväq.
Härgkunnaq sööväq kõiki vähämbit eläjit, kinkast joud üle käü. Näide kõtõst om löüt jüräjit, vähämbit sisalikka ja siugõ, tõisi kunnõ, vähki, vähämbit tsirkõ ja nahkhiiri. 
Kuis pruugitas.
Härgkunnõ ja näide poigõ sööväq nii suurõmbaq tsirguq ku ruumajaq. Mõnõn maanulgan sööväq inemiseq härgkunna jalgo.
Ameeriga Ütisriigen pruugitas näid sakõst bioloogia tunnin lahkamisõs. Mõnikõrd pidäväq inemiseq näid ku kodoeläjit.