Lea Laitinen

Lea Marjatta Laitinen (j.s. Luomi; š. cuáŋuimáánu 22. peeivi 1946, Järvenpää, Suomâ) lii syemmilâš filosofia tuáhtár já Helsig ollâopâttuv suomâkielâ professor emerita.
Eellim.
Lea Laitinen šoodâi cuáŋuimáánu 22. peeivi 1946 Järvenpääst, Uusimaa eennâmkoddeest. Suu eeči lâi Savost šoddâm, mut jo škovlâkandân Maadâ-Suomâ Järvenpään eejis fáárust varrim Eino Luomi, já suu enni lâi suáđigillâš Helmi Melamies. Suoi uápásmuin suátiääigi Kyelijäävrist, naajáin já varrijn Järvenpään. Sunnui šoddii nelji párnáá, kiäin ohtâ finnij nommân Lea. Párnááh vazzii taalvijd Järvenpää ohtsâšškoovlâ já keesij sij ellii Suáđigilist kolliistâlmin ááhus já huolhijdis. Sist lijjii nelji ennuu tobbeen, kiäin ohtâ lâi puásuialmai.
Lea käälis lii Heikki Laitinen, kote tooimâi Sibelius-Akatemia aalmugmuusik professorin. Suoi naajáin ive 1973. Sunnust láá kyehti kaandâ: Tuomas Henrikki (š. 1974) já Martti Elias (š. 1984).
Anarâškielâ uápuh.
Lea máttááttâlâi motomijd keesijd anarâškielâ Njellimist 1960-70-lovo jorgálduvâst já máttáátteijen sun finnij Piäkkáá Elli-Maarit ađai Elsa Valle já Elsa Saijets, kiäh láin talle tiego viđâlovihásiih, váldáliih já fiijnâ kielâmätteeh. Lea paddij sunnuid kuohtuid já Elli-Marittáin meiddei maaŋgâid puáris anarâšâid.
Sun lii nomâttâm anarâškielâ sierânâsrähisvuottân.
Totkoseh.
Lea Laitinen čaalij pajeuáppen Järvenpää ohtsâšškoovlâst. Tastmaŋa sun luuvâi humanistlijd amnâsijd Helsig ollâopâttuvâst, kost sun valmâštui filosofia kandidaatin ive 1968, filosofia maisterin ive 1972 já filosofia lisensiaatin ive 1989. Sun nágáttâlâi tuáhtárin ive 1992. Suu náguskirje nommâ lii: "Välttämättömyys ja persoona. Suomen murteiden nesessiivisten rakenteiden semantiikkaa ja kielioppia".
Pargo.
Ive 1979 Lea Laitinen finnij pargo Erkki Itkosii anarâškielâ sänikirje "Inarilappisches Wörterbuch" toimâtteijen. Sänikirjepargo piištij ohtsis 11 ihheed, mon äigin sun oopâi ennuu uđđâ aašijd kielâst. Ovdláhháá Erkki Itkosii jäämmim sun toimâttij vala Itkosii kielâčáitusčuágálduv "Aanaarkielâ Cájttuzeh".
Lea tooimâi professorin Helsig ollâopâttuv suomâkielâ lájádâsâst já tađe ovdil sun lâi lamaš siämmáá ollâopâttuvâst assistentin já pajeassistentin. Uánihissii ääigi sun tooimâi KOTUS:st ađai Päikkienâmij kielâi tutkâmkuávdáást spesiaaltotken.
Kirjeh.
Lea Laitinen lii čáállám teikâ toimâttâm čuávuváid kiirjijd:
2009&lt;br&gt;"Suomen kielen tulevaisuus: kielipoliittinen toimintaohjelma"&lt;br&gt;Hakulinen, A., Kalliokoski, J., Kankaanpää, S., Kanner, A., Koskenniemi, K., Laitinen, L., Maamies, S. &amp; Nuolijärvi, P.&lt;br&gt;Helsig: Päikkieennâm kielâi tutkâmkuávdáš. 241 sijđod (Päikkieennâm kielâi tutkâmkuávdáá olgosadalduvah; nr. 155)
1992&lt;br&gt;"Inarinsaamelaisia kielennäytteitä: Aanaarkielâ Cájttuzeh"&lt;br&gt;Itkonen, E. &amp; Laitinen, L. (toim.)&lt;br&gt;Helsig: Syemmilâš-ugrilâš servi. 305 sijđod
1991&lt;br&gt;"Inarilappisches Wörterbuch IV: Beispiele zur Flexionslehre. Norwegischlappisches Wortregister. Deutsches Wortregister."&lt;br&gt;Itkonen, E., Bartens, R. &amp; Laitinen, L. (toim.)&lt;br&gt;Helsig: Syemmilâš-ugrilâš servi. 217 sijđod (Lexica Societatis Fenno-Ugricae )
1989&lt;br&gt;"Inarilappisches Wörterbuch III. R-Y"&lt;br&gt;Itkonen, E., Bartens, R. &amp; Laitinen, L. (toim.)&lt;br&gt;Helsig: Syemmilâš-ugrilâš servi. 460 sijđod (Lexica Societatis Fenno-Ugricae)
1987&lt;br&gt;"Inarilappisches Wörterbuch II. L-P"&lt;br&gt;Itkonen, E., Bartens, R. &amp; Laitinen, L. (toim.)&lt;br&gt;Helsig: Syemmilâš-ugrilâš servi. 430 sijđod (Lexica Societatis Fenno-Ugricae )
1986&lt;br&gt;"Inarilappisches Wörterbuch I. A-K"&lt;br&gt;Itkonen, E., Bartens, R. &amp; Laitinen, L. (toim.)&lt;br&gt;Helsig: Syemmilâš-ugrilâš servi. 441 sijđod (Lexica Societatis Fenno-Ugricae)
1982&lt;br&gt;"Kaustisen koriaa kieltä"&lt;br&gt;Laitinen, L.&lt;br&gt;Kaustinen: Kaustisii kieldâ. 119 sijđod